atge /ˈa.d͡ʒe/ /ˈa.d͡ʒə/ suffix
age

ció /siˈo/ suffix
tion

logia /ɫoˈd͡ʒi.a/ /ɫoˈʒi.a/ /ɫoˈʒi.ə/ /ɫuˈʒi.ə/ suffix
logie

ment /ˈmen/ /ˈment/ suffix
ung
Aplicat a un verb, genera un substantiu indicant-ne «acte o efecte».

AFI /ˈa.fi/ acronym
IPA

Aaró pn
Aaron

Abat /aˈbat/ /əˈβat/ pn
Abt
Cognom d’origen de dignitat

Abel /aˈbɛɫ/ /əˈβɛɫ/ pn
Abel

Abigail /a.biˈɣajɫ/ /ə.βiˈɣajɫ/ pn
Abigail

Abkhàzia /aˈpa.zi.a/ /aˈβa.zi.a/ /əˈpa.zi.ə/ pn
Abchasien

Abner pn
Abner

Abraham /a.bɾaˈam/ /ə.βɾəˈam/ pn
Abraham

Adam /aˈðam/ /əˈðam/ pn
Adam

Adolf /aˈðɔɫf/ /əˈðɔɫf/ pn
Adolf

Adrià /a.ðɾiˈa/ /ə.ðɾiˈa/ pn
Adrian

Afganistan /əv.ɣə.nisˈtan/ pn
Afghanistan
Estat localitzat a Àsia que limita amb l'Iran a l'oest, amb el Pakistan al sud i a l'est, amb el Turkmenistan, l'Uzbekistan i el Tadjikistan al nord i la Xina a l'extrem més oriental. El nom oficial és República Islàmica de l'Afganistan.

Agustí /a.ɣusˈti/ /ə.ɣusˈti/ pn
Augustinus
Prenom masculí, popularitzat per sant Agustí d'Hipona.

Albert /aɫˈbɛɾt/ /əɫˈβɛrt/ pn
Albert

Albània /əɫˈβa.ni.ə/ pn
Albanien
Estat independent situat a la península balcànica i fronterer amb Montenegro, Kosovo, Macedònia (l'estat independent) i Grècia. El nom complet és República d'Albània.

Alcorà /aɫ.koˈɾa/ /əɫ.koˈɾa/ /əɫ.kuˈɾa/ pn
Koran

Aleix /aˈɫejʃ/ /əˈɫeʃ/ pn
Alessio

Alemanya /ə.ɫəˈma.ɲə/ pn
Deutschland

Alexandre /a.ɫekˈsan.dɾe/ /ə.ɫəkˈsan.dɾə/ pn
Alexander

Alfons pn
Alfons

Alger /aɫˈd͡ʒe/ /aɫˈd͡ʒeɾ/ /əɫˈʒe/ /əʎˈʒe/ pn
Algier

Algèria /əɫˈʒɛ.ɾi.ə/ /əʎˈʒɛ.ɾi.ə/ pn
Algerien
Estat africà i mediterrani situat al nord del continent. És fronterer amb Tunísia, Líbia, el Marroc, el Sàhara Occidental, Mauritània, Mali i el Níger. El nom complet és República Democràtica Popular d'Algèria.
Asteroide número 1213 descobert des d'un observatori d'Alger.

Alps /ˈaɫps/ pn
Alpen

Altar /aɫˈta/ /aɫˈtaɾ/ /əɫˈta/ pn
Altar

Amèrica /aˈmɛ.ɾi.ka/ pn
Amerika

Amèrica del Nord /aˌmɛ.ɾi.ka.ðeɫˈnɔɾt/ pn
Nordamerika

Amèrica del Sud /aˌmɛ.ɾi.ka.ðeɫˈsut/ pn
Südamerika

Anastasi /a.nasˈta.zi/ /ə.nəsˈta.zi/ pn
Anastasius

Andorra /anˈdɔ.ra/ /anˈdɔ.rɔ/ /ənˈdɔ.rə/ pn
Andorra
Estat europeu dels Pirineus, que fa frontera amb França i Espanya. Per raons històriques encara té una relació política i militar amb els dos estats veïns i en concret per mitjà dels seus representants oficials, cadascun dels quals té el càrrec de copríncep, el bisbe d'Urgell i el president de la república francesa. El nom oficial és Principat d'Andorra.

Andreu /anˈdɾew/ /ənˈdɾew/ pn
Andreas

Andròmaca /anˈdɾɔ.ma.ka/ /ənˈdɾɔ.mə.kə/ pn
Andromache

Anglaterra /aŋ.ɡɫaˈtɛ.ra/ /aŋ.ɡɫaˈtɛ.rɛ/ pn
England
País de la Gran Bretanya, un dels constituents del Regne Unit.

Angola /əŋˈɡo.ɫə/ pn
Angola
Població dels Estats Units d'Amèrica, en l'estat d'Indiana.

Ankara /aŋˈka.ɾa/ /əŋˈka.ɾə/ pn
Ankara

Anna /ˈan.na/ /ˈan.nə/ pn
Anna
Prenom femení

Antigua i Barbuda /ənˌti.ɣwəj.βərˈbu.ðə/ pn
Antigua und Barbuda
Estat americà del Carib que ocupa tres illes, dues de principals, Antigua i Barbuda, una de molt menor, Redonda. Es troba al nord de Guadalupe.

Antioquia /an.ti.oˈki.a/ /ən.ti.oˈki.ə/ /ən.ti.uˈki.ə/ pn
Antioch Antiochia

Antoni /anˈtɔ.ni/ /ənˈtɔ.ni/ pn
Anton

Antàrtida /anˈtaɾ.ti.ða/ pn
Antarktis Antarktika

Anvers /amˈbɛrs/ /amˈbɛɾs/ /aɱˈvɛɾs/ /əmˈbɛrs/ /əɱˈvɛɾs/ pn
Antwerpen

Apol·lo /aˈpo.ɫo/ /aˈpoɫ.ɫo/ /əˈpo.ɫu/ /əˈpoɫ.ɫo/ /əˈpoɫ.ɫu/ pn
Apollon

Apol·lònia /a.poɫˈɫɔ.ni.a/ /a.poˈɫɔ.ni.a/ /ə.poɫˈɫɔ.ni.ə/ /ə.puɫˈɫɔ.ni.ə/ /ə.puˈɫɔ.ni.ə/ pn
Apollonia

Aquari /aˈkwa.ɾi/ /əˈkwa.ɾi/ pn
Wassermann

Aquisgrà /a.kizˈɣɾa/ /ə.kizˈɡɾa/ pn
Aachen

Aquitània /a.kiˈta.ni.a/ /ə.kiˈta.ni.ə/ pn
Aquitanien

Aragó /a.ɾaˈɣo/ /ə.ɾəˈɣo/ pn
Aragonien

Argentina /ər.ʒənˈti.nə/ pn
Argentinien
Estat de l'Amèrica del Sud, situat a l'extrem sud i en la costa atlàntica d'aquest subcontinent. És fronterer amb Bolívia, el Paraguai, el Brasil, l'Uruguai i Xile. El nom oficial és República Argentina.

Ariàrates /a.ɾiˈa.ɾa.tes/ /ə.ɾiˈa.ɾə.təs/ pn
Otaniden

Armènia /ərˈmɛ.ni.ə/ pn
Armenien
Estat asiàtic fronterer amb Geòrgia, l'Azerbaidjan, Turquia i l'Iran. El nom oficial és República d'Armènia.

Arnau /aɾˈnaw/ /ərˈnaw/ pn
Arnold

Arquimedes /aɾ.kiˈme.ðes/ /ər.kiˈmɛ.ðəs/ pn
Archimedes

Astúries /asˈtu.ɾi.es/ /əsˈtu.ɾi.əs/ pn
Asturien

Austràlia /əwsˈtɾa.ɫi.ə/ pn
Australien
Estat que inclou l'illa de la primera accepció i la de Tasmània, a més d'altres de menors, en especial Christmas i l'arxipèlag Cocos.

Azerbaidjan /ə.zər.βəjˈd͡ʒan/ pn
Aserbaidschan
Estat asiàtic fronterer amb Rússia, Geòrgia, Armènia i l'Iran. El nom oficial és República de l'Azerbaidjan.

Açores /aˈso.ɾes/ /əˈso.ɾəs/ pn
Azoren

Bahames /bəˈa.məs/ pn
Bahamas
Arxipèlag i estat americà, situat a l'est de Florida i al nord de Cuba i molt proper al Carib.

Bahrain /bəˈɾajn/ pn
Bahrain
Arxipèlag i estat asiàtic del golf Pèrsic situat al nord de Qatar i a l'est de l'Aràbia Saudita.

Balança /baˈɫan.sa/ /bəˈɫan.sə/ pn
Waage

Barbados pn
Barbados
Illa de l'arxipèlag de les Antilles, al Carib. Es troba a l'extrem est d'aquest arxipèlag.
Estat americà del Carib que ocupa l'illa homònima.

Barcelona /bal.sa'ro.na/ /baɾ.seˈɫo.na/ /bɐr.sɐˈɫo.nɐ/ /bəɾ.səˈɫo.nə/ pn
Barcelona
Capital de Catalunya i de la província homònima.

Bartomeu /baɾ.toˈmew/ /bər.tuˈmew/ /bəɾ.toˈmew/ pn
Bartholomäus

Baviera /ba.viˈe.ɾa/ /ba.βiˈe.ɾa/ /bə.viˈe.ɾə/ /bə.βiˈe.ɾə/ pn
Bayern

Beatriu /be.aˈtɾiw/ /be.əˈtɾiw/ pn
Bartrice Beatrice

Belize /beˈlis/ pn
Belize
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb Mèxic i Guatemala.
Districte de l'estat independent homònim.

Benet /beˈnet/ /bəˈnət/ /bəˈnɛt/ pn
Benedikt
Prenom masculí, particularment per sant Benet (480-547), fundador de l’orde benedictí.

Benín /bəˈnin/ pn
Benin

Berlín /beɾˈɫin/ /bərˈɫin/ pn
Berlin

Bermudes /beɾˈmu.ðes/ /bərˈmu.ðəs/ pn
Bermuda

Bernat /beɾˈnat/ /bərˈnat/ pn
Bernhard
Prenom masculí d’origen germànic

Bessons /beˈsons/ /bəˈsons/ pn
Zwillinge

Betlem /beɫˈɫem/ /beˈɫem/ /bəɫˈɫɛm/ pn
Bethlehem Betlehem

Bielorússia /biˌɛ.ɫoˈru.si.ə/ /biˌɛ.ɫuˈru.si.ə/ pn
Weißrussland
Estat del nord d'Europa fronterer amb Ucraïna, Polònia, Lituània, Letònia i Rússia. El nom complet és República de Bielorússia.

Bigorra /biˈɣɔ.ra/ /biˈɣɔ.rɔ/ /biˈɣɔ.rə/ pn
Bigorre

Birmània /birˈma.ni.ə/ pn
Birma
(tradicional, informal) Forma alternativa de Myanmar.

Blai /ˈbɫaj/ pn
Blasius
Prenom masculí

Bohèmia /boˈɛ.mi.a/ /buˈɛ.mi.ə/ pn
Böhmen

Bolívia /boˈɫi.vi.ə/ /boˈɫi.βi.a/ /buˈɫi.vi.ə/ /buˈɫi.βi.ə/ pn
Bolivien
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb el Brasil, el Paraguai, l'Argentina, Xile i el Perú.

Borgonya /boɾˈɣo.ɲə/ /burˈɡo.ɲə/ /burˈɣo.ɲə/ pn
Burgund

Botswana pn
Botsuana
Estat africà fronterer amb Namíbia, Sud-àfrica, Zàmbia, i Zimbabwe.

Bover /boˈve/ /boˈveɾ/ /boˈβe/ /boˈβeɾ/ /buˈve/ /buˈβe/ pn
Bärenhüter
(astronomia) Constel·lació boreal situada entre el Serpent i la Cabellera de Berenice.

Brandenburg /ˌbɾan.demˈbuɾk/ /ˌbɾan.dəmˈburk/ pn
Brandenburg

Brasil /bɾəˈziɫ/ pn
Brasilien
Estat de l'Amèrica del Sud, situat al costat est d'aquest subcontinent, a la vora de l'Atlàntic. És fronterer amb la Guaiana Francesa, Surinam, la Guyana, Veneçuela, Colòmbia, el Perú, Bolívia, el Paraguai, l'Argentina i l'Uruguai. El nom oficial és República Federal del Brasil.

Bratislava /bɾa.tizˈɫa.va/ /bɾa.tizˈɫa.βa/ /bɾə.tizˈɫa.və/ /bɾə.tizˈɫa.βə/ pn
Bratislava Pressburg

Bremen /ˈbɾe.men/ /ˈbɾe.mən/ pn
Bremen

Bruges /ˈbɾu.d͡ʒes/ /ˈbɾu.ʒes/ /ˈbɾu.ʒəs/ pn
Brügge

Brunei pn
Brunei Darussalam
Estat independent del sud-est asiàtic que ocupa part de l'illa de Borneo a més d'algunes illes menors. És fronterer amb Malàisia. El nom oficial és Soldanat de Brunei.

Brussel·les /bɾuˈsɛ.ɫes/ /bɾuˈsɛ.ɫəs/ /bɾuˈsɛɫ.ɫes/ /bɾuˈsɛɫ.ɫəs/ pn
Brüssel

Buda /ˈbu.ða/ /ˈbu.ðə/ pn
Buddha

Bulgària /buɫˈɣa.ɾi.ə/ pn
Bulgarien

Burkina Faso pn
Burkina Faso
Estat de l'Àfrica Occidental, fronterer amb Mali, el Níger, el Benín, el Togo, Ghana i la Costa d'Ivori.

Burundi pn
Burundi
Estat africà fronterer amb Ruanda, República Democràtica del Congo i Tanzània. El nom oficial és República de Burundi.

Burí /buˈɾi/ pn
Grabstichel

Bèlgica /ˈbɛɫ.ʒi.kə/ /ˈbɛʎ.ʒi.kə/ pn
Belgien
Estat del centre d'Europa situat a la costa atlàntica, fronterer amb França, Luxemburg, Països Baixos i Alemanya. El nom complet és Regne de Bèlgica.

Bíblia /ˈbi.bɫi.a/ /ˈbi.βɫi.ə/ pn
Bible Bibel
Llibre sagrat dels cristians.

Bòsnia i Hercegovina /ˈbɔz.ni.a /ˈbɔz.ni.ə pn
Bosnien und Herzegowina
Estat situat a la península balcànica i fronterer amb Croàcia, Sèrbia i Montenegro.

CV acronym
PS
Sigles de cavall de vapor.

Caire /ˈkaj.ɾe/ /ˈkaj.ɾə/ pn
Kairo

Cambodja /kamˈbɔ.d͡ʒa/ /kamˈbɔ.d͡ʒɔ/ /kəmˈbɔ.d͡ʒə/ pn
Kambodscha
Estat independent del sud-est asiàtic situat a la península d'Indoxina i fronterer amb Tailàndia, Laos i el Vietnam. El nom complet és Regne de Cambodja.

Camerun /kə.məˈɾun/ pn
Kamerun
Estat africà fronterer amb Nigèria, el Txad, la República Centreafricana, la República del Congo, el Gabon i la Guinea Equatorial, a més és costaner amb el golf de Guinea. El nom complet és República del Camerun.

Canadà /kə.nəˈða/ pn
Kanada
Estat independent de l'Amèrica del nord, situat a l'extrem nord d'aquest subcontinent, fronterer directament amb els Estats Units. El nom oficial és el mateix sense afegits ni variacions.

Capricorn /ka.pɾiˈkɔɾn/ /kə.pɾiˈkɔrn/ pn
Steinbock
(astronomia) Constel·lació zodiacal situada entre Aquari i Sagitari.
(astrologia) Desena zona del zodíac ocupada pel Sol entre el 21 de desembre i el 19 de gener.

Carles /ˈkar.ɫəs/ /ˈkaɾ.ɫes/ pn
Karl

Catalunya /ka.taˈɫu.ɲa/ pn
Katalonien
País de la Mediterrània occidental que comprèn part del territori del nord-est d'Espanya i del sud-est de la França continental.

Catalunya del Nord pn
Nordkatalonien

Caterina /ka.taˈɾi.na/ /ka.teˈɾi.na/ /kə.təˈɾi.nə/ /kəˈtɾi.nə/ pn
Katharina
Prenom femení

Catània /kaˈta.ni.a/ /kəˈta.ni.ə/ pn
Catania

Caucas /ˈkaw.kas/ /ˈkaw.kəs/ pn
Kaukasus

Caín /kaˈin/ /kəˈin/ pn
Kain

Cefeu /seˈfew/ /səˈfew/ pn
Kepheus

Centaure /senˈtaw.ɾe/ /sənˈtaw.ɾə/ pn
Zentaur

Ciutat del Vaticà /siwˌta.ðeɫ.βa.tiˈka/ /siwˌtad.deɫ.βa.tiˈka/ /siwˌtad.dəɫ.və.tiˈka/ /siwˌtad.dəɫ.βə.tiˈka/ pn
Vatikanstadt
El Vaticà.

Cleòpatra /kɫeˈɔ.pa.tɾa/ /kɫeˈɔ.pə.tɾə/ pn
Kleopatra
Prenom femení, de la dinastia egípcia dels Ptolomeu, especialment la darrera reina Cleòpatra VII.

Coblença /kobˈbɫɛn.sa/ /kobˈbɫɛn.sə/ /koˈbɫɛn.sa/ /koˈβɫɛn.sa/ /koˈβɫɛn.sɛ/ /kubˈbɫɛn.sə/ /kuˈβɫɛn.sə/ pn
Koblenz
Ciutat de Renània-Palatinat a Alemanya en el conflent del Rin i el Mosel·la.

Colòmbia /koˈɫɔm.bi.ə/ /kuˈɫɔm.bi.ə/ pn
Kolumbien
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb Veneçuela, Brasil, Perú, Equador i Panamà. El nom oficial és República de Colòmbia.

Comores pn
Komoren
Estat independent que inclou tres illes de l'arxipèlag anterior (Grande Comore o Ngazidja, Mohéli o Mwali i Anjouan o Nzwani) a més d'un munt d'illots. El nom oficial és Unió de les Comores.

Constantí /kons.tanˈti/ /kons.tənˈti/ /kuns.tənˈti/ pn
Konstantin
Prenom masculí

Constança /konsˈtan.sa/ /konsˈtan.sə/ /kunsˈtan.sə/ pn
Konstanze
Prenom femení
Konstanz
Ciutat del sud de Baden-Württemberg a Alemanya.

Corea del Nord /koˌɾe.ə.ðəɫˈnɔɾt/ /kuˌɾe.ə.ðəɫˈnɔrt/ pn
Nordkorea
Estat asiàtic que ocupa la meitat nord de la península de Corea. Es fronterer amb Corea del Sud i la Xina. El nom complet és República Democràtica Popular de Corea.

Corea del Sud /koˌɾe.ə.ðəɫˈsut/ /kuˌɾe.ə.ðəɫˈsut/ pn
Südkorea
Estat asiàtic que ocupa la meitad sud de la península de Corea. Es fronterer amb Corea del Nord. El nom complet és República de Corea.

Corfú /koɾˈfu/ /kurˈfu/ pn
Korfu

Cosme /ˈkɔz.me/ /ˈkɔz.mə/ pn
Cosmas

Costa d'Ivori /ˌkɔs.ta.ðiˈvɔ.ɾi/ /ˌkɔs.ta.ðiˈβɔ.ɾi/ /ˌkɔs.tə.ðiˈvɔ.ɾi/ /ˌkɔs.tə.ðiˈβɔ.ɾi/ pn
Elfenbeinküste
Estat de l'Àfrica Occidental, fronterer amb Libèria, Guinea, Mali, Burkina Faso i Ghana i que és costaner amb el golf de Guinea. El nom oficial és República de la Costa d'Ivori.

Cotxer /koˈt͡ʃe/ /koˈt͡ʃeɾ/ /kuˈt͡ʃe/ pn
Fuhrmann

Cranc /ˈkɾaŋ/ /ˈkɾaŋk/ /ˈkɾaŋk/ pn
Krebs

Creta /ˈkɾe.ta/ /ˈkɾɛ.tə/ pn
Krete Kreta
Illa grega de la Mediterrània oriental, situada a l'extrem sud del país.

Crist /ˈkɾist/ pn
Christus

Cristòfol /kɾisˈtɔ.foɫ/ /kɾisˈtɔ.fuɫ/ pn
Christoph
Prenom masculí

Croàcia /kɾoˈa.si.ə/ /kɾuˈa.si.ə/ pn
Kroatien
Estat situat a la península balcànica i fronterer amb Eslovènia, Hongria, Sèrbia, Montenegro i Bòsnia i Hercegovina. El nom complet és República de Croàcia.

Còrsega /ˈkɔr.sə.ɣə/ /ˈkɔɾ.se.ɣa/ pn
Korsika

Dalmàcia /daɫˈma.si.a/ /dəɫˈma.si.ə/ pn
Dalmatien

Damasc /daˈmask/ /dəˈmask/ pn
Damaskus

Daniel /da.niˈɛɫ/ /də.niˈɛɫ/ pn
Daniel

Danubi /daˈnu.bi/ /dəˈnu.βi/ pn
Donau

Diana /diˈa.na/ /diˈa.nə/ pn
Diana

Dinamarca /di.nəˈmar.kə/ pn
Dänemark
Estat escandinau que ocupa la península de Jutlàndia llevat de l'extrem sud, diverses illes properes, les illes Fèroe i Grenlàndia. El nom complet és Regne de Dinamarca.

Dionís /di.oˈnis/ /di.uˈnis/ pn
Dionysos
(mitologia grega) Déu del vi i de la vinya, patró de l’agricultura i del teatre.
Dionysios
Prenom masculí

Djibouti pn
Dschibuti
Estat africà fronterer amb Eritrea, Etiòpia i Somàlia. El nom oficial és República de Djibouti.

Déu pn
Gott

Ebre /ˈe.bɾe/ /ˈe.βɾə/ pn
Ebro

Eduard /e.ðuˈaɾt/ /ə.ðuˈart/ pn
Eduard
Prenom masculí

Egipte /eˈʒip.te/ /əˈʒip.tə/ pn
Ägypten Altes Ägypten
Estat africà i mediterrani situat a l'extrem nord-oriental del continent i que també ocupa una petita part d'Àsia, la península del Sinaí. És fronterer amb Líbia, el Sudan i Israel. És especialment famós pel seu passat antic i les restes arqueològiques que ha deixat. El nom oficial és República Àrab d'Egipte.

El Salvador /eɫ.saɫ.vaˈðoɾ/ /eɫ.saɫ.βaˈðo/ /əɫ.səɫ.vəˈðo/ /əɫ.səɫ.βəˈðo/ pn
El Salvador
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb Hondures i Guatemala. El nom oficial és República d'El Salvador.

Elisabet /e.ɫi.zaˈbɛt/ /ə.ɫi.zəˈβɛt/ pn
Elisabeth

Elsa pn
Elsa
Prenom femení

Emili /eˈmi.ɫi/ /əˈmi.ɫi/ pn
Emil

Emirats Àrabs Units /ə.miˈɾatsˈa.ɾəps.uˈnits/ pn
Vereinigte Arabische Emirate

Emma pn
Emma
Prenom femení

Enric /enˈrik/ /ənˈrik/ pn
Heinrich Heinz
Prenom masculí

Equador /ə.kwəˈðo/ /ə.kwəˈðor/ pn
Ecuador
Estat de Sud-amèrica situat a la costa del Pacífic i fronterer amb Colòmbia i el Perú. El nom oficial és República de l'Equador.

Eritrea /e.ɾiˈtɾɛ.a/ /e.ɾiˈtɾɛ.ɛ/ /ə.ɾiˈtɾɛ.ə/ pn
Eritrea
Estat africà fronterer amb Djibouti, Etiòpia i Sudan.

Ernest /eɾˈnest/ /ərˈnest/ pn
Ernst
Prenom masculí d’origen germànic

Esaú pn
Esau
Prenom masculí

Escorpió /es.koɾ.piˈo/ /əs.koɾ.piˈo/ /əs.kur.piˈo/ pn
Skorpion

Escòcia /esˈkɔ.si.a/ pn
Schottland

Eslovàquia /ez.ɫoˈva.ki.a/ /ez.ɫoˈβa.ki.a/ /əz.ɫoˈva.ki.ə/ /əz.ɫuˈva.ki.ə/ /əz.ɫuˈβa.ki.ə/ pn
Slowakei
Estat del centre d'Europa fronterer amb Polònia, Ucraïna, Hongria, Àustria i Txèquia. El nom complet és República Eslovaca.

Eslovènia /ez.ɫoˈvɛ.ni.a/ /ez.ɫoˈβɛ.ni.a/ /əz.ɫoˈvɛ.ni.ə/ /əz.ɫuˈvɛ.ni.ə/ /əz.ɫuˈβɛ.ni.ə/ pn
Slowenien
País de l'Europa central, encerclat per Itàlia, Àustria, Hongria i Croàcia. Disposa d'una petita zona costera al nord del mar Adriàtic.

Espanya /əsˈpa.ɲə/ pn
Spanien
Estat europeu de la península Ibèrica, que fa frontera amb Andorra, França, Portugal i Gibraltar, i a l'Àfrica inclou les illes Canàries i els enclavaments de Ceuta i Melilla. El nom oficial és Regne d'Espanya.

Estats Units /esˌtad.zuˈnits/ pn
Vereinigte Staaten
Estats Units

Ester /esˈteɾ/ /əsˈter/ pn
Esther

Esteve /asˈte.va/ /esˈte.ve/ /esˈte.βe/ /əsˈte.və/ /əsˈte.βə/ pn
Stephan Stefan
Prenom masculí

Estònia /əsˈtɔ.ni.ə/ pn
Estland
Estat bàltic fronterer amb Letònia i Rússia. El nom complet és República d'Estònia.

Etiòpia /ə.tiˈɔ.pi.ə/ pn
Äthiopien
Estat africà fronterer amb Djibouti, Eritrea, Kenya, Somàlia i Sudan. El nom oficial és República Federal Democràtica d'Etiòpia.

Eugeni /ewˈd͡ʒɛ.ni/ /əwˈʒɛ.ni/ pn
Eugen

Europa /ewˈɾo.pa/ /əwˈɾɔ.pə/ pn
Europa

Eva /ˈe.va/ /ˈe.və/ /ˈe.βa/ /ˈe.βə/ pn
Eva

Felip /feˈɫip/ /fəˈɫip/ pn
Philipp

Fermí /feɾˈmi/ /fərˈmi/ pn
Firmin

Ferran pn
Ferdinand

Fiji /ˈfi.ʒi/ pn
Fidschi
Estat independent oceànic que ocupa l'arxipèlag de les illes Fiji. El nom oficial és República de les Illes Fiji.

Filipines /fi.ɫiˈpi.nəs/ pn
Philippinen
Estat insular del sud-est asiàtic que ocupa l'extrem nord de l'arxipèlag d'Insulíndia. El nom complet és República de les Filipines.

Finlàndia /finˈɫan.di.ə/ pn
Finnland
Estat escandinau fronterer amb Noruega, Suècia i Rússia. El nom complet és República de Finlàndia.

Flandes /ˈfɫan.des/ /ˈfɫan.dəs/ pn
Flandern

Florència /fɫoˈɾɛn.si.a/ /fɫoˈɾɛn.si.ə/ /fɫuˈɾɛn.si.ə/ pn
Florenz
La ciutat d'Itàlia, capital de Toscana.

Francesc /fɾanˈsesk/ /fɾənˈsəsk/ /fɾənˈsɛsk/ pn
Franz

França /ˈfɾan.sə/ pn
Frankreich
Estat europeu situat al nord dels Pirineus, que a Europa fa frontera amb Andorra, Espanya, Mònaco, Itàlia, Suïssa, Alemanya, Luxemburg i Bèlgica, i que té diversos territoris d’ultramar. El nom complet és República Francesa.

Fèlix /ˈfɛ.ɫiks/ pn
Felix

Fènix /ˈfɛ.niks/ pn
Phönix

Gant /ˈɡan/ /ˈɡant/ pn
Gent

Gascunya /ɡasˈku.ɲa/ /ɡəsˈku.ɲə/ pn
Gascogne

Gerard /d͡ʒeˈɾaɾt/ /ʒəˈɾart/ pn
Gerhard

Ghana /ˈɡa.nə/ pn
Ghana
Estat de l'Àfrica Occidental, fronterer amb la Costa d'Ivori, Burkina Faso i el Togo i que és costaner amb el golf de Guinea. El nom oficial és República de Ghana.

Gibraltar /d͡ʒi.bɾaɫˈtaɾ/ /d͡ʒi.βɾaɫˈta/ /ʒi.βɾəɫˈta/ pn
Gibraltar

Ginebra /d͡ʒiˈne.bɾa/ pn
Genf
Ciutat i cantó de Suïssa a l’extrem sud-oest del llac Léman.
Guinevere
Prenom femení

Girafa /d͡ʒiˈɾa.fa/ pn
Giraffe

Gisela /d͡ʒiˈzɛ.ɫa/ /d͡ʒiˈzɛ.ɫɛ/ /ʒiˈzɛ.ɫə/ pn
Gisela
Prenom femení

Gran Bretanya pn
Großbritannien
Illa europea a l'est d'Irlanda i amb la qual i amb d'altres més petites forma l'arxipèlag de les illes Britàniques. Aquesta illa pertany íntegrament al Regne Unit i en ella s'hi troba Anglaterra, Escòcia i Gal·les.

Gregori /ɡɾeˈɣɔ.ɾi/ /ɡɾəˈɣɔ.ɾi/ pn
Gregor

Grècia /ˈɡɾɛ.si.ə/ pn
Griechenland
Estat europeu situat a la península Balcànica i fronterer amb Albània, la República de Macedònia, Bulgària i Turquia. El nom complet és República Hel·lènica.

Guiana pn
Guyenne

Guillem /ɡiˈjem/ /ɡiˈʎem/ pn
Wilhelm
Prenom masculí d’origen germànic

Guinea /ɡiˈnɛ.ə/ pn
Guinea
Estat africà fronterer amb Guinea Bissau, el Senegal, el Mali, la Costa d'Ivori, Libèria i Sierra Leone, a més, és costaner amb l'Atlàntic. El nom oficial és República de Guinea.

Guinea Equatorial /ɡi.ne.ə pn
Äquatorialguinea
Estat africà fronterer amb el Camerun i el Gabon, a més, és costaner amb l'Atlàntic. El nom oficial és República de Guinea Equatorial.

Guiu /ˈɡiw/ pn
Veit
Prenom masculí

Gòl·lum /ˈɡɔ.ɫum/ /ˈɡɔɫ.ɫum/ pn
Gollum

Helena /eˈɫe.na/ /əˈɫə.nə/ /əˈɫɛ.nə/ pn
Helene

Hera /ˈɛ.ɾa/ /ˈɛ.ɾə/ /ˈɛ.ɾɛ/ pn
Hera

Hondures /onˈdu.ɾəs/ /unˈdu.ɾəs/ pn
Honduras
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb El Salvador, Nicaragua i Guatemala. El nom oficial és República d'Hondures.

Hong Kong /ˌhɔŋˈkɔŋ/ pn
Hongkong
Illa, ciutat i regió administrativa especial situada al sud de la Xina en el litoral de Canton.

Hongria /oŋˈɡɾi.ə/ /uŋˈɡɾi.ə/ pn
Ungarn
País del centre d'Europa, fronterer amb Àustria, Eslovàquia, Ucraïna, Romania, Sèrbia, Croàcia i Eslovènia. El nom complet és República d'Hongria.

Horaci /oˈɾa.si/ /uˈɾa.si/ pn
Horatius Horaz

IA /ˌiˈa/ acronym
KI

Ignasi /iŋˈna.zi/ /iɡˈna.zi/ pn
Ignaz

Il·lustració /i.ɫus.tɾa.siˈo/ /i.ɫus.tɾə.siˈo/ /iɫ.ɫus.tɾa.siˈo/ /iɫ.ɫus.tɾə.siˈo/ pn
Aufklärung

Indonèsia /in.doˈnɛ.zi.ə/ /in.duˈnɛ.zi.ə/ pn
Indonesien
Estat insular del sud-est asiàtic que ocupa la marjor part de l'arxipèlag d'Insulíndia. El nom complet és República d'Indonèsia.

Internet /in.terˈnet/ /in.tərˈnɛt/ pn
Internet
Xarxa informàtica descentralitzada d'abast global per a l'intercanvi de dades paquetitzades entre ordinadors que fa servir el conjunt de protocols estandarditzats TCP/IP.

Iran pn
Iran
Estat independent asiàtic fronterer amb el Turkmenistan, l'Afganistan, el Pakistan, l'Iraq, Turquia, l'Azerbaidjan i Armènia. Al nord és banyat pel mar Caspi i al sud pel Golf Pèrsic i pel Golf d'Oman. El nom complet és República Islàmica de l'Iran.

Iraq pn
Irak
Estat asiàtic fronterer amb l'Iran, Kuwait, l’Aràbia Saudita, Jordània, Síria i Turquia. El nom complet és República de l'Iraq.

Ireneu /i.ɾeˈnɛw/ /i.ɾəˈnɛw/ pn
Irenäus

Irlanda /irˈɫan.də/ pn
Irland
Illa europea a l'oest de l'illa de la Gran Bretanya i amb la qual i amb d'altres (de mida molt inferior) forma l'arxipèlag de les illes Britàniques.

Irma /ˈir.mə/ /ˈiɾ.ma/ pn
Irma
Prenom femení

Isabel pn
Isabella
Prenom femení

Isis /ˈi.zis/ pn
Isis

Islàndia /izˈɫan.di.ə/ pn
Island
Estat europeu que ocupa principalment l'illa homònima, però també diverses illes menors properes. El nom complet és República d'Islàndia.

Israel /iz.rəˈɛɫ/ pn
Israel
Estat asiàtic i mediterrani situat a l'extrem occidental del continent. És fronterer amb el Líban, Síria, Jordània i Egipte. El nom complet és Estat d'Israel.

Itàlia /iˈta.ɫi.ə/ pn
Italien
Estat europeu situat a la península Itàlica. El nom oficial és República Italiana.

Ixíon /ikˈsi.on/ pn
Ixion

Jacint /d͡ʒaˈsin/ /d͡ʒaˈsint/ /ʒəˈsin/ /ʒəˈsint/ pn
Hyacint

Jahvè pn
Jahwe

Japó /ʒəˈpo/ pn
Japan
Estat que ocupa l'arxipèlag anterior.

Jaume /ˈd͡ʒaw.me/ /ˈʒaw.mə/ pn
Jakob
Prenom masculí

Jehovà /d͡ʒe.oˈva/ /d͡ʒe.oˈβa/ /ʒə.oˈva/ /ʒə.uˈva/ /ʒə.uˈβa/ pn
Jehova

Jeroni /d͡ʒeˈɾɔ.ni/ /ʒəˈɾɔ.ni/ n
Hieronymus

Jesús /d͡ʒeˈzus/ /ʒəˈzus/ pn
Jesus

Joan /d͡ʒuˈan/ /ʒuˈan/ pn
Hans Johann Johannes
Prenom masculí d’origen cristià

Joana /d͡ʒuˈa.na/ /ʒuˈa.nə/ pn
Johanna
Prenom femení

Joaquim /d͡ʒo.aˈkim/ /ʒo.əˈkim/ /ʒu.əˈkim/ pn
Joachim

Jordi /ˈd͡ʒɔɾ.ði/ /ˈʒɔr.di/ pn
Georg Jürgen

Jordània /ʒoɾˈða.ni.ə/ /ʒurˈda.ni.ə/ /ʒurˈða.ni.ə/ pn
Jordanien
Estat asiàtic fronterer amb l'Iraq i l'Aràbia Saudita, a més, és costaner amb el golf Pèrsic. El nom complet és Regne Haiximita de Jordània.

Josep /d͡ʒuˈzɛp/ /ʒuˈzep/ /ʒuˈzɛp/ pn
Josef

Kabul /kaˈbuɫ/ /kəˈβuɫ/ pn
Kabul

Kirguizistan pn
Kirgisistan
Estat asiàtic fronterer amb el Kazakhstan, la Xina, el Tadjikistan i l'Uzbekistan. El nom complet és República Kirguís.

Kosovo /ˈko.zo.vo/ /ˈko.zo.vo/ /ˈko.zo.βo/ pn
Kosovo

Lacònia /ɫaˈkɔ.ni.a/ /ɫəˈkɔ.ni.ə/ pn
Lakonien

Lagos pn
Lagos
Ciutat principal i antiga capital de Nigèria.
Municipi portuguès situat al districte de Faro, a la regió d'Algarve.

Laos /ˈɫa.os/ /ˈɫa.us/ pn
Laos
Estat asiàtic fronterer amb Tailàndia, Birmània, la Xina, el Vietnam i Cambodja. El nom complet és República Popular Democràtica de Laos.

Lavínium /ɫaˈvi.ni.um/ /ɫaˈβi.ni.um/ /ɫəˈvi.ni.um/ /ɫəˈβi.ni.um/ pn
Lavinium

Lesotho pn
Lesotho
Estat i enclavament dins de Sud-àfrica. El nom oficial és Regne de Lesotho.

Letícia /leˈti.si.a/ /ɫəˈti.si.ə/ pn
Laetitia
Prenom femení

Letònia /ɫəˈtɔ.ni.ə/ pn
Lettland
Estat independent del nord-oest Europa fronterer amb Estònia, Lituània, Rússia i Bielorússia. El nom complet és República de Letònia.

Liechtenstein pn
Liechtenstein
Minúscul estat alpí situat entre Suïssa i Àustria. El nom complet és Principat de Liechtenstein.

Lieja /ɫiˈɛ.d͡ʒa/ /ɫiˈɛ.d͡ʒɛ/ /ɫiˈɛ.ʒa/ /ɫiˈɛ.ʒə/ pn
Lüttich

Lisboa /ɫizˈbo.a/ /ɫizˈbo.ə/ pn
Lissabon

Lituània /ɫi.tuˈa.ni.ə/ pn
Litauen
Estat bàltic fronterer amb Polònia, Bielorússia, Letònia i Rússia (per l'enclavament de Kaliningrad). El nom oficial és República de Lituània.

Lleó /ʎəˈo/ pn
Löwe
(astronomia) Constel·lació zodiacal situada entre la Verge i el Cranc.

Lluc /ˈʎuk/ pn
Lukas
Prenom masculí

Lluna /ˈʎu.na/ pn
Mond

Lluís /ʎuˈis/ pn
Ludwig

Londres /ˈɫon.dɾes/ pn
London

Lovaina /ɫoˈvaj.na/ /ɫoˈvaj.nə/ /ɫoˈβaj.na/ /ɫuˈvaj.nə/ /ɫuˈβaj.nə/ pn
Löwen

Ludovic pn
Ludwig
Prenom masculí

Luxemburg /ɫuk.səmˈburk/ pn
Luxemburg
Estat de l'Europa central rodejat de França, Alemanya i Bèlgica. El nom complet és Gran Ducat de Luxemburg.

Líbia /ˈɫi.βi.ə/ pn
Libyen
Estat africà i mediterrani situat al nord del continent. És fronterer Tunísia, Algèria, el Níger, el Txad, el Sudan i Egipte. El nom oficial és Gran República Àrab Líbia Popular Socialista o bé Gran Jamahiriyya Àrab Líbia Popular Socialista, segons la traducció.

Macau /maˈkaw/ /məˈkaw/ pn
Macao

Macedònia /mə.səˈðɔ.ni.ə/ pn
Mazedonien Makedonien
Regió romana que abastava bona part de la Grècia actual.
Regió grega al nord del país fronterera amb Macedònia del Nord.
(obsolet) Nom antic de Macedònia del Nord (1991-2019).

Macedònia del Nord pn
Nordmazedonien
Estat independent situat a la península balcànica i fronterer amb Bulgària, Sèrbia, Kosovo, Albània i Grècia, conegut abans del 2019 com a República de Macedònia.

Madagascar /mə.ðə.ɣəsˈkar/ pn
Madagaskar
Estat africà que ocupa l'illa homònima. El nom oficial és República de Madagascar.

Madrid /maˈðɾit/ /məˈðɾit/ pn
Madrid

Magúncia /maˈɣun.si.a/ /məˈɣun.si.ə/ pn
Mainz

Maia /ˈma.ja/ /ˈma.jə/ pn
Maia

Mallorca /maˈʎɔr.ka/ /maˈʎɔɾ.ka/ /maˈʎɔɾ.kɔ/ /məˈʎɔr.kə/ pn
Mallorca

Malta /ˈmaɫ.tə/ pn
Malta
Arxipèlag de la Mediterrània compost per tres illes principals, Malta (l'illa homònima), Gozo i Comino, i dues illes desertes, Cominotto i Filforta. Es troba en el centre de la Mediterrània, prop de Sicília. Sovint es considera europeu malgrat pertànyer a la placa tectònica africana.
Illa i estat europeu amb el nom oficial de República de Malta.

Man /ˈman/ pn
Insel Man

Manuel /ma.nuˈɛɫ/ /mə.nuˈɛɫ/ pn
Manuel
Prenom masculí

Marc /ˈmark/ pn
Markus Marc

Maria /maˈɾi.a/ /məˈɾi.ə/ pn
Maria
Prenom femení d’origen cristià

Marianna /ma.ɾiˈan.na/ /mə.ɾiˈan.nə/ pn
Marianne
Prenom femení

Marlena /marˈɫɛ.na/ /maɾˈɫɛ.na/ /maɾˈɫɛ.nɛ/ /mərˈɫɛ.nə/ pn
Marlene
Prenom femení

Marroc /məˈrɔk/ pn
Marokko
Estat africà situat a l'extrem nord-oest del continent. És fronterer amb Algèria, Mauritània i les ciutats espanyoles de Ceuta i Melilla. Ocupa de fet el territori disputat del Sàhara Occidental. El nom oficial és Regne del Marroc.

Marràqueix /maˈra.kejʃ/ /məˈra.kəʃ/ pn
Marrakesch

Marsella /maɾˈse.ʎa/ /mərˈse.ʎə/ pn
Marseille Massilien

Mart pn
Mars
Quart planeta del sistema Solar.
Déu romà de la guerra.

Marta /ˈmar.tə/ pn
Martha
Prenom femení

Martina /maɾˈti.na/ /mərˈti.nə/ pn
Martina
Prenom femení

Martinica /maɾ.tiˈni.ka/ /mər.tiˈni.kə/ pn
Martinique

Martí /maɾˈti/ /məɾˈti/ pn
Martin

Mateu /maˈtew/ /məˈtew/ pn
Matthias Matthäus
Prenom masculí, d’origen bíblic per Mateu l'Evangelista

Mauritània /məw.ɾiˈta.ni.ə/ pn
Mauretanien
Estat africà fronterer amb el Senegal, Mali, Algèria i el Sàhara Occidental (annexionat pel Marroc). El nom oficial és República Islàmica de Mauritània.

Maximilià /mak.si.mi.ɫiˈa/ /mək.si.mi.ɫiˈa/ pn
Maximilian

Medusa /meˈðu.za/ /məˈðu.zə/ pn
Medusa

Melissa pn
Melissa
Prenom femení

Miquel /miˈkɛɫ/ pn
Michael
Prenom masculí d’origen hebreu

Mississipí /mi.si.siˈpi/ pn
Mississippi

Moldàvia /moɫˈda.vi.a/ /moɫˈda.vi.ə/ /moɫˈda.βi.a/ /muɫˈda.vi.ə/ /muɫˈda.βi.ə/ pn
Moldawien Moldau
Estat situat a l'est d'Europa i fronterer amb Ucraïna i Romania. El nom oficial és República de Moldàvia.

Moliner /mo.ɫiˈne/ /mo.ɫiˈneɾ/ /mu.ɫiˈne/ pn
Müller
Cognom d’origen d’ofici

Mongòlia /moŋˈɡɔ.ɫi.ə/ /muŋˈɡɔ.ɫi.ə/ pn
Mongolei
Estat asiàtic fronterer amb Rússia i Xina. El nom complet és República Popular de Mongòlia.

Mont-real pn
Montreal

Montenegro pn
Montenegro

Montevideo /mon.te.viˈðe.o/ /mon.te.viˈðe.o/ /mon.te.βiˈðe.o/ pn
Montevideo

Moscou /mosˈkɔw/ /musˈkɔw/ pn
Moskau

Moçambic /mo.səmˈbik/ /mu.səmˈbik/ pn
Mosambik
Estat africà fronterer amb Malawi, Sud-àfrica, Swazilàndia, Tanzània, Zàmbia i Zimbàbue. El nom oficial és República de Moçambic.

Mèxic /ˈmɛ.ʒik/ pn
Mexiko
Estat de l'Amèrica del Nord, situat a l'extrem sud d'aquest subcontinent i que també abasta una petita part de l'Amèrica Central. És fronterer amb els Estats Units, Guatemala i Belize. El nom oficial és Estats Units Mexicans.
Estat federat dels Estats Units Mexicans.

Mònaco /ˈmɔ.nə.ko/ /ˈmɔ.nə.ku/ pn
Monaco
Estat europeu situat a la Mediterrània, a la Costa Blava, envoltat per terra de territori francès. El nom oficial és Principat de Mònaco.

Múnic /ˈmu.nik/ pn
München

Nadal /nəˈðaɫ/ pn
Weihnachten Christfest
Festivitat cristiana celebrada el 25 de desembre per a commemorar el naixement de Jesús.

Namíbia /nəˈmi.βi.ə/ pn
Namibia
Estat africà fronterer amb Angola, Botswana i Zàmbia. El nom oficial és República de Namíbia.

Napoleó /na.po.ɫeˈo/ /nə.po.ɫəˈo/ /nə.pu.ɫəˈo/ pn
Napoleon

Nassau /naˈsaw/ /nəˈsaw/ pn
Nassau

Nauru pn
Nauru
Illa de la Polinèsia on es troba l'estat anterior.

Nigèria /niˈʒɛ.ɾi.a/ /niˈʒɛ.ɾi.ə/ pn
Nigeria
País d'Àfrica situat a la costa nord-est del golf de Guinea. El nom oficial és República Federal de Nigèria.

Noruega /no.ɾuˈɛ.ɣə/ /nu.ɾuˈɛ.ɣə/ pn
Norwegen
País escandinau fronterer amb Suècia, Finlàndia i Rússia. El nom oficial és Regne de Noruega.

Nova Caledònia /ˌnɔ.va.ka.ɫeˈðɔ.ni.a/ /ˌnɔ.və.kə.ɫəˈðɔ.ni.ə/ /ˌnɔ.βa.ka.ɫeˈðɔ.ni.a/ /ˌnɔ.βə.kə.ɫəˈðɔ.ni.ə/ pn
Neukaledonien

Nova Zelanda /ˌnɔ.va.zeˈɫan.da/ /ˌnɔ.və.zəˈɫan.də/ /ˌnɔ.βa.zeˈɫan.da/ /ˌnɔ.βə.zəˈɫan.də/ pn
Neuseeland
Arxipèlag oceànic situat als sud-est d'Austràlia i format per dues illes principals (la del Nord i la del Sud) i per d'altres de menors.

Nuremberg /ˈnu.ɾemˌbɛrk/ pn
Nürnberg

ONU /ˈɔ.nu/ acronym
VN

OTAN /oˈtan/ /uˈtan/ acronym
NATO

Odessa /oˈðe.sa/ /oˈðɛ.sa/ /oˈðɛ.sə/ /oˈðɛ.sɛ/ /uˈðɛ.sə/ pn
Odessa

Orió /o.ɾiˈo/ /u.ɾiˈo/ pn
Orion

Oslo /ˈoz.ɫo/ /ˈɔz.ɫo/ /ˈɔz.ɫu/ pn
Oslo

PIB /ˈpip/ acronym
BIP

PS acronym
NS

Pakistan /pə.kisˈtan/ pn
Pakistan
Estat independent asiàtic i fronterer amb l'Índia, l'Iran, l'Afganistan, la Xina i que té costa amb mar Aràbic. El nom complet és República Islàmica del Pakistan.

Palau /pəˈɫaw/ pn
Palau
Arxipèlag de l’Oceania, i estat associat als Estats Units d'Amèrica, situat entre les Filipines, Nova Guinea i Guam (República de Palau).

Palmira pn
Palmyra
(història) Ciutat antiga de Síria

Panamà /pə.nəˈma/ pn
Panama
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb Colòmbia i Costa Rica; el nom complet és República de Panamà.

París /paˈɾis/ pn
Paris

Pasqua /ˈpas.kwə/ n fem
Ostern

Pastor /pasˈto/ /pasˈtoɾ/ /pəsˈto/ pn
Schäfer
Cognom d’origen d'ofici

Pau /ˈpaw/ pn
Paul

País Basc pn
Baskenland

Països Baixos /paˌi.zozˈβa.ʃos/ /paˌi.zozˈβaj.ʃos/ /pəˌi.zozˈba.ʃos/ /pəˌi.zuzˈba.ʃus/ pn
Niederlande
Estat europeu fronterer amb Alemanya i Bèlgica. El nom oficial és Regne dels Països Baixos.

Països Catalans /paˌi.zos.ka.taˈɫans/ /pəˌi.zos.kə.təˈɫans/ /pəˌi.zus.kə.təˈɫans/ pn
Katalanische Länder

Peixos /ˈpe.ʃos/ /ˈpe.ʃus/ /ˈpej.ʃos/ pn
Fische

Pequín /peˈkin/ pn
Peking

Pere /ˈpe.ɾa/ /ˈpe.ɾe/ /ˈpe.ɾə/ /ˈpe.ɾə/ pn
Peter Petrus

Perseu /peɾˈsɛw/ /pərˈsɛw/ pn
Perseus

Perú /pəˈɾu/ pn
Peru
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb l’Equador, Colòmbia, el Brasil, Bolívia, i Xile. El nom oficial és República del Perú.

Pirineus /pi.ɾiˈnɛws/ pn
Pyrenäen

Plutó /pɫuˈto/ pn
Pluto

Polinèsia /po.ɫiˈnɛ.zi.a/ /po.ɫiˈnɛ.zi.ə/ /pu.ɫiˈnɛ.zi.ə/ pn
Polynesien

Polinèsia Francesa pn
Französisch-Polynesien

Polònia /poˈɫɔ.ni.ə/ /puˈɫɔ.ni.ə/ pn
Polen
Estat europeu fronterer amb Alemanya, Txèquia, Eslovàquia, Ucraïna, Bielorússia, Lituània i amb Rússia (per l'enclavament de Kaliningrad). El nom oficial és República de Polònia.

Portugal /poɾ.tuˈɣaɫ/ /pur.tuˈɣaɫ/ pn
Portugal
País situat al sud-oest d'Europa, membre de la Unió Europea. El nom oficial és República Portuguesa.

Prilep /ˈpɾi.ɫep/ /ˈpɾi.ɫəp/ pn
Prilep

Ptolemeu /ptu.ɫəˈmɛw/ /to.ɫeˈmɛw/ /to.ɫəˈmɛw/ /tu.ɫəˈmɛw/ pn
Ptolemaios

Puerto Rico pn
Puerto Rico
Illa i estat de les Antilles associat als Estats Units.

Quebec /keˈbɛk/ /kəˈβɛk/ pn
Québec

Quintí /kinˈti/ pn
Quintin

Ramon /raˈmon/ /rəˈmon/ pn
Raimund
Prenom masculí d’origen germànic

Raquel pn
Rachel
Prenom femení

Ratisbona /ra.tizˈbɔ.na/ /ra.tizˈβɔ.na/ /ra.tizˈβɔ.nɔ/ /rə.tizˈbɔ.nə/ pn
Regensburg

Raül /raˈuɫ/ /rəˈuɫ/ pn
Ralf

Regne Unit /ˌreŋ.newˈnit/ /ˌreŋ.nəwˈnit/ pn
Vereinigtes Königreich
Estat europeu que forma part de l'arxipèlag de les illes Britàniques, que abasta principalment l'illa de la Gran Bretanya i Irlanda del Nord, a més de diverses colònies. El nom oficial és Regne Unit de la Gran Bretanya i Irlanda del Nord.

Reis d'Orient pn
Heilige Drei Könige

Ricard /riˈkart/ pn
Rikard Richard

Riga /ˈri.ɣa/ /ˈri.ɣə/ pn
Riga

Rin /ˈrin/ pn
Rhein

Robert /roˈbɛɾt/ /ruˈbɛrt/ /ruˈβɛrt/ pn
Robert
Prenom masculí d’origen germànic

Roma /ˈro.ma/ pn
Rom
Ciutat a la riba del Tíber, capital d’Itàlia.

Romania /ro.məˈni.ə/ /ru.məˈni.ə/ pn
Rumänien
Estat situat al sud-est d'Europa i fronterer amb Ucraïna, Moldàvia, Hongria, Sèrbia i Bulgària.

Rosa /ˈrɔ.za/ /ˈrɔ.zɔ/ /ˈrɔ.zə/ pn
Rosa
Prenom femení

Rússia /ˈru.si.ə/ pn
Russland Rußland
Estat format per una federació de repúbliques i altres divisions territorials, que abasta una enorme extensió al nord d'Europa i d'Àsia, per la qual cosa és l'estat més gran del món. És fronterer amb Noruega, Finlàndia, Estònia, Letònia, Bielorússia, Ucraïna, Geòrgia, Azerbaidjan, Kazakhstan, Xina, Mongòlia i Corea del Nord a més de Lituània i Polònia per l'enclavament de Kaliningrad. El nom oficial és Federació Russa.

Sagitari /sa.d͡ʒiˈta.ɾi/ /sa.ʒiˈta.ɾi/ /sə.ʒiˈta.ɾi/ pn
Schütze

Samoa Nord-americana pn
Amerikanisch-Samoa

San Marino /ˌsam.maˈɾi.no/ /ˌsam.məˈɾi.nu/ pn
San Marino
Estat europeu de la península Itàlica, enclavament italià prop del mar Adriàtic. El nom oficial és República de San Marino.

Santiago pn
Jakob

Sastre /ˈsas.tɾe/ /ˈsas.tɾə/ pn
Schneider
Cognom d’origen d’ofici

Saxònia /sakˈsɔ.ni.a/ /səkˈsɔ.ni.ə/ pn
Sachsen

Sebastià /se.bas.tiˈa/ /sə.βəs.tiˈa/ pn
Sebastian
Prenom masculí

Senegal /sə.nəˈɣaɫ/ pn
Senegal
Estat africà fronterer amb Mauritània, Mali, la República de Guinea, Guinea Bissau i Gàmbia. El nom oficial és República del Senegal.

Setmana Santa pn
Karwoche

Shanghai /ʃaŋˈhaj/ /ʃaŋˈɡaj/ /ʃəŋˈhaj/ /ʃəŋˈɡaj/ pn
Shanghai

Sicília /siˈsi.ɫi.a/ /siˈsi.ɫi.ə/ pn
Sizilien

Sigfrid /sikˈfɾit/ pn
Siegfried
Prenom masculí d’origen germànic

Sigmon pn
Sigmund
Prenom masculí d’origen germànic

Silas pn
Silas
Prenom masculí

Silèsia /siˈɫɛ.zi.a/ /siˈɫɛ.zi.ə/ pn
Schlesien

Simó /siˈmo/ pn
Simon
Prenom masculí

Sol /ˈsɔɫ/ pn
Sonnen
Estel entorn del qual gira la Terra i els altres planetes del sistema solar.

Sri Lanka /əzˌriˈɫaŋ.kə/ pn
Sri Lanka
Estat asiàtic que ocupa l'illa homònima. El nom complet és República Socialista Democràtica de Sri Lanka.

Sud-àfrica /suˈta.fɾi.ka/ /suˈta.fɾi.kə/ pn
Südafrika
Estat africà fronterer amb Botswana, Lesotho, Moçambic, Namíbia, Swazilàndia i Zimbabwe. El nom oficial és República de Sud-àfrica.
Territori plurinacional que fa referència a l'extrem sud del continent africà i que inclou, a més de la República de Sud-àfrica, els següents estats: Botswana, Lesotho, Namíbia, Swazilàndia i Zimbabwe. De vegades, però, també s'inclouen els següents estats: Angola, Comores, Madagascar, Malawi, Maurici, Moçambic i Zàmbia, a més de les següents dependències: Mayotte, Reunió i Santa Helena.

Sudan pn
Sudan
Estat africà fronterer amb Egipte, Eritrea, Etiòpia, el Sudan del Sud, la República Centreafricana, el Txad i Líbia. El nom oficial és República del Sudan.

Suècia /suˈɛ.si.ə/ pn
Schweden
Estat escandinau fronterer amb Noruega i Finlàndia. El nom oficial és Regne de Suècia.

Suïssa /suˈi.sə/ pn
Schweiz
Estat muntanyós centreeuropeu fronterer amb Alemanya, França, Itàlia, Àustria i Liechtenstein. El nom oficial és Confederació Suïssa.

Swazilàndia /swə.ziˈɫan.di.ə/ pn
Swasiland
Estat africà fronterer amb Moçambic i Sud-àfrica. El nom oficial és Regne d’Eswatini.

Sàhara /ˈsa.ha.ɾa/ /ˈsa.hə.ɾə/ pn
Sahara

Sàhara Occidental pn
Westsahara

Sèrbia /ˈsɛr.bi.ə/ pn
Serbien

Síria /ˈsi.ɾi.ə/ pn
Syrien
Estat asiàtic i mediterrani situat a l'extrem occidental del continent. És fronterer amb Turquia, l'Iraq, Jordània, Israel i el Líban. El nom oficial és República Àrab Siriana.
Antiga província romana que ocupava aproximadament l'estat actual homònim i també el Líban.

TDAH acronym
ADHS

Tadjikistan /təd.ʒi.kisˈtan/ pn
Tadschikistan
Estat asiàtic fronterer amb el Kirguizstan, la Xina, l'Afganistan i l’Uzbekistan. El nom complet és República del Tadjikistan.

Tailàndia /təjˈɫan.di.ə/ pn
Thailand
Estat asiàtic fronterer amb Laos, Cambodja, Malàisia i Birmània, a més, és costaner amb el golf de Siam i el mar d'Andaman. El nom complet és Regne de Tailàndia.

Tanzània /tənˈza.ni.ə/ pn
Tansania
Estat africà fronterer amb Burundi, Kenya, Malawi, Moçambic, la República Democràtica del Congo, Ruanda, Uganda i Zàmbia. El nom oficial és República Unida de Tanzània.

Taure /ˈtaw.ɾe/ /ˈtaw.ɾə/ pn
Stier

Terenci /teˈɾɛn.si/ /təˈɾen.si/ /təˈɾɛn.si/ pn
Terenz

Terra /ˈtɛ.ra/ /ˈtɛ.rə/ /ˈtɛ.rɛ/ pn
Erde
Planeta on viuen els humans i altres criatures.

Thor /ˈtor/ pn
Thor

Tibet /tiˈbet/ /tiˈβɛt/ pn
Tibet

Timoteu pn
Timotheus
Prenom masculí

Tirana /tiˈɾa.na/ /tiˈɾa.nə/ pn
Tirana

Tolosa /toˈɫo.za/ /toˈɫo.zə/ /tuˈɫo.zə/ pn
Toulouse

Trèveris /ˈtɾɛ.ve.ɾis/ /ˈtɾɛ.və.ɾis/ /ˈtɾɛ.βe.ɾis/ /ˈtɾɛ.βə.ɾis/ pn
Trier

Tunísia /tuˈni.zi.ə/ pn
Tunesien
Estat africà i mediterrani situat al nord del continent. És fronterer Algèria i Líbia. El nom oficial és República de Tunísia.

Turkmenistan /turɡ.mə.nisˈtan/ pn
Turkmenistan
Estat asiàtic fronterer amb el Kazakhstan, l’Uzbekistan, l'Afganistan i l'Iran, a més, és costaner amb la mar Càspia. El nom complet és República del Turkmenistan.

Turquia /turˈki.ə/ pn
Türkei
Estat situat principalment a la península d'Anatòlia on té la capital, però que també ocupa una petita part d'Europa on es troba la principal ciutat del país Istanbul. És fronterer amb Bulgària, Grècia, Geòrgia, Armènia, l’Azerbaidjan, l’Iran, l’Iraq i Síria. El nom oficial és República de Turquia.

Turíngia /tuˈɾiɲ.d͡ʒi.a/ /tuˈɾiɲ.ʒi.ə/ pn
Thüringen

Tuvalu /tuˈva.ɫu/ /tuˈva.ɫu/ /tuˈβa.ɫu/ pn
Tuvalu
Estat format per un petit nombre de minúscules illes de la Polinèsia.

Txad pn
Tschad
Estat africà fronterer amb Líbia, el Sudan, República Centreafricana, el Camerun, Nigèria i el Níger. El nom oficial és República del Txad.

Txèquia /ˈt͡ʃɛ.ki.ə/ pn
Česká republika
Estat del centre d'Europa fronterer amb Polònia, Alemanya, Àustria i Eslovàquia. El nom oficial és República Txeca.

Ucraïna /u.kɾəˈi.nə/ pn
Ukraine
Estat de l'Est d'Europa fronterer amb Bielorússia, Rússia, Romania, Moldàvia, Hongria, Eslovàquia i Polònia.

Uruguai pn
Uruguay

Uzbekistan /uz.bə.kisˈtan/ pn
Usbekistan
Estat asiàtic fronterer amb el Kazakhstan, el Tadjikistan, el Kirguizstan, l'Afganistan i el Turkmenistan, a més, és costaner amb la mar d'Aral. El nom complet és República de l'Uzbekistan.

València /baˈɫen.si.a/ /baˈɫɛn.si.a/ /vaˈɫen.si.a/ /vəˈɫɛn.si.ə/ pn
Valencia

Valònia /baˈɫɔ.ni.a/ /bəˈɫɔ.ni.ə/ /vaˈɫɔ.ni.a/ /vəˈɫɔ.ni.ə/ pn
Wallonie Wallonien

Varsòvia /barˈsɔ.βi.a/ /baɾˈsɔ.βi.a/ /vaɾˈsɔ.vi.a/ /vəɾˈsɔ.vi.ə/ pn
Warschau

Vaticà /ba.tiˈka/ /bə.tiˈka/ /va.tiˈka/ /və.tiˈka/ pn
Vatikan

Veneçuela /be.ne.suˈɛ.ɫɛ/ /bə.nə.suˈɛ.ɫə/ /ve.ne.suˈɛ.ɫa/ /və.nə.suˈɛ.ɫə/ pn
Venezuela
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb Guyana, Brasil i Colòmbia. El nom complet és República Bolivariana de Veneçuela.

Ventafocs /ˌben.taˈfɔks/ /ˌben.təˈfɔks/ /ˌven.taˈfɔks/ /ˌven.təˈfɔks/ pn
Aschenbrödel Aschenputtel

Venus /ˈbɛ.nus/ /ˈvɛ.nus/ /ˈvɛ.nus/ pn
Venus

Verge /ˈbɛr.d͡ʒe/ /ˈbɛr.ʒə/ /ˈbɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.ʒə/ pn
Jungfrau
La Verge Maria, Mare de Déu.
(astronomia) Constel·lació zodiacal situada entre Cabellera de Berenice, el Lleó, la Copa, el Corb, l’Hidra femella, la Balança, el Serpent i Bover.

Viccionari /bik.si.oˈna.ɾi/ /vik.si.oˈna.ɾi/ /vik.si.uˈna.ɾi/ pn
Wikiwörterbuch Wiktionary

Vicenç /biˈsɛns/ /viˈsɛns/ /viˈsɛns/ pn
Vinzenz
Prenom masculí d’origen llatí

Viena /biˈe.na/ /biˈɛ.nə/ /viˈe.na/ /viˈɛ.nə/ pn
Wien

Vietnam /bi.edˈnam/ /bi.ədˈnam/ /vi.ədˈnam/ pn
Vietnam
Estat asiàtic fronterer amb la Xina, Laos i Cambodja, a més, és costaner amb el Golf de Tonquín. El nom complet és República Socialista del Vietnam.

Viquipèdia /bi.kiˈpɛ.ði.a/ /vi.kiˈpɛ.ði.a/ /vi.kiˈpɛ.ði.ə/ pn
Wikipedia

Víctor /ˈbik.tor/ /ˈbik.toɾ/ /ˈbik.tur/ /ˈvik.toɾ/ /ˈvik.tur/ pn
Victor

Wallis i Futuna pn
Wallis und Futuna

Waterloo /wa.terˈɫo/ pn
Waterloo
Població belga famosa perquè prop d'ella esdevingué la batalla homònima.

Xavier /ʃa.viˈeɾ/ /ʃa.βiˈe/ /ʃa.βiˈeɾ/ /ʃə.viˈe/ /ʃə.βiˈe/ pn
Xaver

Xile /ˈʃi.ɫə/ pn
Chile
República situada a l'oest de l'extrem sud d'Amèrica. Té forma allargassada i és limítrof amb l'Argentina a l'est, i amb Bolívia i el Perú al nord. El nom complet és República de Xile.

Xina /ˈʃi.nə/ pn
China

Xipre /ˈʃi.pɾə/ pn
Zypern
País que ocupa l'illa homònima i que està dividit en dos estats. L'occidental, d'influència grega, ocupa el seixanta per cent del país, està reconegut internacionalment i el seu nom oficial és República de Xipre. L'oriental és el resultat de la intervenció militar turca, només està reconegut per Turquia i el seu nom oficial és República Turca de Xipre del Nord. Es considera pertanyent geogràficament a l'Àsia, però, sovint es tracta políticament com a part d'Europa.

Zimbàbue pn
Simbabwe

Zàmbia /ˈzam.bi.ə/ pn
Sambia
Estat africà fronterer amb Angola, Botswana, Malawi, Moçambic, Namíbia, la República Democràtica del Congo, Tanzània i Zimbàbue. El nom oficial és República de Zàmbia.

Zúric /ˈzu.ɾik/ pn
Zürich

a boca de nit adv
bei Einbruch der Dunkelheit

a correcuita /aˌko.reˈkuj.ta/ /aˌko.reˈkwi.ta/ adv
schleunigst

a l'engròs /a.ɫeŋˈgɾɔs/ /ə.ɫəŋˈgɾɔs/ adv
Großhandel
(comerç) Venda en gran quantitat o a clients majoristes.

a l'inrevés /a /ə adv
umgekehrt

a la gatzoneta adv
geduckt

a poc a poc /aˌpɔ.kaˈpɔk/ adv
Stück für Stück

a portell adv
Verschränkung

a prop adv
nah
A poca distància, espacial o temporal.

a vegades adv
manchmal

aC acronym
v. Chr.

aalenià /a.a.ɫe.niˈa/ /ə.ə.ɫə.niˈa/ n masc
Aalenium
Primer estatge del juràssic mitjà, situat entre el toarcià i el bajocià.

abacallanar-se /a.ba.ka.ʎaˈnaɾ.se/ /ə.bə.kə.ʎə.nərˈsə/ /ə.bə.kə.ʎəˈnaɾ.sə/ /ə.βə.kə.ʎəˈnar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abacallan abacallana abacallanada abacallanades abacallanam abacallanant abacallanar abacallanara abacallanaran abacallanarem abacallanaren abacallanares abacallanareu abacallanaria abacallanarien abacallanaries abacallanarà abacallanaràs abacallanaré abacallanaríem abacallanaríeu abacallanassen abacallanasses abacallanassin abacallanassis abacallanat abacallanats abacallanau abacallanava abacallanaven abacallanaves abacallane abacallanem abacallanen abacallanes abacallanessen abacallanesses abacallanessin abacallanessis abacallaneu abacallani abacallanin abacallanis abacallano abacallanà abacallanàrem abacallanàreu abacallanàs abacallanàssem abacallanàsseu abacallanàssim abacallanàssiu abacallanàvem abacallanàveu abacallanés abacallanéssem abacallanésseu abacallanéssim abacallanéssiu abacallaní bal bal (1) occ sept val v
verschrumpeln

abacà /a.baˈka/ /ə.βəˈka/ n masc
Manilahanf Abaka
Fibra tèxtil obtinguda de la planta del mateix nom.

abadejo /a.baˈðe.d͡ʒo/ /a.βaˈðe.ʒo/ /ə.bəˈðɛ.ʒo/ /ə.bəˈðɛ.ʒu/ /ə.βəˈðɛ.ʒu/ n masc
Pollack
Peix de l'ordre dels gadiformes, molt semblant al bacallà, però més petit (Pollachius pollachius).

abadessa /a.baˈðe.sa/ /ə.bəˈðə.sə/ /ə.bəˈðɛ.sə/ n fem
Äbtissin Oberin

abadia /a.baˈði.a/ n fem
Abtei

abandó /a.banˈdo/ n masc
Aufgabe

abans /aˈbans/ adv
vorher

abans-d'ahir /aˌbanz.ðaˈiɾ/ /aˌβanz.ðaˈi/ /əˌβanz.dəˈi/ adv
vorgestern

abat /aˈbat/ n masc
Abt

abatre /aˈba.tɾe/ /əˈβa.tɾə/ abat abata abatem abaten abatent abatera abateren abateres abates abatessen abatesses abatessin abatessis abateu abati abatia abatien abaties abatin abatis abato abatran abatre abatrem abatreu abatria abatrien abatries abatrà abatràs abatré abatríem abatríeu abats abatuda abatudes abatut abatuts abaté abatérem abatéreu abatés abatéssem abatésseu abatéssim abatéssiu abatí abatíem abatíeu bal occ sept val v
niederreißen
Fer caure, tirar a terra.
demütigen
Metafòricament, humiliar, envilir.
entmutigen
Fer perdre l'ànim, les forces.

abazí /a.baˈzi/ /ə.βəˈzi/ n masc
Abasinisch

abdicar /ab.diˈka/ /ab.diˈkaɾ/ /əb.diˈka/ abdic abdica abdicada abdicades abdicaia abdicaien abdicaies abdicam abdicant abdicar abdicara abdicaran abdicarem abdicaren abdicares abdicareu abdicaria abdicarien abdicaries abdicariva abdicariven abdicarives abdicarà abdicaràs abdicaré abdicaríem abdicaríeu abdicarívem abdicaríveu abdicassen abdicasses abdicassin abdicassis abdicat abdicats abdicau abdicava abdicaven abdicaves abdicavi abdicavo abdico abdicos abdicà abdicàiem abdicàieu abdicàrem abdicàreu abdicàs abdicàssem abdicàsseu abdicàssim abdicàssiu abdicàvem abdicàvets abdicàveu abdicàvom abdique abdiqueguem abdiqueguessa abdiqueguessen abdiqueguesses abdiquegueu abdiquegués abdiqueguéssom abdiqueguéssou abdiquem abdiquen abdiques abdiquessa abdiquessen abdiquesses abdiquessi abdiquessin abdiquessis abdiqueu abdiqui abdiquin abdiquis abdiqués abdiquéssem abdiquésseu abdiquéssim abdiquéssiu abdiquí alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
abtreten

abdomen /abˈdɔ.men/ /əbˈdɔ.mən/ n masc
Abdomen

abdominal /ab.do.miˈnaɫ/ /əb.do.miˈnaɫ/ /əb.du.miˈnaɫ/ adj
abdominal

abecedari /a.βe.seˈða.ɾi/ /ə.βə.səˈða.ɾi/ n masc
Alphabet

abella /aˈbe.ʎa/ /əˈbə.ʎə/ /əˈbɛ.jə/ n fem
Biene Imme
Insecte que vola i produeix mel (Apis mellifera).

abenaki /a.beˈna.ki/ /ə.βəˈna.ki/ n masc
Abenaki

abisme /aˈbiz.me/ /əˈβiz.mə/ n masc
Abgrund
Fondària immensa.

abjurar /ab.d͡ʒuˈɾa/ /ab.d͡ʒuˈɾaɾ/ /əb.ʒuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abjur abjura abjurada abjurades abjuram abjurant abjurar abjurara abjuraran abjurarem abjuraren abjurares abjurareu abjuraria abjurarien abjuraries abjurarà abjuraràs abjuraré abjuraríem abjuraríeu abjurassen abjurasses abjurassin abjurassis abjurat abjurats abjurau abjurava abjuraven abjuraves abjure abjurem abjuren abjures abjuressen abjuresses abjuressin abjuressis abjureu abjuri abjurin abjuris abjuro abjurà abjuràrem abjuràreu abjuràs abjuràssem abjuràsseu abjuràssim abjuràssiu abjuràvem abjuràveu abjurés abjuréssem abjurésseu abjuréssim abjuréssiu abjurí alg bal bal (1) occ sept val v
abschwören

abkhaz /aˈpas/ /aˈβas/ /əˈpas/ adj
abchasisch Abchasisch
Propi d'Abkhàzia, els seus habitants o la seva llengua.

abkhaz /aˈpas/ /aˈβas/ /əˈpas/ n masc
Abchase
Individu del poble del Caucas establert a Abkhàzia i Adjària (Geòrgia).
Abchasisch abchasisch
Llengua caucàsica del nord-oest pròpia d'Abkhàzia.

ablatiu /a.bɫaˈtiw/ /ə.βɫəˈtiw/ n masc
Ablativ

abolir /a.boˈɫiɾ/ /a.βoˈɫi/ /ə.boˈɫi/ /ə.buˈɫi/ /ə.βuˈɫi/ aboleix aboleixen aboleixes aboleixi aboleixin aboleixis aboleixo abolesc abolesqui abolesquin abolesquis abolia abolida abolides abolien abolies aboliguem aboligueu abolim abolint abolir abolira aboliran abolirem aboliren abolires abolireu aboliria abolirien aboliries abolirà aboliràs aboliré aboliríem aboliríeu abolisc abolisca abolisquen abolisques abolissen abolisses abolissin abolissis abolit abolits aboliu abolix abolixen abolixes abolixo abolí abolíem abolíeu abolírem abolíreu abolís abolíssem abolísseu abolíssim abolíssiu bal n-occ occ sept val v
abschaffen

abominable /a.bo.miˈna.bɫe/ /a.βo.miˈna.βɫe/ /a.βo.miˈnab.bɫe/ /ə.bo.miˈnab.bɫə/ /ə.bu.miˈnab.bɫə/ /ə.βu.miˈna.βɫə/ /ə.βu.miˈnab.bɫə/ adj
abscheulich

abominar /a.bo.miˈnaɾ/ /a.βo.miˈna/ /ə.bo.miˈna/ /ə.bu.miˈna/ /ə.βu.miˈna/ abomina abominada abominades abominaia abominaien abominaies abominam abominant abominar abominara abominaran abominarem abominaren abominares abominareu abominaria abominarien abominaries abominariva abominariven abominarives abominarà abominaràs abominaré abominaríem abominaríeu abominarívem abominaríveu abominassen abominasses abominassin abominassis abominat abominats abominau abominava abominaven abominaves abominavi abominavo abomine abomineguem abomineguessa abomineguessen abomineguesses abominegueu abominegués abomineguéssom abomineguéssou abominem abominen abomines abominessa abominessen abominesses abominessi abominessin abominessis abomineu abomini abominin abominis abomino abominos abominà abominàiem abominàieu abominàrem abominàreu abominàs abominàssem abominàsseu abominàssim abominàssiu abominàvem abominàvets abominàveu abominàvom abominés abominéssem abominésseu abominéssim abominéssiu abominí abomín alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
verabscheuen

abraonar /a.bɾa.oˈnaɾ/ /a.βɾa.oˈna/ /ə.bɾə.oˈna/ /ə.bɾə.uˈna/ /ə.βɾə.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abraon abraona abraonada abraonades abraonam abraonant abraonar abraonara abraonaran abraonarem abraonaren abraonares abraonareu abraonaria abraonarien abraonaries abraonarà abraonaràs abraonaré abraonaríem abraonaríeu abraonassen abraonasses abraonassin abraonassis abraonat abraonats abraonau abraonava abraonaven abraonaves abraone abraonem abraonen abraones abraonessen abraonesses abraonessin abraonessis abraoneu abraoni abraonin abraonis abraono abraonà abraonàrem abraonàreu abraonàs abraonàssem abraonàsseu abraonàssim abraonàssiu abraonàvem abraonàveu abraonés abraonéssem abraonésseu abraonéssim abraonéssiu abraoní bal bal (1) occ sept val v
umarmen
Agafar i estrènyer amb força a algú pels braons.

abraçada /a.bɾaˈsa.ða/ /ə.βɾəˈsa.ðə/ n fem
Umarmung

abraçar /a.bɾaˈsaɾ/ /a.βɾaˈsa/ /ə.βɾəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abrace abracem abracen abraces abracessen abracesses abracessin abracessis abraceu abraci abracin abracis abracés abracéssem abracésseu abracéssim abracéssiu abrací abraç abraça abraçada abraçades abraçam abraçant abraçar abraçara abraçaran abraçarem abraçaren abraçares abraçareu abraçaria abraçarien abraçaries abraçarà abraçaràs abraçaré abraçaríem abraçaríeu abraçassen abraçasses abraçassin abraçassis abraçat abraçats abraçau abraçava abraçaven abraçaves abraço abraçà abraçàrem abraçàreu abraçàs abraçàssem abraçàsseu abraçàssim abraçàssiu abraçàvem abraçàveu alg bal bal (1) occ sept val v
umarmen
Estrènyer amb els braços.
Seguir una causa, opinió o partit.

abreviació /a.bɾe.vi.a.siˈo/ /a.βɾe.βi.a.siˈo/ /ə.bɾə.vi.ə.siˈo/ /ə.βɾə.βi.ə.siˈo/ n fem
Abkürzung

abreviatura /a.bɾe.vi.aˈtu.ɾa/ /a.βɾe.βi.aˈtu.ɾa/ /ə.bɾə.vi.əˈtu.ɾə/ n fem
Abkürzung
Escurçament d'una paraula, representada amb la lletra inicial o les més significatives.

abric /aˈbɾik/ n masc
Mantel
Peça llarg de roba destinada a combatre el fred que cobreix més de mig cos, es col·loca com una jaqueta i és gruixuda.
Schutz
Aixopluc, ajuda, protecció.

abrigar /a.bɾiˈɣaɾ/ /a.βɾiˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. abrig abriga abrigada abrigades abrigam abrigant abrigar abrigara abrigaran abrigarem abrigaren abrigares abrigareu abrigaria abrigarien abrigaries abrigarà abrigaràs abrigaré abrigaríem abrigaríeu abrigassen abrigasses abrigassin abrigassis abrigat abrigats abrigau abrigava abrigaven abrigaves abrigo abrigue abriguem abriguen abrigues abriguessen abriguesses abriguessin abriguessis abrigueu abrigui abriguin abriguis abrigués abriguéssem abriguésseu abriguéssim abriguéssiu abriguí abrigà abrigàrem abrigàreu abrigàs abrigàssem abrigàsseu abrigàssim abrigàssiu abrigàvem abrigàveu alg bal bal (1) occ sept val v
warm anziehen
Resguardar del fred.
schützen
Auxiliar, emparar, patrocinar.
bedecken
Cobrir, tapar.

abril /əˈβɾiɫ/ n masc
April Ostermond
Quart mes de l'any.

abrogació /a.bɾo.ɣa.siˈo/ /ə.bɾo.ɣə.siˈo/ /ə.bɾu.ɣə.siˈo/ /ə.βɾu.ɣə.siˈo/ n fem
Aufhebung

abrusament /a.βɾu.zaˈmen/ /a.βɾu.zaˈment/ /ə.βɾu.zəˈmen/ /ə.βɾu.zəˈment// n masc
Kindling
(psiquiatria) Model experimental segons el qual la repetida estimulació elèctrica o química de baixa intensitat de determinades zones del cervell pot provocar una sensibilització progressiva de l'estructura cerebral i generar convulsions i crisis epilèptiques.

absent /apˈsen/ /apˈsent/ /əpˈsen/ /əpˈsent/ adj
abwesend
Que no està atent a la situació present.

absenta /apˈsen.ta/ /əpˈsen.tə/ n fem
Absinth

absentisme escolar n masc
Schulverweigerung

absis n masc
Apsis

absoldre /apˈsɔɫ.dɾe/ absol absolc absoldran absoldre absoldrem absoldreu absoldria absoldrien absoldries absoldrà absoldràs absoldré absoldríem absoldríeu absoleia absoleien absoleies absolem absolen absolent absolessen absolesses absoleu absoleva absoleven absoleves absolga absolgam absolgau absolgo absolgos absolguda absolgudes absolguem absolguen absolguent absolguera absolgueren absolgueres absolgues absolguessa absolguessen absolguesses absolguessin absolguessis absolgueu absolgui absolguin absolguis absolgut absolguts absolgué absolguérem absolguéreu absolgués absolguéssem absolguésseu absolguéssim absolguéssiu absolguéssom absolguéssou absolguí absoli absolia absolien absolies absolin absolis absoliva absoliven absolives absols absolt absolta absoltes absolts absolèiem absolèieu absolèvem absolèveu absolèvom absolèvou absolés absoléssem absolésseu absolíem absolíeu absolívem absolíveu absolívom absolívou alg bal centr eiv n-occ occ v.cent val v
freisprechen
Donar per lliure d'algun càrrec o obligació.
Remetre a un penitent els seus pecats en el tribunal de confessió, llevar-li les censures en què hagués incorregut.

absolut /ap.soˈɫut/ /əp.soˈɫut/ /əp.suˈɫut/ absoluta adj masc
absolut

absorbir /ap.sorˈβi/ /ap.soɾˈbiɾ/ /ap.soɾˈβi/ /əp.soɾˈbi/ /əp.surˈbi/ absorbeix absorbeixen absorbeixes absorbeixi absorbeixin absorbeixis absorbeixo absorbesc absorbesqui absorbesquin absorbesquis absorbia absorbida absorbides absorbien absorbies absorbiguem absorbigueu absorbim absorbint absorbir absorbira absorbiran absorbirem absorbiren absorbires absorbireu absorbiria absorbirien absorbiries absorbirà absorbiràs absorbiré absorbiríem absorbiríeu absorbisc absorbisca absorbisquen absorbisques absorbissen absorbisses absorbissin absorbissis absorbit absorbits absorbiu absorbix absorbixen absorbixes absorbixo absorbí absorbíem absorbíeu absorbírem absorbíreu absorbís absorbíssem absorbísseu absorbíssim absorbíssiu bal n-occ occ sept val v
aufsaugen absorbieren
Amarar, penetrar dins.

abstemi /apsˈtɛ.mi/ /əpsˈtɛ.mi/ abstèmia adj masc
enthaltsam
Que s'absté d'ingerir begudes alcohòliques.

abstemi /apsˈtɛ.mi/ /əpsˈtɛ.mi/ n masc
Abstinenzler
Persona que mai ingereix begudes alcohòliques.

abstracció /aps.tɾak.siˈo/ /əps.tɾək.siˈo/ n fem
Abstraktion

abstracte /apsˈtɾak.te/ /əpsˈtɾak.tə/ abstracta adj masc
abstrakt

absència /apˈsɛn.si.a/ /apˈsɛn.sja/ /əpˈsɛn.sjə/ n fem
Abwesenheit Absenz

abundant /a.βunˈdan/ /a.βunˈdant/ /ə.βunˈdan/ /ə.βunˈdant/ adj
reichlich

abundantment /a.bunˌdamˈment/ /a.βunˌdamˈmen/ /ə.bunˌdamˈmen/ /ə.bunˌdamˈment/ adv
reichlich

abundància /a.bunˈdan.si.a/ /ə.βunˈdan.si.ə/ n fem
Fülle Überfluss

abúlia /aˈbu.ɫi.a/ n fem
Abulie

abús /aˈbus/ n masc
Missbrauch

acabar /a.kaˈbaɾ/ /a.kaˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acab acaba acabada acabades acabam acabant acabar acabara acabaran acabarem acabaren acabares acabareu acabaria acabarien acabaries acabarà acabaràs acabaré acabaríem acabaríeu acabassen acabasses acabassin acabassis acabat acabats acabau acabava acabaven acabaves acabe acabem acaben acabes acabessen acabesses acabessin acabessis acabeu acabi acabin acabis acabo acabà acabàrem acabàreu acabàs acabàssem acabàsseu acabàssim acabàssiu acabàvem acabàveu acabés acabéssem acabésseu acabéssim acabéssiu acabí alg bal bal (1) occ sept val v
beenden

acadèmia /a.kaˈðɛ.mi.a/ n fem
Akademie
Societat literària, artística o científica constituïda per a l'avançament de les bones lletres, de les arts o les ciències.
Institució educativa de caràcter privat on es porten a terme estudis complementaris als de l'educació regular i formal.

acadèmic /a.kaˈðɛ.mik/ /ə.kəˈðɛ.mik/ adj masc
akademisch
Relatiu o pertanyent a l'ensenyament, particularment universitari.

acadèmic /a.kaˈðɛ.mik/ /ə.kəˈðɛ.mik/ n masc
Akademiemitglied
Membre d'una acadèmia.

acaptar /a.kapˈta/ /a.kapˈtaɾ/ /ə.kəpˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acapt acapta acaptada acaptades acaptam acaptant acaptar acaptara acaptaran acaptarem acaptaren acaptares acaptareu acaptaria acaptarien acaptaries acaptarà acaptaràs acaptaré acaptaríem acaptaríeu acaptassen acaptasses acaptassin acaptassis acaptat acaptats acaptau acaptava acaptaven acaptaves acapte acaptem acapten acaptes acaptessen acaptesses acaptessin acaptessis acapteu acapti acaptin acaptis acapto acaptà acaptàrem acaptàreu acaptàs acaptàssem acaptàsseu acaptàssim acaptàssiu acaptàvem acaptàveu acaptés acaptéssem acaptésseu acaptéssim acaptéssiu acaptí bal bal (1) occ sept val v
sammeln

acariciar /a.ka.ɾi.siˈa/ /a.ka.ɾi.siˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acaricia acariciada acariciades acariciam acariciant acariciar acariciara acariciaran acariciarem acariciaren acariciares acariciareu acariciaria acariciarien acariciaries acariciarà acariciaràs acariciaré acariciaríem acariciaríeu acariciassen acariciasses acariciassin acariciassis acariciat acariciats acariciau acariciava acariciaven acariciaves acaricie acariciem acaricien acaricies acariciessen acariciesses acariciessin acariciessis acaricieu acaricii acaricio acaricià acariciàrem acariciàreu acariciàs acariciàssem acariciàsseu acariciàssim acariciàssiu acariciàvem acariciàveu acariciés acariciéssem acariciésseu acariciéssim acariciéssiu acaricií acariciï acariciïn acariciïs bal bal (1) occ sept val v
schmusen streicheln
Fer carícies, tractar amb afecte.
streicheln
Passar els dits suaument per una superfície.

acaronar /a.ka.ɾoˈna/ /a.ka.ɾoˈnaɾ/ /ə.kə.ɾoˈna/ /ə.kə.ɾuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acaron acarona acaronada acaronades acaronam acaronant acaronar acaronara acaronaran acaronarem acaronaren acaronares acaronareu acaronaria acaronarien acaronaries acaronarà acaronaràs acaronaré acaronaríem acaronaríeu acaronassen acaronasses acaronassin acaronassis acaronat acaronats acaronau acaronava acaronaven acaronaves acarone acaronem acaronen acarones acaronessen acaronesses acaronessin acaronessis acaroneu acaroni acaronin acaronis acarono acaronà acaronàrem acaronàreu acaronàs acaronàssem acaronàsseu acaronàssim acaronàssiu acaronàvem acaronàveu acaronés acaronéssem acaronésseu acaronéssim acaronéssiu acaroní bal bal (1) occ sept val v
schmusen
Apropar la cara amorosament.

accedir /ak.seˈði/ /ak.seˈðiɾ/ /ək.səˈði/ accedeix accedeixen accedeixes accedeixi accedeixin accedeixis accedeixo accedesc accedesqui accedesquin accedesquis accedia accedida accedides accedien accedies accediguem accedigueu accedim accedint accedir accedira accediran accedirem accediren accedires accedireu accediria accedirien accediries accedirà accediràs accediré accediríem accediríeu accedisc accedisca accedisquen accedisques accedissen accedisses accedissin accedissis accedit accedits accediu accedix accedixen accedixes accedixo accedí accedíem accedíeu accedírem accedíreu accedís accedíssem accedísseu accedíssim accedíssiu bal n-occ occ sept val v
Zutritt erlangen
Tenir accés a un lloc, una situació.
zustimmen, einwilligen
Concedir, donar el consentiment.

acceleració /ak.se.ɫe.ɾa.siˈo/ n fem
Beschleunigung
Magnitud física que indica com canvia la velocitat d'un cos en relació amb el temps.

acceleració física n fem
Physik-Beschleunigung

acceleració per maquinari n fem
Hardware-Beschleunigung

accelerar /ak.se.ɫeˈɾa/ /ak.se.ɫeˈɾaɾ/ /ək.sə.ɫəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acceler accelera accelerada accelerades acceleram accelerant accelerar accelerara acceleraran accelerarem acceleraren accelerares accelerareu acceleraria accelerarien acceleraries accelerarà acceleraràs acceleraré acceleraríem acceleraríeu accelerassen accelerasses accelerassin accelerassis accelerat accelerats accelerau accelerava acceleraven acceleraves accelere accelerem acceleren acceleres acceleressen acceleresses acceleressin acceleressis accelereu acceleri accelerin acceleris accelero accelerà acceleràrem acceleràreu acceleràs acceleràssem acceleràsseu acceleràssim acceleràssiu acceleràvem acceleràveu accelerés acceleréssem accelerésseu acceleréssim acceleréssiu accelerí alg bal bal (1) occ sept val v
beschleunigen
Fer amb promptitud, més ràpid.
Donar més velocitat

accent /akˈsen/ /akˈsent/ /əkˈsen/ /əkˈsent/ n masc
Akzent
Signe gràfic que es col·loca sobre una vocal per marcar-ne alguna qualitat.

accepció /ak.sep.siˈo/ n fem
Bedeutung

acceptar /ak.sepˈta/ /ak.sepˈtaɾ/ /ək.səpˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. accept accepta acceptada acceptades acceptam acceptant acceptar acceptara acceptaran acceptarem acceptaren acceptares acceptareu acceptaria acceptarien acceptaries acceptarà acceptaràs acceptaré acceptaríem acceptaríeu acceptassen acceptasses acceptassin acceptassis acceptat acceptats acceptau acceptava acceptaven acceptaves accepte acceptem accepten acceptes acceptessen acceptesses acceptessin acceptessis accepteu accepti acceptin acceptis accepto acceptà acceptàrem acceptàreu acceptàs acceptàssem acceptàsseu acceptàssim acceptàssiu acceptàvem acceptàveu acceptés acceptéssem acceptésseu acceptéssim acceptéssiu acceptí alg bal bal (1) occ sept val v
annehmen akzeptieren
Admetre el que algú ofereix, dóna o encarrega.

accessibilitat /ak.se.si.βi.liˈtat/ /ək.sə.si.βi.ɫiˈtat/ n fem
Zugänglichkeit
Qualitat de ser accessible, receptivitat

accessió n fem
Zugang

accident /ak.siˈðen/ /ak.siˈðent/ /ək.siˈðen/ /ək.siˈðent/ n masc
Zufall Unfall
Sinistre, esdeveniment, generalment violent i sobtat, de conseqüències funestes o negatives.

acció /akˈsjo/ /ək.siˈo/ /əkˈsjo/ n fem
Aktion Handlung
Efecte produït per l'actuació d'una cosa sobre una altra.
Aktie
Participació en la propietat d'una empresa, negociada en el mercat borsari o no.

acció social n fem
Soziales Handeln

accés /akˈses/ n masc
Zugang
Zona que permet entrar a un lloc.

accídia /akˈsi.ði.a/ n fem
Müßiggang
Peresa, mandra, aversió al treball o a l'esforç.

acer /aˈse/ /aˈser/ /aˈseɾ/ /əˈse/ /əˈser/ /əˈseɾ/ n masc
Stahl

aclamar /a.kɫaˈma/ /a.kɫaˈmaɾ/ /ə.kɫəˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aclam aclama aclamada aclamades aclamam aclamant aclamar aclamara aclamaran aclamarem aclamaren aclamares aclamareu aclamaria aclamarien aclamaries aclamarà aclamaràs aclamaré aclamaríem aclamaríeu aclamassen aclamasses aclamassin aclamassis aclamat aclamats aclamau aclamava aclamaven aclamaves aclame aclamem aclamen aclames aclamessen aclamesses aclamessin aclamessis aclameu aclami aclamin aclamis aclamo aclamà aclamàrem aclamàreu aclamàs aclamàssem aclamàsseu aclamàssim aclamàssiu aclamàvem aclamàveu aclamés aclaméssem aclamésseu aclaméssim aclaméssiu aclamí alg bal bal (1) occ sept val v
akklamieren
Demostrar públicament l'admiració o l'aprovació d'algú altre mitjançant ovacions i aplaudiments.
Nomenar algú per aclamació.

aclimatar /a.kɫi.maˈta/ /a.kɫi.maˈtaɾ/ /ə.kɫi.məˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aclimat aclimata aclimatada aclimatades aclimatam aclimatant aclimatar aclimatara aclimataran aclimatarem aclimataren aclimatares aclimatareu aclimataria aclimatarien aclimataries aclimatarà aclimataràs aclimataré aclimataríem aclimataríeu aclimatassen aclimatasses aclimatassin aclimatassis aclimatat aclimatats aclimatau aclimatava aclimataven aclimataves aclimate aclimatem aclimaten aclimates aclimatessen aclimatesses aclimatessin aclimatessis aclimateu aclimati aclimatin aclimatis aclimato aclimatà aclimatàrem aclimatàreu aclimatàs aclimatàssem aclimatàsseu aclimatàssim aclimatàssiu aclimatàvem aclimatàveu aclimatés aclimatéssem aclimatésseu aclimatéssim aclimatéssiu aclimatí alg bal bal (1) occ sept val v
akklimatisieren

acme /ˈaɡ.me/ /ˈaɡ.mə/ n fem
Akne

acne /ˈaŋ.ne/ /ˈaŋ.nə/ /ˈaɡ.ne/ n fem
Akne

acollir /a.koˈʎi/ /a.koˈʎiɾ/ /ə.koˈʎi/ /ə.kuˈji/ acollia acollida acollides acollien acollies acolliguem acolligueu acollim acollint acollir acollira acolliran acollirem acolliren acollires acollireu acolliria acollirien acolliries acollirà acolliràs acolliré acolliríem acolliríeu acollissen acollisses acollissin acollissis acollit acollits acolliu acollí acollíem acollíeu acollírem acollíreu acollís acollíssem acollísseu acollíssim acollíssiu acull aculla acullen aculles aculli acullin acullis acullo aculls alg bal occ sept val v
begrüßen
Admetre a algú en la seva casa o companyia.

acomiadar /a.ko.mi.aˈða/ /a.ko.mi.aˈðaɾ/ /ə.ko.mi.əˈða/ /ə.ku.mi.əˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acomiad acomiada acomiadada acomiadades acomiadam acomiadant acomiadar acomiadara acomiadaran acomiadarem acomiadaren acomiadares acomiadareu acomiadaria acomiadarien acomiadaries acomiadarà acomiadaràs acomiadaré acomiadaríem acomiadaríeu acomiadassen acomiadasses acomiadassin acomiadassis acomiadat acomiadats acomiadau acomiadava acomiadaven acomiadaves acomiade acomiadem acomiaden acomiades acomiadessen acomiadesses acomiadessin acomiadessis acomiadeu acomiadi acomiadin acomiadis acomiado acomiadà acomiadàrem acomiadàreu acomiadàs acomiadàssem acomiadàsseu acomiadàssim acomiadàssiu acomiadàvem acomiadàveu acomiadés acomiadéssem acomiadésseu acomiadéssim acomiadéssiu acomiadí bal bal (1) occ sept val v
feuern
Despatxar de la feina, donar comiat.

acomodar /a.ko.moˈða/ /a.ko.moˈðaɾ/ /ə.ko.moˈða/ /ə.ku.muˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acomod acomoda acomodada acomodades acomodam acomodant acomodar acomodara acomodaran acomodarem acomodaren acomodares acomodareu acomodaria acomodarien acomodaries acomodarà acomodaràs acomodaré acomodaríem acomodaríeu acomodassen acomodasses acomodassin acomodassis acomodat acomodats acomodau acomodava acomodaven acomodaves acomode acomodem acomoden acomodes acomodessen acomodesses acomodessin acomodessis acomodeu acomodi acomodin acomodis acomodo acomodà acomodàrem acomodàreu acomodàs acomodàssem acomodàsseu acomodàssim acomodàssiu acomodàvem acomodàveu acomodés acomodéssem acomodésseu acomodéssim acomodéssiu acomodí alg bal bal (1) occ sept val v
akkommodieren
Ordenar, posar en el forma deguda.

acompanyador /a.kom.pa.ɲaˈðo/ /a.kom.pa.ɲaˈðoɾ/ /ə.kom.pə.ɲəˈðo/ /ə.kum.pə.ɲəˈðo/ n masc
Begleiter

acompanyament /a.kom.pa.ɲaˈmen/ /a.kom.pa.ɲaˈment/ /ə.kom.pə.ɲəˈment/ /ə.kum.pə.ɲəˈmen/ n masc
Begleitung
Acció d'acompanyar.

acompanyar /a.kom.paˈɲa/ /a.kom.paˈɲaɾ/ /ə.kom.pəˈɲa/ /ə.kum.pəˈɲa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acompany acompanya acompanyada acompanyades acompanyam acompanyant acompanyar acompanyara acompanyaran acompanyarem acompanyaren acompanyares acompanyareu acompanyaria acompanyarien acompanyaries acompanyarà acompanyaràs acompanyaré acompanyaríem acompanyaríeu acompanyassen acompanyasses acompanyassin acompanyassis acompanyat acompanyats acompanyau acompanyava acompanyaven acompanyaves acompanye acompanyem acompanyen acompanyes acompanyessen acompanyesses acompanyessin acompanyessis acompanyeu acompanyi acompanyin acompanyis acompanyo acompanyà acompanyàrem acompanyàreu acompanyàs acompanyàssem acompanyàsseu acompanyàssim acompanyàssiu acompanyàvem acompanyàveu acompanyés acompanyéssem acompanyésseu acompanyéssim acompanyéssiu acompanyí alg bal bal (1) occ sept val v
begleiten
Anar en companyia d'una o moltes persones.

acomplir /a.komˈpɫi/ /a.komˈpɫiɾ/ /ə.komˈpɫi/ /ə.kumˈpɫi/ acompleix acompleixen acompleixes acompleixi acompleixin acompleixis acompleixo acomplert acomplerta acomplertes acomplerts acomplesc acomplesqui acomplesquin acomplesquis acomplia acomplida acomplides acomplien acomplies acompliguem acompligueu acomplim acomplint acomplir acomplira acompliran acomplirem acompliren acomplires acomplireu acompliria acomplirien acompliries acomplirà acompliràs acompliré acompliríem acompliríeu acomplisc acomplisca acomplisquen acomplisques acomplissen acomplisses acomplissin acomplissis acomplit acomplits acompliu acomplix acomplixen acomplixes acomplixo acomplí acomplíem acomplíeu acomplírem acomplíreu acomplís acomplíssem acomplísseu acomplíssim acomplíssiu alg bal n-occ occ sept val v
ausleben
Dur a terme, esdevenir-se.
Desenvolupar-se.

aconsellar /a.kon.seˈʎa/ /a.kon.seˈʎaɾ/ /ə.kon.səˈʎa/ /ə.kun.səˈja/ /ə.kun.səˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aconsell aconsella aconsellada aconsellades aconsellam aconsellant aconsellar aconsellara aconsellaran aconsellarem aconsellaren aconsellares aconsellareu aconsellaria aconsellarien aconsellaries aconsellarà aconsellaràs aconsellaré aconsellaríem aconsellaríeu aconsellassen aconsellasses aconsellassin aconsellassis aconsellat aconsellats aconsellau aconsellava aconsellaven aconsellaves aconselle aconsellem aconsellen aconselles aconsellessen aconsellesses aconsellessin aconsellessis aconselleu aconselli aconsellin aconsellis aconsello aconsellà aconsellàrem aconsellàreu aconsellàs aconsellàssem aconsellàsseu aconsellàssim aconsellàssiu aconsellàvem aconsellàveu aconsellés aconselléssem aconsellésseu aconselléssim aconselléssiu aconsellí alg bal bal (1) occ sept val v
raten beraten

acord /aˈkɔɾt/ n masc
Vereinbarung Einverständnis
El resultat d'una negociació, quan les diverses parts han arribat a una decisió acceptada per tots.
Akkord
Diverses notes que sonen simultàniament.

acordar /a.korˈða/ /a.koɾˈða/ /a.koɾˈðaɾ/ /ə.koɾˈða/ /ə.kurˈda/ /ə.kurˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acord acorda acordada acordades acordam acordant acordar acordara acordaran acordarem acordaren acordares acordareu acordaria acordarien acordaries acordarà acordaràs acordaré acordaríem acordaríeu acordassen acordasses acordassin acordassis acordat acordats acordau acordava acordaven acordaves acorde acordem acorden acordes acordessen acordesses acordessin acordessis acordeu acordi acordin acordis acordo acordà acordàrem acordàreu acordàs acordàssem acordàsseu acordàssim acordàssiu acordàvem acordàveu acordés acordéssem acordésseu acordéssim acordéssiu acordí alg bal bal (1) occ sept val v
entscheiden
Determinar o resoldre de comú acord, o per majoria de vots, alguna cosa.
stimmen
(música) Avenir els instruments o veus per a formar harmonia.
zustimmen
(pronominal) Posar-se d'acord.

acordió /a.koɾ.ðiˈo/ /ə.koɾ.ðiˈo/ /ə.kur.ðiˈo/ n masc
Akkordeon Ziehharmonika

acostumar /a.kos.tuˈma/ /a.kos.tuˈmaɾ/ /ə.kos.tuˈma/ /ə.kus.tuˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acostum acostuma acostumada acostumades acostumam acostumant acostumar acostumara acostumaran acostumarem acostumaren acostumares acostumareu acostumaria acostumarien acostumaries acostumarà acostumaràs acostumaré acostumaríem acostumaríeu acostumassen acostumasses acostumassin acostumassis acostumat acostumats acostumau acostumava acostumaven acostumaves acostume acostumem acostumen acostumes acostumessen acostumesses acostumessin acostumessis acostumeu acostumi acostumin acostumis acostumo acostumà acostumàrem acostumàreu acostumàs acostumàssem acostumàsseu acostumàssim acostumàssiu acostumàvem acostumàveu acostumés acostuméssem acostumésseu acostuméssim acostuméssiu acostumí alg bal bal (1) occ sept val v
gewöhnen
Fer que algú prengui el costum de fer alguna cosa.
(pronominal) Prendre el costum de fer alguna cosa.

acotació /a.ko.ta.siˈo/ /ə.ku.tə.siˈo/ n fem
Randbemerkung

acreditació /a.kɾe.ði.ta.siˈo/ /ə.kɾə.ði.tə.siˈo/ n fem
Akkreditierung

acreditar /a.kɾe.ðiˈta/ /a.kɾe.ðiˈtaɾ/ /ə.kɾə.ðiˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acredit acredita acreditada acreditades acreditam acreditant acreditar acreditara acreditaran acreditarem acreditaren acreditares acreditareu acreditaria acreditarien acreditaries acreditarà acreditaràs acreditaré acreditaríem acreditaríeu acreditassen acreditasses acreditassin acreditassis acreditat acreditats acreditau acreditava acreditaven acreditaves acredite acreditem acrediten acredites acreditessen acreditesses acreditessin acreditessis acrediteu acrediti acreditin acreditis acredito acredità acreditàrem acreditàreu acreditàs acreditàssem acreditàsseu acreditàssim acreditàssiu acreditàvem acreditàveu acredités acreditéssem acreditésseu acreditéssim acreditéssiu acredití alg bal bal (1) occ sept val v
akkreditieren
Abonar, donar reputació a alguna persona o cosa.

acrobàcia /a.kɾoˈba.si.a/ /ə.kɾoˈba.si.ə/ /ə.kɾuˈba.si.ə/ /ə.kɾuˈβa.si.ə/ n fem
Akrobatik
Art consistent a fer demostracions d'exercicis arriscats d'equilibri.

acrofòbia /a.kɾoˈfɔ.bi.a/ /ə.kɾoˈfɔ.bi.ə/ /ə.kɾuˈfɔ.bi.ə/ /ə.kɾuˈfɔ.βi.ə/ n fem
Akrophobie

acrolecte /a.kɾoˈɫɛk.te/ /ə.kɾuˈɫɛk.tə/ n masc
Akrolekt

acromàtic /a.kɾuˈma.tik/ /ə.kɾuˈma.tik/ adj masc
achromatisch

acròbata /aˈkɾɔ.ba.ta/ /əˈkɾɔ.βə.tə/ n neut
Akrobat

acròmat /aˈkɾɔ.mat/ /əˈkɾɔ.mət/ n masc
Achromat

acrònim /aˈkɾɔ.nim/ /əˈkɾɔ.nim/ n masc
Akronym
Abreviació formada per fragments d'una expressió de forma que es pot llegir com un mot.

acròstic /aˈkɾɔs.tik/ /əˈkɾɔs.tik/ n masc
Akrostichon

acta /ˈak.ta/ n fem
Akte Protokoll

acte /ˈak.te/ n masc
Tat Handlung
Fet realitzat per la voluntat d'una persona o per un grup.
Feierlichkeit
Esdeveniment públic.

acte de parla n masc
Sprechakt

actini /əkˈti.ni/ n masc
Actinium

actitud /a.tiˈtut/ /ak.tiˈtut/ /ək.tiˈtut/ /ək.tiˈtut/ n fem
Haltung Einstellung

actiu /akˈtiw/ /əkˈtiw/ adj masc
aktiv
Dit de la persona amb tendència a moure's o amb preferència per fer coses més que a observar-les.

actiu /akˈtiw/ /əkˈtiw/ n masc
Aktivum
Conjunt de béns i de crèdits d'una empresa.

activar /ak.tiˈvaɾ/ /ak.tiˈβa/ /ək.tiˈva/ /ək.tiˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. actiu activ activa activada activades activam activant activar activara activaran activarem activaren activares activareu activaria activarien activaries activarà activaràs activaré activaríem activaríeu activassen activasses activassin activassis activat activats activau activava activaven activaves active activem activen actives activessen activesses activessin activessis activeu activi activin activis activo activà activàrem activàreu activàs activàssem activàsseu activàssim activàssiu activàvem activàveu activés activéssem activésseu activéssim activéssiu activí alg bal bal (1) occ sept val v
aktivieren
Fer que una cosa o persona passiva, tranquil·la o quieta prengui excitació, nervi.

activisme /ak.tiˈviz.me/ /ak.tiˈβiz.me/ /ək.tiˈviz.mə/ /ək.tiˈβiz.mə/ n masc
Aktivismus

activitat /ak.ti.viˈtat/ /ak.ti.βiˈtat/ /ək.ti.viˈtat/ /ək.ti.βiˈtat/ n fem
Tätigkeit Aktivität

actor /akˈto/ /akˈtoɾ/ /əkˈto/ n masc
Schauspieler

actriu /akˈtɾiw/ n fem
Schauspielerin

actuació /ak.tu.a.siˈo/ /ək.tu.ə.siˈo/ n fem
Aufführung
La interpretació d'un actor de teatre o d'un grup d'actors.

actual /ak.tuˈaɫ/ /ək.tuˈaɫ/ adj
gegenwärtig aktuell

actualitzar /ak.tu.a.ɫiˈd͡za/ /ak.tu.a.ɫiˈza/ /ak.tu.a.ɫiˈzaɾ/ /ək.tu.ə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. actualitz actualitza actualitzada actualitzades actualitzam actualitzant actualitzar actualitzara actualitzaran actualitzarem actualitzaren actualitzares actualitzareu actualitzaria actualitzarien actualitzaries actualitzarà actualitzaràs actualitzaré actualitzaríem actualitzaríeu actualitzassen actualitzasses actualitzassin actualitzassis actualitzat actualitzats actualitzau actualitzava actualitzaven actualitzaves actualitze actualitzem actualitzen actualitzes actualitzessen actualitzesses actualitzessin actualitzessis actualitzeu actualitzi actualitzin actualitzis actualitzo actualitzà actualitzàrem actualitzàreu actualitzàs actualitzàssem actualitzàsseu actualitzàssim actualitzàssiu actualitzàvem actualitzàveu actualitzés actualitzéssem actualitzésseu actualitzéssim actualitzéssiu actualitzí alg bal bal (1) occ sept val v
aktualisieren

actualment /ak.tuˌaɫˈmen/ /ak.tuˌaɫˈment/ /ək.tuˌaɫˈmen/ /ək.tuˌaɫˈment/ adv
derzeit zurzeit

actuar /ak.tuˈa/ /ak.tuˈaɾ/ /ək.tuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. actua actuada actuades actuam actuant actuar actuara actuaran actuarem actuaren actuares actuareu actuaria actuarien actuaries actuarà actuaràs actuaré actuaríem actuaríeu actuassen actuasses actuassin actuassis actuat actuats actuau actuava actuaven actuaves actue actuem actuen actues actuessen actuesses actuessin actuessis actueu actuo actuu actuà actuàrem actuàreu actuàs actuàssem actuàsseu actuàssim actuàssiu actuàvem actuàveu actués actuéssem actuésseu actuéssim actuéssiu actuí actuï actuïn actuïs alg bal bal (1) occ sept val v
agieren handeln

acudit n masc
Witz
Història breu còmica d’intenció humorística.

aculturació /a.kuɫ.tu.ɾa.siˈo/ /ə.kuɫ.tu.ɾə.siˈo/ n fem
Akkulturation
Procés de canvi cultural pel qual determinades formes de vida o de cultura han estat introduïdes en una societat a través del seu contacte amb una altra societat parcialment o totalment diferent.

acumular /a.ku.muˈlaɾ/ /a.ku.muˈɫa/ /ə.ku.muˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. acumul acumula acumulada acumulades acumulam acumulant acumular acumulara acumularan acumularem acumularen acumulares acumulareu acumularia acumularien acumularies acumularà acumularàs acumularé acumularíem acumularíeu acumulassen acumulasses acumulassin acumulassis acumulat acumulats acumulau acumulava acumulaven acumulaves acumule acumulem acumulen acumules acumulessen acumulesses acumulessin acumulessis acumuleu acumuli acumulin acumulis acumulo acumulà acumulàrem acumulàreu acumulàs acumulàssem acumulàsseu acumulàssim acumulàssiu acumulàvem acumulàveu acumulés acumuléssem acumulésseu acumuléssim acumuléssiu acumulí alg bal bal (1) occ sept val v
sammeln aufstauen
Ajuntar i amuntonar.

acupuntura /a.ku.punˈtu.ɾa/ /ə.ku.punˈtu.ɾə/ n fem
Akupunktur

acusació /a.ku.za.siˈo/ n fem
Anklage Beschuldigung

acusatiu /a.ku.zaˈtiw/ adj masc
Akkusativ
Que delata la culpabilitat d'algú.

acusatiu /a.ku.zaˈtiw/ n masc
Akkusativ
Cas gramatical que adopta una paraula que expressa l'objecte d'un verb transitiu, és a dir, sobre qui o què recau l'acció del subjecte en una frase.

acàcia /aˈka.si.a/ n fem
Akazie

acòlit /aˈkɔ.ɫit/ /əˈkɔ.ɫit/ n masc
Akolyth

adaptació /a.ðap.ta.siˈo/ /ə.ðəp.tə.siˈo/ n fem
Anpassung
Procés pel qual una persona, un grup o una institució adquireix l'aptitud per viure en un medi determinat, la qual afavoreix la seva existència, supervivència i progrés.

adaptar /a.ðapˈta/ /a.ðapˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adapt adapta adaptada adaptades adaptam adaptant adaptar adaptara adaptaran adaptarem adaptaren adaptares adaptareu adaptaria adaptarien adaptaries adaptarà adaptaràs adaptaré adaptaríem adaptaríeu adaptassen adaptasses adaptassin adaptassis adaptat adaptats adaptau adaptava adaptaven adaptaves adapte adaptem adapten adaptes adaptessen adaptesses adaptessin adaptessis adapteu adapti adaptin adaptis adapto adaptà adaptàrem adaptàreu adaptàs adaptàssem adaptàsseu adaptàssim adaptàssiu adaptàvem adaptàveu adaptés adaptéssem adaptésseu adaptéssim adaptéssiu adaptí alg bal bal (1) occ sept val v
anpassen

addicció /a.ðik.siˈo/ /ad.dik.siˈo/ /əd.dik.siˈo/ n fem
Neigung Abhängigkeit

addicció als videojocs n fem
Videospielsucht

addició /a.ði.siˈo/ /ad.di.siˈo/ /əd.di.siˈo/ n fem
Hinzufügung Zusatz
Acció d’addicionar, d’afegir.
Addition Hinzufügung
Operació aritmètica de suma.

addicte /adˈdik.te/ /aˈðik.te/ /ədˈdik.tə/ n masc
Süchtiger
Persona molt inclinada a alguna cosa.

addictiu /a.ðikˈtiw/ /ad.dikˈtiw/ /əd.dikˈtiw/ adj masc
süchtig machend

adenocarcinoma /a.ðe.no.kaɾ.siˈno.ma/ /ə.ðə.no.kəɾ.siˈno.mə/ /ə.ðə.nu.kər.siˈno.mə/ n masc
Adenokarzinom

adequat /a.ðeˈkwat/ /ə.ðəˈkwat/ adj masc
angemessen adäquat

adessiu /a.ðeˈsiw/ /ə.ðəˈsiw/ n masc
Adessiv

adeu /əˈðew/ Interjection
auf Wiedersehen
Expressió de comiat utilitzada entre dues persones amb tractament de tu, sense importar el moment del dia ni les circumstàncies.

adhesiu /a.ðeˈziw/ adj masc
klebend
Que s'adhereix.

adhesiu /a.ðeˈziw/ n masc
Aufkleber
Paper, normalment de dimensions petites, amb una cara que enganxa.
Aufkleber Klette
Substància que s'aplica entre dues superfícies per enganxar-les.

adiabàtic /a.ði.aˈba.tik/ /ə.ði.əˈβa.tik/ adj masc
adiabatisch

adient /a.ðiˈen/ /a.ðiˈent/ /ə.ðiˈen/ /ə.ðiˈent/ adj
angebracht

adigué /a.ðiˈɣe/ /ə.ðiˈɣe/ n neut
Adygeisch
Llengua de la branca abkhazoadigué, de la família caucàsica, originària d’Adiguèsia.

adjectiu /ad.d͡ʒekˈtiw/ n masc
Adjektiv Eigenschaftswort

admetre /adˈme.tɾe/ /ədˈmɛ.tɾə/ admesa admeses admesos admet admeta admetem admeten admetent admetera admeteren admeteres admetes admetessen admetesses admetessin admetessis admeteu admeti admetia admetien admeties admetin admetis admeto admetran admetre admetrem admetreu admetria admetrien admetries admetrà admetràs admetré admetríem admetríeu admets admeté admetérem admetéreu admetés admetéssem admetésseu admetéssim admetéssiu admetí admetíem admetíeu admès admés bal occ sept val v
einlassen
Rebre, donar entrada o audiència.

administració /ad.mi.nis.tɾa.siˈo/ /əd.mi.nis.tɾə.siˈo/ n fem
Verwaltung Administration

administrador de joc n masc
Spielleiter

administrar /ad.mi.nisˈtɾa/ /ad.mi.nisˈtɾaɾ/ /əd.mi.nisˈtɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. administr administra administrada administrades administram administrant administrar administrara administraran administrarem administraren administrares administrareu administraria administrarien administraries administrarà administraràs administraré administraríem administraríeu administrassen administrasses administrassin administrassis administrat administrats administrau administrava administraven administraves administre administrem administren administres administressen administresses administressin administressis administreu administri administrin administris administro administrà administràrem administràreu administràs administràssem administràsseu administràssim administràssiu administràvem administràveu administrés administréssem administrésseu administréssim administréssiu administrí alg bal bal (1) occ sept val v
verwalten administrieren

administratiu /ad.mi.nis.tɾaˈtiw/ /əd.mi.nis.tɾəˈtiw/ adj masc
administrativ

administratiu /ad.mi.nis.tɾaˈtiw/ /əd.mi.nis.tɾəˈtiw/ n masc
Administrator

admiració /ad.mi.ɾa.siˈo/ /əd.mi.ɾə.siˈo/ n fem
Bewunderung

admirar /ad.miˈɾa/ /ad.miˈɾaɾ/ /əd.miˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. admir admira admirada admirades admiram admirant admirar admirara admiraran admirarem admiraren admirares admirareu admiraria admirarien admiraries admirarà admiraràs admiraré admiraríem admiraríeu admirassen admirasses admirassin admirassis admirat admirats admirau admirava admiraven admiraves admire admirem admiren admires admiressen admiresses admiressin admiressis admireu admiri admirin admiris admiro admirà admiràrem admiràreu admiràs admiràssem admiràsseu admiràssim admiràssiu admiràvem admiràveu admirés admiréssem admirésseu admiréssim admiréssiu admirí alg bal bal (1) occ sept val v
bewundern
Mirar, contemplar amb admiració.

admissió /ad.mi.siˈo/ /əd.mi.siˈo/ n fem
Zulassung

adob /aˈðop/ /əˈðop/ n masc
Ausbesserung
Reposició o composició de quelcom.
Dünger Düngemittel
En agricultura, fems o qualsevol altra cosa que amb què s’engreixen les terres a fi que produeixin més.

adoberia /a.ðo.βeˈɾi.a/ /ə.ðu.βəˈɾi.ə/ n fem
Gerberei

adoctrinament /a.ðok.tɾi.naˈmen/ /a.ðok.tɾi.naˈment/ /ə.ðok.tɾi.nəˈment/ /ə.ðuk.tɾi.nəˈmen/ n masc
Indoktrination

adoctrinar /a.ðok.tɾiˈna/ /a.ðok.tɾiˈnaɾ/ /ə.ðok.tɾiˈna/ /ə.ðuk.tɾiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adoctrina adoctrinada adoctrinades adoctrinam adoctrinant adoctrinar adoctrinara adoctrinaran adoctrinarem adoctrinaren adoctrinares adoctrinareu adoctrinaria adoctrinarien adoctrinaries adoctrinarà adoctrinaràs adoctrinaré adoctrinaríem adoctrinaríeu adoctrinassen adoctrinasses adoctrinassin adoctrinassis adoctrinat adoctrinats adoctrinau adoctrinava adoctrinaven adoctrinaves adoctrine adoctrinem adoctrinen adoctrines adoctrinessen adoctrinesses adoctrinessin adoctrinessis adoctrineu adoctrini adoctrinin adoctrinis adoctrino adoctrinà adoctrinàrem adoctrinàreu adoctrinàs adoctrinàssem adoctrinàsseu adoctrinàssim adoctrinàssiu adoctrinàvem adoctrinàveu adoctrinés adoctrinéssem adoctrinésseu adoctrinéssim adoctrinéssiu adoctriní adoctrín alg bal bal (1) occ sept val v
indoktrinieren
Instruir algú en alguna cosa.

adolescent /a.ðo.ɫeˈsen/ /a.ðo.ɫeˈsent/ /ə.ðo.ɫəsˈsent/ /ə.ðu.ɫəsˈsen/ adj
Jugendliche Jugendlicher
Relatiu a l’adolescència.

adolescent /a.ðo.ɫeˈsen/ /a.ðo.ɫeˈsent/ /ə.ðo.ɫəsˈsent/ /ə.ðu.ɫəsˈsen/ n neut
Jugendliche Jugendlicher
Jove que està en l’adolescència, que ha començat la pubertat i encara no és adult.

adolescència /a.ðo.ɫeˈsɛn.si.a/ /ə.ðo.ɫəsˈsɛn.si.ə/ /ə.ðu.ɫəsˈsɛn.si.ə/ n fem
Jugend Adoleszenz

adonis n masc
Adonis

adopció /a.ðop.siˈo/ /ə.ðup.siˈo/ n fem
Adoption

adoptar /a.ðopˈta/ /a.ðopˈtaɾ/ /ə.ðopˈta/ /ə.ðupˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. adopt adopta adoptada adoptades adoptam adoptant adoptar adoptara adoptaran adoptarem adoptaren adoptares adoptareu adoptaria adoptarien adoptaries adoptarà adoptaràs adoptaré adoptaríem adoptaríeu adoptassen adoptasses adoptassin adoptassis adoptat adoptats adoptau adoptava adoptaven adoptaves adopte adoptem adopten adoptes adoptessen adoptesses adoptessin adoptessis adopteu adopti adoptin adoptis adopto adoptà adoptàrem adoptàreu adoptàs adoptàssem adoptàsseu adoptàssim adoptàssiu adoptàvem adoptàveu adoptés adoptéssem adoptésseu adoptéssim adoptéssiu adoptí alg bal bal (1) occ sept val v
adoptieren
Afillar un estrany.
Admetre, aprovar, seguir una opinió.

adorar /a.ðoˈɾa/ /a.ðoˈɾaɾ/ /ə.ðoˈɾa/ /ə.ðuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. ador adora adorada adorades adoram adorant adorar adorara adoraran adorarem adoraren adorares adorareu adoraria adorarien adoraries adorarà adoraràs adoraré adoraríem adoraríeu adorassen adorasses adorassin adorassis adorat adorats adorau adorava adoraven adoraves adore adorem adoren adores adoressen adoresses adoressin adoressis adoreu adori adorin adoris adoro adorà adoràrem adoràreu adoràs adoràssem adoràsseu adoràssim adoràssiu adoràvem adoràveu adorés adoréssem adorésseu adoréssim adoréssiu adorí alg bal bal (1) occ sept val v
anbeten verehren
Honrar, reverenciar amb culte exterior.
bewundern
Amar en extrem.

adornament /a.ðor.naˈmen/ /a.ðoɾ.naˈmen/ /a.ðoɾ.naˈment/ /ə.ðoɾ.nəˈment/ /ə.ður.nəˈmen/ n masc
Schmuck

adquisició /at.ki.zi.siˈo/ /ək.ki.zi.siˈo/ /ət.ki.zi.siˈo/ n fem
Erwerb Anschaffung
Acció d’adquirir.
Einkauf
Allò que s’adquireix.

adrenalina /a.ðɾe.naˈɫi.na/ /ə.ðɾə.nəˈɫi.nə/ n fem
Adrenalin

adreça /aˈðɾe.sa/ /əˈðɾə.sə/ /əˈðɾɛ.sə/ n fem
Adresse Anschrift
Indicació de qualsevol mena que fa referència a un edifici concret i, sovint, a una part d'aquest edifici (habitatge, oficina, etc.), en especial quan s'indica la població, el carrer i dins del carrer el número.

adrogueria /a.ðɾo.ɣeˈɾi.a/ /ə.ðɾo.ɣəˈɾi.ə/ /ə.ðɾu.ɣəˈɾi.ə/ n fem
Krämerladen

adult /aˈðuɫ/ /aˈðuɫt/ /əˈðuɫ/ /əˈðuɫt/ adj masc
erwachsen
No apte per a menors.

adult /aˈðuɫ/ /aˈðuɫt/ /əˈðuɫ/ /əˈðuɫt/ n masc
Erwachsener erwachsen
Persona ja madura i crescuda, que no és un infant.

adulteri /a.ðuɫˈtɛ.ɾi/ /ə.ðuɫˈtɛ.ɾi/ n masc
Ehebruch

adventisme /ad.benˈtiz.me/ /ad.venˈtiz.me/ /əb.vənˈtiz.mə/ /əd.bənˈtiz.mə/ n masc
Adventismus
Qualsevol de les doctrines cristianes que creuen en el prompte retorn de Jesucrist.

adventista /ad.benˈtis.ta/ /ad.benˈtis.te/ /ad.venˈtis.ta/ /ad.venˈtis.te/ /əb.vənˈtis.tə/ /əd.bənˈtis.tə/ n neut
Adventist

adverbi /adˈbɛr.βi/ /adˈbɛɾ.βi/ /adˈvɛɾ.bi/ /əbˈvɛɾ.bi/ n masc
Adverb Umstandswort

adversari /ad.berˈsa.ɾi/ /ad.beɾˈsa.ɾi/ /ad.veɾˈsa.ɾi/ /əb.vəɾˈsa.ɾi/ /əd.bərˈsa.ɾi/ n masc
Gegner

advertiment /ad.ber.tiˈmen/ /ad.beɾ.tiˈmen/ /ad.veɾ.tiˈment/ /əb.vər.tiˈmen/ /əb.vəɾ.tiˈment/ n masc
Warnung
Acció i efecte d’advertir cridant l’atenció sobre alguna cosa.
Abmahnung
(dret) Avís sense amenaça d'una sanció o d'una pena.

advertir /ad.berˈti/ /ad.beɾˈti/ /ad.veɾˈtiɾ/ /əb.vəɾˈti/ /əd.bərˈti/ adverteix adverteixen adverteixes adverteixi adverteixin adverteixis adverteixo advertesc advertesqui advertesquin advertesquis advertia advertida advertides advertien adverties advertiguem advertigueu advertim advertint advertir advertira advertiran advertirem advertiren advertires advertireu advertiria advertirien advertiries advertirà advertiràs advertiré advertiríem advertiríeu advertisc advertisca advertisquen advertisques advertissen advertisses advertissin advertissis advertit advertits advertiu advertix advertixen advertixes advertixo advertí advertíem advertíeu advertírem advertíreu advertís advertíssem advertísseu advertíssim advertíssiu bal n-occ occ sept val v
warnen
Prevenir, avisar, aconsellar.

advertència /ad.berˈtɛn.si.a/ /ad.beɾˈtɛn.si.a/ /ad.veɾˈtɛn.si.a/ /əb.vəɾˈtɛn.si.ə/ /əd.bərˈtɛn.si.ə/ n fem
Warnung

advocar /ad.boˈka/ /ad.voˈkaɾ/ /əb.voˈka/ /əb.vuˈka/ /əd.buˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. advoc advoca advocada advocades advocam advocant advocar advocara advocaran advocarem advocaren advocares advocareu advocaria advocarien advocaries advocarà advocaràs advocaré advocaríem advocaríeu advocassen advocasses advocassin advocassis advocat advocats advocau advocava advocaven advocaves advoco advocà advocàrem advocàreu advocàs advocàssem advocàsseu advocàssim advocàssiu advocàvem advocàveu advoque advoquem advoquen advoques advoquessen advoquesses advoquessin advoquessis advoqueu advoqui advoquin advoquis advoqués advoquéssem advoquésseu advoquéssim advoquéssiu advoquí bal bal (1) occ sept val v
verteidigen

advocat /ad.boˈkat/ /ad.voˈkat/ /əb.voˈkat/ /əb.vuˈkat/ n masc
Anwalt Rechtsanwalt

adúlter /aˈðuɫ.teɾ/ /əˈðuɫ.tər/ adj masc
ehebrecherisch
Que comet o implica adulteri.

adúlter /aˈðuɫ.teɾ/ /əˈðuɫ.tər/ n masc
Ehebrecher
Persona que comet adulteri.

aerobi /a.eˈɾɔ.bi/ /ə.eˈɾɔ.βi/ aeròbia adj masc
aerob
Que viu només en presència de l'oxigen.

aerobi /a.eˈɾɔ.bi/ /ə.eˈɾɔ.βi/ n masc
Aerobier
Microorganisme o bacteri que pot viure en presència d'oxigen.

aerolliscador /aˌe.ɾo.ʎis.kaˈðo/ /aˌe.ɾo.ʎis.kaˈðoɾ/ /əˌe.ɾo.ʎis.kəˈðo/ /əˌe.ɾu.ʎis.kəˈðo/ n masc
Luftkissenboot Luftkissenfahrzeug

aeronau /aˌe.ɾoˈnaw/ /əˌe.ɾoˈnaw/ /əˌe.ɾuˈnaw/ n fem
Luftfahrzeug
Vehicle amb capacitat per a viatjar per l'aire (avió, helicòpter, autogir, dirigible, etc).

aeronàutica /aˌe.ɾoˈnaw.ti.ka/ /əˌe.ɾoˈnaw.ti.kə/ /əˌe.ɾuˈnaw.ti.kə/ n fem
Luftfahrttecknich

aeroport /aˌe.ɾoˈpɔɾt/ /əˌe.ɾoˈpɔɾt/ /əˌe.ɾuˈpɔrt/ n masc
Flughafen Flugplatz

aerosol /aˌe.ɾoˈsɔɫ/ /əˌe.ɾoˈsɔɫ/ /əˌe.ɾuˈsɔɫ/ n masc
Aerosol

afaitar /a.fajˈta/ /a.fajˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afait afaita afaitada afaitades afaitam afaitant afaitar afaitara afaitaran afaitarem afaitaren afaitares afaitareu afaitaria afaitarien afaitaries afaitarà afaitaràs afaitaré afaitaríem afaitaríeu afaitassen afaitasses afaitassin afaitassis afaitat afaitats afaitau afaitava afaitaven afaitaves afaite afaitem afaiten afaites afaitessen afaitesses afaitessin afaitessis afaiteu afaiti afaitin afaitis afaito afaità afaitàrem afaitàreu afaitàs afaitàssem afaitàsseu afaitàssim afaitàssiu afaitàvem afaitàveu afaités afaitéssem afaitésseu afaitéssim afaitéssiu afaití bal bal (1) occ sept val v
rasieren
Raspar per llevar el pèl, especialment de la barba.

afalagar /a.fa.ɫaˈɣa/ /a.fa.ɫaˈɣaɾ/ /ə.fə.ɫəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afalag afalaga afalagada afalagades afalagam afalagant afalagar afalagara afalagaran afalagarem afalagaren afalagares afalagareu afalagaria afalagarien afalagaries afalagarà afalagaràs afalagaré afalagaríem afalagaríeu afalagassen afalagasses afalagassin afalagassis afalagat afalagats afalagau afalagava afalagaven afalagaves afalago afalague afalaguem afalaguen afalagues afalaguessen afalaguesses afalaguessin afalaguessis afalagueu afalagui afalaguin afalaguis afalagués afalaguéssem afalaguésseu afalaguéssim afalaguéssiu afalaguí afalagà afalagàrem afalagàreu afalagàs afalagàssem afalagàsseu afalagàssim afalagàssiu afalagàvem afalagàveu bal bal (1) occ sept val v
schmeicheln

afeblir /a.febˈbɫi/ /a.feˈbɫiɾ/ /a.feˈβɫi/ /ə.fəbˈbɫi/ /ə.fəˈβɫi/ afebleix afebleixen afebleixes afebleixi afebleixin afebleixis afebleixo afeblesc afeblesqui afeblesquin afeblesquis afeblia afeblida afeblides afeblien afeblies afebliguem afebligueu afeblim afeblint afeblir afeblira afebliran afeblirem afebliren afeblires afeblireu afebliria afeblirien afebliries afeblirà afebliràs afebliré afebliríem afebliríeu afeblisc afeblisca afeblisquen afeblisques afeblissen afeblisses afeblissin afeblissis afeblit afeblits afebliu afeblix afeblixen afeblixes afeblixo afeblí afeblíem afeblíeu afeblírem afeblíreu afeblís afeblíssem afeblísseu afeblíssim afeblíssiu bal n-occ occ sept val v
schwächen

afecció /a.fek.siˈo/ /ə.fək.siˈo/ n fem
Krankheit
Alteració orgànica, símptoma mòrbid, malaltia.

afectació /a.fek.ta.siˈo/ /ə.fək.tə.siˈo/ n fem
Affektiertheit

afecte /aˈfɛk.te/ /əˈfɛk.tə/ n masc
Zuneigung
Qualsevol sentiment que commou l'ànima, especialment l'amor no sexual per una persona.

afegir /a.feˈd͡ʒi/ /a.feˈd͡ʒiɾ/ /a.feˈʒi/ /ə.fəˈʒi/ afegeix afegeixen afegeixes afegeixi afegeixin afegeixis afegeixo afegesc afegesqui afegesquin afegesquis afegia afegida afegides afegien afegies afegiguem afegigueu afegim afegint afegir afegira afegiran afegirem afegiren afegires afegireu afegiria afegirien afegiries afegirà afegiràs afegiré afegiríem afegiríeu afegisc afegisca afegisquen afegisques afegissen afegisses afegissin afegissis afegit afegits afegiu afegix afegixen afegixes afegixo afegí afegíem afegíeu afegírem afegíreu afegís afegíssem afegísseu afegíssim afegíssiu afig afigen afiges afigi afigin afigis afija bal n-occ occ sept val v
hinzufügen
Augmentar, posar-ne més.

afganès /av.ɣaˈnes/ /əv.ɣəˈnəs/ /əv.ɣəˈnɛs/ adj masc
afghanisch

afganès /av.ɣaˈnes/ /əv.ɣəˈnəs/ /əv.ɣəˈnɛs/ n masc
Afghane

afinar /a.fiˈna/ /a.fiˈnaɾ/ /ə.fiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. afina afinada afinades afinam afinant afinar afinara afinaran afinarem afinaren afinares afinareu afinaria afinarien afinaries afinarà afinaràs afinaré afinaríem afinaríeu afinassen afinasses afinassin afinassis afinat afinats afinau afinava afinaven afinaves afine afinem afinen afines afinessen afinesses afinessin afinessis afineu afini afinin afinis afino afinà afinàrem afinàreu afinàs afinàssem afinàsseu afinàssim afinàssiu afinàvem afinàveu afinés afinéssem afinésseu afinéssim afinéssiu afiní afín alg bal bal (1) occ sept val v
perfektionieren
Donar a una cosa la perfecció de què és capaç.
justieren
Posar les balances al fi.
stimmen
Trempar els instruments dels músics.
verfeinern
Purificar els metalls en el gresol.
modulieren
Cantar, sonar amb afinació.

afinitat /e.fi.niˈtat/ /ə.fi.niˈtat/ n fem
Zusammengehörigkeit Affinität

afirmació /a.fiɾ.ma.siˈo/ /ə.fir.mə.siˈo/ n fem
Bestätigung

afix /aˈfiks/ /əˈfiks/ n masc
Affix
(gramàtica) Morfema que es fusiona amb una paraula o la seva arrel per formar-ne una altra. Un afix pot ser un prefix, un sufix, un interfix o un infix.

aflaquir-se /a.fɫaˈkiɾ.se/ /ə.fɫə.kirˈsə/ /ə.fɫəˈkir.sə/ /ə.fɫəˈkiɾ.sə/ aflaqueix aflaqueixen aflaqueixes aflaqueixi aflaqueixin aflaqueixis aflaqueixo aflaquesc aflaquesqui aflaquesquin aflaquesquis aflaquia aflaquida aflaquides aflaquien aflaquies aflaquiguem aflaquigueu aflaquim aflaquint aflaquir aflaquira aflaquiran aflaquirem aflaquiren aflaquires aflaquireu aflaquiria aflaquirien aflaquiries aflaquirà aflaquiràs aflaquiré aflaquiríem aflaquiríeu aflaquisc aflaquisca aflaquisquen aflaquisques aflaquissen aflaquisses aflaquissin aflaquissis aflaquit aflaquits aflaquiu aflaquix aflaquixen aflaquixes aflaquixo aflaquí aflaquíem aflaquíeu aflaquírem aflaquíreu aflaquís aflaquíssem aflaquísseu aflaquíssim aflaquíssiu bal n-occ occ sept val v
abmagern

afluent /a.fɫuˈen/ /a.fɫuˈent/ /ə.fɫuˈen/ /ə.fɫuˈent/ adj
Nebenfluss
Que aflueix.

afluent /a.fɫuˈen/ /a.fɫuˈent/ /ə.fɫuˈen/ /ə.fɫuˈent/ n masc
Nebenfluss
Curs d’aigua que aboca les seves aigües en un altre de més important.

afonia /a.foˈni.a/ /ə.foˈni.ə/ /ə.fuˈni.ə/ n fem
Aphonie

aforisme /a.foˈɾiz.me/ /ə.foˈɾiz.mə/ /ə.fuˈɾiz.mə/ n masc
Aphorismus

afortunat /a.foɾ.tuˈnat/ /ə.foɾ.tuˈnat/ /ə.fur.tuˈnat/ adj masc
glücklich

africà /ə.fɾiˈka/ adj masc
afrikanisch
Relacionat amb Àfrica.

africà /ə.fɾiˈka/ n masc
Afrikaner
Habitant d'Àfrica.

afrikaans n masc
Afrikaans

afrofuturisme /a.fɾo.fu.tuˈɾiz.me/ /ə.fɾo.fu.tuˈɾiz.mə/ /ə.fɾu.fu.tuˈɾiz.mə/ n masc
Afrofuturismus

afusellament /a.fu.ze.ʎaˈmen/ /a.fu.ze.ʎaˈment/ /ə.fu.zə.ʎəˈmen/ /ə.fu.zə.ʎəˈment/ n masc
Erschießung

afèresi /aˈfɛ.ɾe.zi/ /əˈfɛ.ɾə.zi/ n fem
Aphärese

agafador /a.ɣa.faˈðo/ /a.ɣa.faˈðoɾ/ /ə.ɣə.fəˈðo/ n masc
Topflappen

agafar /a.ɣaˈfa/ /a.ɣaˈfaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agaf agafa agafada agafades agafam agafant agafar agafara agafaran agafarem agafaren agafares agafareu agafaria agafarien agafaries agafarà agafaràs agafaré agafaríem agafaríeu agafassen agafasses agafassin agafassis agafat agafats agafau agafava agafaven agafaves agafe agafem agafen agafes agafessen agafesses agafessin agafessis agafeu agafi agafin agafis agafo agafà agafàrem agafàreu agafàs agafàssem agafàsseu agafàssim agafàssiu agafàvem agafàveu agafés agaféssem agafésseu agaféssim agaféssiu agafí alg bal bal (1) occ sept val v
nehmen
Prendre amb la mà alguna cosa.

agenda /aˈd͡ʒen.da/ /aˈʒen.da/ n fem
﻿Tagesordnung Agenda

agenollar-se /a.d͡ʒe.noˈʎaɾ.se/ /a.ʒe.noˈʎar.se/ /ə.ʒə.noˈʎaɾ.sə/ /ə.ʒə.nu.jərˈsə/ /ə.ʒə.nuˈʎar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agenoll agenolla agenollada agenollades agenollam agenollant agenollar agenollara agenollaran agenollarem agenollaren agenollares agenollareu agenollaria agenollarien agenollaries agenollarà agenollaràs agenollaré agenollaríem agenollaríeu agenollassen agenollasses agenollassin agenollassis agenollat agenollats agenollau agenollava agenollaven agenollaves agenolle agenollem agenollen agenolles agenollessen agenollesses agenollessin agenollessis agenolleu agenolli agenollin agenollis agenollo agenollà agenollàrem agenollàreu agenollàs agenollàssem agenollàsseu agenollàssim agenollàssiu agenollàvem agenollàveu agenollés agenolléssem agenollésseu agenolléssim agenolléssiu agenollí bal bal (1) occ sept val v
niederknien knien

agent /aˈd͡ʒen/ /aˈd͡ʒent/ /aˈʒen/ /əˈʒen/ /əˈʒent/ adj
wirkend
Que obra.

agent /aˈd͡ʒen/ /aˈd͡ʒent/ /aˈʒen/ /əˈʒen/ /əˈʒent/ n masc
Agent Agentin
Allò que obra i que té la facultat de produir algun efecte.

agent /aˈd͡ʒen/ /aˈd͡ʒent/ /aˈʒen/ /əˈʒen/ /əˈʒent/ n neut
Agent Agentin
Aquell qui té la facultat d'obrar per algú, per exemple en els seus negocis (agent de negocis), o fent mantenir l'ordre al seu entorn (agent de l'autoritat), o ajudant al fiscal (agent fiscal), etc.

agilitat /a.d͡ʒi.ɫiˈtat/ /a.ʒi.ɫiˈtat/ /ə.ʒi.ɫiˈtat/ n fem
Beweglichkeit

agitació /a.d͡ʒi.ta.siˈo/ /a.ʒi.ta.siˈo/ /ə.ʒi.tə.siˈo/ n fem
Hektik

agitar /a.d͡ʒiˈta/ /a.d͡ʒiˈtaɾ/ /a.ʒiˈta/ /ə.ʒiˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agit agita agitada agitades agitam agitant agitar agitara agitaran agitarem agitaren agitares agitareu agitaria agitarien agitaries agitarà agitaràs agitaré agitaríem agitaríeu agitassen agitasses agitassin agitassis agitat agitats agitau agitava agitaven agitaves agite agitem agiten agites agitessen agitesses agitessin agitessis agiteu agiti agitin agitis agito agità agitàrem agitàreu agitàs agitàssem agitàsseu agitàssim agitàssiu agitàvem agitàveu agités agitéssem agitésseu agitéssim agitéssiu agití alg bal bal (1) occ sept val v
schütteln

aglomeració /a.ɣɫo.me.ɾa.siˈo/ /ə.ɣɫo.mə.ɾə.siˈo/ /ə.ɣɫu.mə.ɾə.siˈo/ n fem
Ansammlung
Multitud de coses o persones concentrades en un lloc.

agnat /aŋˈnat/ /aɡˈnat/ /əŋˈnat/ n masc
Agnat

agnosticisme /aŋ.nos.tiˈsiz.me/ /aɡ.nos.tiˈsiz.me/ /əŋ.nos.tiˈsiz.mə/ /əŋ.nus.tiˈsiz.mə/ n masc
Agnostizismus

agnòsia /aŋˈnɔ.zi.a/ /aɡˈnɔ.zi.a/ /əŋˈnɔ.zi.ə/ n fem
Agnosie

agnòstic /aŋˈnɔs.tik/ /aɡˈnɔs.tik/ /əŋˈnɔs.tik/ adj masc
agnostisch

agnòstic /aŋˈnɔs.tik/ /aɡˈnɔs.tik/ /əŋˈnɔs.tik/ n masc
Agnostiker

agonal /a.ɣoˈnaɫ/ /ə.ɣoˈnaɫ/ /ə.ɣuˈnaɫ/ adj
agonal

agonia /a.ɣoˈni.a/ /ə.ɣoˈni.ə/ /ə.ɣuˈni.ə/ n fem
Agonie

agosarat /a.ɣo.zaˈɾat/ /ə.ɣo.zəˈɾat/ /ə.ɣu.zəˈɾat/ adj masc
kühn

agost /əˈɣost/ n masc
August Ernting
Vuitè mes de l'any.

agradable /a.ɣɾaˈða.bɫe/ /a.ɣɾaˈða.βɫe/ /a.ɣɾaˈðab.bɫe/ /ə.ɣɾəˈða.βɫə/ /ə.ɣɾəˈðab.bɫə/ adj
angenehm behaglich

agradar /a.ɣɾaˈða/ /a.ɣɾaˈðaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agrad agrada agradada agradades agradam agradant agradar agradara agradaran agradarem agradaren agradares agradareu agradaria agradarien agradaries agradarà agradaràs agradaré agradaríem agradaríeu agradassen agradasses agradassin agradassis agradat agradats agradau agradava agradaven agradaves agrade agradem agraden agrades agradessen agradesses agradessin agradessis agradeu agradi agradin agradis agrado agradà agradàrem agradàreu agradàs agradàssem agradàsseu agradàssim agradàssiu agradàvem agradàveu agradés agradéssem agradésseu agradéssim agradéssiu agradí alg bal bal (1) occ sept val v
gefallen
Complaure, acontentar, donar gust.
mögen
(pronominal) Ser del gust o aprovació d'algú, enamorar-se'n.

agrair /a.ɣɾaˈi/ /a.ɣɾaˈiɾ/ agraeix agraeixen agraeixes agraeixi agraeixin agraeixis agraeixo agraesc agraesqui agraesquin agraesquis agraint agrair agrairan agrairem agraireu agrairia agrairien agrairies agrairà agrairàs agrairé agrairíem agrairíeu agraí agraíem agraíeu agraírem agraíreu agraís agraíssem agraísseu agraíssim agraíssiu agraïa agraïda agraïdes agraïen agraïes agraïguem agraïgueu agraïm agraïra agraïren agraïres agraïsc agraïsca agraïsquen agraïsques agraïssen agraïsses agraïssin agraïssis agraït agraïts agraïu agraïx agraïxen agraïxes agraïxo bal n-occ occ sept val v
danken

agrari /aˈɣɾa.ɾi/ /əˈɣɾa.ɾi/ adj masc
agrarisch

agre /ˈa.ɣɾe/ /ˈa.ɣɾə/ adj masc
sauer

agredir /a.ɣɾeˈði/ /a.ɣɾeˈðiɾ/ /ə.ɣɾəˈði/ agredeix agredeixen agredeixes agredeixi agredeixin agredeixis agredeixo agredesc agredesqui agredesquin agredesquis agredia agredida agredides agredien agredies agrediguem agredigueu agredim agredint agredir agredira agrediran agredirem agrediren agredires agredireu agrediria agredirien agrediries agredirà agrediràs agrediré agrediríem agrediríeu agredisc agredisca agredisquen agredisques agredissen agredisses agredissin agredissis agredit agredits agrediu agredix agredixen agredixes agredixo agredí agredíem agredíeu agredírem agredíreu agredís agredíssem agredísseu agredíssim agredíssiu bal n-occ occ sept val v
überfallen

agregat /a.ɣɾeˈɣat/ /ə.ɣɾəˈɣat/ n masc
Aggregat
Conjunt de coses o persones unides.
Attaché
Funcionari adjunt a una plaça fixa.

agressiu /a.ɣɾeˈsiw/ /ə.ɣɾəˈsiw/ adj masc
aggressiv angriffslustig

agressivitat /a.ɣɾe.si.viˈtat/ /a.ɣɾe.si.βiˈtat/ /ə.ɣɾə.si.viˈtat/ /ə.ɣɾə.si.βiˈtat/ n fem
Aggressivität

agressió /a.ɣɾe.siˈo/ /ə.ɣɾə.siˈo/ n fem
Aggression

agressor /a.ɣɾeˈso/ /a.ɣɾeˈsoɾ/ /ə.ɣɾəˈso/ n masc
Agressor

agreujar /a.ɣɾewˈd͡ʒa/ /a.ɣɾewˈd͡ʒaɾ/ /ə.ɣɾəwˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. agreuge agreugem agreugen agreuges agreugessen agreugesses agreugessin agreugessis agreugeu agreugi agreugin agreugis agreugés agreugéssem agreugésseu agreugéssim agreugéssiu agreugí agreuig agreuja agreujada agreujades agreujam agreujant agreujar agreujara agreujaran agreujarem agreujaren agreujares agreujareu agreujaria agreujarien agreujaries agreujarà agreujaràs agreujaré agreujaríem agreujaríeu agreujassen agreujasses agreujassin agreujassis agreujat agreujats agreujau agreujava agreujaven agreujaves agreujo agreujà agreujàrem agreujàreu agreujàs agreujàssem agreujàsseu agreujàssim agreujàssiu agreujàvem agreujàveu bal bal (1) occ sept val v
verschlimmern
Fer tornar més greu una situació.

agricultor /a.ɣɾi.kuɫˈto/ /a.ɣɾi.kuɫˈtoɾ/ /ə.ɣɾi.kuɫˈto/ n masc
Landwirt

agricultura /a.ɣɾi.kuɫˈtu.ɾa/ n fem
Landwirtschaft Ackerbau

agrupament /a.ɣɾu.paˈmen/ /a.ɣɾu.paˈment/ /ə.ɣɾu.pəˈmen/ /ə.ɣɾu.pəˈment/ n masc
Gruppierung
Acció i efecte d'agrupar o agrupar-se.

aguait /aˈɣwajt/ /əˈɣwajt/ n masc
Lauer
Acció d'aguaitar.
Parany, emboscada.

aguaitar /a.ɣwajˈta/ /a.ɣwajˈtaɾ/ /ə.ɣwəjˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aguait aguaita aguaitada aguaitades aguaitam aguaitant aguaitar aguaitara aguaitaran aguaitarem aguaitaren aguaitares aguaitareu aguaitaria aguaitarien aguaitaries aguaitarà aguaitaràs aguaitaré aguaitaríem aguaitaríeu aguaitassen aguaitasses aguaitassin aguaitassis aguaitat aguaitats aguaitau aguaitava aguaitaven aguaitaves aguaite aguaitem aguaiten aguaites aguaitessen aguaitesses aguaitessin aguaitessis aguaiteu aguaiti aguaitin aguaitis aguaito aguaità aguaitàrem aguaitàreu aguaitàs aguaitàssem aguaitàsseu aguaitàssim aguaitàssiu aguaitàvem aguaitàveu aguaités aguaitéssem aguaitésseu aguaitéssim aguaitéssiu aguaití alg bal bal (1) occ sept val v
lauern

agudesa /a.ɣuˈðe.za/ /ə.ɣuˈðə.zə/ /ə.ɣuˈðɛ.zə/ n fem
Schärfe

agulla /aˈu.ʎa/ /aˈɣu.ʎa/ /əˈɣu.jə/ /əˈɣu.ʎə/ /ˈɡu.jə/ n fem
Nadel
Barreta punxeguda de metall, de fusta o d'os amb un ull per on es passa el fil, corda, etc., amb la qual es cus, teixeix o broda.
Horn Hecht Nadel
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Belone belone)

agulla de cap n fem
Stecknadel Nadel

agulleta espinosa n fem
Seenadel

agència /aˈd͡ʒɛn.si.a/ /aˈʒɛn.si.a/ n masc
Agentur

agència de viatges n fem
Reisebüro

ahir /aˈi/ /aˈiɾ/ adv
gestern
En el dia antecedent i immediat al dia en què es parla, és a dir, al dia d'avui.
Poc temps fa, fa poc, poc ha.

aigua /ˈaj.ɣwə/ /ˈal.ɡwa/ n fem
Wasser
(no comptable) Líquid format per molècules que contenen un àtom d'oxigen i dos d'hidrogen.

aigua de roses n fem
Rosenwasser

aiguabeneitera /ˌaj.ɣwa.be.nejˈte.ɾa/ /ˌaj.ɣwə.βə.nəjˈte.ɾə/ n fem
Weihwasserbecken

aigualir /aj.ɣwaˈɫi/ /aj.ɣwaˈɫiɾ/ /əj.ɣwəˈɫi/ aigualeix aigualeixen aigualeixes aigualeixi aigualeixin aigualeixis aigualeixo aigualesc aigualesqui aigualesquin aigualesquis aigualia aigualida aigualides aigualien aigualies aigualiguem aigualigueu aigualim aigualint aigualir aigualira aigualiran aigualirem aigualiren aigualires aigualireu aigualiria aigualirien aigualiries aigualirà aigualiràs aigualiré aigualiríem aigualiríeu aigualisc aigualisca aigualisquen aigualisques aigualissen aigualisses aigualissin aigualissis aigualit aigualits aigualiu aigualix aigualixen aigualixes aigualixo aigualí aigualíem aigualíeu aigualírem aigualíreu aigualís aigualíssem aigualísseu aigualíssim aigualíssiu bal n-occ occ sept val v
verwässern

aigualit /aj.ɣwaˈɫit/ /əj.ɣwəˈɫit/ adj masc
verwässert
Barrejat amb aigua.

aiguamans /ˌaj.ɣwaˈmans/ /ˌaj.ɣwəˈmans/ n masc
Wasserkrug
Recipient per rentar-se les mans.

aiguamarina /ˌaj.ɣwə.məˈɾi.nə/ n fem
Aquamarin

aiguamoll /ˌaj.ɣwaˈmɔʎ/ n masc
Marsch Sumpf

aiguardent /ˌaj.ɣwarˈðen/ /ˌaj.ɣwaɾˈðen/ /ˌaj.ɣwaɾˈðent/ /ˌaj.ɣwərˈðen/ /ˌaj.ɣwəɾˈðent/ n masc
Schnaps

aiguat /ajˈɣwat/ n masc
Wolkenbruch

ailant /ajˈɫan/ /ajˈɫant/ /əjˈɫan/ /əjˈɫant/ n masc
Götterbaum

aimara /ajˈma.ɾa/ /əjˈma.ɾə/ adj
Aymara
Relatiu al poble dels aimares, la seva cultura o la llengua.

aimara /ajˈma.ɾa/ /əjˈma.ɾə/ n masc
Aymara
Llengua ameríndia de l'altiplà entre Bolívia, Perú i Xile.

aimara /ajˈma.ɾa/ /əjˈma.ɾə/ n neut
Aymara
Natural d'un poble de la conca del llac Titicaca, a l'Amèrica del Sud.

aire /ˈaj.ɾe/ n masc
Luft Arie
(normalment incomptable) Gasos de l’atmosfera.

aire condicionat n masc
Klimaanlage

airejar /aj.ɾeˈd͡ʒa/ /aj.ɾeˈd͡ʒaɾ/ /aj.ɾeˈʒa/ /əj.ɾəˈd͡ʒa/ /əj.ɾəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. airege airegem airegen aireges airegessen airegesses airegessin airegessis airegeu airegi airegin airegis airegés airegéssem airegésseu airegéssim airegéssiu airegí aireig aireja airejada airejades airejam airejant airejar airejara airejaran airejarem airejaren airejares airejareu airejaria airejarien airejaries airejarà airejaràs airejaré airejaríem airejaríeu airejassen airejasses airejassin airejassis airejat airejats airejau airejava airejaven airejaves airejo airejà airejàrem airejàreu airejàs airejàssem airejàsseu airejàssim airejàssiu airejàvem airejàveu bal bal (1) occ sept val v
lüften

aixa /ˈa.ʃa/ /ˈa.ʃə/ /ˈaj.ʃa/ n fem
Dechsel

aixada /ajˈʃa.ða/ /aˈʃa.ða/ /əˈʃa.ðə/ n fem
Hacke

aixecar /a.ʃeˈka/ /aj.ʃeˈka/ /aj.ʃeˈkaɾ/ /ə.ʃeˈka/ /ə.ʃəˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aixec aixeca aixecada aixecades aixecam aixecant aixecar aixecara aixecaran aixecarem aixecaren aixecares aixecareu aixecaria aixecarien aixecaries aixecarà aixecaràs aixecaré aixecaríem aixecaríeu aixecassen aixecasses aixecassin aixecassis aixecat aixecats aixecau aixecava aixecaven aixecaves aixeco aixecà aixecàrem aixecàreu aixecàs aixecàssem aixecàsseu aixecàssim aixecàssiu aixecàvem aixecàveu aixeque aixequem aixequen aixeques aixequessen aixequesses aixequessin aixequessis aixequeu aixequi aixequin aixequis aixequés aixequéssem aixequésseu aixequéssim aixequéssiu aixequí alg bal bal (1) occ sept val v
heben
Separar una cosa del lloc on reposava, elevant-la.

aixella /ajˈʃe.ʎa/ /aˈʃe.ʎa/ n fem
Achselhöhle

aixeta /ajˈʃe.ta/ /aˈʃe.ta/ /əˈʃə.tə/ /əˈʃɛ.tə/ n fem
Wasserhahn Hahn
Vàlvula a l’extrem d’una conducció, o a l’orifici d’un recipient, per a regular manualment la sortida del líquid.

aixopluc /a.ʃoˈpɫuk/ /aj.ʃoˈpɫuk/ /ə.ʃoˈpɫuk/ /ə.ʃuˈpɫuk/ n masc
Unterschlupf

aixovar /a.ʃuˈβaɾ/ /aj.ʃoˈvaɾ/ /aj.ʃoˈβa/ /ə.ʃoˈva/ /ə.ʃuˈva/ n masc
Aussteuer

així /ajˈʃi/ /aˈʃi/ adv
so
De la mateixa manera, en conseqüència.

ajornar /a.d͡ʒoɾˈna/ /a.d͡ʒoɾˈnaɾ/ /a.ʒorˈna/ /ə.ʒoɾˈna/ /ə.ʒurˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. ajorn ajorna ajornada ajornades ajornam ajornant ajornar ajornara ajornaran ajornarem ajornaren ajornares ajornareu ajornaria ajornarien ajornaries ajornarà ajornaràs ajornaré ajornaríem ajornaríeu ajornassen ajornasses ajornassin ajornassis ajornat ajornats ajornau ajornava ajornaven ajornaves ajorne ajornem ajornen ajornes ajornessen ajornesses ajornessin ajornessis ajorneu ajorni ajornin ajornis ajorno ajornà ajornàrem ajornàreu ajornàs ajornàssem ajornàsseu ajornàssim ajornàssiu ajornàvem ajornàveu ajornés ajornéssem ajornésseu ajornéssim ajornéssiu ajorní alg bal bal (1) occ sept val v
verschieben
Posposar, traslladar per més endavant una tasca o esdeveniment

ajuda /aˈʒu.ða/ /əˈʒu.ðə/ n fem
Hilfe
Cosa que serveix per ajudar.
(antigament) Socors, favor.

ajudant /a.d͡ʒuˈðan/ /a.d͡ʒuˈðant/ /a.ʒuˈðan/ /ə.ʒuˈðan/ /ə.ʒuˈðant/ n masc
Helfer
Persona la feina de la qual és ajudar un altre professional, auxiliar.

ajudar /a.d͡ʒuˈða/ /a.d͡ʒuˈðaɾ/ /a.ʒuˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. ajud ajuda ajudada ajudades ajudam ajudant ajudar ajudara ajudaran ajudarem ajudaren ajudares ajudareu ajudaria ajudarien ajudaries ajudarà ajudaràs ajudaré ajudaríem ajudaríeu ajudassen ajudasses ajudassin ajudassis ajudat ajudats ajudau ajudava ajudaven ajudaves ajude ajudem ajuden ajudes ajudessen ajudesses ajudessin ajudessis ajudeu ajudi ajudin ajudis ajudo ajudà ajudàrem ajudàreu ajudàs ajudàssem ajudàsseu ajudàssim ajudàssiu ajudàvem ajudàveu ajudés ajudéssem ajudésseu ajudéssim ajudéssiu ajudí alg bal bal (1) occ sept val v
helfen

ajuntament /a.d͡ʒun.taˈmen/ /a.d͡ʒun.taˈment/ /a.ʒun.taˈmen/ /ə.ʒun.təˈmen/ /ə.ʒun.təˈment/ n masc
Rathaus Gemeinderat
Edifici principal on es troba l'òrgan que governa un municipi.

ajupir /a.d͡ʒuˈpiɾ/ /a.ʒuˈpi/ /ə.ʒuˈpi/ ajup ajupa ajupen ajupes ajupi ajupia ajupida ajupides ajupien ajupies ajupiguem ajupigueu ajupim ajupin ajupint ajupir ajupira ajupiran ajupirem ajupiren ajupires ajupireu ajupiria ajupirien ajupiries ajupirà ajupiràs ajupiré ajupiríem ajupiríeu ajupis ajupissen ajupisses ajupissin ajupissis ajupit ajupits ajupiu ajupo ajups ajupí ajupíem ajupíeu ajupírem ajupíreu ajupís ajupíssem ajupísseu ajupíssim ajupíssiu bal occ sept val v
kauern
(pronominal) Abaixar-se doblegant les cames.

ajustar /a.d͡ʒusˈta/ /a.d͡ʒusˈtaɾ/ /a.ʒusˈta/ /ə.ʒusˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. ajust ajusta ajustada ajustades ajustam ajustant ajustar ajustara ajustaran ajustarem ajustaren ajustares ajustareu ajustaria ajustarien ajustaries ajustarà ajustaràs ajustaré ajustaríem ajustaríeu ajustassen ajustasses ajustassin ajustassis ajustat ajustats ajustau ajustava ajustaven ajustaves ajuste ajustem ajusten ajustes ajustessen ajustesses ajustessin ajustessis ajusteu ajusti ajustin ajustis ajusto ajustà ajustàrem ajustàreu ajustàs ajustàssem ajustàsseu ajustàssim ajustàssiu ajustàvem ajustàveu ajustés ajustéssem ajustésseu ajustéssim ajustéssiu ajustí alg bal bal (1) occ sept val v
anpassen justieren
Igualar una cosa amb altra, arreglar-la, acomodar-la, fer-la venir bé.

ajustat /a.d͡ʒusˈtat/ /a.ʒusˈtat/ /ə.ʒusˈtat/ adj masc
eng

al capdavall /aɫˌkab.daˈvaʎ/ /aɫˌkab.daˈβaʎ/ /əɫˌkab.dəˈvaʎ/ /əɫˌkab.dəˈβaʎ/ adv
immerhin
Finalment, després de superats tots els obstacles i temences.

ala /ˈa.ɫa/ n fem
Flügel Tragfläche
Cadascuna de les dues extremitats dels ocells, dels ratpenats, de molts insectes i d'alguns rèptils prehistòrics, situades als costats del cos i que en la majoria de casos serveixen per a volar. Cal destacar en el cas dels insectes que acostumen a tenir més d'un parell d'ales.
Cadascuna de les dues peces planes que van a banda i banda del cos de l'avió i que serveixen per estabilitzar el vol. Si en comptes de dues peces n'hi ha una sola també s'anomena ala (l'ala superior dels biplans, etc).
Part lateral o auxiliar d'una construcció.
Part d'un barret que el rodeja de forma horitzontal per la base de forma més o menys plana i que serveix per defensar al seu usuari de les inclemències del temps i dels rajos del sol.
(futbol) Cadascuna de les dues parelles de jugadors formades per l'extrem i l'interior d'un mateix costat del camp de joc.

alabama /a.ɫaˈba.ma/ /ə.ɫəˈβa.mə/ n masc
Alabama

alabastre /ə.ɫəˈβas.tɾə/ n masc
Alabaster
Varietat de guix microcristal·lí compacte, blanc i translúcid, usat en escultura i ornamentació.

alambí /a.ɫamˈbi/ /ə.ɫəmˈbi/ n masc
Destillierhelm Alambic

alamànic /a.ɫaˈma.nik/ /ə.ɫəˈma.nik/ n masc
Alemannisch

alarma /aˈɫaɾ.ma/ /əˈɫar.mə/ n fem
Alarm
Missatge d'avís que hom dona quan es detecta un perill: incendis, atac de l'enemic, etc.

alarmant /a.ɫarˈman/ /a.ɫaɾˈman/ /a.ɫaɾˈmant/ /ə.ɫərˈman/ /ə.ɫəɾˈmant/ adj
alarmierend

alarmar /a.ɫarˈma/ /a.ɫaɾˈma/ /a.ɫaɾˈmaɾ/ /ə.ɫərˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alarm alarma alarmada alarmades alarmam alarmant alarmar alarmara alarmaran alarmarem alarmaren alarmares alarmareu alarmaria alarmarien alarmaries alarmarà alarmaràs alarmaré alarmaríem alarmaríeu alarmassen alarmasses alarmassin alarmassis alarmat alarmats alarmau alarmava alarmaven alarmaves alarme alarmem alarmen alarmes alarmessen alarmesses alarmessin alarmessis alarmeu alarmi alarmin alarmis alarmo alarmà alarmàrem alarmàreu alarmàs alarmàssem alarmàsseu alarmàssim alarmàssiu alarmàvem alarmàveu alarmés alarméssem alarmésseu alarméssim alarméssiu alarmí alg bal bal (1) occ sept val v
alarmieren

alba /ˈaw.βə/ /ˈaɫ.ba/ /ˈaɫ.βə/ n fem
Tagesanbruch Morgendämmerung
Primera llum que es descobreix per orient abans d'eixir el sol.
Morgendämmerung
Vestidura de tela blanca que sacerdots, diaques i subdiaques es posen sobre el seu propi hàbit i l'amit per a celebrar el sant ofici de la missa i altres oficis divins.

albada /aɫˈβa.ða/ /əɫˈβa.ðə/ n fem
Morgendämmerung

albanès /əɫ.bəˈnəs/ /əɫ.bəˈnɛs/ adj masc
albanisch
Relatiu a Albània

albanès /əɫ.bəˈnəs/ /əɫ.bəˈnɛs/ n masc
Albanisch albanisch
(només en singular) Llengua parlada a Albània, el Kosovo i a zones de Macedònia.

albarda /aɫˈbaɾ.ða/ /əɫˈβar.də/ n fem
Packsattel
Guarniment principal de les bèsties de càrrega.

albatros /aɫˈba.tɾos/ /əɫˈba.tɾos/ /əɫˈba.tɾus/ /əɫˈβa.tɾus/ n masc
Albatros

albercoc /əɫ.βərˈkɔk/ n masc
Aprikose Marille

albercoquer /aɫ.βer.koˈke/ /aɫ.βeɾ.koˈke/ /əɫ.bər.kuˈke/ /əɫ.bəɾ.koˈke/ /əɫ.βər.kuˈke/ n masc
Aprikose Aprikosenbaum

alberg /aɫˈbɛɾk/ /əɫˈβɛrk/ n masc
Herberge

alberg de joventut n masc
Jugendherberge

alberginiera /aɫ.beɾ.d͡ʒi.niˈe.ɾa/ /əɫ.βər.ʒi.niˈe.ɾə/ n fem
Aubergine

albergínia /aw.βerˈʒi.ni.a/ /aɫ.βerˈʒi.ni.a/ /u.βərˈʒi.ni.ə/ /əw.βərˈʒi.ni.ə/ /əɫ.βərˈʒi.ni.ə/ n fem
Aubergine Eierfrucht

albinisme /aɫ.biˈniz.me/ /əɫ.βiˈniz.mə/ n masc
Albinismus

alburn /aɫˈbuɾn/ /əɫˈβurn/ n masc
Laube Ukelei

albúmina /aɫˈbu.mi.na/ /əɫˈβu.mi.nə/ n fem
Albumin

alcaloide /aɫ.kaˈɫɔj.ðe/ /əɫ.kəˈɫɔj.ðə/ n masc
Alkaloid

alcalí /aɫ.kaˈɫi/ /əɫ.kəˈɫi/ adj masc
alkalisch

alcavot /aɫ.kaˈvɔt/ /aɫ.kaˈβɔt/ /əɫ.kəˈvɔt/ /əɫ.kəˈβɔt/ n masc
Kuppler

alció /aɫ.siˈo/ /əɫ.siˈo/ n masc
Eisvogel

alcofoll /aɫ.koˈfoʎ/ /əɫ.koˈfoʎ/ /əɫ.kuˈfoʎ/ n masc
Kajal

alcohol /aɫ.koˈɔɫ/ /əɫ.koˈɔɫ/ /əɫ.kuˈɔɫ/ n masc
Alkohol Weingeist

alcohòlic /aɫ.koˈɔ.ɫik/ /əɫ.koˈɔ.ɫik/ /əɫ.kuˈɔ.ɫik/ adj masc
alkoholisch
Relatiu a l’alcohol.
Relatiu a l’alcoholisme.

alcohòlic /aɫ.koˈɔ.ɫik/ /əɫ.koˈɔ.ɫik/ /əɫ.kuˈɔ.ɫik/ n masc
Alkoholiker
Persona addicta a l’alcohol, que pateix alcoholisme.

alcàsser /aɫˈka.seɾ/ /əɫˈka.sər/ n masc
Alcázar
(històric) Palau fortificat de l’Àndalus.

aldehid /aɫ.deˈit/ /əɫ.dəˈit/ n masc
Aldehyd

aleatori /a.ɫe.aˈtɔ.ɾi/ aleatòria adj masc
zufällig

alegre /aˈɫe.ɣɾe/ /əˈɫe.ɣɾə/ adj
fröhlich
Que expressa joia pel fet d'estar viu.
Que causen alegria per la seva vista, agradable

alegria /a.ɫeˈɣɾi.a/ n fem
Freude
Sentiment de plaer que neix generalment d'una viva satisfacció de l'ànima i es manifesta amb signes exteriors.

alemany /a.ɫeˈmaɲ/ adj masc
deutsch Deutsch
Relatiu o pertanyent a Alemanya, als seus habitants o a la llengua alemanya.

alemany /a.ɫeˈmaɲ/ n masc
Deutsch deutsch
Natural d'Alemanya o del poble de llengua alemanya.

alena /aˈɫe.na/ /əˈɫɛ.nə/ n fem
Ahle

alerta /aˈɫɛr.ta/ /aˈɫɛɾ.ta/ /aˈɫɛɾ.tɛ/ /əˈɫɛr.tə/ n fem
Alarm

alertar /a.ɫerˈta/ /a.ɫeɾˈta/ /a.ɫeɾˈtaɾ/ /ə.ɫərˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alert alerta alertada alertades alertam alertant alertar alertara alertaran alertarem alertaren alertares alertareu alertaria alertarien alertaries alertarà alertaràs alertaré alertaríem alertaríeu alertassen alertasses alertassin alertassis alertat alertats alertau alertava alertaven alertaves alerte alertem alerten alertes alertessen alertesses alertessin alertessis alerteu alerti alertin alertis alerto alertà alertàrem alertàreu alertàs alertàssem alertàsseu alertàssim alertàssiu alertàvem alertàveu alertés alertéssem alertésseu alertéssim alertéssiu alertí bal bal (1) occ sept val v
verständigen

aleta /aˈɫe.ta/ /əˈɫə.tə/ /əˈɫɛ.tə/ n fem
Flosse
Extremitat dels peixos que mouen per impulsar-se o per estabilitzar la seva posició.

aleuta /aˈɫɛw.ta/ /aˈɫɛw.tɛ/ /əˈɫɛw.tə/ n neut
Aleutisch
(masculí singular) Llengua parlada a les illes Aleutianes i a la península d’Alaska, una branca de la família esquimoalèutica.

alfa /ˈaɫ.fa/ /ˈaɫ.fə/ n fem
Alpha

alfabet /aɫ.faˈbet/ n masc
Alphabet

alfabetisme matemàtic n masc
Zahlenanalphabetismus

alfals /aɫˈfaɫs/ /əɫˈfaɫs/ n masc
Luzerne

alfil /aɫˈfiɫ/ /əɫˈfiɫ/ n masc
Läufer

alforja /aɫˈfɔr.d͡ʒa/ /aɫˈfɔɾ.d͡ʒa/ /aɫˈfɔɾ.d͡ʒɔ/ /əɫˈfɔr.ʒə/ n fem
Satteltasche

alga /ˈaɫ.ɣa/ n fem
Algen Alge

algerià /əɫ.ʒə.ɾiˈa/ /əʎ.ʒə.ɾiˈa/ adj masc
algerisch
Relatiu a Algèria.

algorisme /aɫ.ɣoˈɾiz.me/ /əɫ.ɣoˈɾiz.mə/ /əɫ.ɣuˈɾiz.mə/ n masc
Algorithmus

algorisme genètic n masc
genetischer Algorithmus

algorísmic /aɫ.ɣoˈɾiz.mik/ /əɫ.ɣoˈɾiz.mik/ /əɫ.ɣuˈɾiz.mik/ adj masc
algorithmisch

alguer /aɫˈɣe/ /aɫˈɣeɾ/ /əɫˈɣe/ n masc
Algengebiet

alguna cosa pronoun
etwas

algutzir /aɫ.ɣuˈd͡ziɾ/ /əɫ.ɣuˈd͡zir/ n masc
Gemeindediener
Agent municipal encarregat d'executar els manaments del municipi.

algú /aɫˈɣu/ pronoun
jemand

aliança /a.ɫiˈan.sa/ /ə.ɫiˈan.sə/ n fem
Allianz Bund
Unió o lliga que en virtut d'un tractat formen diferents pobles.
Connexió o parentiu contret per via de casament.
Bündnis
Pacte, convenció.
Ehering
Anell de casament.

alicates /a.ɫiˈka.tes/ /ə.ɫiˈka.təs/ n fem
Zange

alienació /a.li.e.na.siˈo/ /ə.ɫi.ə.nə.siˈo/ n fem
Geistesgestörtheit
Procés d'allunyament sociopsicològic d'un individu o una col·lectivitat envers un grup o envers la seva identitat i les seves conviccions mitjançant una conducta considerada desviada.

alimara /a.ɫiˈma.ɾa/ /ə.ɫiˈma.ɾə/ n fem
Signalfeuer

aliment /a.ɫiˈmen/ /a.ɫiˈment/ /ə.ɫiˈmen/ /ə.ɫiˈment/ n masc
Nahrung

alimentar /a.ɫi.menˈta/ /a.ɫi.menˈtaɾ/ /ə.ɫi.mənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg aliment alimenta alimentada alimentades alimentam alimentant alimentar alimentara alimentaran alimentarem alimentaren alimentares alimentareu alimentaria alimentarien alimentaries alimentarà alimentaràs alimentaré alimentaríem alimentaríeu alimentassen alimentasses alimentassin alimentassis alimentat alimentats alimentau alimentava alimentaven alimentaves alimente alimentem alimenten alimentes alimentessen alimentesses alimentessin alimentessis alimenteu alimenti alimentin alimentis alimento alimentà alimentàrem alimentàreu alimentàs alimentàssem alimentàsseu alimentàssim alimentàssiu alimentàvem alimentàveu alimentés alimentéssem alimentésseu alimentéssim alimentéssiu alimentí bal bal (1) occ sept val v
ernähren
Donar aliment, sustentar.

aliàsing n masc
Treppeneffekt

aliè /a.ɫiˈe/ /ə.ɫiˈɛ/ adj masc
fremd

all /ˈaʎ/ n masc
Knoblauch Lauch
(botànica) Planta originària de l'Extrem Orient, de fulles llargues i primes, famosa pel seu bulb comestible, fort de sabor i olor, que es divideix alhora en diversos bulbs separats per membranes (Allium sativum).

allargament /a.ʎar.ɣaˈmen/ /a.ʎaɾ.ɣaˈmen/ /a.ʎaɾ.ɣaˈment/ /ə.ʎər.ɡəˈmen/ /ə.ʎər.ɣəˈmen/ /ə.ʎəɾ.ɣəˈment/ n masc
Verlängerung

allau /aˈʎaw/ /əˈʎaw/ n fem
Lawine

alletar /a.ʎeˈta/ /a.ʎeˈtaɾ/ /ə.ʎəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. allet alleta alletada alletades alletam alletant alletar alletara alletaran alletarem alletaren alletares alletareu alletaria alletarien alletaries alletarà alletaràs alletaré alletaríem alletaríeu alletassen alletasses alletassin alletassis alletat alletats alletau alletava alletaven alletaves allete alletem alleten alletes alletessen alletesses alletessin alletessis alleteu alleti alletin alletis alleto alletà alletàrem alletàreu alletàs alletàssem alletàsseu alletàssim alletàssiu alletàvem alletàveu alletés alletéssem alletésseu alletéssim alletéssiu alletí bal bal (1) occ sept val v
stillen säugen

alleujament /a.ʎew.d͡ʒaˈmen/ /a.ʎew.d͡ʒaˈment/ /ə.ʎəw.ʒəˈmen/ /ə.ʎəw.ʒəˈment/ n masc
Linderung
Acció i efecte d'alleujar.

allioli /ˌa.jiˈɔ.ɫi/ /ˌa.liˈɔ.li/ /ˌa.ʎiˈɔ.ɫi/ n masc
Aioli

allistar /a.ʎisˈta/ /a.ʎisˈtaɾ/ /ə.ʎisˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. allist allista allistada allistades allistam allistant allistar allistara allistaran allistarem allistaren allistares allistareu allistaria allistarien allistaries allistarà allistaràs allistaré allistaríem allistaríeu allistassen allistasses allistassin allistassis allistat allistats allistau allistava allistaven allistaves alliste allistem allisten allistes allistessen allistesses allistessin allistessis allisteu allisti allistin allistis allisto allistà allistàrem allistàreu allistàs allistàssem allistàsseu allistàssim allistàssiu allistàvem allistàveu allistés allistéssem allistésseu allistéssim allistéssiu allistí bal bal (1) occ sept val v
eintragen

allotjament /a.ʎo.d͡ʒaˈmen/ /a.ʎo.d͡ʒaˈment/ /ə.ʎo.d͡ʒəˈment/ /ə.ʎu.d͡ʒəˈmen/ n masc
Unterkunft
Acció i efecte d'allotjar o allotjar-se.
Behausung
Lloc on un s'allotja.

allunatge n masc
Mondlandung

allunyament /a.ʎu.ɲaˈmen/ /a.ʎu.ɲaˈment/ /ə.ʎu.ɲəˈmen/ /ə.ʎu.ɲəˈment/ n masc
Entfernen

allà /aˈʎa/ adv
da dort

almanac /aɫ.maˈnak/ /əɫ.məˈnak/ n masc
Almanach

almanjanec /aɫ.maɲ.d͡ʒaˈnek/ /əɫ.məɲ.ʒəˈnek/ n masc
Blide

almenys /aɫˈmeɲs/ /əɫˈmeɲs/ adv
mindestens

almirall /aɫ.miˈɾaʎ/ /əɫ.miˈɾaʎ/ n masc
Admiral

almoina /aɫˈmɔj.na/ /aɫˈmɔj.nɔ/ n fem
Almosen

almívar /aɫˈmi.vaɾ/ /aɫˈmi.βar/ /aɫˈmi.βaɾ/ /əɫˈmi.vəɾ/ /əɫˈmi.βər/ n masc
Sirup

alosa /aˈɫɔ.za/ /aˈɫɔ.zɔ/ n fem
Lerche
(aus) Ocell de la família de les alàudides (Alauda arvensis).
Agone
(peixos) Peix de la família dels clupeids que viu al Mediterrani i que remunta els rius per la reproducció (Alosa agone).

alou /aˈɫɔw/ /əˈɫɔw/ n masc
Allod Allodialbesitz

alpaca /aɫˈpa.ka/ /əɫˈpa.kə/ n fem
Alpaka Alpakahengst

alquena /aɫˈke.na/ /əɫˈkɛ.nə/ n fem
Henna

alquil /aɫˈkiɫ/ /əɫˈkiɫ/ n masc
Alkyl

alquimista /aɫ.kiˈmis.ta/ /aɫ.kiˈmis.te/ /əɫ.kiˈmis.tə/ n neut
Alchemist Alchimist

alquímia /aɫˈki.mi.a/ n fem
Alchimie Alchemie

alsacià /aɫ.sa.siˈa/ adj masc
elsässisch
Relatiu o pertanyent d'Alsàcia.

alsacià /aɫ.sa.siˈa/ n masc
Elsässer
Persona que habita o és originària d'Alsàcia.

alt /ˈaɫ/ /ˈaɫt/ adj masc
hoch übersehen
De mida superior a l'ordinària en sentit vertical.
hoch
Situat en un punt elevat.

alt alemany /ˌaɫ.ta.ɫeˈmaɲ/ /ˌaɫ.tə.ɫəˈmaɲ/ n masc
Hochdeutsch

alta /ˈaɫ.ta/ /ˈaɫ.tə/ n fem
Anmeldung Gesundschreibung
Entrada o inclusió en una associació o servei.

altar /aɫˈta/ /aɫˈtaɾ/ n masc
Altar

altaveu /ˌaɫ.taˈvew/ /ˌaɫ.taˈβew/ /ˌaɫ.təˈvəw/ /ˌaɫ.təˈvɛw/ n masc
Lautsprecher

alteració /aɫ.te.ɾa.siˈo/ /əɫ.tə.ɾə.siˈo/ n fem
Veränderung
Canvi en l'ordre d'una cosa.
En una partitura, canvi d'una nota que passarà a interpretar-se en bemoll o en sostingut, segons s'indiqui.

alterar /aɫ.teˈɾa/ /aɫ.teˈɾaɾ/ /əɫ.təˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alter altera alterada alterades alteram alterant alterar alterara alteraran alterarem alteraren alterares alterareu alteraria alterarien alteraries alterarà alteraràs alteraré alteraríem alteraríeu alterassen alterasses alterassin alterassis alterat alterats alterau alterava alteraven alteraves altere alterem alteren alteres alteressen alteresses alteressin alteressis altereu alteri alterin alteris altero alterà alteràrem alteràreu alteràs alteràssem alteràsseu alteràssim alteràssiu alteràvem alteràveu alterés alteréssem alterésseu alteréssim alteréssiu alterí bal bal (1) occ sept val v
abändern
Modificar, canviar.
umstoßen
Posar nerviós a algú.

altercació /aɫ.teɾ.ka.siˈo/ /əɫ.tər.kə.siˈo/ n fem
Wortwechsel

alternar /aɫ.terˈna/ /aɫ.teɾˈna/ /aɫ.teɾˈnaɾ/ /əɫ.tərˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg altern alterna alternada alternades alternam alternant alternar alternara alternaran alternarem alternaren alternares alternareu alternaria alternarien alternaries alternarà alternaràs alternaré alternaríem alternaríeu alternassen alternasses alternassin alternassis alternat alternats alternau alternava alternaven alternaves alterne alternem alternen alternes alternessen alternesses alternessin alternessis alterneu alterni alternin alternis alterno alternà alternàrem alternàreu alternàs alternàssem alternàsseu alternàssim alternàssiu alternàvem alternàveu alternés alternéssem alternésseu alternéssim alternéssiu alterní bal bal (1) occ sept val v
alternieren wechseln

alternatiu /aɫ.teɾ.naˈtiw/ adj masc
abwechselnd

altimira /aɫ.tiˈmi.ɾa/ /əɫ.tiˈmi.ɾə/ n fem
Gemeiner Beifuß
(botànica) Planta herbàcia que pertany a la família de les asteràcies (Artemisia vulgaris).

altiplà /ˌaɫ.tiˈpɫa/ n masc
Hochebene

altitud /aɫ.tiˈtut/ /əɫ.tiˈtut/ n fem
Höhe

altiu /aɫˈtiw/ /əɫˈtiw/ adj masc
hochmütig

alto /ˈaɫ.to/ /ˈaɫ.tu/ Interjection
halt

altre /ˈa.tɾe/ /ˈa.tɾə/ /ˈal.tɾu/ /ˈaɫ.tɾe/ /ˈaɫ.tɾə/ pronoun
andere

altruisme /aɫ.tɾuˈiz.me/ /əɫ.tɾuˈiz.mə/ n masc
Altruismus Selbstlosigkeit

altura /aɫˈtu.ɾa/ /əɫˈtu.ɾə/ n fem
Höhe

altíssim /aɫˈti.sim/ /əɫˈti.sim/ adj masc
höchsten

alum /aˈɫum/ /əˈɫum/ n masc
Alaun

alumini /ə.ɫuˈmi.ni/ n masc
Aluminium

alumnat /a.ɫumˈnat/ /ə.ɫumˈnat/ n masc
Schülerschaft

alumne /aˈɫum.ne/ /əˈɫum.nə/ n masc
Schüler

alvocat /aɫ.voˈkat/ /aɫ.βoˈkat/ /əɫ.voˈkat/ /əɫ.vuˈkat/ /əɫ.βuˈkat/ n masc
Avocado

alvèol /aɫˈvɛ.oɫ/ /aɫˈβɛ.oɫ/ /əɫˈvɛ.uɫ/ /əɫˈβɛ.uɫ/ n masc
Alveole Lungenbläschen
(anatomia) Qualsevol cavitat minúscula dels organismes vius.

alvèol pulmonar n masc
Lungenbläschen

alzina /aɫˈzi.na/ /əɫˈzi.nə/ n fem
Steineiche

al·legació /a.ɫe.ɣa.siˈo/ /aɫ.ɫe.ɣa.siˈo/ /ə.ɫə.ɣə.siˈo/ /əɫ.ɫə.ɣə.siˈo/ n fem
Berufung

al·legoria /a.ɫe.ɣoˈɾi.a/ /aɫ.ɫe.ɣoˈɾi.a/ /ə.ɫə.ɣuˈɾi.ə/ /əɫ.ɫə.ɣoˈɾi.ə/ /əɫ.ɫə.ɣuˈɾi.ə/ n fem
Allegorie Sinnbild

al·legòric /a.ɫeˈɣɔ.ɾik/ /aɫ.ɫeˈɣɔ.ɾik/ /ə.ɫəˈɣɔ.ɾik/ /əɫ.ɫəˈɣɔ.ɾik/ adj masc
allegorisch

al·lel /aɫˈɫɛɫ/ /aˈɫɛɫ/ /əɫˈɫɛɫ/ /əˈɫɛɫ/ n masc
Allel

al·ligàtor /a.ɫiˈɣa.tor/ /aɫ.ɫiˈɣa.tor/ /aɫ.ɫiˈɣa.toɾ/ n masc
Alligator

al·literació /a.ɫi.te.ɾa.siˈo/ /aɫ.ɫi.te.ɾa.siˈo/ /ə.ɫi.tə.ɾə.siˈo/ /əɫ.ɫi.tə.ɾə.siˈo/ n fem
Alliteration Stabreim

al·lucinació /a.ɫu.si.na.siˈo/ /əɫ.ɫu.si.nə.siˈo/ n fem
Halluzination

al·lusió /a.ɫu.ziˈo/ /aɫ.ɫu.ziˈo/ /ə.ɫu.ziˈo/ /əɫ.ɫu.ziˈo/ n fem
Anspielung Allusion

al·lèrgia /aɫˈɫɛɾ.d͡ʒi.a/ /aˈɫɛɾ.d͡ʒi.a/ /əɫˈɫɛr.ʒi.ə/ /əɫˈɫɛɾ.ʒi.ə/ /əˈɫɛr.ʒi.ə/ n fem
Allergie

al·lèrgic /aɫˈɫɛɾ.d͡ʒik/ /aˈɫɛɾ.d͡ʒik/ /əɫˈɫɛr.ʒik/ /əɫˈɫɛɾ.ʒik/ /əˈɫɛr.ʒik/ adj masc
allergisch

al·lòcton /aɫˈɫɔk.ton/ /əɫˈɫɔk.tun/ adj masc
allochthon
(geologia) Material (ja sigui mineral, fragments de roques detrítiques o matèria orgànica) nouvingut d'altres zones formacionals, i que s'acumula en una conca sedimentària, i que és estudiat per les seves característiques de formació forana.

al·lògraf /aɫˈɫɔ.ɣɾaf/ /aˈɫɔ.ɣɾaf/ /əɫˈɫɔ.ɣɾəf/ /əˈɫɔ.ɣɾəf/ n masc
Allograph

alçada /aɫˈsa.ða/ n fem
Höhe
Alçària d’una persona o animal.

alçaprem /ˌaɫ.saˈpɾem/ /ˌaɫ.səˈpɾem/ n masc
Hebel

alçar /aɫˈsa/ /aɫˈsaɾ/ /əɫˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alce alcem alcen alces alcessen alcesses alcessin alcessis alceu alci alcin alcis alcés alcéssem alcésseu alcéssim alcéssiu alcí alg alç alça alçada alçades alçam alçant alçar alçara alçaran alçarem alçaren alçares alçareu alçaria alçarien alçaries alçarà alçaràs alçaré alçaríem alçaríeu alçassen alçasses alçassin alçassis alçat alçats alçau alçava alçaven alçaves alço alçà alçàrem alçàreu alçàs alçàssem alçàsseu alçàssim alçàssiu alçàvem alçàveu bal bal (1) occ sept val v
aufstehen
Posar-se dret algú que estava assegut.
aufführen
Augmentar l'alçària.

alçària /aɫˈsa.ɾi.a/ /əɫˈsa.ɾi.ə/ n fem
Höhe

alè /aˈɫe/ /əˈɫə/ /əˈɫɛ/ n masc
Atem

alíquota /aˈɫi.kwo.ta/ /əˈɫi.kwo.tə/ adj fem
aliquot

amabilitat /a.ma.bi.ɫiˈtat/ /ə.mə.βi.ɫiˈtat/ n fem
Freundlichkeit

amable /aˈma.bɫe/ /aˈma.βɫe/ /aˈmab.bɫe/ /əˈma.βɫə/ /əˈmab.bɫə/ adj
liebenswürdig
Que mostra cortesia i consideració cap als altres, tenint un tracte correcte i obert.

amagar /a.maˈɣa/ /a.maˈɣaɾ/ /ə.məˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amag amaga amagada amagades amagam amagant amagar amagara amagaran amagarem amagaren amagares amagareu amagaria amagarien amagaries amagarà amagaràs amagaré amagaríem amagaríeu amagassen amagasses amagassin amagassis amagat amagats amagau amagava amagaven amagaves amago amague amaguem amaguen amagues amaguessen amaguesses amaguessin amaguessis amagueu amagui amaguin amaguis amagués amaguéssem amaguésseu amaguéssim amaguéssiu amaguí amagà amagàrem amagàreu amagàs amagàssem amagàsseu amagàssim amagàssiu amagàvem amagàveu bal bal (1) occ sept val v
verbergen verstecken
Ocultar, deixar quelcom en un lloc perquè un altre no ho trobi.

amagat /a.maˈɣat/ /ə.məˈɣat/ adj masc
versteckt

amagatall /a.ma.ɣaˈtaʎ/ /ə.mə.ɣəˈtaj/ /ə.mə.ɣəˈtaʎ/ n masc
Versteck

amagrir /a.maˈɣɾi/ /a.maˈɣɾiɾ/ /ə.məˈɣɾi/ amagreix amagreixen amagreixes amagreixi amagreixin amagreixis amagreixo amagresc amagresqui amagresquin amagresquis amagria amagrida amagrides amagrien amagries amagriguem amagrigueu amagrim amagrint amagrir amagrira amagriran amagrirem amagriren amagrires amagrireu amagriria amagririen amagriries amagrirà amagriràs amagriré amagriríem amagriríeu amagrisc amagrisca amagrisquen amagrisques amagrissen amagrisses amagrissin amagrissis amagrit amagrits amagriu amagrix amagrixen amagrixes amagrixo amagrí amagríem amagríeu amagrírem amagríreu amagrís amagríssem amagrísseu amagríssim amagríssiu bal n-occ occ sept val v
abmagern
Fer perdre el greix.
(pronominal) Tornar-se magre, perdre el greix.

amalgama /a.maɫˈɣa.ma/ /ə.məɫˈɣa.mə/ n fem
Amalgam

amanida /a.maˈni.ða/ n fem
Salat

amaniment /a.ma.niˈmen/ /a.ma.niˈment/ /ə.mə.niˈmen/ /ə.mə.niˈment/ n masc
Gewürze

amansir /a.manˈsi/ /a.manˈsiɾ/ amanseix amanseixen amanseixes amanseixi amanseixin amanseixis amanseixo amansesc amansesqui amansesquin amansesquis amansia amansida amansides amansien amansies amansiguem amansigueu amansim amansint amansir amansira amansiran amansirem amansiren amansires amansireu amansiria amansirien amansiries amansirà amansiràs amansiré amansiríem amansiríeu amansisc amansisca amansisquen amansisques amansissen amansisses amansissin amansissis amansit amansits amansiu amansix amansixen amansixes amansixo amansí amansíem amansíeu amansírem amansíreu amansís amansíssem amansísseu amansíssim amansíssiu bal n-occ occ sept val v
zähmen
Fer mans, domesticar, algun animal.
beruhigen
Calmar, disminuir la còlera d'algú, suavitzar.

amant /aˈman/ /aˈmant/ /əˈman/ /əˈmant/ n neut
Liebhaber Geliebter
Persona que ama o estima, que té el sentiment de l'amor.

amanyagament /a.ma.ɲa.ɣaˈmen/ /a.ma.ɲa.ɣaˈment/ /ə.mə.ɲə.ɣəˈmen/ /ə.mə.ɲə.ɣəˈment/ n masc
Streicheln

amar /aˈma/ /aˈmaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg am ama amada amades amam amant amar amara amaran amarem amaren amares amareu amaria amarien amaries amarà amaràs amaré amaríem amaríeu amassen amasses amassin amassis amat amats amau amava amaven amaves ame amem amen ames amessen amesses amessin amessis ameu ami amin amis amo amà amàrem amàreu amàs amàssem amàsseu amàssim amàssiu amàvem amàveu amés améssem amésseu améssim améssiu amí bal bal (1) occ sept val v
lieben

amarar /a.maˈɾa/ /a.maˈɾaɾ/ /ə.məˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amar amara amarada amarades amaram amarant amarar amarara amararan amararem amararen amarares amarareu amararia amararien amararies amararà amararàs amararé amararíem amararíeu amarassen amarasses amarassin amarassis amarat amarats amarau amarava amaraven amaraves amare amarem amaren amares amaressen amaresses amaressin amaressis amareu amari amarin amaris amaro amarà amaràrem amaràreu amaràs amaràssem amaràsseu amaràssim amaràssiu amaràvem amaràveu amarés amaréssem amarésseu amaréssim amaréssiu amarí bal bal (1) occ sept val v
durchnässen
Mullar alguna cosa de manera que quedi de dins i de fora penetrada de líquid.

amarg /aˈmaɾk/ adj masc
bitter
De sabor desagradable, més o menys semblant al del fel.

amargor /a.marˈɣo/ /a.maɾˈɣo/ /a.maɾˈɣoɾ/ /ə.mərˈɡo/ n fem
Bitterkeit

amarrar /a.maˈra/ /a.maˈraɾ/ /ə.məˈra/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amarr amarra amarrada amarrades amarram amarrant amarrar amarrara amarraran amarrarem amarraren amarrares amarrareu amarraria amarrarien amarraries amarrarà amarraràs amarraré amarraríem amarraríeu amarrassen amarrasses amarrassin amarrassis amarrat amarrats amarrau amarrava amarraven amarraves amarre amarrem amarren amarres amarressen amarresses amarressin amarressis amarreu amarri amarrin amarris amarro amarrà amarràrem amarràreu amarràs amarràssem amarràsseu amarràssim amarràssiu amarràvem amarràveu amarrés amarréssem amarrésseu amarréssim amarréssiu amarrí bal bal (1) occ sept val v
vertäuen anbinden
Lligar i assegurar una cosa amb altra per medi d'algunes cordes, cables, cadenes, etc.

amb /am/ preposition
mit bei
Nexe que indica companyia o inclusió.
Introdueix el complement verbal d'instrument.

ambaixador /am.ba.ʃaˈðoɾ/ /am.baj.ʃaˈðo/ /am.baj.ʃaˈðoɾ/ n masc
Botschafter

ambició /am.bi.siˈo/ n fem
Ehrgeiz Ambition

ambigu /amˈbi.ɣu/ /əmˈbi.ɣu/ adj masc
zweideutig

ambivalent /am.bi.vaˈɫent/ /am.bi.βaˈɫen/ /əm.bi.vəˈɫen/ /əm.bi.vəˈɫent/ /əm.bi.βəˈɫen/ adj
ambivalent doppelwertig

ambivalència /am.bi.vaˈɫɛn.si.a/ /am.bi.βaˈɫɛn.si.a/ /əm.bi.vəˈɫɛn.si.ə/ /əm.bi.βəˈɫɛn.si.ə/ n fem
Ambivalenz

ambre /ˈam.bɾə/ n masc
Bernstein
(invariable) Color groguenc ataronjat com la resina groga.

ambrosia /am.bɾoˈzi.a/ /əm.bɾoˈzi.ə/ /əm.bɾuˈzi.ə/ n fem
Ambrosia Götterspeise

ambulància /am.buˈɫan.si.a/ n fem
Krankenwagen Ambulanz

amenaça /a.meˈna.sa/ /ə.məˈna.sə/ n fem
Bedrohung

amenaçar /a.me.naˈsa/ /a.me.naˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amenace amenacem amenacen amenaces amenacessen amenacesses amenacessin amenacessis amenaceu amenaci amenacin amenacis amenacés amenacéssem amenacésseu amenacéssim amenacéssiu amenací amenaç amenaça amenaçada amenaçades amenaçam amenaçant amenaçar amenaçara amenaçaran amenaçarem amenaçaren amenaçares amenaçareu amenaçaria amenaçarien amenaçaries amenaçarà amenaçaràs amenaçaré amenaçaríem amenaçaríeu amenaçassen amenaçasses amenaçassin amenaçassis amenaçat amenaçats amenaçau amenaçava amenaçaven amenaçaves amenaço amenaçà amenaçàrem amenaçàreu amenaçàs amenaçàssem amenaçàsseu amenaçàssim amenaçàssiu amenaçàvem amenaçàveu bal bal (1) occ sept val v
drohen bedrohen

americi /ə.məˈɾi.si/ n masc
Americium

americà /a.me.ɾiˈka/ /ə.mə.ɾiˈka/ adj masc
amerikanisch
relacionat amb Amèrica

americà /a.me.ɾiˈka/ /ə.mə.ɾiˈka/ n masc
amerikanisch
llengua anglesa parlada als Estats Units d'Amèrica

ametista /ə.məˈtis.tə/ n fem
Amethyst
Varietat transparent del quars, de color morat, utilitzada com a pedra preciosa.

ametista /ə.məˈtis.tə/ n masc
Amethyst
Color morat entre violeta i porpra com la pedra preciosa.

ametlla /aˈmeɫ.ɫa/ /aˈmeʎ.ʎa/ /ˈməɫ.ɫə/ /ˈmɛɫ.ɫə/ n fem
Mandel

amfiartrosi /aɱ.fi.aɾˈtɾɔ.zi/ /əɱ.fi.ərˈtɾɔ.zi/ n fem
Amphiarthrose

amfibi /aɱˈfi.bi/ /əɱˈfi.βi/ amfíbia adj masc
amphibisch
Criatura o objecte que pot viure o desplaçar-se per aigua i per terra

amfibi /aɱˈfi.bi/ /əɱˈfi.βi/ n masc
Amphibie Amphibium
Individu de la classe de vertebrats anamniotes, tetràpodes, amb respiració branquial durant la fase larvària i pulmonar en l'estat adult.

amhàric /aˈma.ɾik/ n masc
Amarinya Amharisch

amiant /a.miˈan/ /a.miˈant/ /ə.miˈan/ /ə.miˈant/ n masc
Asbest

amic /aˈmik/ amiga adj masc
befreundet
Que té amistat.

amic /aˈmik/ n masc
Freund
Que té amistat.

amical /a.miˈkaɫ/ /ə.miˈkaɫ/ adj
freundschaftlich

amidar /a.miˈða/ /a.miˈðaɾ/ /ə.miˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amid amida amidada amidades amidam amidant amidar amidara amidaran amidarem amidaren amidares amidareu amidaria amidarien amidaries amidarà amidaràs amidaré amidaríem amidaríeu amidassen amidasses amidassin amidassis amidat amidats amidau amidava amidaven amidaves amide amidem amiden amides amidessen amidesses amidessin amidessis amideu amidi amidin amidis amido amidà amidàrem amidàreu amidàs amidàssem amidàsseu amidàssim amidàssiu amidàvem amidàveu amidés amidéssem amidésseu amidéssim amidéssiu amidí bal bal (1) occ sept val v
messen
Examinar la grandària o extensió de quelcom valent-se d’instruments a propòsit.
Igualar o comparar alguna cosa no material amb una altra.

amistat /a.misˈtat/ n fem
Freundschaft
Sentiment d'afecte profund per una altra persona amb independència del parentiu o de l'atracció sexual.

amit /aˈmit/ /əˈmit/ n masc
Amikt

amnistia /am.nisˈti.a/ /əm.nisˈti.ə/ n fem
Amnestie

amnèsia /amˈnɛ.zi.a/ /əmˈnɛ.zi.ə/ n fem
Amnesie

amollar /a.moˈʎa/ /a.moˈʎaɾ/ /ə.moˈʎa/ /ə.muˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amoll amolla amollada amollades amollam amollant amollar amollara amollaran amollarem amollaren amollares amollareu amollaria amollarien amollaries amollarà amollaràs amollaré amollaríem amollaríeu amollassen amollasses amollassin amollassis amollat amollats amollau amollava amollaven amollaves amolle amollem amollen amolles amollessen amollesses amollessin amollessis amolleu amolli amollin amollis amollo amollà amollàrem amollàreu amollàs amollàssem amollàsseu amollàssim amollàssiu amollàvem amollàveu amollés amolléssem amollésseu amolléssim amolléssiu amollí bal bal (1) occ sept val v
nachgeben
Afluixar, deixar anar a poc a poc.
(pronominal) Perdre el rigor, disminuir la força.

amonestar /a.mo.nesˈta/ /a.mo.nesˈtaɾ/ /ə.mo.nəsˈta/ /ə.mu.nəsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. amonest amonesta amonestada amonestades amonestam amonestant amonestar amonestara amonestaran amonestarem amonestaren amonestares amonestareu amonestaria amonestarien amonestaries amonestarà amonestaràs amonestaré amonestaríem amonestaríeu amonestassen amonestasses amonestassin amonestassis amonestat amonestats amonestau amonestava amonestaven amonestaves amoneste amonestem amonesten amonestes amonestessen amonestesses amonestessin amonestessis amonesteu amonesti amonestin amonestis amonesto amonestà amonestàrem amonestàreu amonestàs amonestàssem amonestàsseu amonestàssim amonestàssiu amonestàvem amonestàveu amonestés amonestéssem amonestésseu amonestéssim amonestéssiu amonestí bal bal (1) occ sept val v
ermahnen
Prevenir, advertir a algú que corregeixi una conducta.

amor /aˈmoɾ/ /əˈmo/ /əˈmor/ n
Liebe
Sentiment d'estimació profunda cap a una altra persona, criatura, objecte o idea.

amor propi /aˌmoɾ /əˌmor n masc
Selbstwertgefühl

amortitzar /a.mor.tiˈd͡za/ /a.moɾ.tiˈza/ /a.moɾ.tiˈzaɾ/ /ə.moɾ.tiˈd͡za/ /ə.mur.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg amortitz amortitza amortitzada amortitzades amortitzam amortitzant amortitzar amortitzara amortitzaran amortitzarem amortitzaren amortitzares amortitzareu amortitzaria amortitzarien amortitzaries amortitzarà amortitzaràs amortitzaré amortitzaríem amortitzaríeu amortitzassen amortitzasses amortitzassin amortitzassis amortitzat amortitzats amortitzau amortitzava amortitzaven amortitzaves amortitze amortitzem amortitzen amortitzes amortitzessen amortitzesses amortitzessin amortitzessis amortitzeu amortitzi amortitzin amortitzis amortitzo amortitzà amortitzàrem amortitzàreu amortitzàs amortitzàssem amortitzàsseu amortitzàssim amortitzàssiu amortitzàvem amortitzàveu amortitzés amortitzéssem amortitzésseu amortitzéssim amortitzéssiu amortitzí bal bal (1) occ sept val v
amortisieren
Redimir el capital.

amorós /a.moˈɾos/ /ə.moˈɾos/ /ə.muˈɾos/ adj masc
zärtlich

ampere /amˈpeɾ/ /əmˈper/ n masc
Ampere

ampit /amˈpit/ n masc
Fensterbank

ample /ˈam.pɫe/ /ˈam.pɫə/ adj masc
breit weit
Que té unes mides grans en amplària.

ampolla /amˈpo.ʎa/ n fem
Flasche
Recipient de coll estret destinat per a contenir líquids.

ampul·la /amˈpul.la/ /əmˈpul.lə/ n fem
Ampulle
Ampolla petita.

amputació /am.pu.ta.siˈo/ /əm.pu.tə.siˈo/ n fem
Amputation

amputar /am.puˈta/ /am.puˈtaɾ/ /əm.puˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. amput amputa amputada amputades amputam amputant amputar amputara amputaran amputarem amputaren amputares amputareu amputaria amputarien amputaries amputarà amputaràs amputaré amputaríem amputaríeu amputassen amputasses amputassin amputassis amputat amputats amputau amputava amputaven amputaves ampute amputem amputen amputes amputessen amputesses amputessin amputessis amputeu amputi amputin amputis amputo amputà amputàrem amputàreu amputàs amputàssem amputàsseu amputàssim amputàssiu amputàvem amputàveu amputés amputéssem amputésseu amputéssim amputéssiu amputí bal bal (1) occ sept val v
amputieren

amulet /a.muˈɫet/ /ə.muˈɫət/ /ə.muˈɫɛt/ n masc
Amulett

amígdala /aˈmid͡ʒ.ða.ɫa/ /əˈmid͡ʒ.ðə.ɫə/ n fem
Mandel

anaconda /a.naˈkon.da/ /ə.nəˈkon.də/ n fem
Anakonda
Gran serp aquàtica d'Amèrica del Sud que es nodreix de mamífers i ocell.

anacoreta /a.na.koˈɾɛ.ta/ /a.na.koˈɾɛ.tɛ/ /ə.nə.koˈɾɛ.tə/ /ə.nə.kuˈɾɛ.tə/ n masc
Einsiedlerin Einsiedler

anacronisme /a.na.kɾoˈniz.me/ /ə.nə.kɾoˈniz.mə/ /ə.nə.kɾuˈniz.mə/ n masc
Anachronismus Zeitirrtum

anaerobi /an.a.eˈɾɔ.bi/ /ən.ə.eˈɾɔ.βi/ anaeròbia adj masc
anaerob
Dit de l’organisme que no necessita oxigen lliure per respirar i que, per tant, es pot desenvolupar sense oxigen.

anagrama /a.naˈɣɾa.ma/ n masc
Anagramm

analfabetisme /a.naɫ.fa.beˈtiz.me/ n masc
Analphabetismus

analgèsia /a.naɫˈd͡ʒɛ.zi.a/ /ə.nəɫˈʒɛ.zi.ə/ /ə.nəʎˈʒɛ.zi.ə/ n fem
Analgesie
Incapacitat per sentir dolor.

analgèsic /a.naɫˈd͡ʒɛ.zik/ /ə.nəɫˈʒɛ.zik/ /ə.nəʎˈʒɛ.zik/ adj masc
analgetisch

analitzar /a.na.ɫiˈd͡za/ /a.na.ɫiˈza/ /a.na.ɫiˈzaɾ/ /ə.nə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg analitz analitza analitzada analitzades analitzam analitzant analitzar analitzara analitzaran analitzarem analitzaren analitzares analitzareu analitzaria analitzarien analitzaries analitzarà analitzaràs analitzaré analitzaríem analitzaríeu analitzassen analitzasses analitzassin analitzassis analitzat analitzats analitzau analitzava analitzaven analitzaves analitze analitzem analitzen analitzes analitzessen analitzesses analitzessin analitzessis analitzeu analitzi analitzin analitzis analitzo analitzà analitzàrem analitzàreu analitzàs analitzàssem analitzàsseu analitzàssim analitzàssiu analitzàvem analitzàveu analitzés analitzéssem analitzésseu analitzéssim analitzéssiu analitzí bal bal (1) occ sept val v
analysieren

analogia /a.na.ɫoˈd͡ʒi.a/ /a.na.ɫoˈʒi.a/ /ə.nə.ɫoˈʒi.ə/ /ə.nə.ɫuˈʒi.ə/ n fem
Analogie
(filologia) Procés de creació o modificació de mots per adaptació a un model conegut d’un grup de mots.

anar /aˈna/ /aˈnaɾ/ anar-se'n v
gehen fahren
Moure's d'un lloc a un altre.

anarquia /a.naɾˈki.a/ n fem
Anarchie

anarquisme /a.naɾˈkiz.me/ n masc
Anarchismus

anastomosi /a.nas.toˈmɔ.zi/ /ə.nəs.tuˈmɔ.zi/ n fem
Anastomose

anatematitzar /a.na.te.ma.tiˈd͡za/ /a.na.te.ma.tiˈza/ /a.na.te.ma.tiˈzaɾ/ /ə.nə.tə.mə.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. anatematitz anatematitza anatematitzada anatematitzades anatematitzam anatematitzant anatematitzar anatematitzara anatematitzaran anatematitzarem anatematitzaren anatematitzares anatematitzareu anatematitzaria anatematitzarien anatematitzaries anatematitzarà anatematitzaràs anatematitzaré anatematitzaríem anatematitzaríeu anatematitzassen anatematitzasses anatematitzassin anatematitzassis anatematitzat anatematitzats anatematitzau anatematitzava anatematitzaven anatematitzaves anatematitze anatematitzem anatematitzen anatematitzes anatematitzessen anatematitzesses anatematitzessin anatematitzessis anatematitzeu anatematitzi anatematitzin anatematitzis anatematitzo anatematitzà anatematitzàrem anatematitzàreu anatematitzàs anatematitzàssem anatematitzàsseu anatematitzàssim anatematitzàssiu anatematitzàvem anatematitzàveu anatematitzés anatematitzéssem anatematitzésseu anatematitzéssim anatematitzéssiu anatematitzí bal bal (1) occ sept val v
anathematisieren

anatomia /a.na.toˈmi.a/ /ə.nə.tuˈmi.ə/ n fem
Anatomie

anatòmic /a.naˈtɔ.mik/ /ə.nəˈtɔ.mik/ adj masc
anatomisch

ancià /an.siˈa/ /ən.siˈa/ adj masc
alt

ancorar /aŋ.koˈɾa/ /aŋ.koˈɾaɾ/ /əŋ.koˈɾa/ /əŋ.kuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg ancor ancora ancorada ancorades ancoram ancorant ancorar ancorara ancoraran ancorarem ancoraren ancorares ancorareu ancoraria ancorarien ancoraries ancorarà ancoraràs ancoraré ancoraríem ancoraríeu ancorassen ancorasses ancorassin ancorassis ancorat ancorats ancorau ancorava ancoraven ancoraves ancore ancorem ancoren ancores ancoressen ancoresses ancoressin ancoressis ancoreu ancori ancorin ancoris ancoro ancorà ancoràrem ancoràreu ancoràs ancoràssem ancoràsseu ancoràssim ancoràssiu ancoràvem ancoràveu ancorés ancoréssem ancorésseu ancoréssim ancoréssiu ancorí bal bal (1) occ sept val v
verankern ankern

andalús /ən.dəˈɫus/ adj masc
andalusisch
Relatiu o pertanyent a Andalusia, als seus habitants o al dialecte.

andana /anˈda.na/ /ənˈda.nə/ n fem
Bahnsteig
Construcció a la vora de les vies en una estació, on els passatgers esperen per pujar al tren.

andorrà /ən.doˈra/ /ən.duˈra/ adj masc
andorranisch
Relatiu a Andorra, el principat o Andorra la Vella.

andorrà /ən.doˈra/ /ən.duˈra/ n masc
andorranisch
Natural d’Andorra.

andragogia n fem
Andragogik

androide /anˈdɾɔj.ðe/ /ənˈdɾɔj.ðə/ n masc
Androide Android

anell /aˈneʎ/ /əˈneʎ/ n masc
Ring
Cercle de metall que es posa al voltant d'un dit com a guarniment.
Cercle de metall emprat per a cenyir un objecte o grup d'objectes.
(micologia) Resta membranosa del vel del píleu dels basidiomicets agaricals que, després d’expandir-se, es manté al voltant de l’estípit.

anestesiar /a.nes.te.ziˈa/ /a.nes.te.ziˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. anestesia anestesiada anestesiades anestesiam anestesiant anestesiar anestesiara anestesiaran anestesiarem anestesiaren anestesiares anestesiareu anestesiaria anestesiarien anestesiaries anestesiarà anestesiaràs anestesiaré anestesiaríem anestesiaríeu anestesiassen anestesiasses anestesiassin anestesiassis anestesiat anestesiats anestesiau anestesiava anestesiaven anestesiaves anestesie anestesiem anestesien anestesies anestesiessen anestesiesses anestesiessin anestesiessis anestesieu anestesii anestesio anestesià anestesiàrem anestesiàreu anestesiàs anestesiàssem anestesiàsseu anestesiàssim anestesiàssiu anestesiàvem anestesiàveu anestesiés anestesiéssem anestesiésseu anestesiéssim anestesiéssiu anestesií anestesiï anestesiïn anestesiïs bal bal (1) occ sept val v
betäuben

anestèsia /a.nesˈtɛ.zi.a/ /ə.nəsˈtɛ.zi.ə/ n fem
Anästhesie Betäubung

anfós /aɱˈfos/ /əɱˈfos/ n masc
Brauner Zackenbarsch

angioespasme /ˌaɲ.d͡ʒi.o.esˈpaz.me/ /ˌaɲ.ʒi.osˈpaz.mə/ /ˌaɲ.ʒi.usˈpaz.mə/ n masc
Gefäßkrampf

angle recte /ˌaŋ.ɡɫeˈrɛk.te/ n masc
rechter Winkel

anglicisme /aŋ.ɡɫiˈsiz.me/ /əŋ.ɡɫiˈsiz.mə/ n masc
Anglizismus
Mot o construcció importada en una llengua a partir de l'anglès, en forma adaptada o no.

anglès /aŋˈɡɫes/ /əŋˈɡɫəs/ /əŋˈɡɫɛs/ adj masc
englisch engelsk
Pertanyent o relatiu a Anglaterra.

anglès /aŋˈɡɫes/ /əŋˈɡɫəs/ /əŋˈɡɫɛs/ n masc
Englisch engelsk
(només en singular) Llengua germànica originària d'Anglaterra parlada a Austràlia, Bermuda, Canadà, Estats Units, Irlanda, Jamaica, Nova Zelanda i en molts d'altres llocs.

anglès antic n masc
Altenglisch

anglès mitjà n masc
Mittelenglisch

angoixa /aŋˈɡo.ʃa/ /aŋˈɡoj.ʃa/ /əŋˈɡo.ʃə/ n fem
Angst

anguila /aŋˈɡi.ɫa/ n fem
Aal

angúnia /aŋˈgu.ni.a/ /əŋˈgu.ni.ə/ n fem
Kreuz

anhel /aˈnɛɫ/ /əˈnɛɫ/ n masc
Sehnsucht

animació n fem
Animation

animació de personatges n fem
Charakter-Animation

animació per interpolació n fem
Keyframe-Animation

animal /ə.niˈmaɫ/ n masc
Tier

aniversari /a.ni.veɾˈsa.ɾi/ /a.ni.βerˈsa.ɾi/ /a.ni.βeɾˈsa.ɾi/ /ə.ni.vəɾˈsa.ɾi/ n masc
Jahrestag
Dia de l'any corresponent a un esdeveniment d'anys anteriors.

anió /a.niˈo/ /ə.niˈo/ n masc
Anion

annexió /an.nek.siˈo/ /ən.nək.siˈo/ n masc
Annexion Anschluss

anomenar /a.no.meˈna/ /a.no.meˈnaɾ/ /ə.no.məˈna/ /ə.nu.məˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg anomena anomenada anomenades anomenam anomenant anomenar anomenara anomenaran anomenarem anomenaren anomenares anomenareu anomenaria anomenarien anomenaries anomenarà anomenaràs anomenaré anomenaríem anomenaríeu anomenassen anomenasses anomenassin anomenassis anomenat anomenats anomenau anomenava anomenaven anomenaves anomene anomenem anomenen anomenes anomenessen anomenesses anomenessin anomenessis anomeneu anomeni anomenin anomenis anomeno anomenà anomenàrem anomenàreu anomenàs anomenàssem anomenàsseu anomenàssim anomenàssiu anomenàvem anomenàveu anomenés anomenéssem anomenésseu anomenéssim anomenéssiu anomení anomèn bal bal (1) occ sept val v
benennen nennen
Posar nom.
benennen
Designar a alguna persona o cosa pel seu nom.

anonimitzar /a.no.ni.miˈd͡za/ /a.no.ni.miˈza/ /a.no.ni.miˈzaɾ/ /ə.no.ni.miˈd͡za/ /ə.nu.ni.miˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. anonimitz anonimitza anonimitzada anonimitzades anonimitzam anonimitzant anonimitzar anonimitzara anonimitzaran anonimitzarem anonimitzaren anonimitzares anonimitzareu anonimitzaria anonimitzarien anonimitzaries anonimitzarà anonimitzaràs anonimitzaré anonimitzaríem anonimitzaríeu anonimitzassen anonimitzasses anonimitzassin anonimitzassis anonimitzat anonimitzats anonimitzau anonimitzava anonimitzaven anonimitzaves anonimitze anonimitzem anonimitzen anonimitzes anonimitzessen anonimitzesses anonimitzessin anonimitzessis anonimitzeu anonimitzi anonimitzin anonimitzis anonimitzo anonimitzà anonimitzàrem anonimitzàreu anonimitzàs anonimitzàssem anonimitzàsseu anonimitzàssim anonimitzàssiu anonimitzàvem anonimitzàveu anonimitzés anonimitzéssem anonimitzésseu anonimitzéssim anonimitzéssiu anonimitzí bal bal (1) occ sept val v
anonymisieren

anormal /a.noɾˈmaɫ/ /ə.noɾˈmaɫ/ /ə.nurˈmaɫ/ adj
abnormal unnormal

anorèxia /a.noˈɾɛk.si.a/ /ə.noˈɾɛk.si.ə/ /ə.nuˈɾɛk.si.ə/ n fem
Anorexie

anorèxia nerviosa n fem
Magersucht

ansa /ˈan.sa/ /ˈan.sə/ n fem
Griff
Cadascun dels elements situats a cada banda d'un cistell, d'una olla o d'una cassola, que es fan servir per agafar aquests objectes.

ansietat /an.si.eˈtat/ /ən.si.əˈtat/ n fem
Angst

ant /ˈan/ /ˈant/ n masc
Elch
Espècie de cèrvid (Alces alces) del nord d'Euràsia i d'Amèrica amb un banyam notable del mascles amb forma de palma.

antena /anˈte.na/ /ənˈtɛ.nə/ n fem
Antenne
Part d'alguns animals que serveix per a captar dades de l'exterior, té forma allargada i és relativament tova, a diferència de la banya.
Trossos de metall que serveixen per captar millor el senyal elèctric.
Antenne Fühler
(voleibol) Cadascuna de les dues barres verticals de material flexible fixades als extrems de la xarxa, que marquen el límit de l'espai de pas.
Antenne Rah
(nàutica) Verga llarga que, situada obliquament a la vela llatina, es fa servir per hissar-la.

anterior /an.te.ɾiˈoɾ/ /ən.tə.ɾiˈo/ adj
vorhergehend

antialiàsing n masc
Anti-Treppeneffekt

antibiòtic n masc
antibiotisch

anticapitalisme /ˌan.ti.ka.pi.taˈɫiz.me/ /ˌan.ti.kə.pi.təˈɫiz.mə/ n masc
antikapitalismus Antikapitalismus

anticipació /an.ti.si.pa.siˈo/ /ən.ti.si.pə.siˈo/ n fem
Vorausahnung

anticlerical /ˌan.ti.kɫe.ɾiˈkaɫ/ /ˌan.ti.kɫə.ɾiˈkaɫ/ adj
antiklerikal

anticomunista /ˌan.ti.ko.muˈnis.ta/ /ˌan.ti.ko.muˈnis.te/ /ˌan.ti.ko.muˈnis.tə/ /ˌan.ti.ku.muˈnis.tə/ adj
antikommunistisch

anticonstitucionalment /ˌan.ti.kons.ti.tu.si.oˌnaɫˈmen/ /ˌan.ti.kons.ti.tu.si.oˌnaɫˈment/ /ˌan.ti.kuns.ti.tu.si.uˌnaɫˈmen/ adv
verfassungswidrig

anticòs /ˌan.tiˈkɔs/ n masc
Antikörper

antifeixisme /an.ti.fejˈʃiz.me/ /an.ti.feˈʃiz.me/ /ən.ti.fəˈʃiz.mə/ n masc
Antifaschismus

antifeminisme /an.ti.fe.miˈniz.me/ /ən.ti.fə.miˈniz.mə/ n masc
Antifeminismus

antiguitat /an.ti.ɣiˈtat/ /ən.ti.ɣiˈtat/ n fem
Antike

antimoni /ən.tiˈmɔ.ni/ n masc
Antimon

antineutró /an.ti.newˈtɾo/ /ən.ti.nəwˈtɾo/ n masc
Antineutron

antipara /an.tiˈpa.ɾa/ /ən.tiˈpa.ɾə/ n fem
Gamasche

antipartícula /ˌan.ti.paɾˈti.ku.ɫa/ /ˌan.ti.pərˈti.ku.ɫə/ n fem
Antiteilchen

antiprotó /an.ti.pɾoˈto/ /ən.ti.pɾuˈto/ n masc
Antiproton

antisemitisme /ˌan.ti.se.miˈtiz.me/ /ˌan.ti.sə.miˈtiz.mə/ n masc
Antisemitismus

antitragus /ˌan.tiˈtɾa.ɣus/ n masc
Antitragus

antologia /an.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /an.to.ɫoˈʒi.a/ /ən.to.ɫoˈʒi.ə/ /ən.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
Anthologie

antonomàsia /an.to.noˈma.zi.a/ /ən.to.noˈma.zi.ə/ /ən.tu.nuˈma.zi.ə/ n fem
Antonomasie

antre /ˈan.tɾe/ /ˈan.tɾə/ n masc
Antrum
(anatomia) Cavitat anatòmica, especialment els sins dels ossos

antropocentrisme /an.tɾo.po.senˈtɾiz.me/ /ən.tɾo.po.sənˈtɾiz.mə/ /ən.tɾu.pu.sənˈtɾiz.mə/ n masc
Anthropozentrismus

antropologia /an.tɾo.po.ɫoˈd͡ʒi.a/ /an.tɾo.po.ɫoˈʒi.a/ /ən.tɾo.po.ɫoˈʒi.ə/ /ən.tɾu.pu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
Anthropologie Menschenkunde

antropologia cultural n fem
Kulturanthropologie

antull /anˈtuʎ/ /ənˈtuʎ/ n masc
Laune
(antic, eivissenc) capritx (propòsit sobtat)

antídot /anˈti.ðot/ /ənˈti.ðut/ n masc
Antidot Gegengift

antílop /anˈti.ɫop/ /ənˈti.ɫop/ /ənˈti.ɫup/ n masc
Antilope

antípoda /anˈti.po.ða/ /ənˈti.po.ðə/ /ənˈti.pu.ðə/ n masc
Antipode
Punt de la Terra diametralment oposat a un altre.

antípoda /anˈti.po.ða/ /ənˈti.po.ðə/ /ənˈti.pu.ðə/ n neut
Antipode
(sovint en plural) Habitants de la Terra que ocupen llocs de la mateixa diametralment oposats entre sí.

antònim /anˈtɔ.nim/ adj masc
Antonym Gegenwort
Contrari, amb un significat oposat a una altra.

anual /a.nuˈaɫ/ /ə.nuˈaɫ/ adj
jährlich

anular /a.nuˈɫaɾ/ /ə.nuˈɫar/ adj
ringförmig
Amb forma d'anell o relatiu a l'anell.

anul·lació /a.nu.ɫa.siˈo/ /a.nuɫ.ɫa.siˈo/ /ə.nu.ɫə.siˈo/ /ə.nuɫ.ɫə.siˈo/ n fem
Annulierung

anul·lar /a.nuɫˈɫa/ /a.nuɫˈɫaɾ/ /a.nuˈɫa/ /ə.nuɫˈɫa/ /ə.nuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg anul anul·la anul·lada anul·lades anul·lam anul·lant anul·lar anul·lara anul·laran anul·larem anul·laren anul·lares anul·lareu anul·laria anul·larien anul·laries anul·larà anul·laràs anul·laré anul·laríem anul·laríeu anul·lassen anul·lasses anul·lassin anul·lassis anul·lat anul·lats anul·lau anul·lava anul·laven anul·laves anul·le anul·lem anul·len anul·les anul·lessen anul·lesses anul·lessin anul·lessis anul·leu anul·li anul·lin anul·lis anul·lo anul·là anul·làrem anul·làreu anul·làs anul·làssem anul·làsseu anul·làssim anul·làssiu anul·làvem anul·làveu anul·lés anul·léssem anul·lésseu anul·léssim anul·léssiu anul·lí bal bal (1) occ sept val v
annullieren
Invalidar, donar per nul algun tractat, contracte o privilegi.

anunci /aˈnun.si/ /əˈnun.si/ n masc
Bekanntmachung
Comunicació escrita o oral adreçada al públic en general.
Anzeige Werbung
Reclam per donar a conèixer un producte que es vol vendre.

anunciar /a.nun.siˈa/ /a.nun.siˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg anuncia anunciada anunciades anunciam anunciant anunciar anunciara anunciaran anunciarem anunciaren anunciares anunciareu anunciaria anunciarien anunciaries anunciarà anunciaràs anunciaré anunciaríem anunciaríeu anunciassen anunciasses anunciassin anunciassis anunciat anunciats anunciau anunciava anunciaven anunciaves anuncie anunciem anuncien anuncies anunciessen anunciesses anunciessin anunciessis anuncieu anuncii anuncio anuncià anunciàrem anunciàreu anunciàs anunciàssem anunciàsseu anunciàssim anunciàssiu anunciàvem anunciàveu anunciés anunciéssem anunciésseu anunciéssim anunciéssiu anuncií anunciï anunciïn anunciïs bal bal (1) occ sept val v
ankündigen verkünden
Donar la primera notícia o avís d'alguna cosa.

anus /ˈa.nus/ n masc
Anus After

anxova /aɲˈt͡ʃɔ.va/ /aɲˈt͡ʃɔ.βɔ/ /əɲˈʃɔ.və/ /əɲˈʃɔ.βə/ n fem
Anchovis

any /an/ /ˈaɲ/ /ˈaɲ/ n masc
Jahr
Segons el calendari gregorià, temps que transcorre entre dia 1 de gener i dia 31 de desembre (365).
Temps que triga qualsevol planeta del sistema solar en fer el seu moviment de translació.

anyal /aˈɲaɫ/ /əˈɲaɫ/ adj
jährlich

anyell /aˈɲeʎ/ /əˈɲeʎ/ n masc
Lamm

anys /ˈaɲs/ /ˈaɲt͡ʃ/ /ˈaɲʃ/ /ˈaјns/ /ˈaјɲs/ /ˈaјɲʃ/ n masc
ich bin ... Jahre alt
Forma plural de any.

anàleg /aˈna.ɫek/ /əˈna.ɫək/ adj masc
analog

anàlisi /aˈna.ɫi.zi/ n fem
Analyse
Descomposició metòdica d'un tot complex en els seus constituents amb l'objectiu d'adquirir coneixement.
Vorschau
(videojocs) Article que es publica en revistes, diaris o llocs web especialitzats, en què s'expliquen les característiques bàsiques d'un videojoc, generalment sense fer-ne crítica.

anàlisi d'agrupaments n fem
Clusteranalyse

anàlisi de variància n fem
Varianzanalyse

anàlisi del discurs n fem
Diskursanalyse

anàlisi factorial n fem
Faktorenanalyse

anàlisi post mortem n fem
Post-Mortem-Analyse

anècdota /əˈnɛɡ.du.tə/ n fem
Anekdote

anèmia /aˈnɛ.mi.a/ /əˈnɛ.mi.ə/ n fem
Anämie Blutarmut

anís /aˈnis/ /əˈnis/ n masc
Anis
Licor aromatitzat amb Pimpinella anisum.
Confit petit.

anònim /aˈnɔ.nim/ /əˈnɔ.nim/ adj masc
anonym namenlos
Que no ha donat a conèixer el seu nom.

aorta /aˈɔɾ.ta/ /əˈɔr.tə/ n fem
Aorta

apagar /a.paˈɣa/ /a.paˈɣaɾ/ /ə.pəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. apag apaga apagada apagades apagam apagant apagar apagara apagaran apagarem apagaren apagares apagareu apagaria apagarien apagaries apagarà apagaràs apagaré apagaríem apagaríeu apagassen apagasses apagassin apagassis apagat apagats apagau apagava apagaven apagaves apago apague apaguem apaguen apagues apaguessen apaguesses apaguessin apaguessis apagueu apagui apaguin apaguis apagués apaguéssem apaguésseu apaguéssim apaguéssiu apaguí apagà apagàrem apagàreu apagàs apagàssem apagàsseu apagàssim apagàssiu apagàvem apagàveu bal bal (1) occ sept val v
ausschalten löschen
Extingir, deixar de cremar, de fer llum.

aparador /a.pa.ɾaˈðo/ /a.pa.ɾaˈðoɾ/ n masc
Schaufenster
Finestra de les botigues en què exposen els seus productes.

aparcar /a.parˈka/ /a.paɾˈka/ /a.paɾˈkaɾ/ /ə.pərˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aparc aparca aparcada aparcades aparcam aparcant aparcar aparcara aparcaran aparcarem aparcaren aparcares aparcareu aparcaria aparcarien aparcaries aparcarà aparcaràs aparcaré aparcaríem aparcaríeu aparcassen aparcasses aparcassin aparcassis aparcat aparcats aparcau aparcava aparcaven aparcaves aparco aparcà aparcàrem aparcàreu aparcàs aparcàssem aparcàsseu aparcàssim aparcàssiu aparcàvem aparcàveu aparque aparquem aparquen aparques aparquessen aparquesses aparquessin aparquessis aparqueu aparqui aparquin aparquis aparqués aparquéssem aparquésseu aparquéssim aparquéssiu aparquí bal bal (1) occ sept val v
parken

aparell digestiu n masc
Verdauungssystem

aparença /a.paˈɾen.sa/ /ə.pəˈɾən.sə/ /ə.pəˈɾɛn.sə/ n fem
Anschein

aparèixer /a.paˈɾe.ʃe/ /a.paˈɾej.ʃe/ /a.paˈɾej.ʃeɾ/ /ə.pəˈɾə.ʃə/ /ə.pəˈɾɛ.ʃə/ aparec aparega apareguda aparegudes apareguem apareguen apareguera aparegueren aparegueres aparegues apareguessen apareguesses apareguessin apareguessis aparegueu aparegui apareguin apareguis aparegut apareguts aparegué apareguérem apareguéreu aparegués apareguéssem apareguésseu apareguéssim apareguéssiu apareguí apareix apareixem apareixen apareixent apareixeran apareixerem apareixereu apareixeria apareixerien apareixeries apareixerà apareixeràs apareixeré apareixeríem apareixeríeu apareixes apareixeu apareixia apareixien apareixies apareixíem apareixíeu aparèixer occ val v
erscheinen
Presentar-se a la vista impensadament.

apatia /a.paˈti.a/ /ə.pəˈti.ə/ n fem
Apathie

apel·lació /a.pe.ɫa.siˈo/ /a.peɫ.ɫa.siˈo/ /ə.pə.ɫə.siˈo/ /ə.pəɫ.ɫə.siˈo/ n fem
Berufung
(dret) Acció d'apel·lar.

aperitiu /a.pe.ɾiˈtiw/ n masc
Aperitif
Col·lació de beguda i tapes que es pren abans d’un àpat.

api n masc
Sellerie Stangensellerie

apilonar /a.pi.ɫoˈna/ /a.pi.ɫoˈnaɾ/ /ə.pi.ɫoˈna/ /ə.pi.ɫuˈna/ apilona apilonada apilonades apilonant apilonar apilonaran apilonarem apilonaren apilonares apilonareu apilonaria apilonarien apilonaries apilonarà apilonaràs apilonaré apilonaríem apilonaríeu apilonat apilonats apilonava apilonaven apilonaves apilonem apilonen apilones apilonessen apilonesses apilonessin apilonessis apiloneu apiloni apilonin apilonis apilono apilonà apilonàrem apilonàreu apilonàvem apilonàveu apilonés apilonéssem apilonésseu apilonéssim apilonéssiu apiloní sept v
pile

aplanar /a.pɫaˈna/ /a.pɫaˈnaɾ/ /ə.pɫəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg aplan aplana aplanada aplanades aplanam aplanant aplanar aplanara aplanaran aplanarem aplanaren aplanares aplanareu aplanaria aplanarien aplanaries aplanarà aplanaràs aplanaré aplanaríem aplanaríeu aplanassen aplanasses aplanassin aplanassis aplanat aplanats aplanau aplanava aplanaven aplanaves aplane aplanem aplanen aplanes aplanessen aplanesses aplanessin aplanessis aplaneu aplani aplanin aplanis aplano aplanà aplanàrem aplanàreu aplanàs aplanàssem aplanàsseu aplanàssim aplanàssiu aplanàvem aplanàveu aplanés aplanéssem aplanésseu aplanéssim aplanéssiu aplaní bal bal (1) occ sept val v
ebnen
Posar plana una superfície.

aplaudiment /a.pɫaw.ðiˈmen/ /a.pɫaw.ðiˈment/ /ə.pɫəw.ðiˈmen/ /ə.pɫəw.ðiˈment/ n masc
Applaus Beifall

aplaudir /a.pɫawˈði/ /a.pɫawˈðiɾ/ /ə.pɫəwˈði/ aplaudeix aplaudeixen aplaudeixes aplaudeixi aplaudeixin aplaudeixis aplaudeixo aplaudesc aplaudesqui aplaudesquin aplaudesquis aplaudia aplaudida aplaudides aplaudien aplaudies aplaudiguem aplaudigueu aplaudim aplaudint aplaudir aplaudira aplaudiran aplaudirem aplaudiren aplaudires aplaudireu aplaudiria aplaudirien aplaudiries aplaudirà aplaudiràs aplaudiré aplaudiríem aplaudiríeu aplaudisc aplaudisca aplaudisquen aplaudisques aplaudissen aplaudisses aplaudissin aplaudissis aplaudit aplaudits aplaudiu aplaudix aplaudixen aplaudixes aplaudixo aplaudí aplaudíem aplaudíeu aplaudírem aplaudíreu aplaudís aplaudíssem aplaudísseu aplaudíssim aplaudíssiu bal n-occ occ sept val v
applaudieren klatschen

aplicabilitat /a.pɫi.ka.bi.ɫiˈtat/ /ə.pɫi.kə.βi.ɫiˈtat/ n fem
Anwendbarkeit Verwendbarkeit

aplicació /a.pɫi.ka.siˈo/ /ə.pɫi.kə.siˈo/ n fem
Anwendung

aplicació rupturista n fem
Killer-Applikation

apocalipsi /a.po.kaˈɫip.si/ /ə.po.kəˈɫip.si/ /ə.pu.kəˈɫip.si/ n fem
Apokalypse

apogeu /a.poˈd͡ʒɛw/ /a.poˈʒɛw/ /ə.poˈʒɛw/ /ə.puˈʒɛw/ n masc
Apogäum
Punt de distància màxima d’un satèl·lit respecte de la Terra.
Període culminant, de màxim vigor.

apoptosi /a.popˈtɔ.zi/ /ə.popˈtɔ.zi/ /ə.pupˈtɔ.zi/ n fem
Apoptose

aposta /aˈpɔs.ta/ /aˈpɔs.tɔ/ /əˈpɔs.tə/ n fem
Wette

apostar /a.posˈta/ /a.posˈtaɾ/ /ə.posˈta/ /ə.pusˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg apost aposta apostada apostades apostam apostant apostar apostara apostaran apostarem apostaren apostares apostareu apostaria apostarien apostaries apostarà apostaràs apostaré apostaríem apostaríeu apostassen apostasses apostassin apostassis apostat apostats apostau apostava apostaven apostaves aposte apostem aposten apostes apostessen apostesses apostessin apostessis aposteu aposti apostin apostis aposto apostà apostàrem apostàreu apostàs apostàssem apostàsseu apostàssim apostàssiu apostàvem apostàveu apostés apostéssem apostésseu apostéssim apostéssiu apostí bal bal (1) occ sept val v
wetten
Fer una juguesca, dir que es pagarà alguna cosa o que es farà quelcom si passa determinat esdeveniment.

apoteci /a.poˈtɛ.si/ /ə.poˈtɛ.si/ /ə.puˈtɛ.si/ n masc
Apothecium

aprendre /aˈpen.dɾe/ /əˈpən.dɾə/ /əˈpɛn.dɾə/ aprenc aprendran aprendre aprendrem aprendreu aprendria aprendrien aprendries aprendrà aprendràs aprendré aprendríem aprendríeu aprenem aprenen aprenent apreneu aprenga aprenguem aprenguen aprenguera aprengueren aprengueres aprengues aprenguessen aprenguesses aprenguessin aprenguessis aprengueu aprengui aprenguin aprenguis aprengué aprenguérem aprenguéreu aprengués aprenguéssem aprenguésseu aprenguéssim aprenguéssiu aprenguí aprenia aprenien aprenies aprens apreníem apreníeu apresa apreses apresos aprèn après aprén aprés bal occ val v
lernen

aprenentatge /a.pɾe.nenˈta.d͡ʒe/ /ə.pɾə.nənˈta.d͡ʒə/ n masc
Lernen

aprenentatge basat en problemes n masc
Problembasiertes Lernen

aprenentatge cooperatiu n masc
Kooperatives Lernen

aprenentatge electrònic n masc
E-Learning

aprofitar /a.pɾo.fiˈta/ /a.pɾo.fiˈtaɾ/ /ə.pɾo.fiˈta/ /ə.pɾu.fiˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg aprofit aprofita aprofitada aprofitades aprofitam aprofitant aprofitar aprofitara aprofitaran aprofitarem aprofitaren aprofitares aprofitareu aprofitaria aprofitarien aprofitaries aprofitarà aprofitaràs aprofitaré aprofitaríem aprofitaríeu aprofitassen aprofitasses aprofitassin aprofitassis aprofitat aprofitats aprofitau aprofitava aprofitaven aprofitaves aprofite aprofitem aprofiten aprofites aprofitessen aprofitesses aprofitessin aprofitessis aprofiteu aprofiti aprofitin aprofitis aprofito aprofità aprofitàrem aprofitàreu aprofitàs aprofitàssem aprofitàsseu aprofitàssim aprofitàssiu aprofitàvem aprofitàveu aprofités aprofitéssem aprofitésseu aprofitéssim aprofitéssiu aprofití bal bal (1) occ sept val v
benutzen
Ser profitós, servir de profit, d'utilitat.

aprovar /a.pɾoˈvaɾ/ /a.pɾoˈβa/ /ə.pɾoˈva/ /ə.pɾuˈva/ /ə.pɾuˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg aprou aprov aprova aprovada aprovades aprovam aprovant aprovar aprovara aprovaran aprovarem aprovaren aprovares aprovareu aprovaria aprovarien aprovaries aprovarà aprovaràs aprovaré aprovaríem aprovaríeu aprovassen aprovasses aprovassin aprovassis aprovat aprovats aprovau aprovava aprovaven aprovaves aprove aprovem aproven aproves aprovessen aprovesses aprovessin aprovessis aproveu aprovi aprovin aprovis aprovo aprovà aprovàrem aprovàreu aprovàs aprovàssem aprovàsseu aprovàssim aprovàssiu aprovàvem aprovàveu aprovés aprovéssem aprovésseu aprovéssim aprovéssiu aproví bal bal (1) occ sept val v
billigen genehmigen
Mostrar aprovació, considerar acceptable o bo.

aproximadament /a.pɾok.siˌma.ðaˈmen/ /a.pɾok.siˌma.ðaˈment/ /ə.pɾok.siˌma.ðəˈment/ /ə.pɾuk.siˌma.ðəˈmen/ adv
ungefähr etwa

aptitud /ap.tiˈtut/ /əp.tiˈtut/ n fem
Begabung

apàtic /aˈpa.tik/ /əˈpa.tik/ adj masc
apathisch

apèndix /aˈpɛn.diks/ /əˈpɛn.diks/ n masc
Anhang
Òrgan o membre subordinat a una altra.

apòfisi /aˈpɔ.fi.zi/ /əˈpɔ.fi.zi/ n fem
Apophyse
(anatomia) Protuberància normalment en un os.

apòstol /aˈpɔs.toɫ/ /əˈpɔs.toɫ/ /əˈpɔs.tuɫ/ n masc
Apostel Jünger

aquari /aˈkwa.ɾi/ /əˈkwa.ɾi/ n masc
Aquarium
Recipient per contenir peixos en captivitat, usualment més gros que una peixera.

aquí /aˈki/ adv
hier
En aquest o aqueix lloc, indicant proximitat respecte a la primera persona o a la segona persona.

aqüeducte /a.kweˈðuk.te/ /ə.kwəˈðuk.tə/ n masc
Aquädukt

ara /ˈa.ɾa/ adv
jetzt

arabesc /a.ɾaˈbesk/ /ə.ɾəˈbəsk/ /ə.ɾəˈbɛsk/ /ə.ɾəˈβɛsk/ n masc
Arabeske

arada /aˈɾa.ða/ /əˈɾa.ðə/ n fem
Pflug

aragonès /ə.ɾə.ɣoˈnəs/ /ə.ɾə.ɣuˈnɛs/ adj masc
Aragonesisch
Relatiu o pertanyent a l'Aragó, als seus habitants o a la seva llengua.

aragonès /ə.ɾə.ɣoˈnəs/ /ə.ɾə.ɣuˈnɛs/ n masc
Aragonesisch
(només en singular) Llengua històricament parlada en el Pirineu d'Aragó.

aram /aˈɾam/ /əˈɾam/ n masc
Kufper
Coure treballat en diferents formes per a objectes.

arameu /a.ɾaˈmɛw/ /ə.ɾəˈmɛw/ aramea adj masc
aramäisch Aramäisch
Relatiu a Aram o als arameus.

arameu /a.ɾaˈmɛw/ /ə.ɾəˈmɛw/ n masc
Aramäer
Natural del poble semita establert en l'antic Orient entre Mesopotàmia, Palestina i Síria.
Aramäisch aramäisch
(només en singular) Llengua i conjunt de dialectes semítics nord-occidentals del Pròxim Orient, que inclou:
La llengua de Jesús de Natzaret, o judeopalestí.

aranya /əˈɾa.ɲə/ n fem
Spinne
Invertebrat artròpode de l’ordre dels araneids adaptat al medi aeri, amb vuit potes i un parell de quelícers modificats en ullals capaços d'injectar verí.

aranya blanca n fem
Hahnepoot

aranyó /a.ɾaˈɲo/ /ə.ɾəˈɲo/ n masc
Schlehe
Fruit de l'aranyoner (Prunus spinosa).

aranzel /a.ɾanˈzɛɫ/ /ə.ɾənˈzɛɫ/ n masc
Tarif

aranès /a.ɾaˈnes/ /ə.ɾəˈnəs/ /ə.ɾəˈnɛs/ n masc
Aranesisch
(només en singular) Llengua parlada a la Vall d’Aran, variant del gascó.

araona /a.ɾaˈo.na/ /ə.ɾəˈo.nə/ n masc
Araona

arbitràriament /ar.βiˌtɾa.ɾi.aˈmen/ /aɾ.biˌtɾa.ɾi.aˈment/ /aɾ.βiˌtɾa.ɾi.aˈmen/ /ər.biˌtɾa.ɾi.əˈmen/ /əɾ.biˌtɾa.ɾi.əˈment/ adv
willkürlich

arboç /aɾˈbos/ /ərˈbos/ n masc
Erdbeerbaum

arbre /ˈa.bɾe/ /ˈar.bɾə/ /ˈaɾ.bɾe/ n masc
Baum
(botànica) Vegetal superior que consta d'arrel, tronc i fulles.
(informàtica) Representació d'una estructura de dades constituïda per una sèrie de nodes relacionats jeràrquicament entre si, de manera que hi ha un únic node que fa d'arrel de l'estructura i que cada altre node procedeix d'un sol node immediatament anterior en la jerarquia.

arbre BSP n masc
BSP-Baum

arbre binari n masc
Binärbaum

arbre k-dimensional n masc
k-d-Baum

arbre octal n masc
Octree

arbre quaternari n masc
Quadtree

arbust /aɾˈbust/ n masc
Strauch

arc n masc
Bogen
Arma consistent en una corda tensada que llença una fletxa.
Corba que cobreix un espai arquitectònic entre dos pilars, columnes o parets.

arc de Sant Martí /ˌaɾɡ.deˌzam.maɾˈti/ n masc
Regenbogen

arc zigomàtic n masc
Jochbogen

arcade n masc
Arcade-Automat

arcaic /aɾˈkajk/ /ərˈkajk/ adj masc
archaisch veraltet

arcaisme /aɾ.kaˈiz.me/ /ər.kəˈiz.mə/ n masc
Archaismus
En una llengua, paraula o expressió considerada antiquada, en desús.

ardent /arˈðen/ /aɾˈðent/ /ərˈden/ /əɾˈðent/ adj
brennend

ardit /aɾˈðit/ /ərˈdit/ n masc
List
Estratagema elaborat per a aconseguir quelcom, sovint per enganyar l'enemic.

areng /aˈɾeŋ/ /aˈɾeŋk/ /əˈɾəŋk/ /əˈɾɛŋ/ /əˈɾɛŋk/ n masc
Hering
Peix semblant a la sardina, però més gros. (Clupea harengus)

arengada /a.ɾeŋˈɡa.ða/ /ə.ɾəŋˈɡa.ðə/ n fem
Salzhering
Amploia, sardina o seitó conservats en sal.

aresta /aˈɾes.ta/ /əˈɾes.tə/ n fem
Kante

argamassa /aɾ.ɣaˈma.sa/ /ər.ɡəˈma.sə/ n fem
Kalkmörtel

argent /arˈd͡ʒen/ /aɾˈd͡ʒen/ /ərˈʒen/ /əɾˈʒent/ n masc
Silber

argila /aɾˈd͡ʒi.ɫa/ /ərˈʒi.ɫə/ n fem
Ton

argot /aɾˈɣɔt/ /ərˈɡɔt/ n masc
Gaunersprache Jargon

argument /ar.ɣuˈmen/ /aɾ.ɣuˈmen/ /aɾ.ɣuˈment/ /ər.ɡuˈmen/ /ər.ɣuˈmen/ /əɾ.ɣuˈment/ n masc
Argument

argó /ərˈɡo/ n masc
Argon

ari /ˈa.ɾi/ ària adj masc
Arier arisch

ariet /a.ɾiˈet/ /ə.ɾiˈɛt/ n masc
Rammbock

aristocràtic /a.ɾis.toˈkɾa.tik/ /ə.ɾis.tuˈkɾa.tik/ adj masc
aristokratisch adlig

aristòcrata /a.ɾisˈtɔ.kɾa.ta/ /ə.ɾisˈtɔ.kɾə.tə/ n neut
Aristokrat

arma /ˈaɾ.ma/ n fem
Waffe
Eina destinada a atacar o a defensar d'un atac.

arma blanca n fem
Blankwaffe

arma de destrucció massiva n fem
Massenvernichtungswaffe
Arma que comparada amb les armes convencionals té capacitat de mortaldat molt superior. En especial es refereix a les nuclears, biològiques i químiques.

armada /aɾˈma.ða/ /ərˈma.ðə/ n fem
Armada

armadura /aɾ.maˈðu.ɾa/ /ər.məˈðu.ɾə/ n fem
Rüstung
Vestit metàl·lic que cobreix un soldat complet o, si més no, les parts més vitals i que té com objectiu protegir-lo.

armari /aɾˈma.ɾi/ n masc
Schrank

armeni /ərˈmɛ.ni/ armènia adj masc
Armenisch armenisch

armilla /aɾˈmi.ʎa/ /ərˈmi.ʎə/ n fem
Weste

arna /ˈar.nə/ /ˈaɾ.na/ n fem
Bienenwabe
Niu natural d’abelles.
Motte Nachtfalter
Insecte lepidòpter, generalment nocturn.

aroma /aˈɾo.ma/ /əˈɾo.mə/ n
Aroma

arpa /ˈaɾ.pa/ n fem
Harfe

arpegi /arˈpɛ.ʒi/ /aɾˈpɛ.d͡ʒi/ /ərˈpɛ.ʒi/ n masc
Arpeggio

arpó /aɾˈpo/ /ərˈpo/ n masc
Harpune

arquebisbe /aɾ.keˈbiz.be/ /ər.kəˈβiz.bə/ n masc
Erzbischof

arqueologia /ar.ke.o.ɫoˈʒi.a/ /aɾ.ke.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ər.kə.u.ɫuˈʒi.ə/ /əɾ.kə.o.ɫoˈʒi.ə/ n fem
Archäologie

arquer /arˈke/ /aɾˈkeɾ/ /ərˈke/ n masc
Bogenschütze
Aquell que dispara fletxes amb un arc.

arqueòleg /aɾ.keˈɔ.ɫek/ n masc
Archäologe Archäologin

arquitecte /aɾ.kiˈtɛk.te/ n masc
Architekt

arquitectura /aɾ.ki.tekˈtu.ɾa/ n fem
Architektur Baustil
Disciplina que estudia el disseny i construcció dels edificis i el paisatge urbà.

arquitrau /aɾ.kiˈtɾaw/ /ər.kiˈtɾaw/ n masc
Architrav

arquivolta /ar.kiˈβɔɫ.ta/ /aɾ.kiˈvɔɫ.ta/ /aɾ.kiˈβɔɫ.tɔ/ /ər.kiˈβɔɫ.tə/ /əɾ.kiˈvɔɫ.tə/ n fem
Archivolte

arrabassar /a.ra.baˈsaɾ/ /a.ra.βaˈsa/ /ə.rə.βəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arrabassa arrabassada arrabassades arrabassam arrabassant arrabassar arrabassara arrabassaran arrabassarem arrabassaren arrabassares arrabassareu arrabassaria arrabassarien arrabassaries arrabassarà arrabassaràs arrabassaré arrabassaríem arrabassaríeu arrabassassen arrabassasses arrabassassin arrabassassis arrabassat arrabassats arrabassau arrabassava arrabassaven arrabassaves arrabasse arrabassem arrabassen arrabasses arrabassessen arrabassesses arrabassessin arrabassessis arrabasseu arrabassi arrabassin arrabassis arrabasso arrabassà arrabassàrem arrabassàreu arrabassàs arrabassàssem arrabassàsseu arrabassàssim arrabassàssiu arrabassàvem arrabassàveu arrabassés arrabasséssem arrabassésseu arrabasséssim arrabasséssiu arrabassí arrabàs bal bal (1) occ sept val v
ausreißen
Arrancar d'arrel arbres i plantes que tenen rabassa.
wegreißen
Arrancar amb violència una cosa del lloc on és clavada.
Prendre alguna cosa amb violència o precipitació.

arracada /a.raˈka.ða/ /ə.rəˈka.ðə/ n fem
Ohrring

arrel /aˈrɛɫ/ n fem
Wurzel
Part baixa dels vegetals mitjançant la qual estan subjectes a terra i obtenen nutrients.
(matemàtiques) Operació matemàtica inversa a la potenciació.
(gramàtica) Part que queda d'una paraula després d'haver exclòs tots els afixos. Sovint és també una paraula.

arrencar /a.reŋˈka/ /a.reŋˈkaɾ/ /ə.rəŋˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arrenc arrenca arrencada arrencades arrencam arrencant arrencar arrencara arrencaran arrencarem arrencaren arrencares arrencareu arrencaria arrencarien arrencaries arrencarà arrencaràs arrencaré arrencaríem arrencaríeu arrencassen arrencasses arrencassin arrencassis arrencat arrencats arrencau arrencava arrencaven arrencaves arrenco arrencà arrencàrem arrencàreu arrencàs arrencàssem arrencàsseu arrencàssim arrencàssiu arrencàvem arrencàveu arrenque arrenquem arrenquen arrenques arrenquessen arrenquesses arrenquessin arrenquessis arrenqueu arrenqui arrenquin arrenquis arrenqués arrenquéssem arrenquésseu arrenquéssim arrenquéssiu arrenquí bal bal (1) occ sept val v
wegreißen
Treure d'arrel allò que està plantat o fortament adherit.

arrest /aˈrest/ /əˈrest/ n masc
Verhaftung

arrestar /a.resˈta/ /a.resˈtaɾ/ /ə.rəsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg arrest arresta arrestada arrestades arrestam arrestant arrestar arrestara arrestaran arrestarem arrestaren arrestares arrestareu arrestaria arrestarien arrestaries arrestarà arrestaràs arrestaré arrestaríem arrestaríeu arrestassen arrestasses arrestassin arrestassis arrestat arrestats arrestau arrestava arrestaven arrestaves arreste arrestem arresten arrestes arrestessen arrestesses arrestessin arrestessis arresteu arresti arrestin arrestis arresto arrestà arrestàrem arrestàreu arrestàs arrestàssem arrestàsseu arrestàssim arrestàssiu arrestàvem arrestàveu arrestés arrestéssem arrestésseu arrestéssim arrestéssiu arrestí bal bal (1) occ sept val v
festnehmen

arribada /a.riˈba.ða/ n fem
Ankunft
Acció d'arribar o allò que ha arribat.

arribar /a.riˈbaɾ/ /a.riˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg arrib arriba arribada arribades arribam arribant arribar arribara arribaran arribarem arribaren arribares arribareu arribaria arribarien arribaries arribarà arribaràs arribaré arribaríem arribaríeu arribassen arribasses arribassin arribassis arribat arribats arribau arribava arribaven arribaves arribe arribem arriben arribes arribessen arribesses arribessin arribessis arribeu arribi arribin arribis arribo arribà arribàrem arribàreu arribàs arribàssem arribàsseu arribàssim arribàssiu arribàvem arribàveu arribés arribéssem arribésseu arribéssim arribéssiu arribí bal bal (1) occ sept val v
ankommen
Anar a la destinació, acabar el moviment.
(nàutica) Portar la nau fins al port.

arribista /a.riˈbis.ta/ /a.riˈbis.te/ /ə.riˈβis.tə/ n neut
Emporkömmling

arriscar /a.risˈka/ /a.risˈkaɾ/ /ə.risˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. arrisc arrisca arriscada arriscades arriscam arriscant arriscar arriscara arriscaran arriscarem arriscaren arriscares arriscareu arriscaria arriscarien arriscaries arriscarà arriscaràs arriscaré arriscaríem arriscaríeu arriscassen arriscasses arriscassin arriscassis arriscat arriscats arriscau arriscava arriscaven arriscaves arrisco arriscà arriscàrem arriscàreu arriscàs arriscàssem arriscàsseu arriscàssim arriscàssiu arriscàvem arriscàveu arrisque arrisquem arrisquen arrisques arrisquessen arrisquesses arrisquessin arrisquessis arrisqueu arrisqui arrisquin arrisquis arrisqués arrisquéssem arrisquésseu arrisquéssim arrisquéssiu arrisquí bal bal (1) occ sept val v
riskieren

arrizotònic /a.ri.zoˈtɔ.nik/ /ə.ri.zoˈtɔ.nik/ /ə.ri.zuˈtɔ.nik/ adj masc
endungsbetont

arrogant /a.roˈɣan/ /a.roˈɣant/ /ə.roˈɣant/ /ə.ruˈɣan/ adj
arrogant

arrossegar /a.ro.seˈɣa/ /a.ro.seˈɣaɾ/ /ə.ro.səˈɣa/ /ə.ru.səˈɣa/ arrossega arrossegada arrossegades arrossegant arrossegar arrossegaran arrossegarem arrossegaren arrossegares arrossegareu arrossegaria arrossegarien arrossegaries arrossegarà arrossegaràs arrossegaré arrossegaríem arrossegaríeu arrossegat arrossegats arrossegava arrossegaven arrossegaves arrossego arrossegue arrosseguem arrosseguen arrossegues arrosseguessen arrosseguesses arrosseguessin arrosseguessis arrossegueu arrossegui arrosseguin arrosseguis arrossegués arrosseguéssem arrosseguésseu arrosseguéssim arrosseguéssiu arrosseguí arrossegà arrossegàrem arrossegàreu arrossegàvem arrossegàveu occ sept v
ausreißen
Moure arran de terra, en contacte amb el sòl.

arrossera /a.roˈse.ɾa/ /ə.roˈse.ɾə/ /ə.ruˈse.ɾə/ n fem
Reiskocher

arruga /aˈru.ɣa/ /əˈru.ɣə/ n fem
Falte
Plec que es presenta a la pell per la pèrdua d’elasticitat, normalment per envelliment.

arròs /aˈrɔs/ n masc
Reis

arsènic /ərˈsɛ.nik/ n masc
Arsen

art n
Kunst
Creació humana que intenta expressar o generar sensacions i sentiments.
Recreació d'una realitat amb obres creades
tècnica molt acurada i dominada per pocs, mestratge.

artefacte /aɾ.teˈfak.te/ n masc
Artefakt

artell /aɾˈteʎ/ /ərˈteʎ/ n masc
Fingerknöchel

arterial /aɾ.te.ɾiˈaɫ/ /ər.tə.ɾiˈaɫ/ adj
arteriell

arterioesclerosi /aɾˌtɛ.ɾi.o.es.kɫeˈɾɔ.zi/ /ərˌtɛ.ɾi.us.kɫəˈɾɔ.zi/ /əɾˌtɛ.ɾi.os.kɫəˈɾɔ.zi/ n fem
Arteriosklerose

artesania /aɾ.te.zaˈni.a/ /əɾ.tə.zaˈni.ə/ n fem
Handarbeit

artesà /aɾ.teˈza/ adj masc
handwerklich
Relatiu a l'artesania.

artesà /aɾ.teˈza/ n masc
Handwerker
Persona que produeix objectes d'art manual.

article /aɾˈti.kɫe/ n masc
Artikel Geschlechtswort
En gramàtica, determinant, mot o afix, que acompanya un sintagma nominal per especificar-ne el gènere, el nombre i el tipus (conegut o desconegut, personal o no). La forma afixa de l'article no és pròpia del català.
Bloc d'informació referit a un mateix tema que forma part d'una publicació periòdica.

articulació /aɾ.ti.ku.ɫa.siˈo/ n fem
Gelenk
Part del cos que uneix dos ossos permetent-ne el moviment.

artificial /aɾ.ti.fi.siˈaɫ/ /ər.ti.fi.siˈaɫ/ adj
künstlich

artilleria /aɾ.ti.ʎeˈɾi.a/ /ər.ti.ʎəˈɾi.ə/ n fem
Artillerie

artista /aɾˈtis.ta/ /aɾˈtis.te/ /ərˈtis.tə/ n neut
Künstler Künstlerin

artritis /aɾˈtɾi.tis/ /ərˈtɾi.tis/ n fem
Arthritis

artrosi /aɾˈtɾɔ.zi/ /ərˈtɾɔ.zi/ n fem
Arthrose

artèria /aɾˈtɛ.ɾi.a/ n fem
Arterie Schlagader
(anatomia) Vas sanguini que distribueix la sang des del cor.

artístic /aɾˈtis.tik/ /ərˈtis.tik/ adj masc
künstlerisch

arxiduquessa /aɾ.t͡ʃi.ðuˈke.sa/ /ər.ʃi.ðuˈkɛ.sə/ /əɾ.ʃi.ðuˈkə.sə/ n fem
Erzherzogin

arxipèlag /aɾ.t͡ʃiˈpɛ.ɫak/ n masc
Archipel Inselgruppe

arxiu /aɾˈt͡ʃiw/ n masc
Archiv
Lloc de conservació i consulta de documentació.
Datei
Fitxer informàtic.

arxivar /ar.t͡ʃiˈβa/ /aɾ.t͡ʃiˈvaɾ/ /aɾ.t͡ʃiˈβa/ /əɾ.ʃiˈva/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg arxiu arxiv arxiva arxivada arxivades arxivam arxivant arxivar arxivara arxivaran arxivarem arxivaren arxivares arxivareu arxivaria arxivarien arxivaries arxivarà arxivaràs arxivaré arxivaríem arxivaríeu arxivassen arxivasses arxivassin arxivassis arxivat arxivats arxivau arxivava arxivaven arxivaves arxive arxivem arxiven arxives arxivessen arxivesses arxivessin arxivessis arxiveu arxivi arxivin arxivis arxivo arxivà arxivàrem arxivàreu arxivàs arxivàssem arxivàsseu arxivàssim arxivàssiu arxivàvem arxivàveu arxivés arxivéssem arxivésseu arxivéssim arxivéssiu arxiví bal bal (1) occ sept val v
archivieren

as /ˈas/ n masc
Ass
(jocs de cartes) Carta de cada coll de la baralla marcada amb el número 1 o la lletra A i que en molts jocs trumfa.
Persona excel·lent en una activitat.

asbest /azˈbest/ /əzˈbest/ n masc
Asbest

ascensió /a.sen.siˈo/ /ə.sən.siˈo/ /əs.sən.siˈo/ n fem
Aufstieg
Acció d'ascendir.

ascensor /a.senˈso/ /a.senˈsoɾ/ /əs.sənˈso/ n masc
Aufzug Fahrstuhl Lift

ase /ˈa.zə/ n masc
Esel
(mamífer) Mamífer més petit que el cavall usat com a bèstia de càrrega (Equus asinus).

ase mossegaire n masc
Seeschmetterling

asfalt /asˈfaɫ/ /asˈfaɫt/ /əsˈfaɫ/ /əsˈfaɫt/ n masc
Asphalt

asil /aˈziɫ/ /əˈziɫ/ n masc
Asyl
Lloc protegit per als perseguits.

asiàtic /a.ziˈa.tik/ adj masc
asiatisch
Originari, pertanyent o relatiu a l'Àsia.

asma /ˈaz.ma/ n fem
Asthma

aspiració n fem
Aspiration

aspiradora /as.pi.ɾaˈðo.ɾa/ /əs.pi.ɾəˈðo.ɾə/ n fem
Staubsauger

aspirar /as.piˈɾa/ /as.piˈɾaɾ/ /əs.piˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg aspir aspira aspirada aspirades aspiram aspirant aspirar aspirara aspiraran aspirarem aspiraren aspirares aspirareu aspiraria aspirarien aspiraries aspirarà aspiraràs aspiraré aspiraríem aspiraríeu aspirassen aspirasses aspirassin aspirassis aspirat aspirats aspirau aspirava aspiraven aspiraves aspire aspirem aspiren aspires aspiressen aspiresses aspiressin aspiressis aspireu aspiri aspirin aspiris aspiro aspirà aspiràrem aspiràreu aspiràs aspiràssem aspiràsseu aspiràssim aspiràssiu aspiràvem aspiràveu aspirés aspiréssem aspirésseu aspiréssim aspiréssiu aspirí bal bal (1) occ sept val v
streben
(intransitiu) Tenir l’esperança o la possibilitat d’aconseguir alguna cosa.

aspre /ˈas.pɾe/ /ˈas.pɾə/ adj masc
rau
De superfície irregular que provoca un tacte desagradable.

assaborir /a.sa.boˈɾiɾ/ /a.sa.βoˈɾi/ /ə.sə.boˈɾi/ /ə.sə.buˈɾi/ assaboreix assaboreixen assaboreixes assaboreixi assaboreixin assaboreixis assaboreixo assaboresc assaboresqui assaboresquin assaboresquis assaboria assaborida assaborides assaborien assabories assaboriguem assaborigueu assaborim assaborint assaborir assaborira assaboriran assaborirem assaboriren assaborires assaborireu assaboriria assaboririen assaboriries assaborirà assaboriràs assaboriré assaboriríem assaboriríeu assaborisc assaborisca assaborisquen assaborisques assaborissen assaborisses assaborissin assaborissis assaborit assaborits assaboriu assaborix assaborixen assaborixes assaborixo assaborí assaboríem assaboríeu assaborírem assaboríreu assaborís assaboríssem assaborísseu assaboríssim assaboríssiu bal n-occ occ sept val v
genießen
Apreciar bé el sabor.

assaig /aˈsat͡ʃ/ n masc
Versuch Essay
Acció que serveix per posar a prova una idea.
Probe
Representació d'un espectacle (obra teatral, concert, òpera, castells), sense públic, per a preparar la seva estrena.

assalt /aˈsaɫ/ /aˈsaɫt/ /əˈsaɫ/ /əˈsaɫt/ n masc
Angriff

assamès /a.saˈmes/ /ə.səˈməs/ /ə.səˈmɛs/ adj masc
Assamesisch
Relatiu a l'Assam, la seva cultura o la llengua.

assamès /a.saˈmes/ /ə.səˈməs/ /ə.səˈmɛs/ n masc
Assamesisch
(només en singular) Llengua indoària oriental parlada a l'Assam.

assassinar /a.sa.siˈna/ /a.sa.siˈnaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg assassina assassinada assassinades assassinam assassinant assassinar assassinara assassinaran assassinarem assassinaren assassinares assassinareu assassinaria assassinarien assassinaries assassinarà assassinaràs assassinaré assassinaríem assassinaríeu assassinassen assassinasses assassinassin assassinassis assassinat assassinats assassinau assassinava assassinaven assassinaves assassine assassinem assassinen assassines assassinessen assassinesses assassinessin assassinessis assassineu assassini assassinin assassinis assassino assassinà assassinàrem assassinàreu assassinàs assassinàssem assassinàsseu assassinàssim assassinàssiu assassinàvem assassinàveu assassinés assassinéssem assassinésseu assassinéssim assassinéssiu assassiní assassín bal bal (1) occ sept val v
ermorden

assassinat /a.sa.siˈnat/ /ə.sə.siˈnat/ n masc
Mord

assassí /a.saˈsi/ /ə.səˈsi/ n masc
Mörder Mörderin
Persona que lleva la vida a una altra amb premeditació i traïdoria.

assecador /a.se.kaˈðo/ /a.se.kaˈðoɾ/ /ə.sə.kəˈðo/ n masc
Föhn

assecar /a.seˈka/ /a.seˈkaɾ/ /ə.səˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg assec asseca assecada assecades assecam assecant assecar assecara assecaran assecarem assecaren assecares assecareu assecaria assecarien assecaries assecarà assecaràs assecaré assecaríem assecaríeu assecassen assecasses assecassin assecassis assecat assecats assecau assecava assecaven assecaves asseco assecà assecàrem assecàreu assecàs assecàssem assecàsseu assecàssim assecàssiu assecàvem assecàveu asseque assequem assequen asseques assequessen assequesses assequessin assequessis assequeu assequi assequin assequis assequés assequéssem assequésseu assequéssim assequéssiu assequí bal bal (1) occ sept val v
trocknen
Llevar la humitat interior; deixar sec, sense aigua.

assedegat /a.se.ðeˈɣat/ /ə.sə.ðəˈɣat/ adj masc
durstig
Que té set, que desitja beure; sedegós.

assemblea /a.semˈbɫe.a/ /ə.səmˈbɫɛ.ə/ n fem
Versammlung

assetjament /a.se.d͡ʒaˈmen/ /a.se.d͡ʒaˈment/ /ə.sə.d͡ʒəˈmen/ /ə.sə.d͡ʒəˈment/ n masc
Belästigung

assetjament sexual n masc
sexuelle Belästigung

assetjar /a.seˈd͡ʒa/ /a.seˈd͡ʒaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. assetge assetgem assetgen assetges assetgessen assetgesses assetgessin assetgessis assetgeu assetgi assetgin assetgis assetgés assetgéssem assetgésseu assetgéssim assetgéssiu assetgí assetj assetja assetjada assetjades assetjam assetjant assetjar assetjara assetjaran assetjarem assetjaren assetjares assetjareu assetjaria assetjarien assetjaries assetjarà assetjaràs assetjaré assetjaríem assetjaríeu assetjassen assetjasses assetjassin assetjassis assetjat assetjats assetjau assetjava assetjaven assetjaves assetjo assetjà assetjàrem assetjàreu assetjàs assetjàssem assetjàsseu assetjàssim assetjàssiu assetjàvem assetjàveu bal bal (1) occ sept val v
belagern
Encerclar una plaça forta per combatre-la.

assignatura /a.siŋ.naˈtu.ɾa/ /a.siɡ.naˈtu.ɾa/ n fem
Fach

assimilació /a.si.mi.ɫa.siˈo/ /ə.si.mi.ɫə.siˈo/ n fem
Assimilation
(sociologia) Procés pel qual una persona o un col·lectiu s'incorpora a una altra cultura, generalment dominant, n'adopta els senyals identitaris i alhora va abandonant els de la seva cultura d'origen.
(psicologia) Procés consistent a incorporar un objecte o les seves propietats a un esquema mental o estructura cognitiva.

assimilar /a.si.miˈɫa/ /a.si.miˈɫaɾ/ /ə.si.miˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg assimil assimila assimilada assimilades assimilam assimilant assimilar assimilara assimilaran assimilarem assimilaren assimilares assimilareu assimilaria assimilarien assimilaries assimilarà assimilaràs assimilaré assimilaríem assimilaríeu assimilassen assimilasses assimilassin assimilassis assimilat assimilats assimilau assimilava assimilaven assimilaves assimile assimilem assimilen assimiles assimilessen assimilesses assimilessin assimilessis assimileu assimili assimilin assimilis assimilo assimilà assimilàrem assimilàreu assimilàs assimilàssem assimilàsseu assimilàssim assimilàssiu assimilàvem assimilàveu assimilés assimiléssem assimilésseu assimiléssim assimiléssiu assimilí bal bal (1) occ sept val v
assimilieren
Fer que dues coses siguin similars.

assistència /a.sisˈtɛn.si.a/ n fem
Hilfe
El fet d'estar present en un lloc en el qual s'ha estat citat.
(hoquei sobre gel) Punt anotat a l'estadística de rendiment d'un jugador que ha fet una passada decisiva per a la consecució d'un gol.

associació /a.so.si.a.siˈo/ /ə.so.si.ə.siˈo/ /ə.su.si.ə.siˈo/ n fem
Vereinigung Assoziation

associació d'antics alumnes n fem
Alumni-Netzwerk

assumir /a.suˈmi/ /a.suˈmiɾ/ /ə.suˈmi/ assumeix assumeixen assumeixes assumeixi assumeixin assumeixis assumeixo assumesc assumesqui assumesquin assumesquis assumia assumida assumides assumien assumies assumiguem assumigueu assumim assumint assumir assumira assumiran assumirem assumiren assumires assumireu assumiria assumirien assumiries assumirà assumiràs assumiré assumiríem assumiríeu assumisc assumisca assumisquen assumisques assumissen assumisses assumissin assumissis assumit assumits assumiu assumix assumixen assumixes assumixo assumí assumíem assumíeu assumírem assumíreu assumís assumíssem assumísseu assumíssim assumíssiu bal n-occ occ sept val v
annehmen übernehmen

assumpte /aˈsum.te/ /əˈsum.tə/ n masc
Betreff
Tema o argument d'una obra.

ast /ˈast/ n masc
Spieß

asteca /asˈte.ka/ /əsˈtɛ.kə/ adj
aztekisch
Relatiu al poble nahua clàssic.

asteroide /as.teˈɾɔj.ðe/ /əs.təˈɾɔj.ðə/ n masc
Asteroid

astrolabi /as.tɾoˈɫa.bi/ /əs.tɾoˈɫa.bi/ /əs.tɾuˈɫa.bi/ /əs.tɾuˈɫa.βi/ n masc
Astrolabium
Instrument, usat antigament, pensat per a calcular l'alçada dels astres i, a partir d'aquests valors, la latitud. Està compost per una superfície plana en la qual es representa el mapa estel·lar, en les versions més modernes aquesta superfície és rodona i té elements articulats.

astrologia /as.tɾo.ɫoˈʒi.a/ /əs.tɾu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
Astrologie

astronauta /ˌas.tɾoˈnaw.ta/ /ˌas.tɾoˈnaw.tə/ /ˌas.tɾuˈnaw.tə/ n neut
Astronaut

astronomia /as.tɾo.noˈmi.a/ /əs.tɾo.noˈmi.ə/ /əs.tɾu.nuˈmi.ə/ n fem
Astronomie Himmelskunde

astruc /asˈtɾuk/ /əsˈtɾuk/ astruga adj masc
glücklich
Protegit per un astre.

astràgal /asˈtɾa.ɣaɫ/ /əsˈtɾa.ɣəɫ/ n masc
Astragalus
(anatomia) Os d'articulació entre el peu amb la cama.

astròleg /asˈtɾɔ.ɫek/ n masc
Astrologe

astrònom /asˈtɾɔ.nom/ /əsˈtɾɔ.nom/ /əsˈtɾɔ.num/ n masc
Astronom

asturià adj masc
asturisch
Originari, pertanyent o relatiu a Astúries.

astut /asˈtut/ /əsˈtut/ astuta astutes adj masc
gerissen

astúcia /asˈtu.si.a/ /əsˈtu.si.ə/ n fem
Gerissenheit

asímptota /aˈzim.to.ta/ /əˈzim.to.tə/ /əˈzim.tu.tə/ n fem
Asymptote

atac /aˈtak/ /əˈtak/ n masc
Angriff Attacke
En un combat, cadascuna de les escomeses que realitza un dels bàndols.
Angriff Anfall
(esports de raqueta) Acció i efecte de tornar una pilota amb la intenció d'aconseguir la iniciativa del punt en joc.

atacar /a.taˈka/ /a.taˈkaɾ/ /ə.təˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg atac ataca atacada atacades atacam atacant atacar atacara atacaran atacarem atacaren atacares atacareu atacaria atacarien atacaries atacarà atacaràs atacaré atacaríem atacaríeu atacassen atacasses atacassin atacassis atacat atacats atacau atacava atacaven atacaves ataco atacà atacàrem atacàreu atacàs atacàssem atacàsseu atacàssim atacàssiu atacàvem atacàveu ataque ataquem ataquen ataques ataquessen ataquesses ataquessin ataquessis ataqueu ataqui ataquin ataquis ataqués ataquéssem ataquésseu ataquéssim ataquéssiu ataquí bal bal (1) occ sept val v
angreifen
Donar el primer cop en una lluita, dirigir-se violentament a algú.

atapeït /a.ta.peˈit/ /ə.tə.pəˈit/ adj masc
voller

atavisme /a.taˈviz.me/ /a.taˈβiz.me/ /ə.təˈviz.mə/ /ə.təˈβiz.mə/ n masc
Atavismus

ateisme /a.teˈiz.me/ n masc
Atheismus

atenció /a.ten.siˈo/ n fem
Aufmerksamkeit Achtung
Capacitat de concentrar l'activitat mental d'una manera sostinguda en un objecte o en una tasca concreta.

atent /aˈten/ /aˈtent/ /əˈten/ /əˈtent/ adj masc
aufmerksam
Que posa atenció, interès, cura.

atentament /aˌten.taˈmen/ /aˌten.taˈment/ /əˌten.təˈmen/ /əˌten.təˈment/ adv
aufmerksam

aterrar /a.teˈra/ /a.teˈraɾ/ /ə.təˈra/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg aterr aterra aterrada aterrades aterram aterrant aterrar aterrara aterraran aterrarem aterraren aterrares aterrareu aterraria aterrarien aterraries aterrarà aterraràs aterraré aterraríem aterraríeu aterrassen aterrasses aterrassin aterrassis aterrat aterrats aterrau aterrava aterraven aterraves aterre aterrem aterren aterres aterressen aterresses aterressin aterressis aterreu aterri aterrin aterris aterro aterrà aterràrem aterràreu aterràs aterràssem aterràsseu aterràssim aterràssiu aterràvem aterràveu aterrés aterréssem aterrésseu aterréssim aterréssiu aterrí bal bal (1) occ sept val v
landen

aterratge /a.teˈra.d͡ʒe/ n masc
Landung

ateu /aˈtɛw/ atea adj masc
Atheist

atiar /a.tiˈa/ /a.tiˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg atia atiada atiades atiam atiant atiar atiara atiaran atiarem atiaren atiares atiareu atiaria atiarien atiaries atiarà atiaràs atiaré atiaríem atiaríeu atiassen atiasses atiassin atiassis atiat atiats atiau atiava atiaven atiaves atie atiem atien aties atiessen atiesses atiessin atiessis atieu atii atio atià atiàrem atiàreu atiàs atiàssem atiàsseu atiàssim atiàssiu atiàvem atiàveu atiés atiéssem atiésseu atiéssim atiéssiu atií atiï atiïn atiïs bal bal (1) occ sept val v
schüren
Remenar els tions d'un foc perquè entri aire i cremi millor.

atles /ˈad.ɫes/ /ˈaɫ.ɫes/ n masc
Atlas
Col·lecció de mapes.
(anatomia) Primera vèrtebra cervical que sosté el cap.

atleta /adˈɫe.ta/ /aɫˈɫe.ta/ /əɫˈɫɛ.tə/ n neut
Athlet Athletin

atlètic /adˈɫɛ.tik/ /aɫˈɫɛ.tik/ /əɫˈɫɛ.tik/ adj masc
athletisch

atmosfera /ad.mosˈfe.ɾa/ /əd.mosˈfe.ɾə/ /əd.musˈfe.ɾə/ n fem
Atmosphäre
Capa exterior d'un cos celeste, en especial la terra, formada per gasos.

atracar /a.tɾaˈka/ /a.tɾaˈkaɾ/ /ə.tɾəˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg atrac atraca atracada atracades atracam atracant atracar atracara atracaran atracarem atracaren atracares atracareu atracaria atracarien atracaries atracarà atracaràs atracaré atracaríem atracaríeu atracassen atracasses atracassin atracassis atracat atracats atracau atracava atracaven atracaves atraco atracà atracàrem atracàreu atracàs atracàssem atracàsseu atracàssim atracàssiu atracàvem atracàveu atraque atraquem atraquen atraques atraquessen atraquesses atraquessin atraquessis atraqueu atraqui atraquin atraquis atraqués atraquéssem atraquésseu atraquéssim atraquéssiu atraquí bal bal (1) occ sept val v
rauben
Forçar una persona o diverses persones a donar el que porten o el que tenen en aquell moment.

atracció /a.tɾak.siˈo/ /ə.tɾək.siˈo/ n fem
Attraktion Anziehung

atroç /aˈtɾos/ adj
unmenschlich

atuell /a.tuˈeʎ/ n masc
Gefäß

aturar /a.tuˈɾa/ /a.tuˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg atur atura aturada aturades aturam aturant aturar aturara aturaran aturarem aturaren aturares aturareu aturaria aturarien aturaries aturarà aturaràs aturaré aturaríem aturaríeu aturassen aturasses aturassin aturassis aturat aturats aturau aturava aturaven aturaves ature aturem aturen atures aturessen aturesses aturessin aturessis atureu aturi aturin aturis aturo aturà aturàrem aturàreu aturàs aturàssem aturàsseu aturàssim aturàssiu aturàvem aturàveu aturés aturéssem aturésseu aturéssim aturéssiu aturí bal bal (1) occ sept val v
anhalten
Detenir, fer parar.

atxim /aˈt͡ʃim/ /əˈt͡ʃim/ Interjection
hatschi

atzabeja /a.d͡zaˈbe.d͡ʒa/ /a.d͡zaˈβe.ʒa/ /ə.d͡zəˈbə.ʒə/ /ə.d͡zəˈbɛ.ʒə/ /ə.d͡zəˈβɛ.ʒə/ n fem
Gagat

atzagaia /a.d͡zaˈɣa.ja/ /ə.d͡zəˈɣa.jə/ n fem
Wurfspieß
Llança o dard petit.

atzar /aˈd͡zaɾ/ /əˈd͡za/ /əˈd͡zar/ n masc
Zufall

atzavara /a.d͡zaˈva.ɾa/ /a.d͡zaˈβa.ɾa/ /ə.d͡zəˈva.ɾə/ n fem
Agave

atzucac /a.d͡zuˈkak/ /ə.d͡zuˈkak/ n masc
Sackgasse
Carrer o camí sense sortida.

atzur /əˈd͡zur/ n masc
Azurblau blau

atàxia /aˈtak.si.a/ /əˈtak.si.ə/ n fem
Ataxie

audaç /awˈðas/ /əwˈðas/ adj
mutig

auditori /aw.ðiˈtɔ.ɾi/ /əw.ðiˈtɔ.ɾi/ n masc
Auditorium

audiòfon /aw.ðiˈɔ.fon/ /əw.ðiˈɔ.fon/ /əw.ðiˈɔ.fun/ n masc
Hörgerät

augmentatiu /awɡ.men.taˈtiw/ /əwɡ.mən.təˈtiw/ n masc
Augmentativ Augmentativum

auguri /awˈɣu.ɾi/ /əwˈɣu.ɾi/ n masc
Vorzeichen

auricular /aw.ɾi.kuˈɫaɾ/ /əw.ɾi.kuˈɫar/ n masc
Ohrhörer

aurora /awˈɾo.ɾa/ /əwˈɾo.ɾə/ n fem
Morgenröte

auró blanc n masc
Feldahorn
Arbret mediterrani del gènere Acer (Acer campestre).

auró negre n masc
Französische Ahorn
Arbret mediterrani del gènere Acer (Acer monspessulanum).

auscultar /aws.kuɫˈta/ /aws.kuɫˈtaɾ/ /əws.kuɫˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg auscult ausculta auscultada auscultades auscultam auscultant auscultar auscultara auscultaran auscultarem auscultaren auscultares auscultareu auscultaria auscultarien auscultaries auscultarà auscultaràs auscultaré auscultaríem auscultaríeu auscultassen auscultasses auscultassin auscultassis auscultat auscultats auscultau auscultava auscultaven auscultaves ausculte auscultem ausculten auscultes auscultessen auscultesses auscultessin auscultessis ausculteu ausculti auscultin auscultis ausculto auscultà auscultàrem auscultàreu auscultàs auscultàssem auscultàsseu auscultàssim auscultàssiu auscultàvem auscultàveu auscultés auscultéssem auscultésseu auscultéssim auscultéssiu auscultí bal bal (1) occ sept val v
abhören

auspici /awsˈpi.si/ /əwsˈpi.si/ n masc
Vorzeichen

austríac /awsˈtɾi.ak/ /əwsˈtɾi.ək/ adj masc
österreichisch Österreicher
Relatiu o pertanyent a Àustria.

austríac /awsˈtɾi.ak/ /əwsˈtɾi.ək/ n masc
Österreicher
Habitant d'Àustria

autenticitat /aw.ten.ti.siˈtat/ /əw.tən.ti.siˈtat/ n fem
Authentizität

autista /awˈtis.ta/ /awˈtis.te/ /əwˈtis.tə/ adj
autistisch
Relatiu a l'autisme.

autista /awˈtis.ta/ /awˈtis.te/ /əwˈtis.tə/ n neut
Autist
Afectat d'autisme.

autobiografia /ˌaw.to.bi.o.ɣɾaˈfi.a/ /ˌaw.to.bi.o.ɣɾəˈfi.ə/ /ˌaw.tu.bi.u.ɣɾəˈfi.ə/ /ˌaw.tu.βi.u.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
Autobiografie Selbstbiographie

autobús /ˌaw.toˈbus/ /ˌaw.tuˈbus/ n masc
Bus Omnibus

autobús escolar n masc
Schulbus

autocontrol /ˌaw.to.konˈtɾɔɫ/ /ˌaw.tu.kunˈtɾɔɫ/ n masc
Selbstkontrolle

autocrític /aw.toˈkɾi.tik/ /əw.toˈkɾi.tik/ /əw.tuˈkɾi.tik/ adj masc
selbstkritisch

autodidacte /ˌaw.to.ðiˈðak.te/ /ˌaw.to.ðiˈðak.tə/ /ˌaw.tu.ðiˈðak.tə/ n masc
Autodidakt

autofonia n fem
Autophonie

autoimmune /ˌaw.to.imˈmu.ne/ /ˌaw.to.imˈmu.nə/ /ˌaw.tu.imˈmu.nə/ adj
autoimmun autoimmune

autoimmunitari /ˌaw.to.im.mu.niˈta.ɾi/ /ˌaw.tu.im.mu.niˈta.ɾi/ adj masc
autoimmun

automàticament /aw.toˌma.ti.kaˈmen/ /aw.toˌma.ti.kaˈment/ /əw.toˌma.ti.kəˈment/ /əw.tuˌma.ti.kəˈmen/ adv
automatisch

autonomia /aw.to.noˈmi.a/ /əw.to.noˈmi.ə/ /əw.tu.nuˈmi.ə/ n fem
Autonomie

autoodi /ˌaw.toˈɔ.ði/ /ˌaw.tuˈɔ.ði/ n masc
Selbsthass

autopista /ˌaw.toˈpis.ta/ /ˌaw.toˈpis.tə/ /ˌaw.tuˈpis.tə/ n fem
Autobahn

autopista de la informació n fem
Datenautobahn

autor /awˈto/ /awˈtoɾ/ n masc
Verfasser

autoritari /aw.to.ɾiˈta.ɾi/ /əw.to.ɾiˈta.ɾi/ /əw.tu.ɾiˈta.ɾi/ adj masc
autoritär

autoritarisme /aw.to.ɾi.taˈɾiz.me/ /əw.to.ɾi.təˈɾiz.mə/ /əw.tu.ɾi.təˈɾiz.mə/ n masc
Autoritarismus

autoritat /aw.to.ɾiˈtat/ /əw.to.ɾiˈtat/ /əw.tu.ɾiˈtat/ n fem
Autorität

autorització /aw.to.ɾi.d͡za.siˈo/ /aw.to.ɾi.za.siˈo/ /əw.to.ɾi.d͡zə.siˈo/ /əw.tu.ɾi.d͡zə.siˈo/ n fem
Ermächtigung

autoritzar /aw.to.ɾiˈd͡za/ /aw.to.ɾiˈza/ /aw.to.ɾiˈzaɾ/ /əw.to.ɾiˈd͡za/ /əw.tu.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg autoritz autoritza autoritzada autoritzades autoritzam autoritzant autoritzar autoritzara autoritzaran autoritzarem autoritzaren autoritzares autoritzareu autoritzaria autoritzarien autoritzaries autoritzarà autoritzaràs autoritzaré autoritzaríem autoritzaríeu autoritzassen autoritzasses autoritzassin autoritzassis autoritzat autoritzats autoritzau autoritzava autoritzaven autoritzaves autoritze autoritzem autoritzen autoritzes autoritzessen autoritzesses autoritzessin autoritzessis autoritzeu autoritzi autoritzin autoritzis autoritzo autoritzà autoritzàrem autoritzàreu autoritzàs autoritzàssem autoritzàsseu autoritzàssim autoritzàssiu autoritzàvem autoritzàveu autoritzés autoritzéssem autoritzésseu autoritzéssim autoritzéssiu autoritzí bal bal (1) occ sept val v
autorisieren ermächtigen

autèntic /awˈtɛn.tik/ /əwˈtɛn.tik/ adj masc
authentisch echt

autòcrata /awˈtɔ.kɾa.ta/ /əwˈtɔ.kɾə.tə/ n neut
Autokrat Autokratin

autòmat /awˈtɔ.mat/ /əwˈtɔ.mət/ n masc
Automat

autòmat finit n masc
endlicher Automat

autònom /awˈtɔ.nom/ /əwˈtɔ.nom/ /əwˈtɔ.num/ adj masc
autonom

autòpsia /awˈtɔp.si.a/ /əwˈtɔp.si.ə/ n fem
Autopsie Leichenöffnung

auxiliar /awk.si.ɫiˈa/ /awk.si.ɫiˈaɾ/ /əwk.si.ɫiˈa/ /əwk.si.ɫiˈar/ n neut
Gehilfe
Persona que col·labora o ajuda en un treball, una activitat.

avall /aˈvaʎ/ /aˈβaʎ/ /əˈvaʎ/ /əˈβaʎ/ adv
hinab

avaluació /a.va.ɫu.a.siˈo/ /a.βa.ɫu.a.siˈo/ /ə.və.ɫu.ə.siˈo/ /ə.βə.ɫu.ə.siˈo/ n fem
Beurteilung

avaluar /a.va.ɫuˈaɾ/ /a.βa.ɫuˈa/ /ə.və.ɫuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. avalua avaluada avaluades avaluam avaluant avaluar avaluara avaluaran avaluarem avaluaren avaluares avaluareu avaluaria avaluarien avaluaries avaluarà avaluaràs avaluaré avaluaríem avaluaríeu avaluassen avaluasses avaluassin avaluassis avaluat avaluats avaluau avaluava avaluaven avaluaves avalue avaluem avaluen avalues avaluessen avaluesses avaluessin avaluessis avalueu avaluo avaluu avaluà avaluàrem avaluàreu avaluàs avaluàssem avaluàsseu avaluàssim avaluàssiu avaluàvem avaluàveu avalués avaluéssem avaluésseu avaluéssim avaluéssiu avaluí avaluï avaluïn avaluïs bal bal (1) occ sept val v
evaluieren
Determinar aproximadament el valor d'alguna cosa.

avantatge /a.vanˈta.d͡ʒe/ /a.βanˈta.d͡ʒe/ /ə.vənˈta.d͡ʒə/ n masc
Vorteil
Qualitats o circumstàncies que donen condició de superioritat a una persona.

avantbraç /aˌvamˈbɾas/ /aˌβamˈbɾas/ /əˌvamˈbɾas/ /əˌβamˈbɾas/ n masc
Unterarm

avantguarda /a.vaŋˈɡwaɾ.ða/ /a.βaŋˈɡwar.ða/ /a.βaŋˈɡwaɾ.ða/ /ə.vəŋˈɡwaɾ.ðə/ n fem
Vorhut
Destacament que va al davant del cos principal d’un exèrcit.
Vorhut Vorkämpfer
Grup precursor d’un moviment o ideologia de tendència més avançada.

avantpaís /aˌβan.paˈis/ /əˌvan.paˈis/ /əˌvan.pəˈis/ /əˌβan.pəˈis/ n masc
Vorland

avar /aˈvaɾ/ /aˈβar/ /aˈβaɾ/ /əˈvaɾ/ adj masc
habgierig

avarar /a.vaˈɾaɾ/ /a.βaˈɾa/ /ə.vəˈɾa/ /ə.βəˈɾa/ avara avarada avarades avarant avarar avararan avararem avararen avarares avarareu avararia avararien avararies avararà avararàs avararé avararíem avararíeu avarat avarats avarava avaraven avaraves avarem avaren avares avaressen avaresses avaressin avaressis avareu avari avarin avaris avaro avarà avaràrem avaràreu avaràvem avaràveu avarés avaréssem avarésseu avaréssim avaréssiu avarí sept v
vom Stapel lassen
Posar una embarcació en l'aigua per primera vegada.
hissen
Fer enlairar un estel o una grua.

avaria /a.vaˈɾi.a/ /a.βaˈɾi.a/ /ə.vəˈɾi.ə/ /ə.βəˈɾi.ə/ n fem
Havarie
Fallada mecànica.

avarícia /a.vaˈɾi.si.a/ /a.βaˈɾi.si.a/ /ə.vəˈɾi.si.ə/ /ə.βəˈɾi.si.ə/ n fem
Gier

avatar /a.vaˈtaɾ/ /a.βaˈtar/ /a.βaˈtaɾ/ /ə.vəˈtaɾ/ /ə.βəˈtar/ n masc
Avatar

avellana /a.veˈʎa.na/ /a.βeˈʎa.na/ /ə.vəˈʎa.nə/ n fem
Haselnuss

aventura /a.venˈtu.ɾa/ /a.βenˈtu.ɾa/ /ə.vənˈtu.ɾə/ n fem
Abenteuer
Una experiència arriscada normalment composta d'esdeveniments inesperats. Una aventura pot constar trobades amb persones, coses o situacions impactants, la realització de metes importants en la vida d'un individu, o un arriscat projecte de negocis.

aventura gràfica n fem
Grafik-Adventure

avergonyir /a.veɾ.ɣoˈɲiɾ/ /a.βer.ɣoˈɲi/ /a.βeɾ.ɣoˈɲi/ /ə.vər.ɣuˈɲi/ /ə.vəɾ.ɣoˈɲi/ /ə.βər.ɡuˈɲi/ avergonyeix avergonyeixen avergonyeixes avergonyeixi avergonyeixin avergonyeixis avergonyeixo avergonyia avergonyida avergonyides avergonyien avergonyies avergonyim avergonyint avergonyir avergonyira avergonyiran avergonyirem avergonyiren avergonyires avergonyireu avergonyiria avergonyirien avergonyiries avergonyirà avergonyiràs avergonyiré avergonyiríem avergonyiríeu avergonyisc avergonyisca avergonyisquen avergonyisques avergonyissen avergonyisses avergonyissin avergonyissis avergonyit avergonyits avergonyiu avergonyix avergonyixen avergonyixes avergonyixo avergonyí avergonyíem avergonyíeu avergonyírem avergonyíreu avergonyís avergonyíssem avergonyísseu avergonyíssim avergonyíssiu n-occ occ sept val v
schämen
(pronominal) Sentir-se moralment commocionat per un fet reprovable.
beschämen
Fer que un altre senti vergonya, fent-li retrets.

avergonyir-se v
sich schämen
Forma pronominal de avergonyir.

avergonyit /a.veɾ.ɣoˈɲit/ /a.βer.ɣoˈɲit/ /a.βeɾ.ɣoˈɲit/ /ə.vər.ɣuˈɲit/ /ə.vəɾ.ɣoˈɲit/ /ə.βər.ɡuˈɲit/ v
verschämt
Participi masculí singular del verb avergonyir.

aversió /a.veɾ.siˈo/ /a.βer.siˈo/ /a.βeɾ.siˈo/ /ə.vəɾ.siˈo/ /ə.βər.siˈo/ n fem
Aversion
Repugnància, envers algú o alguna cosa.

avet /aˈvet/ /aˈβet/ /əˈvət/ /əˈvɛt/ n masc
Tanne Tannenbaum

avi /ˈa.vi/ /ˈa.vi/ /ˈa.βi/ n masc
Großvater Opa
Progenitor del progenitor, pare del pare o de la mare de qui s'està parlant.
Großparent
En general, persona molt gran, amb l'edat de poder ser avi.

aviació /a.vi.a.siˈo/ /a.βi.a.siˈo/ /ə.vi.ə.siˈo/ /ə.βi.ə.siˈo/ n fem
Luftfahrt

aviat /a.viˈat/ /a.βiˈat/ /ə.viˈat/ /ə.βiˈat/ adv
bald

aviram /a.viˈɾam/ /a.βiˈɾam/ /ə.viˈɾam/ /ə.βiˈɾam/ n
Geflügel

avis /ˈa.vis/ /ˈa.vis/ /ˈa.βis/ n masc
Großeltern
(especialment en plural) ascendents, avantpassats

avió /a.viˈo/ /a.βiˈo/ /ə.viˈo/ n masc
Flugzeug

avorriment /a.vo.riˈment/ /a.βo.riˈmen/ /ə.vo.riˈment/ /ə.vu.riˈmen/ /ə.βu.riˈmen/ n masc
Langeweile

avortament /a.voɾ.taˈment/ /a.βor.taˈmen/ /a.βoɾ.taˈmen/ /ə.voɾ.təˈment/ /ə.vur.təˈmen/ /ə.βur.təˈmen/ n masc
Abtreibung

avui /aˈvuj/ /aˈβuj/ /əˈvuj/ adv
heute
En el dia actual.

avèstic /aˈvɛs.tik/ /aˈβɛs.tik/ /əˈvɛs.tik/ /əˈβɛs.tik/ n masc
avestisch

avís /aˈvis/ /aˈβis/ /əˈvis/ n masc
Bescheid Benachrichtigung
Missatge que hom dona a algú o que fa públic.
Aviso
(nàutica) Vaixell de guerra lleuger que abans de la invenció de la ràdio s'utilitzava per transferir missatges a naus embarcades o entre naus embarcades.

axioma /ak.siˈo.ma/ /ək.siˈo.mə/ n masc
Axiom Grundsatz

axó /akˈso/ /əkˈso/ n masc
Axon

azimut /a.ziˈmut/ /ə.ziˈmut/ n masc
Azimut

aïllar /a.iˈʎa/ /a.iˈʎaɾ/ /ə.iˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. aïll aïlla aïllada aïllades aïllam aïllant aïllar aïllara aïllaran aïllarem aïllaren aïllares aïllareu aïllaria aïllarien aïllaries aïllarà aïllaràs aïllaré aïllaríem aïllaríeu aïllassen aïllasses aïllassin aïllassis aïllat aïllats aïllau aïllava aïllaven aïllaves aïlle aïllem aïllen aïlles aïllessen aïllesses aïllessin aïllessis aïlleu aïlli aïllin aïllis aïllo aïllà aïllàrem aïllàreu aïllàs aïllàssem aïllàsseu aïllàssim aïllàssiu aïllàvem aïllàveu aïllés aïlléssem aïllésseu aïlléssim aïlléssiu aïllí bal bal (1) occ sept val v
isolieren

babau /baˈbaw/ /bəˈβaw/ babaua adj masc
doof

bacallà /ba.kaˈʎa/ /bə.kəˈʎa/ n masc
Kabeljau Dorsch

bachata /baˈt͡ʃa.ta/ /bəˈt͡ʃa.tə/ n fem
Bachata
Ball popular originari de la República Dominicana, de sentiments amargs i densos, i de temps generalment lent, derivat del bolero i relacionat amb el merengue, i l'estil musical que en deriva.

bacil /baˈsil/ /bəˈsil/ n masc
Bazillus

bacteri /bakˈtɛ.ɾi/ n masc
Bakterium Bakterie

badall /baˈðaʎ/ /bəˈðaj/ /bəˈðaʎ/ n masc
Gähnen
Inspiració involuntària provocada per la son o per l'avorriment, resultat de badallar.

badallar /ba.ðaˈʎa/ /ba.ðaˈʎaɾ/ /bə.ðəˈja/ /bə.ðəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. badall badalla badallada badallades badallam badallant badallar badallara badallaran badallarem badallaren badallares badallareu badallaria badallarien badallaries badallarà badallaràs badallaré badallaríem badallaríeu badallassen badallasses badallassin badallassis badallat badallats badallau badallava badallaven badallaves badalle badallem badallen badalles badallessen badallesses badallessin badallessis badalleu badalli badallin badallis badallo badallà badallàrem badallàreu badallàs badallàssem badallàsseu badallàssim badallàssiu badallàvem badallàveu badallés badalléssem badallésseu badalléssim badalléssiu badallí bal bal (1) occ sept val v
gähnen

badia /baˈði.a/ n fem
Bucht Golf

badoc /baˈðɔk/ /bəˈðɔk/ n masc
Dummkopf
Persona que bada, babau o ximplet.

bafut /baˈfut/ /bəˈfut/ n masc
Bafut

bagra nassuda n fem
Hasel

baia /ˈba.ja/ /ˈba.jə/ n fem
Beere

baioneta /ba.јuˈne.ta/ /bə.јuˈnɛ.tə/ n fem
Bajonett

baix /ˈbajʃ/ adj masc
nieder niedrig
De mida inferior a l'ordinària.

baix /ˈbajʃ/ adv
niedrig
A poca altura.

baix alemany /ˌba.ʒə.ɫəˈmaɲ/ /ˌbaj.ʒa.ɫeˈmaɲ/ n masc
Niederdeutsch

baix elèctric n masc
Bass Bassgitarre

baixa /ˈba.ʃa/ /ˈba.ʃə/ /ˈbaj.ʃa/ n fem
Verlust
Víctima de la guerra que ja no pot combatre, perquè ha mort o ha estat greument ferida.

baixar /bajˈʃa/ /bajˈʃaɾ/ /baˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. baix baixa baixada baixades baixam baixant baixar baixara baixaran baixarem baixaren baixares baixareu baixaria baixarien baixaries baixarà baixaràs baixaré baixaríem baixaríeu baixassen baixasses baixassin baixassis baixat baixats baixau baixava baixaven baixaves baixe baixem baixen baixes baixessen baixesses baixessin baixessis baixeu baixi baixin baixis baixo baixà baixàrem baixàreu baixàs baixàssem baixàsseu baixàssim baixàssiu baixàvem baixàveu baixés baixéssem baixésseu baixéssim baixéssiu baixí bal bal (1) occ sept val v
herunterladen
(informàtica) Transferir dades o fitxers des d'un servidor remot a un ordinador local.

baixkir /bajʃˈkiɾ/ /bəʃˈkir/ adj masc
Baschkirisch baschkirisch
Relatiu al poble dels baixkirs, la seva cultura o la llengua.

baixkir /bajʃˈkiɾ/ /bəʃˈkir/ n masc
Baschkirisch
Natural d'un poble de la república russa de Baixkíria.
Baschkirisch baschkirisch
(només en singular) Llengua turquesa de la república russa de Baixkíria.

baka /ˈba.ka/ /ˈba.kə/ n masc
Baka

bakoko /baˈko.ko/ /bəˈko.ko/ /bəˈko.ku/ n masc
Bakoko

bala /ˈba.ɫa/ n fem
Kugel
Fardell gros de llana, cotó o altra matèria tèxtil, de peladures, encenalls, etc., premsat i lligat amb cintes metàl·liques o de material plàstic, amb filferros, etc.
Projectil que es fa servir en armes de foc.

balada n fem
Ballade

balalaica /ba.laˈlaj.ka/ /bə.ɫəˈɫaj.kə/ n fem
Balalaika

balancejar /ba.ɫan.seˈd͡ʒa/ /ba.ɫan.seˈd͡ʒaɾ/ /ba.ɫan.seˈʒa/ /bə.ɫən.səˈd͡ʒa/ /bə.ɫən.səˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) balancege balancegem balancegen balanceges balancegessen balancegesses balancegessin balancegessis balancegeu balancegi balancegin balancegis balancegés balancegéssem balancegésseu balancegéssim balancegéssiu balancegí balanceig balanceja balancejada balancejades balancejam balancejant balancejar balancejara balancejaran balancejarem balancejaren balancejares balancejareu balancejaria balancejarien balancejaries balancejarà balancejaràs balancejaré balancejaríem balancejaríeu balancejassen balancejasses balancejassin balancejassis balancejat balancejats balancejau balancejava balancejaven balancejaves balancejo balancejà balancejàrem balancejàreu balancejàs balancejàssem balancejàsseu balancejàssim balancejàssiu balancejàvem balancejàveu occ sept val v
balanciere

balança /baˈɫan.sa/ /bəˈɫan.sə/ n fem
Waage
Estri emprat per calcular la massa o el pes d'un objecte per comparació amb uns pesos.

balança comercial n fem
Handelsbilanz

balcó /baɫˈko/ n masc
Balkon

balear /ba.ɫeˈaɾ/ /bə.ɫeˈa/ /bə.ɫeˈar/ adj
balearisch
Pertanyent o relatiu a illes Balears, els seus habitants o al seu dialecte.

balena /baˈɫe.na/ /bəˈɫə.nə/ /bəˈɫɛ.nə/ n fem
Wal Walfisch
(mamífer) Mamífer cetaci del subordre dels misticets.

balena amb gep n fem
Buckelwal

balena franca comuna n fem
Südkaper

balena franca nana n fem
Zwergglattwal

balena franca àrtica n fem
Grönlandwal

balena grisa n fem
Grauwal

ball /ˈbaʎ/ n masc
Ball

ballar /baˈʎa/ /baˈʎaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) ball balla ballada ballades ballam ballant ballar ballara ballaran ballarem ballaren ballares ballareu ballaria ballarien ballaries ballarà ballaràs ballaré ballaríem ballaríeu ballassen ballasses ballassin ballassis ballat ballats ballau ballava ballaven ballaves balle ballem ballen balles ballessen ballesses ballessin ballessis balleu balli ballin ballis ballo ballà ballàrem ballàreu ballàs ballàssem ballàsseu ballàssim ballàssiu ballàvem ballàveu ballés balléssem ballésseu balléssim balléssiu ballí occ sept val v
tanzen

ballesta /baˈʎes.ta/ /bəˈʎes.tə/ n fem
Armbrust
Arma destinada a llançar dards i fletxes, que, a diferència de l'arc, tensa la corda mitjançant algun mecanisme i així queda tensada sense que l'usuari tingui que aguantar-la, la qual cosa facilita la punteria. Té un suport perpendicular a l'arc (arbrer) on descansa la fletxa quan està carregada.

balneari /baɫ.neˈa.ɾi/ /bəɫ.neˈa.ɾi/ n masc
spa

balutxi /baˈɫu.t͡ʃi/ /bəˈɫu.t͡ʃi/ n masc
Belutschisch

balístic /baˈɫis.tik/ /bəˈɫis.tik/ adj masc
ballistisch

bambara /bamˈba.ɾa/ /bəmˈba.ɾə/ n neut
Bambara
(masculí singular) Llengua del grup mandé parlada a Mali i als estats veïns com a llengua franca.

bambú /bamˈbu/ n masc
Bambus

bamum /baˈmum/ /bəˈmum/ n masc
Bamun

ban /ˈban/ n masc
Erlass

banal /baˈnaɫ/ /bəˈnaɫ/ adj
banal

banalitzar /ba.na.ɫiˈd͡za/ /ba.na.ɫiˈza/ /ba.na.ɫiˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) banalitz banalitza banalitzada banalitzades banalitzam banalitzant banalitzar banalitzara banalitzaran banalitzarem banalitzaren banalitzares banalitzareu banalitzaria banalitzarien banalitzaries banalitzarà banalitzaràs banalitzaré banalitzaríem banalitzaríeu banalitzassen banalitzasses banalitzassin banalitzassis banalitzat banalitzats banalitzau banalitzava banalitzaven banalitzaves banalitze banalitzem banalitzen banalitzes banalitzessen banalitzesses banalitzessin banalitzessis banalitzeu banalitzi banalitzin banalitzis banalitzo banalitzà banalitzàrem banalitzàreu banalitzàs banalitzàssem banalitzàsseu banalitzàssim banalitzàssiu banalitzàvem banalitzàveu banalitzés banalitzéssem banalitzésseu banalitzéssim banalitzéssiu banalitzí occ sept val v
banalisieren

banana /baˈna.na/ n fem
Banane

banc /ˈbaŋ/ /ˈbaŋk/ /ˈbaŋk/ n masc
Bank
Seient estret i llarg per a més de dues persones.
Entitat on es poden dipositar diners i fer operacions financeres.

banc de dades n masc
Datenbank

bandera /banˈde.ɾa/ n fem
Flagge Fahne
Senyera, símbol estampat sobre una peça de roba per designar un país o territori.
Flagge
Causa.

banderó de córner n masc
Eckfahne

bandoneó /ban.do.neˈo/ /bən.do.nəˈo/ /bən.du.nəˈo/ n masc
Bandoneon

banjo /ˈbaɲ.d͡ʒo/ /ˈbaɲ.ʒo/ /ˈbaɲ.ʒu/ n masc
Banjo

banquet /baŋˈket/ /bəŋˈkət/ /bəŋˈkɛt/ n masc
Bankett

banqueta /baŋˈke.ta/ /bəŋˈkə.tə/ /bəŋˈkɛ.tə/ n fem
Bank

bantu /ˈban.tu/ n neut
Bantu
(masculí singular) Grup de llengües de la família nigerocongolesa parlades al sud de l’equador.

bany n masc
Bad Badezimmer
Immersió total en un líquid, especialment en aigua.
Habitació d'una casa adequada per a la higiene personal on hi ha una banyera.
Exposició a les radiacions.

bany maria n masc
Wasserbad Bain-Marie

banya /ˈba.ɲa/ n fem
Horn
Apèndix ossi d'alguns animals.
Apèndix nasal o frontal no ossi d’alguns animals.
Beule
(col·loquial) Contusió en el front.

banyar /baˈɲa/ /baˈɲaɾ/ /bəˈɲa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) bany banya banyada banyades banyam banyant banyar banyara banyaran banyarem banyaren banyares banyareu banyaria banyarien banyaries banyarà banyaràs banyaré banyaríem banyaríeu banyassen banyasses banyassin banyassis banyat banyats banyau banyava banyaven banyaves banye banyem banyen banyes banyessen banyesses banyessin banyessis banyeu banyi banyin banyis banyo banyà banyàrem banyàreu banyàs banyàssem banyàsseu banyàssim banyàssiu banyàvem banyàveu banyés banyéssem banyésseu banyéssim banyéssiu banyí occ sept val v
baden eintauchen

banyera /baˈɲe.ɾa/ /bəˈɲe.ɾə/ n fem
Badewanne

banús /baˈnus/ /bəˈnus/ n masc
Ebenholz

baptisme /bapˈtiz.me/ /bəpˈtiz.mə/ n masc
Taufe
Sagrament amb el qual s’esdevé membre de l’Església.

baptisme de foc n masc
Feuertaufe

bar /ˈbar/ n masc
Bar
Establiment on se serveixen begudes i menjar, normalment al taulell, i on es pot escoltar música.

baralla /baˈɾa.ʎa/ /bəˈɾa.jə/ /bəˈɾa.ʎə/ n fem
Streit
Acte de barallar-se.
Kartenspiel
Joc complet per a jugar a un joc de cartes determinat.

barallar /ba.ɾaˈʎa/ /ba.ɾaˈʎaɾ/ /bə.ɾəˈja/ /bə.ɾəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) barall baralla barallada barallades barallam barallant barallar barallara barallaran barallarem barallaren barallares barallareu barallaria barallarien barallaries barallarà barallaràs barallaré barallaríem barallaríeu barallassen barallasses barallassin barallassis barallat barallats barallau barallava barallaven barallaves baralle barallem barallen baralles barallessen barallesses barallessin barallessis baralleu baralli barallin barallis barallo barallà barallàrem barallàreu barallàs barallàssem barallàsseu barallàssim barallàssiu barallàvem barallàveu barallés baralléssem barallésseu baralléssim baralléssiu barallí occ sept val v
streiten
(pronominal) Manifestar agressivament el desacord amb una altra persona.

barallar-se v
streiten

barana /baˈɾa.na/ /bəˈɾa.nə/ /ˈbɾa.nə/ n fem
Geländer

barat /baˈɾat/ /bəˈɾat/ barata adj masc
billig preiswert
De poc preu.

barb /ˈbarp/ n masc
Mitesser
Petita massa blanquinosa de substància sebàcia, amb la punta negra, erupció cutània comuna de l'acne.
Barbe
Peixos de la família dels ciprínids que habiten les aigües fredes de la part alta dels rius (Barbus barbus).

barb caní n masc
Fluss-Schleimfisch

barb roig n masc
Elritze

barba /ˈbaɾ.ba/ n fem
Bart
Pèl que els homes de vegades es deixen créixer per la cara i en especial el què hi ha a la barbeta.
(ornitologia) Cadascun dels filaments paral·lels disposats en un mateix pla a banda i banda del raquis de les plomes dels ocells.
Columna de glaç que penja de les branques d'un arbre o similar.

barbarisme /baɾ.baˈɾiz.me/ /bər.bəˈɾiz.mə/ n masc
Barbarismus
Forma lingüística, generalment lèxica, incorrecta en llurs regles d'escriptura, pronúncia o sintaxi (no normativa), no reconeguda com a pròpia (generalment d'origen estranger, com per exemple els castellanismes).

barbeta /baɾˈbe.ta/ /bərˈbɛ.tə/ /bəɾˈbə.tə/ n fem
Kinn
Peça de corda, cordill o filàstica que manté lligats els dos extrems d'altres dues cordes de manera que una corda sigui la continuació de l'altra.

barbolla /baɾˈbo.ʎa/ /bərˈbo.ʎə/ n fem
Geplapper

barca /ˈbar.kə/ /ˈbaɾ.ka/ n fem
Boot
Embarcació de mida reduïda, especialment quan està descoberta i està pensada per trajectes curts i poc complicats.

bari n masc
Barium

barió /ba.ɾiˈo/ /bə.ɾiˈo/ n masc
Baryon

barnús /baɾˈnus/ /bərˈnus/ n masc
Bademantel

barra de pa n fem
Laib

barrar /baˈra/ /baˈraɾ/ /bəˈra/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg barr barra barrada barrades barrant barrar barrara barraran barrarem barraren barrares barrareu barraria barrarien barraries barrarà barraràs barraré barraríem barraríeu barrassen barrasses barrat barrats barrau barrava barraven barraves barre barrem barren barres barressen barresses barressin barressis barreu barri barrin barris barro barrà barràrem barràreu barràssem barràsseu barràvem barràveu barrés barréssem barrésseu barréssim barréssiu barrí occ sept val val (1) v
durchstreichen
Assegurar el tancament d'una porta o finestra amb una barra.

barrera /baˈre.ɾa/ /bəˈre.ɾə/ n fem
Sperre

barret /baˈret/ /bəˈrət/ /bəˈrɛt/ n masc
Hut
Peça de vestir que cobreix el cap, un casquet amb ala al voltant.

barri n masc
Hof
Clos de paret davant d'un mas.
Stadtviertel Stadtteil
Subdivisió d'una ciutat.

barricada /ba.riˈka.ða/ /bə.riˈka.ðə/ n fem
Barrikade

barrufar /ba.ruˈfa/ /ba.ruˈfaɾ/ /bə.ruˈfa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) barruf barrufa barrufada barrufades barrufam barrufant barrufar barrufara barrufaran barrufarem barrufaren barrufares barrufareu barrufaria barrufarien barrufaries barrufarà barrufaràs barrufaré barrufaríem barrufaríeu barrufassen barrufasses barrufassin barrufassis barrufat barrufats barrufau barrufava barrufaven barrufaves barrufe barrufem barrufen barrufes barrufessen barrufesses barrufessin barrufessis barrufeu barrufi barrufin barrufis barrufo barrufà barrufàrem barrufàreu barrufàs barrufàssem barrufàsseu barrufàssim barrufàssiu barrufàvem barrufàveu barrufés barruféssem barrufésseu barruféssim barruféssiu barrufí occ sept val v
schlumpf

barrufet /ba.ruˈfet/ /bə.ruˈfət/ /bə.ruˈfɛt/ n masc
Schlumpf
En televisió, cinema i còmics, personatge fantàstic de color blau, amb cua rodona i majoritàriament vestit de blanc fins a la cintura amb una mena de malles i pel cap amb una mena de barretina caiguda cap endavant.

baròmetre /baˈɾɔ.me.tɾe/ n masc
Barometer

baró /baˈɾo/ n masc
Baron
Persona que posseeix el títol nobiliari de baró.

basar /baˈza/ /baˈzaɾ/ /bəˈzar/ n masc
Basar
Mercat públic del Pròxim Orient.

basc adj masc
baskisch
Relatiu o pertanyent als bascos, al País Basc o a la seva llengua.

basc n masc
baskisch
Habitant del País Basc
Baskische baskisch
(masculí singular) Llengua isolada parlada al País Basc, part de Navarra i a l'Iparralde.

base /ˈba.ze/ n fem
Basis
Centre, el punt imprescindible per a entendre o desenvolupar una disciplina a partir de la qual es pot començar a fer alguna cosa.
Stützpunkt
Recinte militar.
Grundlinie
(química) Que té propietats bàsiques en contraposició a àcid.
(beisbol) Cadascun dels quatre punts situats en els angles d'un camp interior.

base de coneixements n fem
Wissensdatenbank

base de dades n fem
Datenbank

base de fets n fem
Faktendatenbank

basi /ˈba.zi/ n masc
Unterarm

basiònim /ba.ziˈɔ.nim/ /bə.ziˈɔ.nim/ n masc
Basionym

basquetbol /ˌbas.kebˈbɔɫ/ /ˌbas.kedˈbɔɫ/ n masc
Basketball

bassal /baˈsaɫ/ /bəˈsaɫ/ n masc
Pfütze
Capa de líquid vessat al terra.

bastard /basˈtaɾt/ /bəsˈtart/ adj
unehelich
Nascut fora del matrimoni.

bastard /basˈtaɾt/ /bəsˈtart/ n masc
Bastard
Fill nascut fora del matrimoni.

bastida /basˈti.ða/ /bəsˈti.ðə/ n fem
Gerüst

bastiment /bas.tiˈmen/ /bas.tiˈment/ /bəs.tiˈmen/ /bəs.tiˈment/ n masc
Schiff
Vaixell mitjà de transport per mar.

basto /ˈbas.to/ /ˈbas.tu/ n masc
Stäbe
(jocs, plural) Coll de la baralla de cartes representada per un garrot o bastó en forma de clava.

bastons /basˈtons/ /bəsˈtons/ n masc
Claves
Instrument idiòfon de percussió d'origen afrocubà format per dos bastons, generalment de fusta, d'uns 20 cm de longitud i 2,5 cm de diàmetre, que es fan picar l'un contra l'altre.

bastó /basˈto/ n masc
Stock
Tros de fusta prim i llarg fàcilment manejable.
Vara de fusta generalment amb empunyadura per a repenjar-s’hi caminant.

basílica /baˈzi.ɫi.ka/ /bəˈzi.ɫi.kə/ n fem
Basilika

batall /baˈtaʎ/ /bəˈtaj/ /bəˈtaʎ/ n masc
Klöppel
Peça de ferro o altre metall en forma de gran "gota d'aigua" penjada a l’interior d’una campana per a fer-la sonar en colpir-la.

batalla /baˈta.ʎa/ /bəˈta.ʎə/ n fem
Schlacht Gefecht
Enfrontament entre adversaris que es diputen obertament un mateix objectiu.

batalló /ba.taˈʎo/ /bə.təˈʎo/ n masc
Bataillon

batedora /ba.teˈðo.ɾa/ /bə.təˈðo.ɾə/ n fem
Mixer
(cuina) Aparell per a batre, triturar i mesclar aliments.

bateria /ba.teˈɾi.a/ /bə.təˈɾi.ə/ n fem
Batterie
Conjunt d’aparells connectats per sumar el seu efecte.
Schlagzeug
Instrument de percussió compost per instruments idiòfons i membranòfons tocats per un sol intèrpret, com ara un o diversos tambors petits, un tambor gros que es fa sonar amb un pedal i uns platerets.

batollar /ba.toˈʎa/ /ba.toˈʎaɾ/ /bə.toˈʎa/ /bə.tuˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. batolla batollada batollades batollant batollar batollara batollaran batollarem batollaren batollares batollareu batollaria batollarien batollaries batollarà batollaràs batollaré batollaríem batollaríeu batollassen batollasses batollat batollats batollava batollaven batollaves batolle batollem batollen batolles batollessen batollesses batollessin batollessis batolleu batolli batollin batollis batollo batollà batollàrem batollàreu batollàssem batollàsseu batollàvem batollàveu batollés batolléssem batollésseu batolléssim batolléssiu batollí occ sept val val (1) v
abschlagen

batre /ˈba.tɾe/ /ˈba.tɾə/ alg bal bat bata batem baten batent batera bateren bateres bates batessen batesses batessin batessis bateu bati batia batien baties batin batis bato batran batre batrem batreu batria batrien batries batrà batràs batré batríem batríeu bats batuda batudes batut batuts baté batérem batéreu batés batéssem batésseu batéssim batéssiu batí batíem batíeu occ sept val v
schlagen
Moure amb ímpetu i força alguna cosa, com un ocell les seves ales.
hämmern
Donar cops amb el martell al ferro.

batxiller /ba.t͡ʃiˈʎe/ /ba.t͡ʃiˈʎeɾ/ /bə.t͡ʃiˈʎe/ n masc
Abiturient
Persona que ha obtingut el grau concedit en acabar l'educació secundària.

batxillerat /ba.t͡ʃi.ʎeˈɾat/ /bə.t͡ʃi.ʎəˈɾat/ n masc
Abitur
Títol que acredita que una persona ha superat els estudis de batxillerat.

bavarès /ba.vaˈɾes/ /ba.βaˈɾes/ /bə.vəˈɾəs/ /bə.vəˈɾɛs/ /bə.βəˈɾɛs/ adj masc
bayerisch
Relatiu a Baviera, la seva cultura o la llengua.

bavarès /ba.vaˈɾes/ /ba.βaˈɾes/ /bə.vəˈɾəs/ /bə.vəˈɾɛs/ /bə.βəˈɾɛs/ n masc
Bayer
Natural de Baviera.
Bairisch Bayer
(masculí singular) Grup de dialectes de l'alt alemany parlats a Àustria i part de Baviera.

bavejar /ba.veˈd͡ʒaɾ/ /ba.βeˈd͡ʒa/ /ba.βeˈʒa/ /bə.vəˈd͡ʒa/ /bə.vəˈʒa/ /bə.βəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) bavege bavegem bavegen baveges bavegessen bavegesses bavegessin bavegessis bavegeu bavegi bavegin bavegis bavegés bavegéssem bavegésseu bavegéssim bavegéssiu bavegí baveig baveja bavejada bavejades bavejam bavejant bavejar bavejara bavejaran bavejarem bavejaren bavejares bavejareu bavejaria bavejarien bavejaries bavejarà bavejaràs bavejaré bavejaríem bavejaríeu bavejassen bavejasses bavejassin bavejassis bavejat bavejats bavejau bavejava bavejaven bavejaves bavejo bavejà bavejàrem bavejàreu bavejàs bavejàssem bavejàsseu bavejàssim bavejàssiu bavejàvem bavejàveu occ sept val v
sabbern
Treure bava, fer baves.

bavosa blanca n fem
Streifenschleimfisch

bavosa morruda n fem
Roter Spitzkopfschleimfisch

bec /ˈbek/ /ˈbək/ /ˈbɛk/ n masc
Schnabel
Òrgan de la boca dels ocells formada per beines còrnies.

becada /beˈka.ða/ /bəˈka.ðə/ n fem
Waldschnepfe
Ocell de bec llarg i prim de la família dels escolopàcids (Scolopax rusticola).

bedoll /beˈðoʎ/ n masc
Birke
Arbre de la família de les betulàcies (Betula pendula) de fulles petites caduques, d’escorça clara i de fruits molt petits.
Fusta de Betula.

beguda /beˈɣu.ða/ n fem
Getränk Trank
Líquid que hom beu.

beina /bej.na/ /bɛj.nə/ n fem
Scheide
Funda on es guarda la fulla d'una arma blanca o, fins i tot, la de diversos instruments de tall.
Hülle
(anatomia) Estructura que cobreix un òrgan.

beix /ˈbeʃ/ adj
beige Beige

belar /beˈɫa/ /beˈɫaɾ/ /bəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) bel bela belada belades belam belant belar belara belaran belarem belaren belares belareu belaria belarien belaries belarà belaràs belaré belaríem belaríeu belassen belasses belassin belassis belat belats belau belava belaven belaves bele belem belen beles belessen belesses belessin belessis beleu beli belin belis belo belà belàrem belàreu belàs belàssem belàsseu belàssim belàssiu belàvem belàveu belés beléssem belésseu beléssim beléssiu belí occ sept val v
blöken
Fel bels les ovelles o altre bestiar de llana i el cabrum.

belarús /be.ɫaˈrus/ /bə.ɫəˈrus/ belarussa belarussos adj masc
belarusisch
Relatiu a Belarús, abans Bielorússia, la seva cultura o la llengua.

belarús /be.ɫaˈrus/ /bə.ɫəˈrus/ n masc
Belarusse
Natural de Belarús, abans Bielorússia.
Weißrussisch
(invariable) Llengua eslava de la branca oriental, parlada a Bielorússia i a parts de Polònia.

belga /ˈbeɫ.ɣa/ /ˈbɛɫ.ɣə/ adj
belgisch
Relatiu o pertanyent a Bèlgica.

belga /ˈbeɫ.ɣa/ /ˈbɛɫ.ɣə/ n neut
Belgier
Persona que habita o és originària de Bèlgica.

belles arts n fem
schöne Künste

bellesa /beˈʎe.za/ /bəˈʎə.zə/ /bəˈʎɛ.zə/ n fem
Schönheit Schöne

bena /ˈbe.na/ /ˈbə.nə/ /ˈbɛ.nə/ n fem
Verband

benefici /be.neˈfi.si/ /bə.nəˈfi.si/ /bə.nəˈfi.si/ /bɛ.nɛˈfi.si/ n masc
Gewinn Nutzen

beneir /be.neˈi/ /be.neˈiɾ/ bal beneeix beneeixen beneeixes beneeixi beneeixin beneeixis beneeixo beneesc beneesqui beneesquin beneesquis beneint beneir beneiran beneirem beneireu beneiria beneirien beneiries beneirà beneiràs beneiré beneiríem beneiríeu beneí beneíem beneíeu beneírem beneíreu beneís beneíssem beneísseu beneíssim beneíssiu beneïa beneïda beneïdes beneïen beneïes beneïguem beneïgueu beneïm beneïra beneïren beneïres beneïsc beneïsca beneïsquen beneïsques beneïssen beneïsses beneïssin beneïssis beneït beneïts beneïu beneïx beneïxen beneïxes beneïxo n-occ occ sept val v
benedeien

benestar /ˌbe.nesˈta/ /ˌbe.nesˈtaɾ/ /ˌbe.nəsˈta/ n masc
Wohlbefinden
Situació en què es troben satisfetes les necessitats de tots els dominis de la vida humana, incloent-hi els aspectes físics, emocionals i socials.

bengalí /beŋ.ɡaˈɫi/ /bəŋ.ɡəˈɫi/ bengalís adj
bengalisch Bengali
Relatiu a Bengala, als seus habitant o la seva llengua.

bengalí /beŋ.ɡaˈɫi/ /bəŋ.ɡəˈɫi/ n neut
Bengale Bengali
Natural de la regió de Bengala, de l'estat indi de Bengala Occidental o de Bangla Desh.
Bengali Bengalisch
(masculí singular) Llengua indoeuropea originària de Bengala.

benvingut /ˌbem.biŋˈɡut/ /ˌbeɱ.viŋˈɡut/ /ˌbeɱ.viŋˈɡut/ adj masc
willkommen
Ben acollit

benzina /benˈzi.na/ /bənˈzi.nə/ n fem
Benzin

berber /beɾˈbeɾ/ /bərˈber/ adj
berberisch
amazic

berber /beɾˈbeɾ/ /bərˈber/ n neut
Berber
amazic (gentilici)
(invariable) amazic (llengua)

beril·li /beˈɾiɫ.ɫi/ /bəˈɾi.ɫi/ /bəˈɾiɫ.ɫi/ n masc
Beryllium

berkeli /bərˈkɛ.ɫi/ n masc
Berkelium

berlina /beɾˈɫi.na/ /bərˈɫi.nə/ n fem
Berliner
Pasta rodona, com un dònut sense forat, amb un farciment dolç.

berruga /beˈru.ɣa/ /bəˈru.ɣə/ n fem
Warze

besar /beˈza/ /beˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) bes besa besada besades besam besant besar besara besaran besarem besaren besares besareu besaria besarien besaries besarà besaràs besaré besaríem besaríeu besassen besasses besassin besassis besat besats besau besava besaven besaves bese besem besen beses besessen besesses besessin besessis beseu besi besin besis beso besà besàrem besàreu besàs besàssem besàsseu besàssim besàssiu besàvem besàveu besés beséssem besésseu beséssim beséssiu besí occ sept val v
küssen

besavi /beˈza.vi/ /beˈza.βi/ /bəˈza.vi/ /bəˈza.βi/ n masc
Urgroßvater

bescoll /besˈkɔʎ/ /bəsˈkɔʎ/ n masc
Nacken

bescuit /besˈkujt/ /bəsˈkujt/ n masc
Zwieback
Galeta o pa cuit per duplicat.

besneboda /bez.neˈbo.ða/ /bəz.nəˈβo.ðə/ n fem
Nichte Enkelin

besnebot /bez.neˈbot/ /bəz.nəˈβot/ n masc
Großneffe

besnet /bezˈnet/ /bəzˈnet/ n masc
Großenkel

besoncle /beˈzoŋ.kɫe/ /bəˈzoŋ.kɫə/ n masc
Großonkel

bessó /beˈso/ n masc
Zwilling
Cadascun dels dos o més germans nats en el mateix part.

bestia /besˈti.a/ /bəsˈti.ə/ n fem
Großtante
Tia del pare o de la mare.

bestiola /bes.tiˈo.ɫa/ /bəs.tiˈɔ.ɫə/ n fem
Wanze
Animal petit, generalment en to afectiu.

bestreta /besˈtɾe.ta/ /bəsˈtɾɛ.tə/ n fem
Vorschuss

besàvia /bezˈa.vi.a/ /bezˈa.βi.a/ /bəzˈa.vi.ə/ /bəzˈa.βi.ə/ n fem
Urgroßmutter

beure /ˈbew.ɾe/ /ˈbəw.ɾə/ /ˈbɛw.ɾə/ bal bec bega beguda begudes beguem beguen beguera begueren begueres begues beguessen beguesses beguessin beguessis begueu begui beguin beguis begut beguts begué beguérem beguéreu begués beguéssem beguésseu beguéssim beguéssiu beguí beim beis beu beuen beuran beure beurem beureu beuria beurien beuries beurà beuràs beuré beuríem beuríeu beus bevem bevent beveu bevia bevien bevies bevíem bevíeu occ val v
trinken

bibliografia /bi.bɫi.o.ɣɾaˈfi.a/ /bi.bɫi.o.ɣɾəˈfi.ə/ /bi.bɫi.u.ɣɾəˈfi.ə/ /bi.βɫi.u.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
Bibliografie Bibliographie
Relació sistemàtica i ordenada de llibres, articles i documents en general, corresponents a una temàtica determinada o un autor.

biblioteca /bi.bɫi.oˈte.ka/ /bi.bɫi.oˈtɛ.kə/ /bi.bɫi.uˈtɛ.kə/ n fem
Bibliothek Bücherei
Servei cultural que organitza i manté el dipòsit, la classificació, la conservació i la consulta o lectura de llibres o d'altre material gràfic.

biblioteca gràfica n fem
Grafik-Bibliothek

bibliotecari /bi.bɫi.o.teˈka.ɾi/ /bi.bɫi.o.təˈka.ɾi/ /bi.bɫi.u.təˈka.ɾi/ /bi.βɫi.u.təˈka.ɾi/ n masc
Bibliothekar

bicicleta /bi.siˈkɫe.ta/ /bi.siˈkɫə.tə/ /bi.siˈkɫɛ.tə/ n fem
Fahrrad Rad
Vehicle a pedals de dues rodes.
Fahrrad
(futbol) Driblatge en què el jugador passa una cama per sobre la pilota sense tocar-la i se l'emporta amb el peu de la cama contrària.

bidimensional /bi.ði.men.si.oˈnaɫ/ /bi.ði.mən.si.uˈnaɫ/ adj
zweidimensional

biennal /bi.enˈnaɫ/ /bi.ənˈnaɫ/ adj
bienal

bifurcació n fem
Gabelung
Punt on un sol camí, branca, riu, raonament, etc., se separa en altres dos de diferents.
Verzweigung
(informàtica) Instrucció que segons una condició, se salta un bloc d'instruccions o no, o bé, executa un bloc d'instruccions o un altre.

bifòbia /biˈfɔ.bi.a/ /biˈfɔ.βi.ə/ n fem
Biphobie

bilingüisme /bi.ɫiŋˈɡwiz.me/ /bi.ɫiŋˈɡwiz.mə/ n masc
Zweisprachigkeit

bilió /bi.ɫiˈo/ number masc
Billion

billar /biˈʎa/ /biˈʎar/ /biˈʎaɾ/ n masc
Billard

binaural /bi.nawˈɾaɫ/ /bi.nəwˈɾaɫ/ adj
binaural

biodiversitat /bi.o.ði.veɾ.siˈtat/ /bi.o.ði.vəɾ.siˈtat/ /bi.o.ði.βer.siˈtat/ /bi.o.ði.βeɾ.siˈtat/ /bi.u.ði.vər.siˈtat/ /bi.u.ði.βər.siˈtat/ n fem
Biodiversität

bioestratigrafia /ˌbi.o.es.tɾa.ti.ɣɾaˈfi.a/ /ˌbi.os.tɾə.ti.ɣɾəˈfi.ə/ /ˌbi.us.tɾə.ti.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
Biostratigraphie

biografia /bi.o.ɣɾaˈfi.a/ /bi.o.ɣɾəˈfi.ə/ /bi.u.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
Biografie Biographie

biologia /bi.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /bi.o.ɫoˈʒi.a/ /bi.o.ɫoˈʒi.ə/ /bi.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
Biologie
Ciència que estudia els éssers vius.

biològic /bi.oˈɫɔ.d͡ʒik/ /bi.oˈɫɔ.ʒik/ /bi.uˈɫɔ.ʒik/ biològica adj masc
biologisch

biotecnologia /ˌbi.o.teŋ.no.ɫoˈʒi.a/ /ˌbi.o.teɡ.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ˌbi.o.təŋ.no.ɫoˈʒi.ə/ /ˌbi.u.təŋ.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
Biotechnologie Biotechnik

birmà /birˈma/ n masc
Birmane Birmanin
Natural de Birmània o Myanmar.

bisbat /bizˈbat/ n masc
Bistum

bisbe /ˈbiz.be/ n masc
Bischof Bischöfin
Càrrec de la jerarquia de l'església cristiana, que té l'administració d'una diòcesi sota el seu control.

bisexualitat /bi.sek.su.a.ɫiˈtat/ /bi.sək.su.ə.ɫiˈtat/ n fem
Bisexualität

bismut n masc
Bismut Wismut

bisnaga /bizˈna.ɣa/ /bizˈna.ɣə/ n fem
Bischofskraut

bisó /biˈzo/ n masc
Bison

bitlla /ˈbi.ʎa/ /ˈbi.ʎə/ /ˈbiʎ.ʎa/ /ˈbiʎ.ʎə/ n fem
Kegel
(bitlles) Cadascuna de les peces de fusta o un altre material, més o menys cilíndriques, que es disposen dretes segons un determinat model a la zona de plantada.

bitlles /ˈbi.ʎes/ /ˈbi.ʎəs/ /ˈbiʎ.ʎes/ /ˈbiʎ.ʎəs/ n fem
Bowling

bitllet /biʎˈʎet/ /biʎˈʎɛt/ /biˈʎet/ /biˈʎət/ /biˈʎɛt/ n masc
Banknote Geldschein
Paper amb valor de diner, emès pel govern de cada país.
Eintrittskarte
Paper o cartró que dóna dret a entrar o seure en algun lloc, per exemple un bitllet de tren.
Los
Paper que acredita la participació en una rifa.

biwa n masc
Biwa

blanc /ˈbɫaŋ/ /ˈbɫaŋk/ /ˈbɫaŋk/ adj masc
weiß Weiß
Qualitat de blanc.

blanc /ˈbɫaŋ/ /ˈbɫaŋk/ /ˈbɫaŋk/ n masc
Weiß weiß
Color que emet o reflecteix la màxima llum visible per als humans. En els colors d'addició el blanc es forma per la unió dels tres colors bàsics d'addició; en els colors de subtracció es forma per l'absència de tots els altres colors.

blanquejar /bɫaŋ.keˈd͡ʒa/ /bɫaŋ.keˈd͡ʒaɾ/ /bɫaŋ.keˈʒa/ /bɫəŋ.kəˈd͡ʒa/ /bɫəŋ.kəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) blanquege blanquegem blanquegen blanqueges blanquegessen blanquegesses blanquegessin blanquegessis blanquegeu blanquegi blanquegin blanquegis blanquegés blanquegéssem blanquegésseu blanquegéssim blanquegéssiu blanquegí blanqueig blanqueja blanquejada blanquejades blanquejam blanquejant blanquejar blanquejara blanquejaran blanquejarem blanquejaren blanquejares blanquejareu blanquejaria blanquejarien blanquejaries blanquejarà blanquejaràs blanquejaré blanquejaríem blanquejaríeu blanquejassen blanquejasses blanquejassin blanquejassis blanquejat blanquejats blanquejau blanquejava blanquejaven blanquejaves blanquejo blanquejà blanquejàrem blanquejàreu blanquejàs blanquejàssem blanquejàsseu blanquejàssim blanquejàssiu blanquejàvem blanquejàveu occ sept val v
weißen
(intransitiu) Mostrar blancor, tirar a blanc.

blasfemar /bɫas.feˈma/ /bɫas.feˈmaɾ/ /bɫəs.fəˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) blasfem blasfema blasfemada blasfemades blasfemam blasfemant blasfemar blasfemara blasfemaran blasfemarem blasfemaren blasfemares blasfemareu blasfemaria blasfemarien blasfemaries blasfemarà blasfemaràs blasfemaré blasfemaríem blasfemaríeu blasfemassen blasfemasses blasfemassin blasfemassis blasfemat blasfemats blasfemau blasfemava blasfemaven blasfemaves blasfeme blasfemem blasfemen blasfemes blasfemessen blasfemesses blasfemessin blasfemessis blasfemeu blasfemi blasfemin blasfemis blasfemo blasfemà blasfemàrem blasfemàreu blasfemàs blasfemàssem blasfemàsseu blasfemàssim blasfemàssiu blasfemàvem blasfemàveu blasfemés blasfeméssem blasfemésseu blasfeméssim blasfeméssiu blasfemí occ sept val v
lästern beschimpfen

blasfèmia /bɫasˈfɛ.mi.a/ /bɫəsˈfɛ.mi.ə/ n fem
Blasphemie Gotteslästerung

blasme /ˈbɫaz.me/ /ˈbɫaz.mə/ n masc
Tadel

blat n masc
Weizen
Gra de la planta anteriorment citada, altament utilitzat en l'alimentació humana, en especial en l'elaboració de farines i aquestes en l'elaboració principalment de pa.

blat de moro /ˌbɫa.ðeˈmɔ.ɾo/ /ˌbɫad.deˈmɔ.ɾo/ /ˌbɫad.dəˈmɔ.ɾo/ /ˌbɫad.dəˈmɔ.ɾu/ n masc
Mais

blau adj masc
blau Blau

blau n masc
Blau Prellung
Color entre el verd i el violeta, el to propi del cel i del mar.
Prellung
Taca blavosa a la pell per la coagulació de la sang, especialment després d'un cop.

blau de Prússia /ˌbɫaw n masc
Preußischblau

ble /ˈbɫe/ /ˈbɫə/ /ˈbɫɛ/ /ˈbɾe/ n masc
Docht
Cordó curt de dins d'un ciri o espelma que s'encén per fer llum.

bleda /ˈbɫe.ða/ /ˈbɫə.ðə/ /ˈbɫɛ.ðə/ /ˈbɾe.ɾa/ n fem
Mangold
Verdura biennal comestible, de la qual se n'aprofiten les seves fulles llargues i toves.

bleda-rave /ˌbɫe.ðaˈra.ve/ /ˌbɫe.ðaˈra.βe/ /ˌbɫə.ðəˈra.və/ /ˌbɫɛ.ðəˈra.və/ /ˌbɫɛ.ðəˈra.βə/ n fem
Rote Beete

bloqueig /bɫoˈket͡ʃ/ /bɫoˈkət͡ʃ/ /bɫuˈkɛt͡ʃ/ n masc
Blockade
Acció de bloquejar.

bo /ˈbo/ bona bons adj masc
gut
Ple de bondat.
De qualitat.

boc /ˈbok/ /ˈbɔk/ n masc
Bock
Mascle de la cabra.

boca /ˈbo.ka/ n fem
Mund
(anatomia) Orifici que tenen els éssers vius que permet ingerir aliment.

bocadolça /ˌbo.kaˈðoɫ.sa/ /ˌbo.kəˈðoɫ.sə/ n masc
Rotgrauhai
Espècie de tauró de la família dels hexànquids de cos allargat, amb sis parells de fenedures branquials, aleta caudal endarrerida, de color marró fosc (Hexanchus griseus).

bocamoll /ˌbo.kaˈmɔʎ/ adj masc
geschwätzig

boccia n fem
Boccia

bocí /boˈsi/ /buˈsi/ n masc
Stück

bodega /boˈðe.ɣa/ /boˈðɛ.ɣə/ /buˈðɛ.ɣə/ n fem
Laderaum
(nàutica) Part d'un vaixell dins del seu buc que serveix de magatzem del material que s'hi transporta.

boga /ˈbo.ɣə/ /ˈbɔ.ɣa/ /ˈbɔ.ɣɔ/ /ˈbɔ.ɣə/ n fem
Rohrkolben
Diverses plantes del gènere tifàcies (Typha) que creixen als aiguamolls, les quals s'utilitzen per fer seients de cadires.
Gelbstriemen
Peix teleosti de la família dels espàrids. (Boops boops)

bogeria /bo.d͡ʒeˈɾi.a/ /bo.ʒeˈɾi.a/ /bo.ʒəˈɾi.ə/ /bu.ʒəˈɾi.ə/ n fem
Wahnsinn Verrücktheit

bohri n masc
Bohrium

boia /ˈbɔ.ja/ /ˈbɔ.jɔ/ /ˈbɔ.jə/ n fem
Boje Bake

boicot /bojˈkɔt/ /bujˈkɔt/ n masc
Boykott

boicotejar /boj.ko.teˈd͡ʒa/ /boj.ko.teˈd͡ʒaɾ/ /boj.ko.teˈʒa/ /boj.ko.təˈd͡ʒa/ /buj.ku.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) boicotege boicotegem boicotegen boicoteges boicotegessen boicotegesses boicotegessin boicotegessis boicotegeu boicotegi boicotegin boicotegis boicotegés boicotegéssem boicotegésseu boicotegéssim boicotegéssiu boicotegí boicoteig boicoteja boicotejada boicotejades boicotejam boicotejant boicotejar boicotejara boicotejaran boicotejarem boicotejaren boicotejares boicotejareu boicotejaria boicotejarien boicotejaries boicotejarà boicotejaràs boicotejaré boicotejaríem boicotejaríeu boicotejassen boicotejasses boicotejassin boicotejassis boicotejat boicotejats boicotejau boicotejava boicotejaven boicotejaves boicotejo boicotejà boicotejàrem boicotejàreu boicotejàs boicotejàssem boicotejàsseu boicotejàssim boicotejàssiu boicotejàvem boicotejàveu occ val v
boycott

boig /ˈbɔt͡ʃ/ adj masc
verrückt

boira /ˈboj.ɾə/ /ˈbɔj.ɾa/ /ˈbɔj.ɾɔ/ n fem
Nebel
Fenomen atmosfèric de núvols baixos, condensació d'aigua a tocar de terra que dificulta la visió.

boix /ˈbojʃ/ /ˈboʃ/ n masc
Buchs Buchsbaum

bol n masc
Bolus
Argila ferruginosa de coloració rogenca.
Schale
Recipient semiesfèric gran sense anses.
Contingut del recipient.

bolet /boˈɫet/ /boˈɫət/ /buˈɫɛt/ n masc
Sporokarp
Cos fructífer d'un fong superior.
Pilz
Fong, floridura.

bolivià /bo.ɫi.viˈa/ /bo.ɫi.βiˈa/ /bu.ɫi.viˈa/ adj masc
bolivianisch
Relatiu o pertanyent a Bolívia.

bolivià /bo.ɫi.viˈa/ /bo.ɫi.βiˈa/ /bu.ɫi.viˈa/ n masc
bolivianisch
Persona que habita o és originària de Bolívia.

bolquer /boɫˈke/ /boɫˈkeɾ/ /buɫˈke/ n masc
Windel

bolígraf /boˈɫi.ɣɾaf/ /boˈɫi.ɣɾəf/ /buˈɫi.ɣɾəf/ n masc
Kugelschreiber

bomba /ˈbom.ba/ n fem
Pumpe Bombe
Dispositiu pensat per a extreure un fluid d'algun lloc de forma canalitzada, en especial quan s'utilitza per a líquids.
Bombe
Màquina hidràulica que serveix per apagar incendis.
Aparell explosiu pensat per a atacar l'enemic.
(futbol americà) Passada llarga i alta dirigida a un receptor que fa una correguda llarga.

bombar /bomˈba/ /bomˈbaɾ/ /bumˈba/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bomb bomba bombada bombades bombam bombant bombar bombara bombaran bombarem bombaren bombares bombareu bombaria bombarien bombaries bombarà bombaràs bombaré bombaríem bombaríeu bombassen bombasses bombassin bombassis bombat bombats bombau bombava bombaven bombaves bombe bombem bomben bombes bombessen bombesses bombessin bombessis bombeu bombi bombin bombis bombo bombà bombàrem bombàreu bombàs bombàssem bombàsseu bombàssim bombàssiu bombàvem bombàveu bombés bombéssem bombésseu bombéssim bombéssiu bombí occ sept val v
pumpen
Fer anar la bomba per a treure aigua.

bombardeig /bom.baɾˈðet͡ʃ/ /bom.bəɾˈðət͡ʃ/ /bum.bərˈdɛt͡ʃ/ /bum.bərˈðɛt͡ʃ/ n masc
Bombardierung

bomber /bomˈbe/ /bomˈbeɾ/ /bumˈbe/ n masc
Feuerwehrmann

bombeta /bomˈbe.ta/ /bomˈbə.tə/ /bumˈbɛ.tə/ n fem
Glühbirne Glühlampe

bombo /ˈbom.bo/ /ˈbom.bu/ n masc
große Trommel
Instrument membranòfon de percussió consistent en un tambor molt gros que es toca amb una maça i que forma part de les bandes militars, de les orquestres i de la bateria de jazz.
Lostrommel
Caixa giratòria que conté números per treure a l'atzar.

bombolla /bomˈbo.ʎa/ /bomˈbo.ʎə/ /bumˈbo.ʎə/ n fem
Blase
Aire tancat per un tel líquid.

bombó /bomˈbo/ /bumˈbo/ n masc
Praline

bon Nadal Interjection
frohe Weihnachten

bon Nadal i feliç any nou /ˌbɔn Interjection
frohe Weihnachten und ein gutes neues Jahr

bon dia Interjection
guten Tag guten Morgen

bon vespre Interjection
guten Abend

bona nit Interjection
gute Nacht

bona tarda Interjection
guten Tag

bongos /ˈboŋ.gos/ /ˈboŋ.gus/ n masc
Bongos

bonic /boˈnik/ /buˈnik/ adj masc
schön

bonisme /boˈniz.me/ /boˈniz.mə/ /buˈniz.mə/ n masc
Gutmenschentum

bony n masc
Beule
Protuberància produïda en el cos per una contusió.
Bodenwelle
Protuberància produïda en una superfície per un cop.

bonítol /boˈni.toɫ/ /buˈni.tuɫ/ n masc
pelamid

bonítol llis n masc
ungestreifte Pelamide

booleà /bu.ɫeˈa/ adj masc
boolesch

bor n masc
Bor

bord /ˈbort/ adj masc
unehelich
Nascut d'uns pares no casats.
Branques noves d'un arbre que surten de la part de baix de la soca i no són d'aprofitament per fer fruit.

borinot /bo.ɾiˈnɔt/ /bu.ɾiˈnɔt/ n masc
Hummel
Insecte volador del gènere Bombus, voluminós i pelut.

borni /ˈbor.ni/ /ˈbɔr.ni/ bòrnia adj masc
einäugig

borratja /boˈra.d͡ʒa/ /boˈra.d͡ʒə/ /buˈra.d͡ʒə/ n fem
Borretsch

borratxera /bo.raˈt͡ʃe.ɾa/ /bo.rəˈt͡ʃe.ɾə/ /bu.rəˈt͡ʃe.ɾə/ n fem
Trunkenheit
(informal) embriaguesa

borsa /ˈbor.sə/ /ˈboɾ.sa/ n fem
Börse

bosc n masc
Wald Forst

bosnià /boz.niˈa/ /buz.niˈa/ adj masc
bosnisch
Relatiu a Bòsnia o als seus habitants.

bosnià /boz.niˈa/ /buz.niˈa/ n masc
Bosnier
Natural de la regió de Bòsnia o de l'estat de Bòsnia i Hercegovina.
Bosnisch
(només singular) Varietat estandarditzada del serbocroat a Bòsnia i Hercegovina.

bossa /ˈbo.sa/ /ˈbo.sə/ n fem
Tasche
Utensili amb nanses fet amb material flexible, emprat per a transportar coses de poc pes.

bossa d'aigua calenta n fem
Wärmflasche

bosó /boˈzo/ /buˈzo/ n masc
Boson

bot n masc
Weinschlauch
Recipient de cuir, originalment de boc per a contenir vi.
Sprung
Salt enlaire amb un impuls ràpid.

bota /ˈbo.ta/ /ˈbo.tə/ /ˈbɔ.tə/ n fem
Stiefel
Calçat alt que cobreix el peu i part de la cama fins a prop del genoll, sovint de cuiro.

boter /boˈte/ /boˈteɾ/ /buˈte/ n masc
Küfer
(professions) Un boter era un menestral que tenia l'ofici de fer bótes, tines, tonells, etc., destinats a contenir líquids, especialment vi, oli, o pesca salada.

botiga /boˈti.ɣa/ /boˈti.ɣə/ /buˈti.ɣa/ /buˈti.ɣə/ n fem
Geschäft Laden

botiguer /bo.tiˈɣe/ /bo.tiˈɣeɾ/ /bu.tiˈɣe/ n masc
Krämer

botulisme /bo.tuˈɫiz.me/ /bo.tuˈɫiz.mə/ /bu.tuˈɫiz.mə/ n masc
Botulismus

botxí /boˈt͡ʃi/ /buˈt͡ʃi/ n masc
Scharfrichter

botànic /boˈta.nik/ /buˈta.nik/ n masc
Botaniker
Persona versada en l’estudi de les plantes.

botànica /boˈta.ni.ka/ /boˈta.ni.kə/ /buˈta.ni.kə/ n fem
Botanik Pflanzenkunde

botó /boˈto/ /buˈto/ n masc
Knopf Taste

botó de direcció n masc
Richtungsknopf

botó de puny n masc
Manschettenknopf

bou n masc
Ochse Bulle
Animal mascle de la família bòvids (Bos taurus).

boví /boˈvi/ /boˈβi/ /buˈvi/ /buˈβi/ adj masc
Rind

boxa /ˈbok.sa/ /ˈbok.sə/ n fem
Boxen

braguer /bɾaˈɣe/ /bɾaˈɣeɾ/ /bɾəˈɣe/ n masc
Euter

bragueta /bɾaˈɣe.ta/ /bɾəˈɣə.tə/ /bɾəˈɣɛ.tə/ n fem
Hosenschlitz
Obertura de davant dels pantalons.

bramar /bɾaˈma/ /bɾaˈmaɾ/ /bɾəˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) bram brama bramada bramades bramam bramant bramar bramara bramaran bramarem bramaren bramares bramareu bramaria bramarien bramaries bramarà bramaràs bramaré bramaríem bramaríeu bramassen bramasses bramassin bramassis bramat bramats bramau bramava bramaven bramaves brame bramem bramen brames bramessen bramesses bramessin bramessis brameu brami bramin bramis bramo bramà bramàrem bramàreu bramàs bramàssem bramàsseu bramàssim bramàssiu bramàvem bramàveu bramés braméssem bramésseu braméssim braméssiu bramí occ sept val v
brüllen
Parlar amb grans crits les persones.

bramular /bɾa.muˈɫa/ /bɾa.muˈɫaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bramul bramula bramulada bramulades bramulam bramulant bramular bramulara bramularan bramularem bramularen bramulares bramulareu bramularia bramularien bramularies bramularà bramularàs bramularé bramularíem bramularíeu bramulassen bramulasses bramulassin bramulassis bramulat bramulats bramulau bramulava bramulaven bramulaves bramule bramulem bramulen bramules bramulessen bramulesses bramulessin bramulessis bramuleu bramuli bramulin bramulis bramulo bramulà bramulàrem bramulàreu bramulàs bramulàssem bramulàsseu bramulàssim bramulàssiu bramulàvem bramulàveu bramulés bramuléssem bramulésseu bramuléssim bramuléssiu bramulí occ sept val v
brüllen
Fer crits el bou, la vaca.

branca /ˈbɾaŋ.ka/ n fem
Ast Zweig
Divisió del tronc d'un arbre.
Brillenbügel
Cadascuna de les peces allargades d’unes ulleres per recolzar-se en les orelles.

brasa /ˈbɾa.za/ /ˈbɾa.zə/ n fem
Glut

braç n masc
Arm
(anatomia) Extremitat superior del cos.
Elle
Unitat de longitud, el doble d'un colze.

bresca /ˈbɾes.ka/ /ˈbɾəs.kə/ /ˈbɾɛs.kə/ n fem
Wabe

bressol /bɾeˈsɔɫ/ n masc
Wiege
(central, septentrional, alguerès) Llit per un bebè, generalment amb capacitat de ser gronxat.

bretxa /ˈbɾe.t͡ʃa/ /ˈbɾe.t͡ʃə/ n fem
Bresche Bruch
Obertura feta en una muralla per l’artilleria.

bretó adj masc
bretonisch Bretonisch
Relatiu a la Bretanya, als seus habitants o a la seva llengua.

bretó n masc
Bretonisch bretonisch
Natural de la Bretanya.
(masculí singular) Llengua cèltica originària de la Bretanya.

breu /ˈbɾew/ adj
kurz
De durada curta.

breu /ˈbɾew/ n masc
kurz
Document oficial i concís que tracta generalment d’afers administratius o un rescripte.

bri /ˈbɾi/ n masc
Grashalm

brida /ˈbɾi.ða/ /ˈbɾi.ðə/ n fem
Zaumzeug Zaum
Peça de ferro que es posa a la boca del cavall, a la qual es lliguen les regnes per governar-lo.
Element de metall o plàstic resistent que serveix per lligar i immobilitzar dues coses.
(pilota basca) Tira de cuir sobresortint del guant d'una cesta, que serveix per a lligar-hi la cinta.

brillant /bɾiˈʎan/ /bɾiˈʎant/ adj
hell brillant
Que brilla.

brillant /bɾiˈʎan/ /bɾiˈʎant/ n masc
brillant
Diamant tallat en facetes per sobre i per sota.

brillar /bɾilˈla/ /bɾiˈʎa/ /bɾiˈʎa/ /bɾiˈʎaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) brill brilla brillada brillades brillam brillant brillar brillara brillaran brillarem brillaren brillares brillareu brillaria brillarien brillaries brillarà brillaràs brillaré brillaríem brillaríeu brillassen brillasses brillassin brillassis brillat brillats brillau brillava brillaven brillaves brille brillem brillen brilles brillessen brillesses brillessin brillessis brilleu brilli brillin brillis brillo brillà brillàrem brillàreu brillàs brillàssem brillàsseu brillàssim brillàssiu brillàvem brillàveu brillés brilléssem brillésseu brilléssim brilléssiu brillí occ sept val v
leuchten

brindar /bɾinˈda/ /bɾinˈdaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) brind brinda brindada brindades brindam brindant brindar brindara brindaran brindarem brindaren brindares brindareu brindaria brindarien brindaries brindarà brindaràs brindaré brindaríem brindaríeu brindassen brindasses brindassin brindassis brindat brindats brindau brindava brindaven brindaves brinde brindem brinden brindes brindessen brindesses brindessin brindessis brindeu brindi brindin brindis brindo brindà brindàrem brindàreu brindàs brindàssem brindàsseu brindàssim brindàssiu brindàvem brindàveu brindés brindéssem brindésseu brindéssim brindéssiu brindí occ sept val v
anstoßen toasten
Beure a la salut d'algú.

brindis n masc
Trinkspruch Toast

brisa /ˈbɾi.za/ /ˈbɾi.zə/ n fem
Brise
Tipus de vent suau que es produeix al litoral a causa dels diferencials de temperatura, normalment al matí i a l'horabaixa.

brivall /bɾiˈvaʎ/ /bɾiˈvaʎ/ /bɾiˈβaʎ/ n masc
Schelm
Noi entremaliat.

brocat /bɾoˈkat/ /bɾuˈkat/ n masc
Brokat Brokatstoff
Teixit de seda amb ornaments, especialment d’or o d’argent.

brodar /bɾoˈða/ /bɾoˈðaɾ/ /bɾuˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) brod broda brodada brodades brodam brodant brodar brodara brodaran brodarem brodaren brodares brodareu brodaria brodarien brodaries brodarà brodaràs brodaré brodaríem brodaríeu brodassen brodasses brodassin brodassis brodat brodats brodau brodava brodaven brodaves brode brodem broden brodes brodessen brodesses brodessin brodessis brodeu brodi brodin brodis brodo brodà brodàrem brodàreu brodàs brodàssem brodàsseu brodàssim brodàssiu brodàvem brodàveu brodés brodéssem brodésseu brodéssim brodéssiu brodí occ sept val v
sticken

brodat /bɾoˈðat/ /bɾuˈðat/ n masc
Stickerei Sticken

brom n masc
Brom

broma /ˈbɾo.ma/ n fem
Dunst
Boira poc espessa.
Scherz Spaß
Mentida, entremaliadura o joc fet per divertir-se, usualment a costa dels altres.

bromadora /bɾo.maˈðo.ɾa/ /bɾo.məˈðo.ɾə/ /bɾu.məˈðo.ɾə/ n fem
Schaumlöffel

bromejar /bɾo.meˈd͡ʒa/ /bɾo.meˈd͡ʒaɾ/ /bɾo.meˈʒa/ /bɾo.məˈd͡ʒa/ /bɾu.məˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bromege bromegem bromegen bromeges bromegessen bromegesses bromegessin bromegessis bromegeu bromegi bromegin bromegis bromegés bromegéssem bromegésseu bromegéssim bromegéssiu bromegí bromeig bromeja bromejada bromejades bromejam bromejant bromejar bromejara bromejaran bromejarem bromejaren bromejares bromejareu bromejaria bromejarien bromejaries bromejarà bromejaràs bromejaré bromejaríem bromejaríeu bromejassen bromejasses bromejassin bromejassis bromejat bromejats bromejau bromejava bromejaven bromejaves bromejo bromejà bromejàrem bromejàreu bromejàs bromejàssem bromejàsseu bromejàssim bromejàssiu bromejàvem bromejàveu occ sept val v
scherzen spaßen

broncodilatador /ˌbɾoŋ.ko.ði.ɫa.taˈðo/ /ˌbɾoŋ.ko.ði.ɫa.taˈðoɾ/ /ˌbɾoŋ.ko.ði.ɫə.təˈðo/ /ˌbɾoŋ.ku.ði.ɫə.təˈðo/ n masc
Bronchospasmolytikum
Medicament que dilata i relaxa els bronquis. Normalment se l'utilitza per combatre l'asma.

bronqui /ˈbɾɔŋ.ki/ n masc
Bronchus Bronchie

bronquiolitis /bɾoŋ.ki.oˈɫi.tis/ /bɾuŋ.ki.uˈɫi.tis/ n fem
Bronchiolitis

bronquitis /bɾoŋˈki.tis/ /bɾuŋˈki.tis/ n fem
Bronchitis

bronze /ˈbɾon.zə/ n masc
Bronze

brot /ˈbɾot/ n masc
﻿Ausbruch
(figuradament, epidemiologia, sociologia) Increment de casos d'una malaltia o succés mèdic per sobre de la freqüència esperada o inici d'un fenomen social potencialment nociu.

brotar /bɾoˈta/ /bɾoˈtaɾ/ /bɾuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) brot brota brotada brotades brotam brotant brotar brotara brotaran brotarem brotaren brotares brotareu brotaria brotarien brotaries brotarà brotaràs brotaré brotaríem brotaríeu brotassen brotasses brotassin brotassis brotat brotats brotau brotava brotaven brotaves brote brotem broten brotes brotessen brotesses brotessin brotessis broteu broti brotin brotis broto brotà brotàrem brotàreu brotàs brotàssem brotàsseu brotàssim brotàssiu brotàvem brotàveu brotés brotéssem brotésseu brotéssim brotéssiu brotí occ sept val v
sprießen

brou /ˈbɾɔw/ n masc
Brühe

bru /ˈbɾu/ bruna bruns adj masc
braun
Color fosc proper al negre amb matisos rogencs, especialment en pelatges.

bruixa /ˈbɾu.ʃa/ /ˈbɾuj.ʃa/ n fem
Hexe
Dona que practica bruixeria.
Lammzunge
(peixos) Peix teleosti de la família dels bòtids i de l'ordre dels pleuronectiformes (Arnoglossus thori).

brusa /ˈbɾu.za/ /ˈbɾu.zə/ n fem
Bluse
Especie de camisa amb diverses variacions, pensada per a les dones.

brussel·lès /bɾu.seɫˈɫes/ /bɾu.seˈɫes/ /bɾu.səɫˈɫəs/ /bɾu.səɫˈɫɛs/ /bɾu.səˈɫɛs/ adj masc
Brüsseler

brut bruta adj masc
schmutzig brutto
Que té brutícia, pols o taques, poc net o polit.
schmutzig
Obscè en l'expressió o el parlar.
brutto
(economia) Sou abans de descomptar els impostos.
roh
Estat natural

brutal /bɾuˈtaɫ/ adj
brutal
Propi de les bèsties, d’animals irracionals.

brètol /ˈbɾɛ.toɫ/ /ˈbɾɛ.tuɫ/ adj masc
rüpelhaft

bub-bub Interjection
wau wau

bucle de joc n masc
Spielschleife

budell n masc
Darm

bufanda /buˈfan.da/ n fem
Schal

bufar /buˈfa/ /buˈfaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) buf bufa bufada bufades bufam bufant bufar bufara bufaran bufarem bufaren bufares bufareu bufaria bufarien bufaries bufarà bufaràs bufaré bufaríem bufaríeu bufassen bufasses bufassin bufassis bufat bufats bufau bufava bufaven bufaves bufe bufem bufen bufes bufessen bufesses bufessin bufessis bufeu bufi bufin bufis bufo bufà bufàrem bufàreu bufàs bufàssem bufàsseu bufàssim bufàssiu bufàvem bufàveu bufés buféssem bufésseu buféssim buféssiu bufí occ sept val v
blasen
(intransitiu) Expulsar aire per la boca fent força amb els llavis mig closos.
(transitiu) Dirigir l’aire expulsat amb força de la boca sobre alguna cosa.

bufet /buˈfet/ /buˈfət/ /buˈfɛt/ n masc
Anrichte Büfett
Moble per a desar el parament de taula del menjador.
Taula assortida de menjar i begudes preparada per a servir-se’n.

bufeta /buˈfe.ta/ /buˈfə.tə/ /buˈfɛ.tə/ n fem
Blase
(anatomia) Cavitat membranosa que rep un líquid o gas de l'organisme.
bufeta urinària
(menorquí) butllofa

bufeta urinària n fem
Harnblase

bufetada /bu.feˈta.ða/ /bu.fəˈta.ðə/ n fem
Ohrfeige Klaps

bufetejar /bu.fe.teˈd͡ʒa/ /bu.fe.teˈd͡ʒaɾ/ /bu.fe.teˈʒa/ /bu.fə.təˈd͡ʒa/ /bu.fə.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) bufetege bufetegem bufetegen bufeteges bufetegessen bufetegesses bufetegessin bufetegessis bufetegeu bufetegi bufetegin bufetegis bufetegés bufetegéssem bufetegésseu bufetegéssim bufetegéssiu bufetegí bufeteig bufeteja bufetejada bufetejades bufetejam bufetejant bufetejar bufetejara bufetejaran bufetejarem bufetejaren bufetejares bufetejareu bufetejaria bufetejarien bufetejaries bufetejarà bufetejaràs bufetejaré bufetejaríem bufetejaríeu bufetejassen bufetejasses bufetejassin bufetejassis bufetejat bufetejats bufetejau bufetejava bufetejaven bufetejaves bufetejo bufetejà bufetejàrem bufetejàreu bufetejàs bufetejàssem bufetejàsseu bufetejàssim bufetejàssiu bufetejàvem bufetejàveu occ sept val v
klatschen schlagen

bugia /buˈd͡ʒi.a/ /buˈʒi.a/ /buˈʒi.ə/ n fem
Zündkerze

buglossa /buˈɣɫɔ.sa/ /buˈɣɫɔ.sɔ/ /buˈɣɫɔ.sə/ n fem
Ochsenzunge

bugui /ˈbu.ɣi/ n neut
Buginesisch
(només singular) Llengua malaiopolinèsia originària de les Cèlebes.

buidar /bujˈða/ /bujˈðaɾ/ /bwiˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) buid buida buidada buidades buidam buidant buidar buidara buidaran buidarem buidaren buidares buidareu buidaria buidarien buidaries buidarà buidaràs buidaré buidaríem buidaríeu buidassen buidasses buidassin buidassis buidat buidats buidau buidava buidaven buidaves buide buidem buiden buides buidessen buidesses buidessin buidessis buideu buidi buidin buidis buido buidà buidàrem buidàreu buidàs buidàssem buidàsseu buidàssim buidàssiu buidàvem buidàveu buidés buidéssem buidésseu buidéssim buidéssiu buidí occ sept val v
leeren

buirac /bujˈɾak/ /bwiˈɾak/ n masc
Köcher
Caixa ampla per dalt i estreta per baix dins de la qual es porten fletxes, sagetes o dards.
Nadelkissen
Coixinet on els sastres claven les agulles de cosir.

buit /ˈbujt/ /ˈbwit/ adj masc
leer
Dit d'un objecte que no conté res visible.

buit /ˈbujt/ /ˈbwit/ n masc
Vakuum
(física) Absència de matèria.

bulb /ˈbuɫp/ n masc
Zwiebel

bullir /buˈʎi/ /buˈʎiɾ/ alg bal bull bulla bullen bulles bulli bullia bullida bullides bullien bullies bulliguem bulligueu bullim bullin bullint bullir bullira bulliran bullirem bulliren bullires bullireu bulliria bullirien bulliries bullirà bulliràs bulliré bulliríem bulliríeu bullis bullissen bullisses bullissin bullissis bullit bullits bulliu bullo bulls bullí bullíem bullíeu bullírem bullíreu bullís bullíssem bullísseu bullíssim bullíssiu occ sept val v
kochen sieden

bulímia /buˈɫi.mi.a/ /buˈɫi.mi.ə/ n fem
Bulimie

burgesia /bur.ʒəˈzi.ə/ /buɾ.d͡ʒeˈzi.a/ n fem
Bourgeoisie

burgmestre /burɡˈmɛs.tɾə/ /buɾɡˈmes.tɾe/ /buɾɡˈməs.tɾə/ n masc
Bürgermeister

burilla /buˈɾi.ʎa/ /buˈɾi.ʎə/ n fem
Stummel

burocràcia /bu.ɾoˈkɾa.si.a/ /bu.ɾoˈkɾa.si.ə/ /bu.ɾuˈkɾa.si.ə/ n fem
Bürokratie

burofax /bu.ɾoˈfaks/ n masc
Bürofax
Oficina de correus que ofereix el servei de transferència de documents a través fax.

burquini /burˈki.ni/ n masc
Burkini

burro marí n masc
Seepferdchen

bus n masc
Bus
En electrònica digital, part d'un circuit per on es transfereixen dades o senyals.

bus n neut
Taucher
Persona que realitza treballs submergit o caminant per baix del mar.

bust /ˈbust/ n masc
Büste

butlla /ˈbuɫ.ɫa/ /ˈbuɫ.ɫə/ /ˈbuʎ.ʎa/ /ˈbuʎ.ʎə/ n fem
Bulle
Missiva o document oficial emès pel Papa.

butxaca /buˈd͡ʒa.ka/ /buˈt͡ʃa.ka/ n fem
Tasche
Bosseta o cavitat d’una peça de vestir per a petits objectes personals.

byte /ˈbajt/ n masc
Byte

bàcul /ˈba.kuɫ/ n masc
Krummstab

bàdminton n masc
Badminton Federball

bàlsam /ˈbaɫ.sam/ /ˈbaɫ.səm/ n masc
Balsam Trost

bàltic /ˈbaɫ.tik/ adj masc
baltisch

bàndol /ˈban.doɫ/ /ˈban.duɫ/ n masc
Bande

bàrbar /ˈbar.bər/ /ˈbaɾ.baɾ/ n masc
Barbar

bàsic /ˈba.zik/ adj masc
einfach

bèrix /ˈbɛ.ɾiks/ n masc
nordischer Schleimkopf

bèstia /ˈbes.ti.a/ /ˈbes.ti.ə/ /ˈbɛs.ti.a/ /ˈbɛs.ti/ n fem
Tier

bé adv
gut
Correcte, fet de bona manera.

bé n masc
Gut
Propietat, objecte valuós.

bé privat n masc
Privateigentum

bíblic /ˈbi.βɫik/ adj masc
biblisch
Relatiu o pertanyent a la Bíblia

bòxer /ˈbɔk.seɾ/ /ˈbɔk.sər/ n masc
Boxer

bóta /ˈbo.ta/ /ˈbo.tə/ n fem
Fass
Recipient de fusta que serveix per posar vi, oli i altres licors, format per diverses dogues de fusta unides per mitjà dels cèrcols que l'abracen, i una mica més amples del centre a fi que facin panxa, amb una fusta rodona que tapa a cada cap.

búfal /ˈbu.faɫ/ n masc
Büffel

búlgar adj masc
bulgarisch Bulgarisch
Relatiu o pertanyent a Bulgària, als habitants o a la llengua.

búlgar n masc
Bulgare Bulgarisch
Natural de Bulgària.
Bulgarisch bulgarisch
(masculí singular) Llengua indoeuropea parlada a la Bulgària.

búnquer /ˈbuŋ.keɾ/ /ˈbuŋ.kər/ n masc
Bunker
Edifici amb parets molt sòlides, que està poc aixecat del terra i en part o totalment soterrat, destinat a resistir l'atac de l'enemic amb bombardeigs d'artilleria o d'aviació o explosius.

bústia /ˈbus.ti.a/ /ˈbus.ti.ə/ n fem
Briefkasten Hausbriefkasten

cabana /kaˈba.na/ /kəˈβa.nə/ n fem
Hütte

cabaret /ka.baˈɾet/ /kə.bəˈɾət/ /kə.bəˈɾɛt/ /kə.βəˈɾɛt/ n masc
Kabarett

cabdell /kabˈdeʎ/ /kəbˈdeʎ/ n masc
Knäuel
Bola de fil enrotllat.

cabell /kaˈbeʎ/ /kəˈbəʎ/ /kəˈbɛj/ /kəˈβɛʎ/ n masc
Haare
Pèl del cap.

cabilenc /ka.biˈɫeŋk/ /ka.βiˈɫeŋ/ /kə.biˈɫəŋk/ /kə.biˈɫɛŋk/ n masc
Kabyle
Persona del poble amazic de la regió de Cabília.

cabina /kaˈbi.na/ /kəˈβi.nə/ n fem
Kabine

cabirol /ka.biˈɾɔɫ/ /kə.βiˈɾɔɫ/ n masc
Reh

cable /ˈka.bɫe/ /ˈka.βɫe/ /ˈka.βɫə/ /ˈkab.bɫe/ /ˈkab.bɫə/ n masc
Kabel

cabra /ˈka.βɾə/ n fem
Ziege Geiß
Mamífer remugant que forma un gènere propi (Capra) en el que cal distingir com a més famós dels seus membres la cabra domèstica. Se les reconeix especialment per la seva habilitat en recórrer terrenys muntanyosos i per les seves característiques banyes que poden ser rectes o corbes i, fins i tot, caragolades.

cabre /ˈka.bɾe/ /ˈka.βɾə/ bal cabem caben cabent cabera caberen caberes cabessen cabesses cabessin cabessis cabeu cabi cabia cabien cabies cabo cabran cabre cabrem cabreu cabria cabrien cabries cabrà cabràs cabré cabríem cabríeu cabuda cabudes cabut cabuts cabé cabérem cabéreu cabés cabéssem cabésseu cabéssim cabéssiu cabí cabíem cabíeu cap capiem capieu capiguem capigueu caps càpia càpien càpies càpiga càpiguen càpigues sept val v
passen

caca /ˈka.ka/ /ˈka.kə/ n fem
Kacke
(infantil) Excrements.

cacau /kaˈkaw/ /kəˈkaw/ n masc
Kakao
Arbre de la família de les esterculiàcies propi de l'Amèrica tropical (Theobroma cacao).
Llavor del Theobroma cacao, l'ingredient principal de la xocolata.

cacauet /ka.kaˈwet/ /kə.kəˈwɛt/ n masc
Erdnuss

cacofonia /ka.ko.foˈni.a/ /kə.ko.foˈni.ə/ /kə.ku.fuˈni.ə/ n fem
Kakophonie

cactus /ˈkak.tus/ n masc
Kaktus

cada /ˈka.ða/ /ˈka.ðə/ adj
jeder

cadell /kaˈðeʎ/ /kəˈðeʎ/ n masc
Welpe
Cria del gos.

cadena /kaˈðe.na/ /kəˈðə.nə/ /kəˈðɛ.nə/ n fem
Kette
Filera de moltes anelles o baules enllaçades amb unes altres pels caps, generalment de metall, com per exemple un collar, la cadena del vàter, les cadenes del cotxe per a la neu, la cadena d'una bicicleta, etc.
Successió, sèrie o encadenament d'esdeveniments o d'elements (per exemple, cadena hotelera, cadena de muntanyes, etc.)
Sender
Conjunt d'emissores de ràdio o de televisió.

cadernera /ka.ðeɾˈne.ɾa/ n fem
Stieglitz Distelfink

cadi /ˈka.ði/ n neut
Kadi
Jutge de causes civils al món musulmà.

cadira /kaˈði.ɾa/ /kaˈɾi.ɾa/ /kəˈði.ɾə/ n fem
Stuhl
Moble utilitzat per seure i que té respatller.
(tennis) Seient situat al capdamunt d'una plataforma d'1,8 a 2,4 m d'altura situada a 1,2 m d'un dels extrems de la xarxa, on s'asseu el jutge de cadira.

cadmi n masc
Cadmium

cadàver /kaˈða.veɾ/ /kaˈða.βer/ /kaˈða.βeɾ/ /kəˈða.vəɾ/ n masc
Leiche Kadaver

cafeïna /ka.feˈi.na/ /kə.fəˈi.nə/ n fem
Koffein Coffein

cafre /ˈka.fɾe/ /ˈka.fɾə/ n neut
Kafir
(ofensiu, obsolet) xosa, bantu

cafè n masc
Kaffee Café
Establiment on se serveixen cafès (la beguda) i d’altres begudes (refrescs, conyac, vi, etc.).

cagar /kaˈɣa/ /kaˈɣaɾ/ /kəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cag caga cagada cagades cagam cagant cagar cagara cagaran cagarem cagaren cagares cagareu cagaria cagarien cagaries cagarà cagaràs cagaré cagaríem cagaríeu cagassen cagasses cagassin cagassis cagat cagats cagau cagava cagaven cagaves cago cague caguem caguen cagues caguessen caguesses caguessin caguessis cagueu cagui caguin caguis cagués caguéssem caguésseu caguéssim caguéssiu caguí cagà cagàrem cagàreu cagàs cagàssem cagàsseu cagàssim cagàssiu cagàvem cagàveu occ sept val v
scheißen kacken

caiac /kaˈjak/ n masc
Kajak

caiguda /kajˈɣu.ða/ /kəjˈɣu.ðə/ n fem
Sturz
(voleibol) Acció defensiva consistent a llançar-se per evitar que la pilota toqui a terra.

caixa /ˈka.ʃa/ /ˈkaj.ʃa/ n fem
Kasten Schachtel
Receptacle rígid relativament gran destinat a guardar-hi objectes, embalar-los o transportar-los, normalment és de fusta de forma rectangular o quadrada.

caixa negra /ˌka.ʃaˈne.ɣɾa/ /ˌka.ʃəˈnə.ɣɾə/ /ˌka.ʃəˈnɛ.ɣɾə/ /ˌkaj.ʃaˈne.ɣɾa/ n fem
Flugschreiber

caixer /kajˈʃe/ /kajˈʃeɾ/ /kaˈʃeɾ/ /kəˈʃe/ n masc
Kassierer
Persona encarregada de gestionar la caixa de diners.

cala /ˈka.ɫa/ /ˈka.ɫə/ n fem
Bucht
Forma de la costa en què la mar penetra en la terra en forma de C, quedant un espai apte per a treure i varar embarcacions.

calaix /kaˈɫajʃ/ /kəˈɫaj/ /kəˈɫaʃ/ n masc
Schublade

calaixera /ka.ɫajˈʃe.ɾa/ /ka.ɫaˈʃe.ɾa/ /kə.ɫəˈʃe.ɾə/ n fem
Kommode

calamar /ka.ɫaˈmaɾ/ /kə.ɫəˈma/ /kə.ɫəˈmar/ n masc
Kalmar

calamarsa /ka.ɫaˈmaɾ.sa/ /kə.ɫəˈmar.sə/ n fem
Hagel

calavera /ka.ɫaˈve.ɾa/ /ka.ɫaˈβe.ɾa/ /kə.ɫəˈve.ɾə/ /kə.ɫəˈβe.ɾə/ n masc
Schädel

calb /ˈkaɫp/ adj masc
kahl glatzköpfig

calcani /kaɫˈka.ni/ /kəɫˈka.ni/ n masc
Calcaneus

calci n masc
Kalzium Calcium

calcificar /kaɫ.si.fiˈka/ /kaɫ.si.fiˈkaɾ/ /kəɫ.si.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) calcific calcifica calcificada calcificades calcificam calcificant calcificar calcificara calcificaran calcificarem calcificaren calcificares calcificareu calcificaria calcificarien calcificaries calcificarà calcificaràs calcificaré calcificaríem calcificaríeu calcificassen calcificasses calcificassin calcificassis calcificat calcificats calcificau calcificava calcificaven calcificaves calcifico calcificà calcificàrem calcificàreu calcificàs calcificàssem calcificàsseu calcificàssim calcificàssiu calcificàvem calcificàveu calcifique calcifiquem calcifiquen calcifiques calcifiquessen calcifiquesses calcifiquessin calcifiquessis calcifiqueu calcifiqui calcifiquin calcifiquis calcifiqués calcifiquéssem calcifiquésseu calcifiquéssim calcifiquéssiu calcifiquí occ sept val v
verkalken

calcita /kaɫˈsi.ta/ /kəɫˈsi.tə/ n fem
Calcit

calculadora /kaɫ.ku.ɫaˈðo.ɾa/ n fem
Taschenrechner Rechner

calcular /kaɫ.kuˈɫa/ /kaɫ.kuˈɫaɾ/ /kəɫ.kuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) calcul calcula calculada calculades calculam calculant calcular calculara calcularan calcularem calcularen calculares calculareu calcularia calcularien calcularies calcularà calcularàs calcularé calcularíem calcularíeu calculassen calculasses calculassin calculassis calculat calculats calculau calculava calculaven calculaves calcule calculem calculen calcules calculessen calculesses calculessin calculessis calculeu calculi calculin calculis calculo calculà calculàrem calculàreu calculàs calculàssem calculàsseu calculàssim calculàssiu calculàvem calculàveu calculés calculéssem calculésseu calculéssim calculéssiu calculí occ sept val v
kalkulieren rechnen

calefacció /ka.ɫe.fak.siˈo/ /kə.ɫə.fək.siˈo/ n fem
Heizung

calendari /ka.lenˈda.ɾi/ /ka.ɫenˈda.ɾi/ /kə.ɫənˈda.ɾi/ n masc
Kalender

calendari gregorià n masc
gregorianischer Kalender

calent /kaˈɫen/ /kaˈɫent/ /kəˈɫen/ /kəˈɫent/ adj masc
heiß warm
De temperatura elevada.
geil
Excitat sexualment.

calfred /kaɫˈfɾet/ /kəɫˈfɾət/ /kəɫˈfɾɛt/ n masc
Schüttelfrost

califa /kaˈɫi.fa/ /kəˈɫi.fə/ n masc
Kalif

californi /kə.ɫiˈfɔr.ni/ n masc
Californium

call /ˈkaʎ/ n masc
Hühnerauge
Durícia que es fa en la pell per fregament continuat.
Judengasse
(històric) Barri medieval català habitat per jueus.

calor /kaˈɫo/ /kaˈɫoɾ/ n fem
Wärme
Situació en la qual la temperatura és superior a la normal.
Forma d'energia que es produeix amb el moviment cinètic de les molècules d'un cos o partícula. Es mesura mitjançant la magnitud de la temperatura.
Hitze Wärme
Sensació de temperatura excessiva.

calze /ˈkaɫ.ze/ /ˈkaɫ.zə/ n masc
Kelch
Estri en forma de copa que es fa servir en la litúrgia catòlica.
En arqueologia, tipus de copa de metall, relacionada amb l'antiga cultura grega.
Conjunt de sèpals que formen l'extrem d'una flor.

cal·laïta /kaɫ.ɫaˈi.ta/ /kəɫ.ɫəˈi.tə/ n fem
Callaite

cal·ligrafia /ka.ɫi.ɣɾaˈfi.a/ /kaɫ.ɫi.ɣɾaˈfi.a/ /kə.ɫi.ɣɾəˈfi.ə/ /kəɫ.ɫi.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
Kalligraphie Kalligrafie

calç /ˈkaɫs/ n fem
Baukalk Kalk

calça /ˈkaɫ.sa/ /ˈkaɫ.sə/ n fem
Höschen
(generalment en plural, central, septentrional, nord-occidental) Roba interior femenina sobre la cintura i l’entrecuix.

calçat /kaɫˈsat/ n masc
Schuhwerk Fußbekleidung

calçotada /kaɫ.soˈta.ða/ /kəɫ.soˈta.ðə/ /kəɫ.suˈta.ðə/ n fem
calçotada

calçotets /kaɫ.soˈtets/ /kəɫ.soˈtəts/ /kəɫ.suˈtɛts/ n masc
Unterhose

calèndula /kaˈɫɛn.du.ɫa/ /kəˈɫɛn.du.ɫə/ n fem
Ringelblume

calé /kaˈɫe/ /kəˈɫe/ n masc
Knete

calúmnia /kaˈɫum.ni.a/ /kəˈɫum.ni.ə/ n fem
Rufmord

cama /ˈka.ma/ n fem
Bein
Extremitat inferior del cos humà, sovint excloent el peu.

camaleó /ka.ma.ɫeˈo/ /kə.mə.ɫəˈo/ n masc
Chamäleon

camamilla /ka.maˈmi.ʎa/ n fem
Kamillentee Kamille

camarada /ka.maˈɾa.ða/ /kə.məˈɾa.ðə/ n neut
Kamerad
Company amb qui es comparteixen afinitats.
Genosse
(política) Company de militància socialista o comunista.

cambra /ˈkam.bɾa/ n fem
Zimmer Kammer

cambrer /kamˈbɾe/ /kamˈbɾeɾ/ n masc
Kellner
Persona encarregada de netejar les cambres i les zones de servei comunes, especialment als hotels o serveis de transport.
Persona encarregada del servei de les taules a un establiment de restauració, com ara un restaurant, un bar o un cafè.

camell /kaˈmeʎ/ n masc
Kamel Trampeltier
Gènere d'ungulats de la família dels camèlids (Camelus), amb un o dos geps remarcats carregats de greix a l'esquena (el nombre de geps depèn de l'espècie), robusts, i usats sovint com a animals de càrrega pels països més calorosos, ja que resisteixen bé les temperatures elevades.
Ticker
(col·loquial) Traficant de droga.

camisa /kaˈmi.za/ /kəˈmi.ə/ n fem
Hemd
Peça de roba que es posa al tronc.

camió /ka.miˈo/ n masc
Lastwagen Lastkraftwagen
Vehicle de càrrega terrestre i autopropulsat de mida gran i de gran potència que duu la càrrega separada de la cabina (normalment en una caixa o en un remolc).

camp /ˈkam/ /ˈkamp/ /ˈkamp/ n masc
Feld Acker
Extensió de terrenys fora de la ciutat, ocupats per conreus, boscos, etc.
(esports de pilota) Cadascuna de les dues meitats en què queda dividit un camp de joc per la línia central, defensada per un dels dos adversaris i atacada per l'altre.

campana /kamˈpa.na/ /kəmˈpa.nə/ n fem
Glocke

campanar /kam.paˈna/ /kam.paˈnaɾ/ /kəm.pəˈna/ n masc
Glockenturm

campanya /kamˈpa.ɲa/ /kəmˈpa.ɲə/ n fem
Kampagne Feldzug

camperol /kam.peˈɾɔɫ/ /kəm.pəˈɾɔɫ/ n masc
Bauer

campionat /kam.pi.oˈnat/ /kəm.pi.oˈnat/ /kəm.pi.uˈnat/ n masc
Meisterschaft

campió /kam.piˈo/ /kəm.piˈo/ n masc
Sieger

camuflar /ka.muˈfɫa/ /ka.muˈfɫaɾ/ /kə.muˈfɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) camufl camufla camuflada camuflades camuflam camuflant camuflar camuflara camuflaran camuflarem camuflaren camuflares camuflareu camuflaria camuflarien camuflaries camuflarà camuflaràs camuflaré camuflaríem camuflaríeu camuflassen camuflasses camuflassin camuflassis camuflat camuflats camuflau camuflava camuflaven camuflaves camufle camuflem camuflen camufles camuflessen camuflesses camuflessin camuflessis camufleu camufli camuflin camuflis camuflo camuflà camuflàrem camuflàreu camuflàs camuflàssem camuflàsseu camuflàssim camuflàssiu camuflàvem camuflàveu camuflés camufléssem camuflésseu camufléssim camufléssiu camuflí occ sept val v
tarnen

camí /kaˈmi/ n masc
Weg

canadenc /ka.naˈðeŋ/ /ka.naˈðeŋk/ /kə.nəˈðəŋk/ /kə.nəˈðɛŋ/ /kə.nəˈðɛŋk/ adj masc
kanadisch
Relatiu o pertanyent al Canadà.

canal /kaˈnaɫ/ n fem
Kanal
(bowling) Cadascun dels dos solcs situats a banda i banda d'una pista de bowling per a recollir les boles que surten dels seus límits i conduir-les fins al final.

canal /kaˈnaɫ/ n masc
Kanal
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los.

canal alfa n masc
Alpha-Kanal

canalla /kaˈna.ʎa/ /kəˈna.ʎə/ n neut
Schurke
Persona vil i reprovable.

canari adj masc
kanarisch
Relatiu a les illes Canàries, als seus habitants o a la seva llengua.

canari n masc
Kanarier
Natural de les illes Canàries.
Kanarienvogel
(ocells) Moixó de la família dels fringíl·lids de cant similar al de la cadernera i plomatge groc i originari de les Illes Canàries (Serinus canarius).
Mittelmeerlippfisch
(peixos) Peix de la família dels làbrids de color rosat o groc vermellós (Symphodus mediterraneus).

canceller /kan.seˈʎe/ /kan.seˈʎeɾ/ /kən.səˈʎe/ n masc
Kanzler

cancel·lar /kan.seɫˈɫa/ /kan.seɫˈɫaɾ/ /kan.seˈɫa/ /kən.səɫˈɫa/ /kən.səˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cancel cancel·la cancel·lada cancel·lades cancel·lam cancel·lant cancel·lar cancel·lara cancel·laran cancel·larem cancel·laren cancel·lares cancel·lareu cancel·laria cancel·larien cancel·laries cancel·larà cancel·laràs cancel·laré cancel·laríem cancel·laríeu cancel·lassen cancel·lasses cancel·lassin cancel·lassis cancel·lat cancel·lats cancel·lau cancel·lava cancel·laven cancel·laves cancel·le cancel·lem cancel·len cancel·les cancel·lessen cancel·lesses cancel·lessin cancel·lessis cancel·leu cancel·li cancel·lin cancel·lis cancel·lo cancel·là cancel·làrem cancel·làreu cancel·làs cancel·làssem cancel·làsseu cancel·làssim cancel·làssiu cancel·làvem cancel·làveu cancel·lés cancel·léssem cancel·lésseu cancel·léssim cancel·léssiu cancel·lí occ sept val v
stornieren
Deixar sense efecte un registre, document, acte jurídic, compromís.

candela /kanˈdɛ.ɫa/ /kanˈdɛ.ɾa/ /kənˈdə.ɫə/ /kənˈdɛ.ɫə/ n fem
Kerze

candidat /kan.diˈðat/ /kən.diˈðat/ n masc
Kandidat

canell /kaˈneʎ/ n masc
Handwurzel Handgelenk

canelobre /ka.neˈlɔ.βɾe/ /kə.nəˈɫɔ.βɾə/ n masc
Kerzenständer

cangur /kaŋˈɡuɾ/ n masc
Känguru
Marsupial d'Austràlia i illes pròximes caracteritzat per tenir la part posterior més desenvolupada, que li permet de caminar a salts, i les femelles disposen d'una bossa a l'abdomen amb les glàndules mamàries.

cangur /kaŋˈɡuɾ/ n neut
Babysitter Kinderbetreuer
(castellanisme) Mainader o mainadera a hores convingudes.

canonada /ka.noˈna.ða/ /kə.noˈna.ðə/ /kə.nuˈna.ðə/ n fem
Rohr

canonge /kaˈnɔɲ.d͡ʒe/ /kəˈnɔɲ.ʒə/ n masc
Chorherr

cansalada /kən.səˈɫa.ðə/ n fem
Speck
(aliments) Part grassa del porc, compresa entre la pell i la carn, normalment tallada en penques i conservada en salaó.

cansament /kan.saˈmen/ /kan.saˈment/ /kən.səˈmen/ /kən.səˈment/ n masc
Müdigkeit

cansat /kanˈsat/ /kənˈsat/ adj masc
müde

cant gregorià n masc
gregorianischer Gesang

cantant /kanˈtan/ /kanˈtant/ /kənˈtan/ /kənˈtant/ n neut
Sänger

cantar /kanˈta/ /kanˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cant canta cantada cantades cantam cantant cantar cantara cantaran cantarem cantaren cantares cantareu cantaria cantarien cantaries cantarà cantaràs cantaré cantaríem cantaríeu cantassen cantasses cantassin cantassis cantat cantats cantau cantava cantaven cantaves cante cantem canten cantes cantessen cantesses cantessin cantessis canteu canti cantin cantis canto cantà cantàrem cantàreu cantàs cantàssem cantàsseu cantàssim cantàssiu cantàvem cantàveu cantés cantéssem cantésseu cantéssim cantéssiu cantí occ sept val v
singen
Produir música amb la veu.

cantonada /kan.toˈna.ða/ /kən.tuˈna.ðə/ n fem
Ecke
Encreuament de dos carrers.

canvi /ˈkam.bi/ /ˈkaɱ.vi/ /ˈkaɱ.vi/ n masc
Änderung
Acció i efecte de canviar.
Wechselgeld
(no comptable) Diners retornats al comprador quan paga amb una unitat de valor superior al preu.

canviar /kam.biˈa/ /kaɱ.viˈaɾ/ /kəɱ.viˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) canvia canviada canviades canviam canviant canviar canviara canviaran canviarem canviaren canviares canviareu canviaria canviarien canviaries canviarà canviaràs canviaré canviaríem canviaríeu canviassen canviasses canviassin canviassis canviat canviats canviau canviava canviaven canviaves canvie canviem canvien canvies canviessen canviesses canviessin canviessis canvieu canvii canvio canvià canviàrem canviàreu canviàs canviàssem canviàsseu canviàssim canviàssiu canviàvem canviàveu canviés canviéssem canviésseu canviéssim canviéssiu canvií canviï canviïn canviïs occ sept val v
anders werden ändern
Modificar, fer diferent, variar.
tauschen ändern
Prendre i donar una cosa per altre que se'n rep o dóna.
ändern verändern
(esports de pilota) Reemplaçar un titular per un suplent en el transcurs d'un partit o una partida d'un esport d'equip.

canvista /kamˈbis.ta/ /kamˈbis.te/ /kaɱˈvis.ta/ /kaɱˈvis.te/ /kəmˈbis.tə/ /kəɱˈvis.tə/ n neut
Geldwechsler

canya /ˈka.ɲa/ /ˈka.ɲə/ n fem
Schilf Rohr
Planta poàcia de fulles molt llargues, estretes i punxegudes.

canyella /kaˈɲe.ʎa/ n fem
Zimt
Planta aromàtica emprada per aromatitzar aliments i perfums, es ven en forma de palets o canyetes.

cançó n fem
Lied Song
Conjunt de notes harmonioses que es poden cantar.

canícula /kaˈni.ku.ɫa/ /kəˈni.ku.ɫə/ n fem
Hundstage

canó /kaˈno/ n masc
Kanone
Part d'una arma de foc en forma de tub que defineix la direcció del projectil.

caos /ˈka.os/ /ˈka.us/ n masc
Chaos Wirrwarr

cap adj
kein
(negatiu) Ni un.
(negatiu) Gens de.
(interrogatiu, condicional) Alguna mena de.

cap n masc
Kopf Haupt
(anatomia) Part superior i anterior del cos d'un animal.
Part superior del cos de l'ésser humà, considerada com a seu del pensament, l'intel·lecte, judici, talent, seny.
Lloc de preferència, central.
Localitat principal d'un territori; capital.
La part més alta d'una cosa.
Individu considerat com a membre d’una col·lectivitat.
Extremitat en general.
Part anterior, per on comença una cosa.
Part final, per on acaba una cosa.
Part de terra que s'endinsa en la mar.
(nàutica) corda
En un repartiment, cadascun dels participants.
(golf) Part final d'un bastó, que impacta en la bola en executar el colp.
(pilota basca) Part més ampla d'una eina.
(bàdminton) base

cap n neut
Chef
Persona que ocupa el primer lloc, que mana o que dirigeix quelcom; capitost.

cap de setmana n masc
Wochenende

cap-roig /ˌkabˈrɔt͡ʃ/ n masc
Grouper

capa /ˈka.pa/ /ˈka.pə/ n fem
Umhang Cape
Vestimenta d'abric llarga i sense mànigues, oberta pel davant.
Lage Schicht
Extensió uniforme de material que cobreix alguna cosa.

capacitat /ka.pa.siˈtat/ n fem
Fähigkeit
Contingut que cap en un espai concret.

capaç /kaˈpas/ /kəˈpas/ adj
fähig
Apte o hàbil per fer una cosa.

capbussar /ˌkab.buˈsa/ /ˌkab.buˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) capbussa capbussada capbussades capbussam capbussant capbussar capbussara capbussaran capbussarem capbussaren capbussares capbussareu capbussaria capbussarien capbussaries capbussarà capbussaràs capbussaré capbussaríem capbussaríeu capbussassen capbussasses capbussassin capbussassis capbussat capbussats capbussau capbussava capbussaven capbussaves capbusse capbussem capbussen capbusses capbussessen capbussesses capbussessin capbussessis capbusseu capbussi capbussin capbussis capbusso capbussà capbussàrem capbussàreu capbussàs capbussàssem capbussàsseu capbussàssim capbussàssiu capbussàvem capbussàveu capbussés capbusséssem capbussésseu capbusséssim capbusséssiu capbussí capbús occ sept val v
tauchen
Ficar sota l'aigua amb ímpetu o de cop.

capejar /ka.peˈd͡ʒa/ /ka.peˈd͡ʒaɾ/ /ka.peˈʒa/ /kə.pəˈd͡ʒa/ /kə.pəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) capege capegem capegen capeges capegessen capegesses capegessin capegessis capegeu capegi capegin capegis capegés capegéssem capegésseu capegéssim capegéssiu capegí capeig capeja capejada capejades capejam capejant capejar capejara capejaran capejarem capejaren capejares capejareu capejaria capejarien capejaries capejarà capejaràs capejaré capejaríem capejaríeu capejassen capejasses capejassin capejassis capejat capejats capejau capejava capejaven capejaves capejo capejà capejàrem capejàreu capejàs capejàssem capejàsseu capejàssim capejàssiu capejàvem capejàveu occ sept val v
nicken
Moure el cap diverses vegades de dalt a baix.

capella /kaˈpe.ʎa/ /kəˈpe.ʎə/ n fem
Kapelle

capellà /ka.peˈʎa/ /kə.pəˈʎa/ n masc
Priester Kaplan
Sacerdot titular d'una capellania.
Zwergdorsch
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Trisopterus minutus)

capgròs /ˌkabˈɡɾɔs/ n masc
Kaulquappe
Larva d'amfibi amb cua i sense potes.

capibara /ka.piˈβa.ɾa/ /kə.piˈβa.ɾə/ n masc
Capybara Wasserschwein

capital /ka.piˈtaɫ/ adj
wesentlich
De molta importància.

capital /ka.piˈtaɫ/ n fem
Hauptstadt
Població on es reuneixen les principals administracions d'una entitat política.

capital /ka.piˈtaɫ/ n masc
Kapital
Diners, conjunt de béns acumulats.

capitalisme /ka.pi.taˈɫiz.me/ n masc
Kapitalismus

capitalitzar /ka.pi.ta.ɫiˈd͡za/ /ka.pi.ta.ɫiˈza/ /ka.pi.ta.ɫiˈzaɾ/ /kə.pi.tə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) capitalitz capitalitza capitalitzada capitalitzades capitalitzam capitalitzant capitalitzar capitalitzara capitalitzaran capitalitzarem capitalitzaren capitalitzares capitalitzareu capitalitzaria capitalitzarien capitalitzaries capitalitzarà capitalitzaràs capitalitzaré capitalitzaríem capitalitzaríeu capitalitzassen capitalitzasses capitalitzassin capitalitzassis capitalitzat capitalitzats capitalitzau capitalitzava capitalitzaven capitalitzaves capitalitze capitalitzem capitalitzen capitalitzes capitalitzessen capitalitzesses capitalitzessin capitalitzessis capitalitzeu capitalitzi capitalitzin capitalitzis capitalitzo capitalitzà capitalitzàrem capitalitzàreu capitalitzàs capitalitzàssem capitalitzàsseu capitalitzàssim capitalitzàssiu capitalitzàvem capitalitzàveu capitalitzés capitalitzéssem capitalitzésseu capitalitzéssim capitalitzéssiu capitalitzí occ sept val v
kapitalisieren
(transitiu, economia) Fer esdevenir capital, com ara un valor realitzant-lo.

capitell /ka.piˈteʎ/ /kə.piˈteʎ/ n masc
Kapitell

capitost /ka.piˈtɔst/ /kə.piˈtɔst/ n neut
Heerführer

capità /ka.piˈta/ n masc
Hauptmann Kapitän

capoll /kaˈpoʎ/ n masc
Knospe
(morfologia vegetal) Fase del desenvolupament de les flors en la qual els pètals no s’han separat encara.

capritx /kaˈpɾit͡ʃ/ /kəˈpɾit͡ʃ/ n masc
Laune

capritxós /ka.pɾiˈt͡ʃos/ adj masc
launenhaft

capsa /ˈkap.sa/ n fem
Schachtel

captaire /kapˈtaj.ɾe/ n neut
Bettler

captenir-se /ˌkap.teˈniɾ.se/ /ˌkap.tə.nirˈsə/ /ˌkap.təˈnir.sə/ /ˌkap.təˈniɾ.sə/ bal captenc captendran captendrem captendreu captendria captendrien captendries captendrà captendràs captendré captendríem captendríeu captenen captenguda captengudes captenguem captengueren captengueres captenguessin captenguessis captengueu captengui captenguin captenguis captengut captenguts captengué captenguérem captenguéreu captengués captenguéssim captenguéssiu captenguí captenia captenien captenies captenim captenint captenir capteniu captens capteníem capteníeu captinc captindran captindrem captindreu captindria captindrien captindries captindrà captindràs captindré captindríem captindríeu captinga captinguda captingudes captinguem captinguen captinguera captingueren captingueres captingues captinguessen captinguesses captinguessin captinguessis captingueu captingui captinguin captinguis captingut captinguts captingué captinguérem captinguéreu captingués captinguéssem captinguésseu captinguéssim captinguéssiu captinguí capté captén captín occ val v
sich benehmen

captinyós /kap.tiˈɲos/ /kəp.tiˈɲos/ n masc
kleiner roter

captura de moviment n fem
Bewegungserfassung

caputxa /kaˈpu.t͡ʃa/ n fem
Kapuze
Part d’una indumentària destinada a cobrir el cap.

caputxino /ka.puˈt͡ʃi.no/ /kə.puˈt͡ʃi.no/ /kə.puˈt͡ʃi.nu/ n masc
Cappuccino

caputxí /ka.puˈt͡ʃi/ /kə.puˈt͡ʃi/ n masc
Kapuzineraffen
(botànica) Primat platirí del gènere Cebus.

capvespre /ˌkabˈbes.pɾe/ /ˌkabˈves.pɾe/ /ˌkabˈves.pɾə/ n masc
Abenddämmerung
Última part de la tarda quan el sol ja s'ha post i fosqueja.

capítol /kaˈpi.toɫ/ /kəˈpi.toɫ/ /kəˈpi.tuɫ/ n masc
Kapitel
Cadascuna de les parts en què es divideix una narració.
Sala d'un monestir on es reuneixen els monjos per prendre decisions.

caqui n masc
Kaki
(botànica) Fruita del caquier
Khaki
Color marró clar groguenc.

car /ˈka/ /ˈkar/ /ˈkaɾ/ adj masc
teuer
De preu elevat.
geliebt
Estimat, volgut.

car /ˈka/ /ˈkar/ /ˈkaɾ/ conjunction
da

cara /ˈka.ɾa/ n fem
Gesicht
(anatomia) Rostre.
(pilota basca, golf, esports de raqueta) Cadascuna de les dues bandes de la fulla d'una pala o del cap d'una raqueta, una eina o un bastó amb què es colpeja la pilota, el volant o la bola.
Seite
Superfície d'un cos (les cares d'un cub)

carabassa /kə.ɾəˈβa.sə/ /kərˈβa.sə/ n fem
Kürbis
Fruit gran i sovint ataronjat que cria la carabassera. Moltes varietats són comestibles.

característic /ka.ɾak.teˈɾis.tik/ /kə.ɾək.təˈɾis.tik/ adj masc
charakteristisch

característica /ka.ɾak.teˈɾis.ti.ka/ /kə.ɾək.təˈɾis.ti.kə/ adj fem
Besonderheit
Forma femenina de característic.

caragol /ka.ɾaˈɣɔɫ/ /karˈɣɔɫ/ /kə.ɾəˈɣɔɫ/ /kərˈɣɔɫ/ n masc
Schnecke
(zoologia) Mol·lusc de la classe gastròpode, amb la característica de la torsió i la closca en espiral.
(col·loquial) diners
Schraube
Objecte en forma d'espiral: escala de caragol, un caragol de cabells, etc.
(anatomia) Una de les tres cavitats internes de l'orella, que té forma en espiral.

caragolar /ka.ɾa.ɣoˈɫa/ /ka.ɾa.ɣoˈɫaɾ/ /kə.ɾə.ɣoˈɫa/ /kə.ɾə.ɣuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) caragol caragola caragolada caragolades caragolam caragolant caragolar caragolara caragolaran caragolarem caragolaren caragolares caragolareu caragolaria caragolarien caragolaries caragolarà caragolaràs caragolaré caragolaríem caragolaríeu caragolassen caragolasses caragolassin caragolassis caragolat caragolats caragolau caragolava caragolaven caragolaves caragole caragolem caragolen caragoles caragolessen caragolesses caragolessin caragolessis caragoleu caragoli caragolin caragolis caragolo caragolà caragolàrem caragolàreu caragolàs caragolàssem caragolàsseu caragolàssim caragolàssiu caragolàvem caragolàveu caragolés caragoléssem caragolésseu caragoléssim caragoléssiu caragolí occ sept val v
einschrauben

caramell /ka.ɾaˈmeʎ/ /kə.ɾəˈmeʎ/ n masc
Eiszapfen

caravanserrall /ka.ɾa.van.seˈraʎ/ /ka.ɾa.βan.seˈraʎ/ /kə.ɾə.vən.səˈraʎ/ /kə.ɾə.βən.səˈraʎ/ n masc
Karawanserei

caravel·la /ka.ɾaˈvɛɫ.ɫa/ /ka.ɾaˈβɛ.ɫa/ /ka.ɾaˈβɛ.ɫɛ/ /ka.ɾaˈβɛɫ.ɫa/ /kə.ɾəˈvɛɫ.ɫə/ /kə.ɾəˈβɛ.ɫə/ /kə.ɾəˈβɛɫ.ɫə/ n fem
Karavelle

carbonatació /kaɾ.bo.na.ta.siˈo/ /kər.bu.nə.tə.siˈo/ /kəɾ.bo.nə.tə.siˈo/ n fem
Karbonatisierung

carboni /kərˈbɔ.ni/ n masc
Kohlenstoff

carbur /kaɾˈbuɾ/ /kərˈbur/ n masc
Carbide

carbó /kaɾˈbo/ n masc
Kohle Steinkohle
Nom genèric donat a dos tipus de materials (carbó vegetal i carbó mineral) orgànics, sòlids i de color negre utilitzats com a combustible per la seva gran quantitat de carboni.
Kohle
(botànica) Nom comú de les malalties de les plantes produïdes per fongs ustilaginals.

carcaix /kaɾˈkajʃ/ /kərˈkaʃ/ n masc
Köcher

carcinogen /kar.siˈnɔ.ʒen/ /kaɾ.siˈnɔ.d͡ʒen/ /kər.siˈnɔ.ʒən/ n masc
carcinogen

carcinoma /kaɾ.siˈno.ma/ /kər.siˈno.mə/ n masc
Karzinom

card /ˈkart/ n masc
Distel

cardar /karˈða/ /kaɾˈða/ /kaɾˈðaɾ/ /kərˈda/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) card carda cardada cardades cardam cardant cardar cardara cardaran cardarem cardaren cardares cardareu cardaria cardarien cardaries cardarà cardaràs cardaré cardaríem cardaríeu cardassen cardasses cardassin cardassis cardat cardats cardau cardava cardaven cardaves carde cardem carden cardes cardessen cardesses cardessin cardessis cardeu cardi cardin cardis cardo cardà cardàrem cardàreu cardàs cardàssem cardàsseu cardàssim cardàssiu cardàvem cardàveu cardés cardéssem cardésseu cardéssim cardéssiu cardí occ sept val v
kämmen
Pentinar (la llana, el cotó, etc.) amb la carda per poder-la filar millor.
ficken
(vulgarisme) Fer l'acte sexual.

cardenal /kər.dəˈnaɫ/ n masc
Kardinal
En l'Església Catòlica, el càrrec superior a un bisbe.

cardio- /ˈkar.di.u/ /ˈkar.ði.u/ /ˈkaɾ.ði.o/ prefix
kardio-

cardiologia /kar.ði.o.ɫoˈʒi.a/ /kaɾ.ði.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /kər.di.u.ɫuˈʒi.ə/ /kər.ði.u.ɫuˈʒi.ə/ /kəɾ.ði.o.ɫoˈʒi.ə/ n fem
Kardiologie

carelià /ka.ɾe.ɫiˈa/ /kə.ɾə.ɫiˈa/ n masc
Karelisch
Individu finès oriental originari de Carèlia.
(invariable) Llengua baltofinesa parlada a Carèlia i territoris adjacents.

caribeny /kə.ɾiˈbəɲ/ /kə.ɾiˈbɛɲ/ /kə.ɾiˈβɛɲ/ adj masc
karibisch

caricatura /ka.ɾi.kaˈtu.ɾa/ /kə.ɾi.kəˈtu.ɾə/ n fem
Karikatur

carilló /ka.ɾiˈʎo/ /kə.ɾiˈʎo/ n masc
Glockenspiel
Instrument idiòfon de percussió consistent en una sèrie de làmines metàl·liques que hom fa sonar amb baquetes de fusta.

carisma /kaˈɾiz.ma/ /kəˈɾiz.mə/ n masc
Charisma

caritat /kə.ɾiˈtat/ n fem
Wohltätigkeit Nächstenliebe

carmesí /kər.məˈzi/ n masc
karmesinrot

carmí /kərˈmi/ n masc
karminrot

carn n fem
Fleisch

carnaval /kar.naˈβaɫ/ /kaɾ.naˈvaɫ/ /kaɾ.naˈβaɫ/ /kər.nəˈβaɫ/ /kəɾ.nəˈvaɫ/ n masc
Fasching

carnívor /karˈni.βor/ /kaɾˈni.voɾ/ /kaɾˈni.βoɾ/ /kərˈni.vur/ /kərˈni.βur/ /kəɾˈni.voɾ/ adj masc
fleischfressend

carota /kaˈɾɔ.ta/ /kaˈɾɔ.tɔ/ /kəˈɾɔ.tə/ n fem
Maske
Màscara que representa una cara grotesca.

carp /ˈkarp/ n masc
Handwurzel

carpa /ˈkar.pə/ /ˈkaɾ.pa/ n fem
Karpfen
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Cyprinus carpio)

carregador /ka.re.ɣaˈðo/ /ka.re.ɣaˈðoɾ/ /kə.rə.ɣəˈðo/ n masc
Ladegerät
Aparell que serveix per a carregar un acumulador.

carrer /kaˈre/ /kəˈre/ n masc
Straße
En un nucli de població, lloc per on hi circula la gent i els vehicles que és l'origen o el resultat de l'organització de l'espai edificat.

carrera /kaˈre.ɾa/ /kəˈre.ɾə/ n fem
Karriere
Trajectòria professional o pública.
Untersuchung
Estudis que fa una persona per a l'obtenció d'un títol que permet exercir una determinada professió.
Laufmasche
Esquinç o defecte en un teixit amb punts escapats o mal passats.

carreta /kəˈrə.tə/ /kəˈrɛ.tə/ n fem
Karren

carretera /ka.reˈte.ɾa/ n fem
Straße
Via que uneix dues poblacions i que és apta per a la circulació de vehicles.

carretó /ka.reˈto/ /kə.rəˈto/ n masc
Schubkarre

carro /ˈka.ro/ /ˈka.ru/ n masc
Wagen
Vehicle tirat per animals i que corre sobre rodes destinat a transportar objectes o persones.

carronya /kaˈro.ɲa/ /kəˈro.ɲə/ n fem
Aas

carruatge /ka.ruˈa.d͡ʒe/ /kə.ruˈa.d͡ʒə/ n masc
Kutsche

carta /ˈkaɾ.ta/ n fem
Brief
Document escrit per a comunicar amb una altra persona, generalment amb una estructura formal.
Menü Karte
Llista de tots els plats i de les begudes que se serveixen en un restaurant.
Spielkarte Karte
Sinònim de mapa., especialment de navegació.

carter /karˈte/ /kaɾˈteɾ/ /kərˈte/ n masc
Postbote

cartesià /kaɾ.te.ziˈa/ /kər.tə.ziˈa/ adj masc
kartesianisch

cartografiar /kar.to.ɣɾa.fiˈa/ /kaɾ.to.ɣɾa.fiˈa/ /kaɾ.to.ɣɾa.fiˈaɾ/ /kər.tu.ɣɾə.fiˈa/ /kəɾ.to.ɣɾə.fiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) cartografia cartografiada cartografiades cartografiam cartografiant cartografiar cartografiara cartografiaran cartografiarem cartografiaren cartografiares cartografiareu cartografiaria cartografiarien cartografiaries cartografiarà cartografiaràs cartografiaré cartografiaríem cartografiaríeu cartografiassen cartografiasses cartografiassin cartografiassis cartografiat cartografiats cartografiau cartografiava cartografiaven cartografiaves cartografie cartografiem cartografien cartografies cartografiessen cartografiesses cartografiessin cartografiessis cartografieu cartografii cartografio cartografià cartografiàrem cartografiàreu cartografiàs cartografiàssem cartografiàsseu cartografiàssim cartografiàssiu cartografiàvem cartografiàveu cartografiés cartografiéssem cartografiésseu cartografiéssim cartografiéssiu cartografií cartografiï cartografiïn cartografiïs occ sept val v
kartographieren

cartoixa /karˈtoj.ʃa/ /kaɾˈto.ʃa/ /kaɾˈtoj.ʃa/ /kərˈto.ʃə/ n fem
Kartause

cartutx /kaɾˈtut͡ʃ/ /kərˈtut͡ʃ/ n masc
Modul
En les armes lleugeres, conjunt de beina i bala travades.
Kartusche
Element canviable de les màquines d'escriure i de les impressores que conté la tinta.

cartílag /kaɾˈti.ɫak/ /kərˈti.ɫək/ n masc
Knorpel

cartó /kaɾˈto/ /kərˈto/ n masc
Karton

carxofa /karˈt͡ʃɔ.fa/ /kaɾˈt͡ʃɔ.fɔ/ /kərˈʃɔ.fə/ n fem
Artischocke

caràcter /kaˈɾak.teɾ/ /kəˈɾak.tə/ n masc
Zeichen
Signe gràfic, usat sobretot en impressió o informàtica.
Wesensart Charakter
Tret dominant que permet reconèixer o diferenciar.

caràngid irisat n masc
Regendogen-stachelmakrek

caròtide /kaˈɾɔ.ti.ðe/ /kəˈɾɔ.ti.ðə/ n fem
Carotis

cas n masc
Fall
Situació particular que es produeix entre les diverses possibles.
(lingüística) Categoria gramatical que marca la funció sintàctica d’un mot.

casa /ˈka.za/ n fem
Haus Heim
Edifici destinat a l'habitatge de persones, llar.

casament /ka.zaˈmen/ /ka.zaˈment/ /kə.zəˈmen/ /kə.zəˈment/ n masc
Hochzeit
Acte amb què s'estableix un matrimoni.

casat /kaˈzat/ /kəˈzat/ adj masc
verheiratet

casc /ˈkask/ n masc
Helm
Peça dura que cobreix el cap com a defensa en certes activitats: bombers, motoristes, policia, esportistes.

cascall /kasˈkaʎ/ /kəsˈkaj/ /kəsˈkaʎ/ n masc
Schlafmohn

cascavell /kas.kaˈveʎ/ /kas.kaˈβeʎ/ /kəs.kəˈveʎ/ n masc
Glöckchen Schelle

casolà /ka.zoˈɫa/ /kə.zoˈɫa/ /kə.zuˈɫa/ adj masc
häuslich
Propi de la casa, fet allà o seguint les seves normes.

caspa /ˈkas.pa/ /ˈkas.pə/ n fem
Schuppung

casserola /ka.seˈɾɔ.ɫa/ /ka.seˈɾɔ.ɫɔ/ /kə.səˈɾɔ.ɫə/ n fem
Kasserolle

cassola /kaˈsɔ.ɫa/ /kaˈsɔ.ɫɔ/ /kəˈsɔ.ɫə/ n fem
Kasserolle

cast /ˈkast/ adj masc
keusch

casta /ˈkas.ta/ /ˈkas.tə/ n fem
Kaste

castanya n fem
Kastanie Esskastanie
(botànica) Fruit del castanyer, de color marró fosc brillant, que es cull a la tardor i és comestible.
Kopfnuss
Cop donat al cap amb la mà o cop fort en general.

castanyoleta /kas.ta.ɲoˈɫe.ta/ /kəs.tə.ɲoˈɫə.tə/ /kəs.tə.ɲuˈɫɛ.tə/ n fem
Mönchsfisch

castedat /kas.teˈðat/ /kəs.təˈðat/ n fem
Keuschheit

castell /kasˈteʎ/ n masc
Burg Schloss
Fortificació defensiva.

castellanisme /kas.te.ʎaˈniz.me/ /kəs.tə.ʎəˈniz.mə/ n masc
Kastellanismus

castellà adj masc
kastilisch
Propi de Castella.

castellà n masc
Kastilier
Natural de Castella.
Kastilisch Spanisch
(masculí singular) Llengua pròpia de Castella.

castigar /kas.tiˈɣa/ /kas.tiˈɣaɾ/ /kəs.tiˈɣa/ alg bal castig castiga castigada castigades castigam castigant castigar castigara castigaran castigarem castigaren castigares castigareu castigaria castigarien castigaries castigarà castigaràs castigaré castigaríem castigaríeu castigassen castigasses castigassin castigassis castigat castigats castigau castigava castigaven castigaves castigo castigue castiguem castiguen castigues castiguessen castiguesses castiguessin castiguessis castigueu castigui castiguin castiguis castigués castiguéssem castiguésseu castiguéssim castiguéssiu castiguí castigà castigàrem castigàreu castigàs castigàssem castigàsseu castigàssim castigàssiu castigàvem castigàveu eiv nota 1 occ sept v.cent val v
bestrafen
Donar un reforç aversiu quan s'ha produït una conducta que es pretén eliminar.

castor /kasˈto/ /kəsˈto/ n masc
Biber
Gènere de mamífer rosegador semi-aquàtic de la família dels castòrids. Destaca per la seva habilitat per construir preses i caus.

castrar /kasˈtɾa/ /kasˈtɾaɾ/ /kəsˈtɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) castr castra castrada castrades castram castrant castrar castrara castraran castrarem castraren castrares castrareu castraria castrarien castraries castrarà castraràs castraré castraríem castraríeu castrassen castrasses castrassin castrassis castrat castrats castrau castrava castraven castraves castre castrem castren castres castressen castresses castressin castressis castreu castri castrin castris castro castrà castràrem castràreu castràs castràssem castràsseu castràssim castràssiu castràvem castràveu castrés castréssem castrésseu castréssim castréssiu castrí occ sept val v
kastrieren
Extirpar els òrgans reproductors.

catalanisme /ka.ta.ɫaˈniz.me/ /kə.tə.ɫəˈniz.mə/ n masc
Katalanismus

catalanitat /ka.ta.ɫa.niˈtat/ /kə.tə.ɫə.niˈtat/ n fem
Katalanischkeit

català adj masc
katalanisch Katalanisch
Relatiu o pertanyent a Catalunya, als seus habitants o a la llengua catalana.

català n masc
Katalane Katalanisch
Natural de Catalunya.
Katalanisch katalanisch
(masculí singular) Llengua històricament parlada a Catalunya, Andorra, País Valencià, les illes Balears, la Catalunya Nord, l'Alguer i la Franja de Ponent.

català antic n masc
Altkatalanisch

catalític /ka.taˈɫi.tik/ /kə.təˈɫi.tik/ adj masc
katalytisch

cataplasma /ka.taˈpɫaz.ma/ /kə.təˈpɫaz.mə/ n masc
Kompresse
Composició calmant i emol·lient que es posa entre dues gases i s'aplica sobre la pell.

catapulta /ka.taˈpuɫ.ta/ /kə.təˈpuɫ.tə/ n fem
Katapult
Arma de l'antiguitat i l'edat mitjana que mitjançant la tensió acumulada en la torsió de fustes o bé amb l'empenta de contrapesos era capaç de llançar projectils pesants a certa distància.

catarro /kaˈta.ro/ /kəˈta.ro/ /kəˈta.ru/ n masc
Katarrh
Inflamació d’una membrana mucosa, generalment amb hipersecreció.

catecolamina /ka.te.ko.ɫaˈmi.na/ /kə.tə.ko.ɫəˈmi.nə/ /kə.tə.ku.ɫəˈmi.nə/ n fem
Catecholamine Katecholamine

catedral /ka.teˈðɾaɫ/ n fem
Kathedrale Dom

categoria /ka.te.ɣoˈɾi.a/ /kə.tə.ɣoˈɾi.ə/ /kə.tə.ɣuˈɾi.ə/ n fem
Kategorie

categoria lèxica n fem
Wortart

catifa /kaˈti.fa/ n fem
Teppich

catió /ka.tiˈo/ /kə.tiˈo/ n masc
Kation

catorze /kaˈtoɾ.ze/ number
vierzehn

cats /ˈkats/ n masc
Chatten

catxa /ˈka.t͡ʃa/ /ˈka.t͡ʃə/ n fem
Bluff

catxalot /ka.t͡ʃaˈɫɔt/ /kə.t͡ʃəˈɫɔt/ n masc
Pottwal

catàstrofe /kaˈtas.tɾo.fe/ /kəˈtas.tɾu.fə/ n fem
Katastrophe
Desgràcia gran, especialment quan hi ha víctimes mortals.

catòlic /kaˈtɔ.ɫik/ adj masc
katholisch
Dit del qui pertany a la religió cristiana que accepta la universalitat de l'autoritat del Papa.

cau /ˈkaw/ n masc
Bau Höhle
Forat en terra on certes bèsties s’hi amaguen.

caució /kaw.siˈo/ /kəw.siˈo/ n fem
Kaution

caure /ˈkaw.ɾe/ bal caem caent caeu caic caiem caient caieu caiga caiguda caigudes caiguem caiguen caiguera caigueren caigueres caigues caiguessen caiguesses caiguessin caiguessis caigueu caigui caiguin caiguis caigut caiguts caigué caiguérem caiguéreu caigués caiguéssem caiguésseu caiguéssim caiguéssiu caiguí cau cauen cauran caure caurem caureu cauria caurien cauries caurà cauràs cauré cauríem cauríeu caus occ queia queien queies queim queis quèiem quèieu quéiem quéieu val v
fallen
Precipitar-se cap a baix per pèrdua de l'equilibri o acció de la gravetat.
Escaure's en cert temps o cert lloc.

causa /ˈkaw.za/ n fem
Ursache Grund
Motiu, explicació, el perquè.

causar /kawˈza/ /kawˈzaɾ/ /kəwˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) causa causada causades causam causant causar causara causaran causarem causaren causares causareu causaria causarien causaries causarà causaràs causaré causaríem causaríeu causassen causasses causassin causassis causat causats causau causava causaven causaves cause causem causen causes causessen causesses causessin causessis causeu causi causin causis causo causà causàrem causàreu causàs causàssem causàsseu causàssim causàssiu causàvem causàveu causés causéssem causésseu causéssim causéssiu causí caús occ sept val v
verursachen

cautela /kawˈtɛ.ɫa/ /kawˈtɛ.ɫɛ/ /kəwˈtɛ.ɫə/ n fem
Vorsicht

cava /ˈka.va/ /ˈka.və/ /ˈka.βa/ /ˈka.βə/ n fem
Umgraben
Cova o excavació feta al terra.
Weinkeller
Celler subterrani a on s'emmagatzema el vi.

cava /ˈka.va/ /ˈka.və/ /ˈka.βa/ /ˈka.βə/ n masc
Cava
(normalment no comptable) Xampany català.

cavall /kaˈval/ /kaˈvaʎ/ /kaˈβaʎ/ /kəˈvaʎ/ n masc
Pferd Hengst
(mamífers) Mamífer domèstic ungulat (Equus caballus), de la família dels èquids, utilitzat per l'home per a cavalcar o com a animal de tir.
Springer Pferd
(escacs) Peça dels escacs amb la forma del cap i el coll de l'animal, la qual es pot moure només dues caselles cap endavant i una cap al costat o dues cap a un costat i una cap endavant.

cavall de mar n masc
Seepferdchen

cavaller /ka.vaˈʎeɾ/ /ka.βaˈʎe/ /kə.vəˈʎe/ /kə.βəˈʎe/ n masc
Ritter
Soldat medieval de categoria, honrat amb la cavalleria per un senyor feudal.
Herr
Home educat i de classe.

cavalleria /ka.va.ʎeˈɾi.a/ /ka.βa.ʎeˈɾi.a/ /kə.və.ʎəˈɾi.ə/ /kə.βə.ʎəˈɾi.ə/ n fem
Kavallerie Reiterei
Tropa que va a cavall, modernament amb vehicles motoritzats i blindats, en contraposició a la infanteria que va a peu.

cavallets /ka.vaˈʎets/ /ka.βaˈʎets/ /kə.vəˈʎəts/ /kə.vəˈʎɛts/ /kə.βəˈʎɛts/ n masc
Karussell
Atracció infantil de fira que consisteix en una plataforma giratòria accionada mecànicament damunt la qual s'instal·len diversos artificis perquè els infants hi puguin pujar.

cavar /kaˈvaɾ/ /kaˈβa/ /kəˈva/ /kəˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cau cav cava cavada cavades cavam cavant cavar cavara cavaran cavarem cavaren cavares cavareu cavaria cavarien cavaries cavarà cavaràs cavaré cavaríem cavaríeu cavassen cavasses cavassin cavassis cavat cavats cavau cavava cavaven cavaves cave cavem caven caves cavessen cavesses cavessin cavessis caveu cavi cavin cavis cavo cavà cavàrem cavàreu cavàs cavàssem cavàsseu cavàssim cavàssiu cavàvem cavàveu cavés cavéssem cavésseu cavéssim cavéssiu caví occ sept val v
graben

caviar /ka.viˈaɾ/ /ka.βiˈar/ /ka.βiˈaɾ/ /kə.viˈaɾ/ /kə.βiˈar/ n masc
Kaviar

cavilat /ka.viˈɫat/ /ka.βiˈɫat/ /kə.viˈɫat/ /kə.βiˈɫat/ n masc
Groppe

cavitat /ka.viˈtat/ /ka.βiˈtat/ /kə.viˈtat/ /kə.βiˈtat/ n fem
Hohlraum
Espai buid a dins d'un sòlid.

caça /ˈka.sa/ /ˈka.sə/ n fem
Jagd
Acció de caçar.

caça /ˈka.sa/ /ˈka.sə/ n masc
Jäger
Avió militar destinat a combatre aeronaus enemigues.

caçador /ka.saˈðo/ /ka.saˈðoɾ/ /kə.səˈðo/ n masc
Jäger

caçar /kaˈsa/ /kaˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cace cacem cacen caces cacessen cacesses cacessin cacessis caceu caci cacin cacis cacés cacéssem cacésseu cacéssim cacéssiu cací caç caça caçada caçades caçam caçant caçar caçara caçaran caçarem caçaren caçares caçareu caçaria caçarien caçaries caçarà caçaràs caçaré caçaríem caçaríeu caçassen caçasses caçassin caçassis caçat caçats caçau caçava caçaven caçaves caço caçà caçàrem caçàreu caçàs caçàssem caçàsseu caçàssim caçàssiu caçàvem caçàveu occ sept val v
jagen

ceba /ˈsə.bə/ /ˈsɛ.bə/ /ˈsɛ.βə/ n fem
Zwiebel Lauch

cec cega adj
blind
Que no hi veu.

cec n masc
Blinder
Privat de la capacitat de veure-hi.
Blinddarm
(anatomia) Porció de l'intestí gros en cul-de-sac situada entre l'ili i el còlon.

cel n masc
Himmel
Volta celeste, capa que envolta la Terra, espai aeri on es troben els núvols.
Espai sense límits visibles, des d'un punt de vista terrestre, on són les estrelles.

celada n fem
Helm
Casc que cobreix cap i nuca però no la cara.
Falle
Emboscada, trampa, engany.

celebració /se.ɫe.bɾa.siˈo/ /sə.ɫə.βɾə.siˈo/ n fem
Feier

celebrar /se.ɫeˈbɾaɾ/ /se.ɫeˈβɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) celebr celebra celebrada celebrades celebram celebrant celebrar celebrara celebraran celebrarem celebraren celebrares celebrareu celebraria celebrarien celebraries celebrarà celebraràs celebraré celebraríem celebraríeu celebrassen celebrasses celebrassin celebrassis celebrat celebrats celebrau celebrava celebraven celebraves celebre celebrem celebren celebres celebressen celebresses celebressin celebressis celebreu celebri celebrin celebris celebro celebrà celebràrem celebràreu celebràs celebràssem celebràsseu celebràssim celebràssiu celebràvem celebràveu celebrés celebréssem celebrésseu celebréssim celebréssiu celebrí occ sept val v
zelebrieren
Acomplir amb solemnitat seguint un ritual.
feiern zelebrieren
Fer activitats festives.
feiern
Alegrar-se per un fet.

celebritat /se.ɫe.βɾiˈtat/ /sə.ɫə.βɾiˈtat/ n fem
Berühmtheit

celesta /seˈɫes.ta/ /səˈɫes.tə/ n fem
Celesta

celidònia /se.liˈðɔ.ni.a/ /sə.liˈðɔ.ni.ə/ n fem
Schöllkraut

cella /ˈse.ʎa/ /ˈsə.ʎə/ /ˈsɛ.jə/ /ˈsɛ.ʎə/ n fem
Augenbraue Braue
Cadascuna de les zones que sobresurten lleugerament de la cara i que es troben pel damunt d'un ull per fer-li de visera.

celler /seˈʎe/ /seˈʎeɾ/ /səˈʎe/ n masc
Weinkeller

cel·la /ˈsɛ.ɫa/ /ˈsɛ.ɫə/ /ˈsɛ.ɫɛ/ /ˈsɛɫ.ɫa/ /ˈsɛɫ.ɫə/ n fem
Zelle

cel·lofana /se.ɫoˈfa.na/ /seɫ.ɫoˈfa.na/ /sə.ɫuˈfa.nə/ /səɫ.ɫoˈfa.nə/ /səɫ.ɫuˈfa.nə/ n fem
Zellglas

cel·lulosa /se.ɫuˈɫo.za/ /seɫ.ɫuˈɫo.za/ /sə.ɫuˈɫo.zə/ /səɫ.ɫuˈɫo.zə/ n fem
Cellulose Zellulose

cement /seˈmen/ /seˈment/ /səˈmen/ /səˈment/ n masc
Zement

cementiri /se.menˈti.ɾi/ n masc
Friedhof

cendra /ˈsɛn.dɾa/ /ˈsɛn.dɾɛ/ n fem
Asche

cendrer /senˈdɾe/ /senˈdɾeɾ/ /sənˈdɾe/ n masc
Aschenbecher

cenotafi /se.noˈta.fi/ /sə.noˈta.fi/ /sə.nuˈta.fi/ n masc
Ehrenmal Kenotaph

censura /senˈsu.ɾa/ /sənˈsu.ɾə/ n fem
Zensur

censurar /sen.suˈɾa/ /sen.suˈɾaɾ/ /sən.suˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) censur censura censurada censurades censuram censurant censurar censurara censuraran censurarem censuraren censurares censurareu censuraria censurarien censuraries censurarà censuraràs censuraré censuraríem censuraríeu censurassen censurasses censurassin censurassis censurat censurats censurau censurava censuraven censuraves censure censurem censuren censures censuressen censuresses censuressin censuressis censureu censuri censurin censuris censuro censurà censuràrem censuràreu censuràs censuràssem censuràsseu censuràssim censuràssiu censuràvem censuràveu censurés censuréssem censurésseu censuréssim censuréssiu censurí occ sept val v
schelten
Reprendre, criticar algú per les seves opinions o comportament.
zensieren
Recriminar, condemnar alguna cosa.

cent /ˈsen/ /ˈsent/ number
hundert Hundert

centellejar /sen.te.ʎeˈd͡ʒa/ /sen.te.ʎeˈd͡ʒaɾ/ /sen.te.ʎeˈʒa/ /sən.tə.ʎəˈd͡ʒa/ /sən.tə.ʎəˈʒa/ alg bal centellege centellegem centellegen centelleges centellegessen centellegesses centellegessin centellegessis centellegeu centellegi centellegin centellegis centellegés centellegéssem centellegésseu centellegéssim centellegéssiu centellegí centelleig centelleja centellejada centellejades centellejam centellejant centellejar centellejara centellejaran centellejarem centellejaren centellejares centellejareu centellejaria centellejarien centellejaries centellejarà centellejaràs centellejaré centellejaríem centellejaríeu centellejassen centellejasses centellejassin centellejassis centellejat centellejats centellejau centellejava centellejaven centellejaves centellejo centellejà centellejàrem centellejàreu centellejàs centellejàssem centellejàsseu centellejàssim centellejàssiu centellejàvem centellejàveu eiv nota 1 occ sept v.cent val v
funkeln

centre /ˈsen.tɾe/ n masc
Zentrum
El més distant o retirat de la superfície exterior d'una cosa.
Lloc d'on surten o a on convergeixen accions particulars coordenades.

centurió /sen.tu.ɾiˈo/ /sən.tu.ɾiˈo/ n masc
Centurio

centímetre /senˈti.me.tɾe/ n masc
Zentimeter
Unitat de longitud del sistema cegesimal equivalent a la centèsima part d'un metre. Símbol cm.

cenyit /seˈɲit/ /səˈɲit/ adj masc
hauteng

ceptre /ˈsep.tɾe/ /ˈsep.tɾə/ n masc
Zepter

cera /ˈse.ɾa/ /ˈsə.ɾə/ /ˈsɛ.ɾə/ n fem
Wachs

cerca-renous /ˌseɾ.ka.reˈnɔws/ /ˌsəɾ.kə.rəˈnɔws/ /ˌsɛr.kə.rəˈnɔws/ n neut
Raufbold

cercar /serˈka/ /seɾˈka/ /seɾˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cerc cerca cercada cercades cercam cercant cercar cercara cercaran cercarem cercaren cercares cercareu cercaria cercarien cercaries cercarà cercaràs cercaré cercaríem cercaríeu cercassen cercasses cercassin cercassis cercat cercats cercau cercava cercaven cercaves cerco cercà cercàrem cercàreu cercàs cercàssem cercàsseu cercàssim cercàssiu cercàvem cercàveu cerque cerquem cerquen cerques cerquessen cerquesses cerquessin cerquessis cerqueu cerqui cerquin cerquis cerqués cerquéssem cerquésseu cerquéssim cerquéssiu cerquí occ sept val v
suchen
Explorar l’entorn per tal de trobar, de descobrir, quelcom o algú.

cercle /ˈseɾ.kɫe/ n masc
Kreis
Part interior d'una circumferència, figura geomètrica sense cap costat.

cereal /se.ɾeˈaɫ/ /sə.ɾeˈaɫ/ n masc
Getreide

cerebel /se.ɾeˈβɛɫ/ /sə.ɾəˈβɛɫ/ n masc
Cerebellum

ceri cèria adj masc
wächsern
De cera.

ceri n masc
Cer
Element químic de nombre atòmic 58 i símbol Ce.

cerimònia /se.ɾiˈmɔ.ni.a/ /sə.ɾiˈmɔ.ni.ə/ n fem
Zeremonie

cert /ˈsɛrt/ adj masc
wahr
Conforme a la realitat, veritable.
gewiss
Segur, sens dubte.
Algú o alguna cosa determinada però no especificada.

certament /ˌsɛr.taˈmen/ /ˌsɛr.təˈmen/ /ˌsɛɾ.taˈmen/ /ˌsɛɾ.taˈment/ /ˌsɛɾ.təˈment/ adv
sicher

certesa /seɾˈte.za/ /sərˈtɛ.zə/ /səɾˈtə.zə/ n fem
Gewissheit

certificar /seɾ.ti.fiˈka/ /seɾ.ti.fiˈkaɾ/ /sər.ti.fiˈka/ alg ant bal cent certific certifica certificada certificades certificaia certificaien certificaies certificam certificant certificar certificara certificaran certificarem certificaren certificares certificareu certificaria certificarien certificaries certificariva certificariven certificarives certificarà certificaràs certificaré certificaríem certificaríeu certificarívem certificaríveu certificassen certificasses certificassin certificassis certificat certificats certificau certificava certificaven certificaves certificavi certificavo certifico certificos certificà certificàiem certificàieu certificàrem certificàreu certificàs certificàssem certificàsseu certificàssim certificàssiu certificàvem certificàvets certificàveu certificàvom certifique certifiqueguem certifiqueguessa certifiqueguessen certifiqueguesses certifiquegueu certifiquegués certifiqueguéssom certifiqueguéssou certifiquem certifiquen certifiques certifiquessa certifiquessen certifiquesses certifiquessi certifiquessin certifiquessis certifiqueu certifiqui certifiquin certifiquis certifiqués certifiquéssem certifiquésseu certifiquéssim certifiquéssiu certifiquí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
zertifizieren
Donar una cosa per certa.

certificat /seɾ.ti.fiˈkat/ /sər.ti.fiˈkat/ n masc
Zertifikat Zeugnis
Document oficial que assegura la veracitat d'un fet.

cervatell /ser.βaˈteʎ/ /seɾ.vaˈteʎ/ /seɾ.βaˈteʎ/ /sər.bəˈteʎ/ /səɾ.vəˈteʎ/ n masc
Rehkitz

cervell /serˈβeʎ/ /seɾˈveʎ/ /seɾˈβeʎ/ /sərˈbeʎ/ /səɾˈveʎ/ n masc
Gehirn Hirn
(anatomia) Òrgan dels animals que conté neurones i és capaç de coordinar els moviments del cos, les funcions vitals i el pensament.

cervesa /serˈβe.za/ /seɾˈve.za/ /sərˈbɛ.zə/ /sərˈvɛ.zə/ /səɾˈvə.zə/ n fem
Bier
(aliments) Beguda alcohòlica obtinguda per la fermentació de malt o altres cereals germinats, i aromatitzada amb llúpol.

ceràmica /seˈɾa.mi.ka/ /səˈɾa.mi.kə/ n fem
Keramik

cesi n masc
Caesium Cäsium

cian /siˈan/ n masc
Zyan

cibernètic /si.beɾˈnɛ.tik/ /si.βərˈnɛ.tik/ adj masc
kybernetisch

cicatritzar /si.ka.tɾiˈd͡za/ /si.ka.tɾiˈza/ /si.ka.tɾiˈzaɾ/ /si.kə.tɾiˈd͡za/ alg ant bal cent cicatritz cicatritza cicatritzada cicatritzades cicatritzaia cicatritzaien cicatritzaies cicatritzam cicatritzant cicatritzar cicatritzara cicatritzaran cicatritzarem cicatritzaren cicatritzares cicatritzareu cicatritzaria cicatritzarien cicatritzaries cicatritzariva cicatritzariven cicatritzarives cicatritzarà cicatritzaràs cicatritzaré cicatritzaríem cicatritzaríeu cicatritzarívem cicatritzaríveu cicatritzassen cicatritzasses cicatritzassin cicatritzassis cicatritzat cicatritzats cicatritzau cicatritzava cicatritzaven cicatritzaves cicatritzavi cicatritzavo cicatritze cicatritzeguem cicatritzeguessa cicatritzeguessen cicatritzeguesses cicatritzegueu cicatritzegués cicatritzeguéssom cicatritzeguéssou cicatritzem cicatritzen cicatritzes cicatritzessa cicatritzessen cicatritzesses cicatritzessi cicatritzessin cicatritzessis cicatritzeu cicatritzi cicatritzin cicatritzis cicatritzo cicatritzos cicatritzs cicatritzà cicatritzàiem cicatritzàieu cicatritzàrem cicatritzàreu cicatritzàs cicatritzàssem cicatritzàsseu cicatritzàssim cicatritzàssiu cicatritzàvem cicatritzàvets cicatritzàveu cicatritzàvom cicatritzés cicatritzéssem cicatritzésseu cicatritzéssim cicatritzéssiu cicatritzí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
vernarben

cicatriu /si.kaˈtɾiw/ /si.kəˈtɾiw/ n fem
Narbe

cicle /ˈsi.kɫe/ n masc
Zyklus

ciclisme /siˈkɫiz.me/ /siˈkɫiz.mə/ n masc
Radsport

ciclista /siˈkɫis.ta/ /siˈkɫis.te/ /siˈkɫis.tə/ n neut
Radfahrer Radler

cicloturisme n masc
Fahrrad Tourismus

cicló /siˈkɫo/ n masc
Zyklon

cicuta /siˈku.ta/ /siˈku.tə/ n fem
Schierling

científic /si.enˈti.fik/ adj masc
wissenschaftlich
Relatiu a la ciència.

científic /si.enˈti.fik/ n masc
Wissenschaftler
Persona que es dedica a la recerca.

cigala /siˈɣa.ɫa/ /siˈɣa.ɫə/ n fem
Zikade
Insecte de l'orde dels hemípters, que s'alimenta de la saba de les plantes i emet un cric-cric de 100 decibels a la freqüència de 86 Hz.
Schwanz
(vulgarisme) penis

cigar /siˈɣar/ n masc
Zigarre

cigarreta /si.ɣaˈre.ta/ /si.ɣəˈrə.tə/ /si.ɣəˈrɛ.tə/ n fem
Zigarette

cigne /ˈsiŋ.ne/ /ˈsiɡ.ne/ n masc
Schwan Schwänin

cigonya /siˈɣo.ɲa/ n fem
Storch

cigró /siˈɣɾo/ n masc
Kichererbse

cilici n masc
Büßergürtel Bußgürtel

cilindre /siˈɫin.dɾe/ /siˈɫin.dɾə/ n masc
Zylinder
(basquetbol) Espai imaginari de forma cilíndrica d'una pista de joc que comprèn la zona ocupada per un jugador en contacte amb el terra i la zona que ocuparia amb un salt vertical.

cim /ˈsim/ n masc
Gipfel

ciment /siˈmen/ /siˈment/ n masc
Zement

cimera /siˈme.ɾa/ /siˈmɛ.ɾə/ n fem
Gipfel Gipfeltreffen
Reunió de dirigents d’alt nivell.

cinabri n masc
Zinnober

cinc /ˈsiŋ/ /ˈsiŋk/ /ˈsiŋk/ number
fünf
(cardinal) Nombre que segueix el quatre i precedeix el sis.
(valor ordinal) Cinquè, cinquena.

cinc-cents /ˌsiŋˈsens/ number
fünfhundert

cineasta /si.neˈas.ta/ /si.neˈas.tə/ n neut
Filmemacher

cinegètic /si.neˈd͡ʒɛ.tik/ /si.neˈʒɛ.tik/ /si.nəˈʒɛ.tik/ adj masc
Jagd

cinema /siˈne.ma/ /siˈnə.mə/ /siˈnɛ.mə/ n masc
Kino

cinematògraf /si.ne.maˈtɔ.ɣɾaf/ /si.nə.məˈtɔ.ɣɾəf/ n masc
Cinématographe
Màquina capaç de filmar i projectar imatges en moviment.

cinemàtica directa n fem
direkte Kinematik

cinemàtica inversa n fem
inverse Kinematik

cinologia /si.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /si.no.ɫoˈʒi.a/ /si.no.ɫoˈʒi.ə/ /si.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
Kynologie

cinquanta /siŋˈkwan.ta/ number
fünfzig

cinquanta-cinc /siŋˌkwan.taˈsiŋ/ /siŋˌkwan.taˈsiŋk/ /siŋˌkwan.təˈsiŋ/ /siŋˌkwan.təˈsiŋk/ number
fünfundfünfzig

cinquanta-dos /siŋˌkwan.taˈðos/ /siŋˌkwan.təˈðos/ number
zweiundfünfzig

cinquanta-nou /siŋˌkwan.taˈnɔw/ /siŋˌkwan.təˈnɔw/ number
neunundfünfzig

cinquanta-quatre /siŋˌkwan.taˈkwa.tɾe/ /siŋˌkwan.təˈkwa.tɾə/ number
vierundfünfzig

cinquanta-set /siŋˌkwan.taˈsɛt/ /siŋˌkwan.təˈsɛt/ number
siebenundfünfzig

cinquanta-sis /siŋˌkwan.taˈsis/ /siŋˌkwan.təˈsis/ number
sechsundfünfzig

cinquanta-tres /siŋˌkwan.taˈtɾes/ /siŋˌkwan.təˈtɾəs/ /siŋˌkwan.təˈtɾɛs/ number
dreiundfünfzig

cinquanta-un /siŋˌkwan.taˈun/ /siŋˌkwan.təˈun/ number
einundfünfzig

cinquanta-vuit /siŋˌkwan.taˈvujt/ /siŋˌkwan.taˈβujt/ /siŋˌkwan.təˈvujt/ /siŋˌkwan.təˈβujt/ number
achtundfünfzig

cinquantè /siŋ.kwanˈte/ /siŋ.kwənˈtə/ /siŋ.kwənˈtɛ/ number
fünfzigste

cinta adhesiva n fem
Klebeband

cintra /ˈsin.tɾa/ /ˈsin.tɾə/ n fem
Bogen

cintura /sinˈtu.ɾa/ /sinˈtu.ɾə/ n fem
Taille

cinturó n masc
Gürtel Gurt
Peça de roba, cuir o similar que serveix per cenyir-se el pantaló, els calçons o la camisa a la cintura.

circ n masc
Zirkus
Local normalment circular amb espectacles d'acrobàcia, equilibrisme, doma i pallassos.

circular /sir.kuˈɫa/ /sir.kuˈɫar/ /siɾ.kuˈɫa/ /siɾ.kuˈɫaɾ/ n fem
Rundbrief
Comunicat enviat a diversos membres d'un grup, els quals han de confirmar haver-lo llegit.

circumferència /siɾ.kuɱ.feˈɾɛn.si.a/ n fem
Kreisumfang Umfang

circumstància /siɾ.kumsˈtan.si.a/ n fem
Umstand

circumvolució /sir.kum.bo.lu.siˈo/ /sir.kum.bu.ɫu.siˈo/ /siɾ.kuɱ.vo.ɫu.siˈo/ /siɾ.kuɱ.vu.ɫu.siˈo/ n fem
Gyrus

cirera n fem
Kirsche
Fruit petit, rodó, dolç i vermell que cria el cirerer.

cirerer /si.ɾeˈɾe/ /si.ɾeˈɾeɾ/ n masc
Kirschbaum

cirurgia /si.ɾuɾˈd͡ʒi.a/ n fem
Chirurgie

cirurgià /si.ɾuɾ.d͡ʒiˈa/ n masc
Chirurg

cisell /siˈzeʎ/ n masc
Meißel Beitel

cisma /ˈsiz.ma/ /ˈsiz.mə/ n masc
Schisma
Divisió o separació entre els individus d'algun cos o comunitat.

cistell n masc
Korb

cistella /sisˈte.ʎa/ /sisˈte.ʎə/ n fem
Korb
(corfbol) Cadascuna de les dues estructures d'una pista de corfbol constituïdes per un cilindre de vímet sense fons de 25 cm d'alçària, situat a 3,5 m de terra, i per un pal de subjecció, que delimiten l'espai dintre el qual s'ha de fer entrar la pilota per a puntuar.

cisterna /sisˈtɛɾ.na/ /sisˈtɛɾ.nə/ n fem
Zisterne

cita /ˈsi.ta/ n fem
Treffen
Trobada amorosa per conèixer més l'altra persona i gaudir de la mútua companyia.

citació /si.ta.siˈo/ /si.tə.siˈo/ n fem
Zitat
Escrit que demana la compareixença.
Referència a un altre autor en suport del que es diu.

citar /siˈta/ /siˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cit cita citada citades citam citant citar citara citaran citarem citaren citares citareu citaria citarien citaries citarà citaràs citaré citaríem citaríeu citassen citasses citassin citassis citat citats citau citava citaven citaves cite citem citen cites citessen citesses citessin citessis citeu citi citin citis cito cità citàrem citàreu citàs citàssem citàsseu citàssim citàssiu citàvem citàveu cités citéssem citésseu citéssim citéssiu cití occ sept val v
anführen zitieren
Referir o anotar en un escrit els autors, lleis o llocs que s'al·leguen en suport del que es diu o escriu.
anführen vorladen
Fer saber a alguna persona el manament del jutge perquè comparegui en judici.

citoesquelet /ˌsi.to.es.keˈɫet/ /ˌsi.tos.kəˈɫət/ /ˌsi.tus.kəˈɫɛt/ n masc
Cytoskelett

citostàtic /si.tosˈta.tik/ /si.tusˈta.tik/ adj masc
zytostatisch

ciutadella /siw.taˈðe.ʎa/ /siw.təˈðe.ʎə/ n fem
Zitadelle

ciutadà /siw.taˈða/ /siw.təˈða/ n masc
Bürger Bürgerin

ciutat n fem
Stadt

civada /siˈva.ða/ /siˈva.ðə/ /siˈβa.ða/ n fem
Hafer Haber

civil /siˈviɫ/ /siˈviɫ/ /siˈβiɫ/ adj
bürgerlich zivil
Relatiu a allò de la societat que no pertany a l'exèrcit ni a l'església.

civilització /si.vi.ɫi.d͡zə.siˈo/ /si.vi.ɫi.za.siˈo/ /si.βi.ɫi.d͡za.siˈo/ /si.βi.ɫi.za.siˈo/ n fem
Zivilisation

ciència /siˈen.si.ə/ /siˈɛn.si.a/ n fem
Wissenschaft

clapa /ˈkɫa.pa/ /ˈkɫa.pə/ n fem
Fleck
Petita extensió d'alguna cosa (herba, cabells, pèl, fongs, etc) que creix de manera distingible del seu entorn.

clapat /kɫaˈpat/ /kɫəˈpat/ adj masc
fleckig
Que és ple de clapes.

clapir /kɫaˈpi/ /kɫaˈpiɾ/ /kɫəˈpi/ bal clapeix clapeixen clapeixes clapeixi clapeixin clapeixis clapeixo clapesc clapesqui clapesquin clapesquis clapia clapida clapides clapien clapies clapiguem clapigueu clapim clapint clapir clapira clapiran clapirem clapiren clapires clapireu clapiria clapirien clapiries clapirà clapiràs clapiré clapiríem clapiríeu clapisc clapisca clapisquen clapisques clapissen clapisses clapissin clapissis clapit clapits clapiu clapix clapixen clapixes clapixo clapí clapíem clapíeu clapírem clapíreu clapís clapíssem clapísseu clapíssim clapíssiu n-occ occ sept val v
kläffen
Lladrar el gos amb un crit sec i agut, especialment quan veu o segueix peces de caça.

clar /ˈkɫa/ /ˈkɫaɾ/ adj masc
klar
Lluminós.
klar hell
Evident, fàcil de comprendre.

clar i català adv
auf gut Deutsch

clara /ˈkɫa.ɾə/ n fem
Eiweiß
Part blanca de l'ou que protegeix i nodreix el rovell.
Radler
(barceloní, gironí, valencià) Cervesa amb llimonada.

clarament /ˌkɫa.ɾaˈmen/ /ˌkɫa.ɾaˈment/ /ˌkɫa.ɾəˈmen/ /ˌkɫa.ɾəˈment/ adv
klar

clarinet /kɫa.ɾiˈnet/ /kɫə.ɾiˈnət/ /kɫə.ɾiˈnɛt/ n masc
Klarinette

clarinetista /kɫa.ɾi.neˈtis.ta/ /kɫa.ɾi.neˈtis.te/ /kɫə.ɾi.nəˈtis.tə/ n neut
Klarinettist

clarividència /kɫa.ɾi.viˈðɛn.si.a/ /kɫa.ɾi.βiˈðɛn.si.a/ /kɫə.ɾi.viˈðɛn.si.ə/ /kɫə.ɾi.βiˈðɛn.si.ə/ n fem
Weitsicht
Capacitat per a veure les coses de forma clara, especialment en el sentit d'entendre les coses.
Hellsehen
Capacitat de veure coses més enllà del que permeten els sentits naturals o la tecnologia: veure el futur, el passat, perills inadvertits, etc.

classe /ˈkɫa.se/ /ˈkɫa.sə/ n fem
Klasse
Tipus, mena
Unitat de sessió d'ensenyament i aprenentatge.
grup, grup classe
estil propi, distinció
Klassenzimmer
Aula.

classificació /kɫa.si.fi.ka.siˈo/ n fem
Klassifikation Klassifizierung
Resultat de distribuir uns elements tenint a partir d'un criteri o criteris proposats.
Llista ordenada dels participants en una competició segons la puntuació aconseguida per cadascun d'ells.

clatell /kɫaˈteʎ/ /kɫəˈteʎ/ n masc
Nacken
Part del coll que està al darrere.

clau n fem
Schlüssel
Estri per obrir una porta tancada amb pany.
Notenschlüssel Schlüssel
(música) Signe que indica com s'ha de llegir el pentagrama.

clau n masc
Nagel
Barreta metàl·lica pensada per a ser clavada a cops, normalment amb l'objectiu d'ajuntar un objecte amb un altre. L'extrem que cal copejar és més ample i s'anomena cap.

clau de volta n fem
Scheitelstein Schlussstein

clauer /kɫaˈwe/ /kɫaˈweɾ/ /kɫəˈwe/ n masc
Schlüsselanhänger
Anella de metall (o actualment d'altres materials) on s'hi porten les claus.

claustre /ˈklaws.tɾe/ /ˈklaws.tɾə/ n masc
Kreuzgang
(arquitectura) Recinte tancat amb un pati central voltat de galeries porticades.
Claustrum
(anatomia) Làmina prima de substància grisa en cada hemisferi cerebral.

claustre de professors n masc
Lehrerkonferenz

clavar /kɫaˈvaɾ/ /kɫaˈβa/ /kɫəˈva/ /kɫəˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) clau clav clava clavada clavades clavam clavant clavar clavara clavaran clavarem clavaren clavares clavareu clavaria clavarien clavaries clavarà clavaràs clavaré clavaríem clavaríeu clavassen clavasses clavassin clavassis clavat clavats clavau clavava clavaven clavaves clave clavem claven claves clavessen clavesses clavessin clavessis claveu clavi clavin clavis clavo clavà clavàrem clavàreu clavàs clavàssem clavàsseu clavàssim clavàssiu clavàvem clavàveu clavés clavéssem clavésseu clavéssim clavéssiu claví occ sept val v
festnageln
Fixar mitjançant claus.

clavell /kɫaˈveʎ/ /kɫaˈβeʎ/ /kɫəˈveʎ/ /kɫəˈβeʎ/ n masc
Nelke
Flor de la clavellina.

clavicèmbal /kɫa.viˈsɛm.baɫ/ /kɫa.βiˈsɛm.baɫ/ /kɫə.viˈsɛm.bəɫ/ n masc
Clavicembalo

clavilla /kɫaˈvi.ʎa/ /kɫaˈβi.ʎa/ /kɫəˈvi.jə/ /kɫəˈvi.ʎə/ /kɫəˈβi.ʎə/ n fem
Wirbel
Petit cilindre de metall o fusta, que serveix per a tibar les cordes d'un instrument musical.

clavícula /kɫaˈvi.ku.ɫa/ /kɫaˈβi.ku.ɫa/ /kɫəˈvi.ku.ɫə/ n fem
Schlüsselbein Klavikula

clec /ˈkɫɛk/ n masc
Druckknopf
Botó de dues peces metàl·liques circulars que encaixen a pressió.

cleptomania /kɫep.to.maˈni.a/ /kɫəp.to.məˈni.ə/ /kɫəp.tu.məˈni.ə/ n fem
Kleptomanie

clergue /ˈkɫɛɾ.ɣe/ n masc
Kleriker

client /kɫiˈen/ /kɫiˈent/ n masc
Kunde Klient

clima /ˈkɫi.ma/ /ˈkɫi.mə/ n masc
klima Klima

clip /ˈkɫip/ n masc
Klammer Büroklammer
Pinça petita, que fa pressió pel doblec, per a subjectar objectes lleugers.

clor n masc
Chlor

clorofil·la /kɫo.ɾoˈfi.ɫa/ /kɫo.ɾoˈfiɫ.ɫa/ /kɫo.ɾoˈfiɫ.ɫə/ /kɫu.ɾuˈfi.ɫə/ /kɫu.ɾuˈfiɫ.ɫə/ n fem
Chlorophyll

cloroform /kɫo.ɾoˈfoɾm/ /kɫu.ɾuˈform/ n masc
Chloroform

cloroplast /kɫo.ɾoˈpɫast/ /kɫu.ɾuˈpɫast/ n masc
Chloroplast

closca /ˈkɫɔs.ka/ /ˈkɫɔs.kɔ/ /ˈkɫɔs.kə/ n fem
Schale

clotet /kɫoˈtet/ /kɫoˈtət/ /kɫuˈtɛt/ n masc
Grübchen

cloïssa /kɫoˈi.sa/ /kɫoˈi.sə/ /kɫuˈi.sə/ n fem
Muschel

club n masc
Klub
Associació, societat de persones per al foment d’un fi especialment esportiu.

clàssic /ˈkɫa.sik/ adj masc
klassisch

clàxon /ˈkɫak.son/ /ˈkɫak.sun/ n masc
Hupe

clítoris /ˈkli.to.ɾis/ /ˈkɫi.tu.ɾis/ n masc
Klitoris Kitzler

cobalt /koˈbaɫt/ /koˈβaɫ/ /kuˈbaɫ/ /kuˈβaɫ/ n masc
Kobalt Cobalt

cobert /koˈbɛɾt/ /kuˈβɛrt/ /kuˈβɛɾt/ adj masc
bedeckt
(heràldica) Guarnit amb una cosa al damunt, una teulada, una tapadora.

cobert /koˈbɛɾt/ /kuˈβɛrt/ /kuˈβɛɾt/ n masc
Decke
Lloc a l’abric de la intempèrie.
Besteck
Estri que es col·loca a taula per ajudar a menjar; nom genèric de ganivet, cullera i forquilla.
Gedeck
(figurat) Lloc destinat a les persones convidades a taula.

coberta /koˈbɛɾ.ta/ /kuˈβɛr.ta/ /kuˈβɛɾ.tɛ/ n fem
Einband
Element de cobriment que hom posa sobre un altre per a tapar-lo o resguardar-lo.
Deck
(nàutica) Cadascuna de les divisions horitzontals d'un vaixell i que cobreixen tota l'eslora i en especial la més alta de totes.

cobra /ˈko.bɾa/ /ˈkɔ.βɾə/ n fem
Kobra

cobrar /koˈbɾa/ /koˈbɾaɾ/ /koˈβɾa/ /kuˈbɾa/ /kuˈβɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cobr cobra cobrada cobrades cobram cobrant cobrar cobrara cobraran cobrarem cobraren cobrares cobrareu cobraria cobrarien cobraries cobrarà cobraràs cobraré cobraríem cobraríeu cobrassen cobrasses cobrassin cobrassis cobrat cobrats cobrau cobrava cobraven cobraves cobre cobrem cobren cobres cobressen cobresses cobressin cobressis cobreu cobri cobrin cobris cobro cobrà cobràrem cobràreu cobràs cobràssem cobràsseu cobràssim cobràssiu cobràvem cobràveu cobrés cobréssem cobrésseu cobréssim cobréssiu cobrí occ sept val v
verdienen

cobrir /koˈbɾiɾ/ /koˈβɾi/ /kuˈβɾi/ bal cobert coberta cobertes coberts cobreix cobreixen cobreixes cobreixi cobreixin cobreixis cobreixo cobresc cobresqui cobresquin cobresquis cobria cobrien cobries cobriguem cobrigueu cobrim cobrint cobrir cobrira cobriran cobrirem cobriren cobrires cobrireu cobriria cobririen cobriries cobrirà cobriràs cobriré cobriríem cobriríeu cobrisc cobrisca cobrisquen cobrisques cobrissen cobrisses cobrissin cobrissis cobriu cobrix cobrixen cobrixes cobrixo cobrí cobríem cobríeu cobrírem cobríreu cobrís cobríssem cobrísseu cobríssim cobríssiu n-occ occ sept val v
bedecken decken
Tapar un cos o objecte posant alguna cosa per damunt.

cocaïna /ko.kaˈi.na/ /ko.kəˈi.nə/ /ku.kəˈi.nə/ n fem
Kokain

coco /ˈko.ko/ /ˈko.ku/ n masc
Kokosnuss

cocodril /ko.koˈðɾiɫ/ /ku.kuˈðɾiɫ/ n masc
Krokodil

codeïna /ko.ðeˈi.na/ /ko.ðəˈi.nə/ /ku.ðəˈi.nə/ n fem
Kodein

codi n masc
Code Kode

codi de regió n masc
Regionalkodierung

codony /koˈðoɲ/ /kuˈðoɲ/ n masc
Quitte

coeficient /ko.e.fi.siˈen/ /ko.e.fi.siˈent/ /ko.ə.fi.siˈent/ /ku.ə.fi.siˈen/ n masc
Koeffizient

coet /koˈet/ /koˈət/ /kuˈɛt/ n masc
Rakete
Projectil bèl·lic autopropulsat i proveït d’una càrrega explosiva.
Vehicle espacial emprat per a transportar una càrrega a l’espai.

cofa /ˈkɔ.fa/ /ˈkɔ.fɔ/ /ˈkɔ.fə/ n fem
Mars
(nàutica) Suport pla i elevat situat en els pals dels vaixells que normalment fa la funció de talaia o de suport a l'aparell.

cofre /ˈko.fɾe/ /ˈkɔ.fɾə/ n masc
Truhe

cognat /koŋˈnat/ /koɡˈnat/ /kuŋˈnat/ n masc
Verwandte

cognitiu /koŋ.niˈtiw/ /koɡ.niˈtiw/ /kuŋ.niˈtiw/ adj masc
kognitiv

cognom /koŋˈnɔm/ /koɡˈnɔm/ /kuŋˈnɔm/ n masc
Familienname Nachname

cogombre /koˈɣom.bɾə/ /kuˈɣom.bɾə/ n masc
Gurke
(botànica) El fruit comestible del cogombre.
(botànica) Planta que pertany a la família de les cucurbitàcies (Cucumis sativus).

coherència /ko.eˈɾɛn.si.a/ /ko.əˈɾɛn.si.ə/ /ku.əˈɾɛn.si.ə/ n fem
Kohärenz

cohesió /ko.e.ziˈo/ /ko.ə.ziˈo/ /ku.ə.ziˈo/ n fem
Zusammenhalt

coincidir /kojn.siˈði/ /kojn.siˈðiɾ/ /kujn.siˈði/ bal coincideix coincideixen coincideixes coincideixi coincideixin coincideixis coincideixo coincidesc coincidesqui coincidesquin coincidesquis coincidia coincidida coincidides coincidien coincidies coincidiguem coincidigueu coincidim coincidint coincidir coincidira coincidiran coincidirem coincidiren coincidires coincidireu coincidiria coincidirien coincidiries coincidirà coincidiràs coincidiré coincidiríem coincidiríeu coincidisc coincidisca coincidisquen coincidisques coincidissen coincidisses coincidissin coincidissis coincidit coincidits coincidiu coincidix coincidixen coincidixes coincidixo coincidí coincidíem coincidíeu coincidírem coincidíreu coincidís coincidíssem coincidísseu coincidíssim coincidíssiu n-occ occ sept val v
zusammenfallen

coix /ˈkojʃ/ adj masc
lahm

coixí /kojˈʃi/ /koˈʃi/ /kujˈʃi/ /kuˈʃi/ n masc
Kissen Kopfkissen
Sac de tela ple de llana o d'un altre material tou, per a recolzar-hi el cap, l’esquena, etc.

col n fem
Kohl

colador /ko.ɫaˈðo/ /ko.ɫaˈðoɾ/ /ko.ɫəˈðo/ /ku.ɫəˈðo/ n masc
Sieb

colecistectomia /ˌko.ɫeˌsis.tek.toˈmi.a/ /ˌko.ɫəˌsis.tək.toˈmi.ə/ /ˌko.ɫəˌsis.tək.tuˈmi.ə/ n fem
Cholezystektomie

colesterol /ko.ɫes.teˈɾɔɫ/ /ku.ɫəs.təˈɾɔɫ/ n masc
Cholesterin

colibrí /ko.ɫiˈβɾi/ /ku.ɫiˈβɾi/ n masc
Kolibri Schwirrvogel

coliflor /ˌkɔ.ɫiˈfɫɔ/ n fem
Blumenkohl Karfiol

coll n masc
Hals
Part del cos d'un animal que uneix el cap i el tronc. S'aplica figuradament a objectes.
Pass
Part més baixa, i relativament plana, que es troba entre dos cims, alhora que separa dues valls oposades.
Farbe
Sèrie de cartes representada amb una de les quatre figures en què es divideix la baralla.
Kragen
Part d’una peça de vestir que correspon a la zona superior del tors pròxima al cap.

collar /koˈʎa/ /koˈʎaɾ/ /kuˈʎa/ n masc
Halskrause
Corretja o cadena que es posa al voltant del coll d’un animal.

collaret /ko.ʎaˈɾet/ /ko.ʎəˈɾət/ /ku.ʎəˈɾɛt/ n masc
Halskette

collir /koˈʎi/ /koˈʎiɾ/ /kuˈji/ /kuˈʎi/ alg bal collia collida collides collien collies colliguem colligueu collim collint collir collira colliran collirem colliren collires collireu colliria collirien colliries collirà colliràs colliré colliríem colliríeu collissen collisses collissin collissis collit collits colliu collí collíem collíeu collírem collíreu collís collíssem collísseu collíssim collíssiu cull culla cullen culles culli cullin cullis cullo culls occ sept val v
häufeln
Arreplegar del terra.

collita /koˈʎi.ta/ /koˈʎi.tə/ /kuˈji.tə/ /kuˈʎi.tə/ n fem
Ernte

collons /koˈʎons/ /kuˈjons/ /kuˈʎons/ Interjection
Scheiße
(vulgarisme) Expressió d'admiració o entusiasme.
(vulgarisme) Expressió d'enuig o irritació.

colltort /ˌkɔʎˈtɔrt/ n masc
Wendehals

colom /koˈɫom/ /kuˈɫom/ n masc
Taube Tauber

colombià /ko.ɫom.biˈa/ /ku.ɫum.biˈa/ adj masc
kolumbianisch
Relatiu o pertanyent a Colòmbia.

colombià /ko.ɫom.biˈa/ /ku.ɫum.biˈa/ n masc
kolumbianisch
Persona que habita o és originària de Colòmbia.

colonialisme /ko.ɫo.ni.aˈɫiz.me/ /ko.ɫo.ni.əˈɫiz.mə/ /ku.ɫu.ni.əˈɫiz.mə/ n masc
Kolonialismus

colonització /ko.ɫo.ni.d͡za.siˈo/ /ko.ɫo.ni.d͡zə.siˈo/ /ko.ɫo.ni.za.siˈo/ /ku.ɫu.ni.d͡zə.siˈo/ n fem
Kolonialisierung Kolonisation

colonitzar /ko.lo.niˈd͡za/ /ko.lo.niˈzaɾ/ /ku.ɫu.nidˈza/ alg ant bal cent colonitz colonitza colonitzada colonitzades colonitzaia colonitzaien colonitzaies colonitzam colonitzant colonitzar colonitzara colonitzaran colonitzarem colonitzaren colonitzares colonitzareu colonitzaria colonitzarien colonitzaries colonitzariva colonitzariven colonitzarives colonitzarà colonitzaràs colonitzaré colonitzaríem colonitzaríeu colonitzarívem colonitzaríveu colonitzassen colonitzasses colonitzassin colonitzassis colonitzat colonitzats colonitzau colonitzava colonitzaven colonitzaves colonitzavi colonitzavo colonitze colonitzeguem colonitzeguessa colonitzeguessen colonitzeguesses colonitzegueu colonitzegués colonitzeguéssom colonitzeguéssou colonitzem colonitzen colonitzes colonitzessa colonitzessen colonitzesses colonitzessi colonitzessin colonitzessis colonitzeu colonitzi colonitzin colonitzis colonitzo colonitzos colonitzs colonitzà colonitzàiem colonitzàieu colonitzàrem colonitzàreu colonitzàs colonitzàssem colonitzàsseu colonitzàssim colonitzàssiu colonitzàvem colonitzàvets colonitzàveu colonitzàvom colonitzés colonitzéssem colonitzésseu colonitzéssim colonitzéssiu colonitzí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
kolonisieren

color /koˈɫo/ /koˈɫoɾ/ /koˈɫoɾ/ /kuˈɫo/ /kuˈɫor/ n
Farbe

coltellejar /koɫ.te.ʎeˈd͡ʒa/ /koɫ.te.ʎeˈd͡ʒaɾ/ /koɫ.te.ʎeˈʒa/ /koɫ.tə.ʎəˈd͡ʒa/ /kuɫ.tə.ʎəˈʒa/ alg bal coltellege coltellegem coltellegen coltelleges coltellegessen coltellegesses coltellegessin coltellegessis coltellegeu coltellegi coltellegin coltellegis coltellegés coltellegéssem coltellegésseu coltellegéssim coltellegéssiu coltellegí coltelleig coltelleja coltellejada coltellejades coltellejam coltellejant coltellejar coltellejara coltellejaran coltellejarem coltellejaren coltellejares coltellejareu coltellejaria coltellejarien coltellejaries coltellejarà coltellejaràs coltellejaré coltellejaríem coltellejaríeu coltellejassen coltellejasses coltellejassin coltellejassis coltellejat coltellejats coltellejau coltellejava coltellejaven coltellejaves coltellejo coltellejà coltellejàrem coltellejàreu coltellejàs coltellejàssem coltellejàsseu coltellejàssim coltellejàssiu coltellejàvem coltellejàveu eiv nota 1 occ sept v.cent val v
stechen

columna /koˈɫum.na/ /koˈɫum.nə/ /kuˈɫum.nə/ n fem
Säule
Pilar que sosté en arquitectura un sostre, arc o similar.

columna vertebral n fem
Wirbelsäule

columnata /ko.ɫumˈna.ta/ /ko.ɫumˈna.tə/ /ku.ɫumˈna.tə/ n fem
Kolonnade

colza /ˈkoɫ.za/ /ˈkɔɫ.zə/ n fem
Raps

colze /ˈkoɫ.ze/ n masc
Ellbogen Elle
Unitat de longitud que, generalment es calcula mesurant de la punta del dit del cor fins a l’articulació del braç.
Dogleg
(golf) Revolt relativament pronunciat d'un carrer.

col·laboració /ko.ɫa.βo.ɾa.siˈo/ /koɫ.ɫa.bo.ɾa.siˈo/ /koɫ.ɫə.bo.ɾə.siˈo/ /ku.ɫə.βu.ɾə.siˈo/ /kuɫ.ɫə.bu.ɾə.siˈo/ /kuɫ.ɫə.βu.ɾə.siˈo/ n fem
Zusammenarbeit Kollaboration

col·laborar /ko.ɫa.βoˈɾa/ /koɫ.ɫa.boˈɾaɾ/ /koɫ.ɫa.βoˈɾa/ /koɫ.ɫə.boˈɾa/ /ku.ɫə.βuˈɾa/ /kuɫ.ɫə.buˈɾa/ /kuɫ.ɫə.βuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) col·labor col·labora col·laborada col·laborades col·laboram col·laborant col·laborar col·laborara col·laboraran col·laborarem col·laboraren col·laborares col·laborareu col·laboraria col·laborarien col·laboraries col·laborarà col·laboraràs col·laboraré col·laboraríem col·laboraríeu col·laborassen col·laborasses col·laborassin col·laborassis col·laborat col·laborats col·laborau col·laborava col·laboraven col·laboraves col·labore col·laborem col·laboren col·labores col·laboressen col·laboresses col·laboressin col·laboressis col·laboreu col·labori col·laborin col·laboris col·laboro col·laborà col·laboràrem col·laboràreu col·laboràs col·laboràssem col·laboràsseu col·laboràssim col·laboràssiu col·laboràvem col·laboràveu col·laborés col·laboréssem col·laborésseu col·laboréssim col·laboréssiu col·laborí occ sept val v
zusammenarbeiten
Participar en alguna tasca de grup.

col·lapse /koɫˈɫap.se/ /koɫˈɫap.sə/ /koˈɫap.se/ /kuɫˈɫap.sə/ /kuˈɫap.sə/ n masc
Kollaps

col·leccionar /ko.ɫek.si.oˈna/ /koɫ.ɫek.si.oˈna/ /koɫ.ɫek.si.oˈnaɾ/ /koɫ.ɫək.si.oˈna/ /ku.ɫək.si.uˈna/ /kuɫ.ɫək.si.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) col·leccion col·lecciona col·leccionada col·leccionades col·leccionam col·leccionant col·leccionar col·leccionara col·leccionaran col·leccionarem col·leccionaren col·leccionares col·leccionareu col·leccionaria col·leccionarien col·leccionaries col·leccionarà col·leccionaràs col·leccionaré col·leccionaríem col·leccionaríeu col·leccionassen col·leccionasses col·leccionassin col·leccionassis col·leccionat col·leccionats col·leccionau col·leccionava col·leccionaven col·leccionaves col·leccione col·leccionem col·leccionen col·lecciones col·leccionessen col·leccionesses col·leccionessin col·leccionessis col·leccioneu col·leccioni col·leccionin col·leccionis col·lecciono col·leccionà col·leccionàrem col·leccionàreu col·leccionàs col·leccionàssem col·leccionàsseu col·leccionàssim col·leccionàssiu col·leccionàvem col·leccionàveu col·leccionés col·leccionéssem col·leccionésseu col·leccionéssim col·leccionéssiu col·leccioní occ sept val v
sammeln

col·lecció /ko.ɫek.siˈo/ /koɫ.ɫek.siˈo/ /koɫ.ɫək.siˈo/ /ku.ɫək.siˈo/ /kuɫ.ɫək.siˈo/ n fem
Sammlung

col·lectiu /ko.ɫekˈtiw/ /koɫ.ɫekˈtiw/ /koɫ.ɫəkˈtiw/ /ku.ɫəkˈtiw/ /kuɫ.ɫəkˈtiw/ n masc
Kollektiv
Grup de treball que actua de forma col·legiada amb les aportacions anònimes dels seus membres.

col·lega /koɫˈɫe.ɣa/ /kuɫˈɫɛ.ɣə/ n neut
Kollege

col·liri /koɫˈɫi.ɾi/ /koˈɫi.ɾi/ /kuɫˈɫi.ɾi/ /kuˈɫi.ɾi/ /kəɫˈɫi.ɾi/ n masc
Augentropfen
(medicina) Medicament líquid que s'ha d'aplicar a la part conjuntiva dels ulls.

col·locar /ko.ɫoˈka/ /koɫ.ɫoˈka/ /koɫ.ɫoˈkaɾ/ /ku.ɫuˈka/ /kuɫ.ɫuˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) col·loc col·loca col·locada col·locades col·locam col·locant col·locar col·locara col·locaran col·locarem col·locaren col·locares col·locareu col·locaria col·locarien col·locaries col·locarà col·locaràs col·locaré col·locaríem col·locaríeu col·locassen col·locasses col·locassin col·locassis col·locat col·locats col·locau col·locava col·locaven col·locaves col·loco col·locà col·locàrem col·locàreu col·locàs col·locàssem col·locàsseu col·locàssim col·locàssiu col·locàvem col·locàveu col·loque col·loquem col·loquen col·loques col·loquessen col·loquesses col·loquessin col·loquessis col·loqueu col·loqui col·loquin col·loquis col·loqués col·loquéssem col·loquésseu col·loquéssim col·loquéssiu col·loquí occ sept val v
hinlegen
Posar una cosa en el lloc pertinent o en el més adient, juntament amb altres de la mateixa classe.

colònia /koˈɫɔ.ni.a/ /koˈɫɔ.ni.ə/ /kuˈɫɔ.ni.ə/ n fem
Kolonie
Lloc on s'estableix gent d'un altre país.

com /ˈkom/ adv
wie
De quina forma, manera o mode.
De la mateixa forma, manera o mode.

com cal adv
gebührend

com-s'ha-fet /ˌkom.saˈfet/ /ˌkom.səˈfet/ n masc
Making-of

coma /ˈko.ma/ /ˈko.mə/ n fem
Komma Beistrich
Signe de puntuació (,) que normalment indica una pausa en una sentència o separació d'elements d'una llista.

coma /ˈko.ma/ /ˈko.mə/ n masc
Koma
(medicina) Estat sever de pèrdua de consciència normalment induït per algun trauma.

comandament /ko.man.daˈmen/ /ko.man.daˈment/ /ko.mən.dəˈment/ /ku.mən.dəˈmen/ n masc
Befehl
Acció de comandar.
Instruments que actuen sobre una màquina per tal de controlar-ne el funcionament.
Kommando
Facultat de comandar que exerceix un cap, especialment militar.
Conjunt d'òrgans de direcció, especialment a nivell militar.

comandament de joc n masc
Controller

combatre /komˈba.tɾe/ /komˈba.tɾə/ /kumˈba.tɾə/ bal combat combata combatem combaten combatent combatera combateren combateres combates combatessen combatesses combatessin combatessis combateu combati combatia combatien combaties combatin combatis combato combatran combatre combatrem combatreu combatria combatrien combatries combatrà combatràs combatré combatríem combatríeu combats combatuda combatudes combatut combatuts combaté combatérem combatéreu combatés combatéssem combatésseu combatéssim combatéssiu combatí combatíem combatíeu occ sept val v
kämpfen
lluitar

combinació /kom.bi.na.siˈo/ /kum.bi.nə.siˈo/ n fem
Kombination
(videojocs) Conjunt d'accions successives que un jugador duu a terme en un temps limitat amb el comandament de joc, que permeten millorar el resultat d'un esdeveniment.

comellar /ko.meˈʎa/ /ko.meˈʎaɾ/ /ko.məˈʎa/ /ku.məˈʎa/ n masc
Talweg

comentar /ko.menˈta/ /ko.menˈtaɾ/ /ko.mənˈta/ /ku.mənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) coment comenta comentada comentades comentam comentant comentar comentara comentaran comentarem comentaren comentares comentareu comentaria comentarien comentaries comentarà comentaràs comentaré comentaríem comentaríeu comentassen comentasses comentassin comentassis comentat comentats comentau comentava comentaven comentaves comente comentem comenten comentes comentessen comentesses comentessin comentessis comenteu comenti comentin comentis comento comentà comentàrem comentàreu comentàs comentàssem comentàsseu comentàssim comentàssiu comentàvem comentàveu comentés comentéssem comentésseu comentéssim comentéssiu comentí occ sept val v
kommentieren

comentari /ko.menˈta.ɾi/ /ko.mənˈta.ɾi/ /ku.mənˈta.ɾi/ n masc
Kommentar

començar /ko.menˈsa/ /ko.menˈsaɾ/ /ko.mənˈsa/ /ku.mənˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) comence comencem comencen comences comencessen comencesses comencessin comencessis comenceu comenci comencin comencis comencés comencéssem comencésseu comencéssim comencéssiu comencí començ comença començada començades començam començant començar començara començaran començarem començaren començares començareu començaria començarien començaries començarà començaràs començaré començaríem començaríeu començassen començasses començassin començassis començat començats començau començava començaven començaves començo començà començàrem començàreu començàs començàssem començàsseu començàssim començàssiu començàvem començàveu occ sept val v
beginnen anfangen
Fer la primera part d’alguna cosa.

comerciant /ko.mer.siˈan/ /ko.meɾ.siˈan/ /ko.meɾ.siˈant/ /ko.məɾ.siˈant/ /ku.mər.siˈan/ n masc
Händler
Persona que es dedica al comerç.

comerç /koˈmɛɾs/ /kuˈmɛɾs/ n masc
Handel Kommerz
Compra, venda i bescanvi de productes.

cometa /koˈme.ta/ /koˈmə.tə/ /kuˈmɛ.tə/ n masc
Komet

comiat /ko.miˈat/ /ku.miˈat/ n masc
Abschied
Acció relacionada amb el fet de dir adéu a algú.
Kündigung
Cessament de la relació laboral per part d'un empresari cap un dels seus treballadors.

comissaria /ko.mi.saˈɾi.a/ /ko.mi.səˈɾi.ə/ /ku.mi.səˈɾi.ə/ n fem
Kommissariat

comissió /ko.mi.siˈo/ /ku.mi.siˈo/ n fem
Abschlußprämie
Quantitat de diners que es queda, en pagament, la persona intermediària en un negoci.

comitè /ko.miˈte/ /ko.miˈtɛ/ /ku.miˈtɛ/ n masc
Komitee Ausschuss

commemorar /kom.me.moˈɾa/ /kom.me.moˈɾaɾ/ /kom.mə.moˈɾa/ /kum.mə.muˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) commemor commemora commemorada commemorades commemoram commemorant commemorar commemorara commemoraran commemorarem commemoraren commemorares commemorareu commemoraria commemorarien commemoraries commemorarà commemoraràs commemoraré commemoraríem commemoraríeu commemorassen commemorasses commemorassin commemorassis commemorat commemorats commemorau commemorava commemoraven commemoraves commemore commemorem commemoren commemores commemoressen commemoresses commemoressin commemoressis commemoreu commemori commemorin commemoris commemoro commemorà commemoràrem commemoràreu commemoràs commemoràssem commemoràsseu commemoràssim commemoràssiu commemoràvem commemoràveu commemorés commemoréssem commemorésseu commemoréssim commemoréssiu commemorí occ sept val v
gedenken

company /komˈpaɲ/ /kumˈpaɲ/ n masc
Begleiter
Persona que acompanya a una altra per algun fi.
Partner
Parella sentimental.

companyia /kom.paˈɲi.a/ /kom.pəˈɲi.ə/ /kum.pəˈɲi.ə/ n fem
Begleitung Gesellschaft
Acompanyament.
Gesellschaft Kompanie
Grup de persones amb un tret en comú, especialment al món professional.

comparable /kom.paˈɾa.bɫe/ /kom.paˈɾa.βɫe/ /kom.paˈɾab.bɫe/ /kom.pəˈɾab.bɫə/ /kum.pəˈɾa.βɫə/ /kum.pəˈɾab.bɫə/ adj
komparabel

comparació /kom.pa.ɾa.siˈo/ /kom.pə.ɾə.siˈo/ /kum.pə.ɾə.siˈo/ n masc
Vergleich Vergleichung

comparar /kom.paˈɾa/ /kom.paˈɾaɾ/ /kom.pəˈɾa/ /kum.pəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) compar compara comparada comparades comparam comparant comparar comparara compararan compararem compararen comparares comparareu compararia compararien compararies compararà compararàs compararé compararíem compararíeu comparassen comparasses comparassin comparassis comparat comparats comparau comparava comparaven comparaves compare comparem comparen compares comparessen comparesses comparessin comparessis compareu compari comparin comparis comparo comparà comparàrem comparàreu comparàs comparàssem comparàsseu comparàssim comparàssiu comparàvem comparàveu comparés comparéssem comparésseu comparéssim comparéssiu comparí occ sept val v
vergleichen

compartiment /kom.par.tiˈmen/ /kom.paɾ.tiˈmen/ /kom.paɾ.tiˈment/ /kom.pəɾ.tiˈment/ /kum.pər.tiˈmen/ n masc
Abteil

compartir /kom.parˈti/ /kom.paɾˈtiɾ/ /kum.pərˈti/ bal comparteix comparteixen comparteixes comparteixi comparteixin comparteixis comparteixo compartesc compartesqui compartesquin compartesquis compartia compartida compartides compartien comparties compartiguem compartigueu compartim compartint compartir compartira compartiran compartirem compartiren compartires compartireu compartiria compartirien compartiries compartirà compartiràs compartiré compartiríem compartiríeu compartisc compartisca compartisquen compartisques compartissen compartisses compartissin compartissis compartit compartits compartiu compartix compartixen compartixes compartixo compartí compartíem compartíeu compartírem compartíreu compartís compartíssem compartísseu compartíssim compartíssiu n-occ occ sept val v
teilen

compassió /kom.pa.siˈo/ /kom.pə.siˈo/ /kum.pə.siˈo/ n fem
Mitleid Mitgefühl

compensar /kom.penˈsa/ /kom.penˈsaɾ/ /kom.pənˈsa/ /kum.pənˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) compens compensa compensada compensades compensam compensant compensar compensara compensaran compensarem compensaren compensares compensareu compensaria compensarien compensaries compensarà compensaràs compensaré compensaríem compensaríeu compensassen compensasses compensassin compensassis compensat compensats compensau compensava compensaven compensaves compense compensem compensen compenses compensessen compensesses compensessin compensessis compenseu compensi compensin compensis compenso compensà compensàrem compensàreu compensàs compensàssem compensàsseu compensàssim compensàssiu compensàvem compensàveu compensés compenséssem compensésseu compenséssim compenséssiu compensí occ sept val v
ausgleichen vergüten

competició /kom.pe.ti.siˈo/ /kum.pə.ti.siˈo/ n fem
Wettbewerb

competència /kom.peˈtɛn.si.a/ /kum.pəˈtɛn.si.ə/ n fem
Kompetenz

compilador /kom.pi.ɫaˈðo/ /kom.pi.ɫaˈðoɾ/ /kom.pi.ɫəˈðo/ /kum.pi.ɫəˈðo/ n masc
Kompilator Kompiler

complaent /kom.pɫaˈen/ /kom.pɫaˈent/ /kum.pɫəˈen/ adj
gefällig

complet /komˈpɫet/ /komˈpɫɛt/ /kumˈpɫɛt/ adj masc
ganz

completament /komˌpɫe.taˈmen/ /komˌpɫe.taˈment/ /komˌpɫɛ.təˈment/ /kumˌpɫɛ.təˈmen/ adv
vollständig

completar /kom.pɫeˈta/ /kom.pɫeˈtaɾ/ /kom.pɫəˈta/ /kum.pɫəˈta/ alg ant bal cent complet completa completada completades completaia completaien completaies completam completant completar completara completaran completarem completaren completares completareu completaria completarien completaries completariva completariven completarives completarà completaràs completaré completaríem completaríeu completarívem completaríveu completassen completasses completassin completassis completat completats completau completava completaven completaves completavi completavo complete completeguem completeguessa completeguessen completeguesses completegueu completegués completeguéssom completeguéssou completem completen completes completessa completessen completesses completessi completessin completessis completeu completi completin completis completo completos complets completà completàiem completàieu completàrem completàreu completàs completàssem completàsseu completàssim completàssiu completàvem completàvets completàveu completàvom completés completéssem completésseu completéssim completéssiu completí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
komplettieren

complex /komˈpɫɛks/ /kumˈpɫɛks/ adj masc
komplex
Constituït per múltiples parts, no simple.

complotar /kom.pɫoˈta/ /kom.pɫoˈtaɾ/ /kum.pɫuˈta/ alg ant bal cent complot complota complotada complotades complotaia complotaien complotaies complotam complotant complotar complotara complotaran complotarem complotaren complotares complotareu complotaria complotarien complotaries complotariva complotariven complotarives complotarà complotaràs complotaré complotaríem complotaríeu complotarívem complotaríveu complotassen complotasses complotassin complotassis complotat complotats complotau complotava complotaven complotaves complotavi complotavo complote comploteguem comploteguessa comploteguessen comploteguesses complotegueu complotegués comploteguéssom comploteguéssou complotem comploten complotes complotessa complotessen complotesses complotessi complotessin complotessis comploteu comploti complotin complotis comploto complotos complots complotà complotàiem complotàieu complotàrem complotàreu complotàs complotàssem complotàsseu complotàssim complotàssiu complotàvem complotàvets complotàveu complotàvom complotés complotéssem complotésseu complotéssim complotéssiu complotí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
verschwören

comportament /kom.por.taˈmen/ /kom.poɾ.taˈmen/ /kom.poɾ.taˈment/ /kom.poɾ.təˈment/ /kum.pur.təˈmen/ n masc
Verhalten
Conjunt de reaccions d'una persona a un estímul en un medi i en una unitat de temps determinats.

composició /kom.po.zi.siˈo/ /kum.pu.zi.siˈo/ n fem
Komposition Zusammensetzung
Acció o efecte de compondre

compositor /kom.po.ziˈto/ /kom.po.ziˈtoɾ/ /kum.pu.ziˈto/ n masc
Komponist Tonsetzer

compost /komˈpɔst/ /kumˈpɔst/ adj masc
Kompositum Zusammensetzung
Format per diversos elements, que té certa complexitat.

compost /komˈpɔst/ /kumˈpɔst/ n masc
Kompositum Zusammensetzung
(filologia) Mot format combinant dues o més bases lèxiques.
(química) Substància formada per diversos elements químics.

compra /ˈkom.pɾa/ /ˈkom.pɾə/ n fem
Einkauf

comprador /kom.pɾaˈðo/ /kom.pɾaˈðoɾ/ /kom.pɾəˈðo/ /kum.pɾəˈðo/ n masc
Käufer

comprar /komˈpɾa/ /komˈpɾaɾ/ /kumˈpɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) compr compra comprada comprades compram comprant comprar comprara compraran comprarem compraren comprares comprareu compraria comprarien compraries comprarà compraràs compraré compraríem compraríeu comprassen comprasses comprassin comprassis comprat comprats comprau comprava compraven compraves compre comprem compren compres compressen compresses compressin compressis compreu compri comprin compris compro comprà compràrem compràreu compràs compràssem compràsseu compràssim compràssiu compràvem compràveu comprés compréssem comprésseu compréssim compréssiu comprí occ sept val v
kaufen

comprendre /komˈpen.dɾe/ /komˈpən.dɾə/ /kumˈpɛn.dɾə/ bal comprenc comprendran comprendre comprendrem comprendreu comprendria comprendrien comprendries comprendrà comprendràs comprendré comprendríem comprendríeu comprenem comprenen comprenent compreneu comprenga comprenguem comprenguen comprenguera comprengueren comprengueres comprengues comprenguessen comprenguesses comprenguessin comprenguessis comprengueu comprengui comprenguin comprenguis comprengué comprenguérem comprenguéreu comprengués comprenguéssem comprenguésseu comprenguéssim comprenguéssiu comprenguí comprenia comprenien comprenies comprens compreníem compreníeu compresa compreses compresos comprèn comprès comprén comprés occ val v
umfassen
Incloure dins d'una categoria o d'una totalitat.
verstehen
Entendre les raons d'un altre.

comprensible /kom.pɾenˈsi.bɫe/ /kom.pɾenˈsi.βɫe/ /kom.pɾenˈsib.bɫe/ /kom.pɾənˈsib.bɫə/ /kum.pɾənˈsi.βɫə/ /kum.pɾənˈsib.bɫə/ adj
verständlich

comprensiu /kom.pɾenˈsiw/ /kom.pɾənˈsiw/ /kum.pɾənˈsiw/ adj masc
verständnisvoll
Que mostra comprensió cap als altres.

comprensió n fem
Verständnis

compresa /komˈpɾe.za/ /komˈpɾə.zə/ /kumˈpɾɛ.zə/ n fem
Kompresse

comprimir /kom.pɾiˈmi/ /kom.pɾiˈmiɾ/ /kum.pɾiˈmi/ alg ant bal centr comprimeix comprimeixa comprimeixen comprimeixes comprimeixi comprimeixin comprimeixis comprimeixo comprimeixs comprimesc comprimesca comprimesquen comprimesques comprimesqui comprimesquin comprimesquis comprimia comprimida comprimides comprimien comprimies comprimiguem comprimiguera comprimigueren comprimigueres comprimiguessen comprimiguesses comprimiguessin comprimiguessis comprimigueu comprimigueva comprimigueven comprimigueves comprimigué comprimiguérem comprimiguéreu comprimigués comprimiguéssem comprimiguésseu comprimiguéssim comprimiguéssiu comprimiguévem comprimiguéveu comprimim comprimint comprimir comprimira comprimiran comprimirem comprimiren comprimires comprimireu comprimiria comprimirien comprimiries comprimiriva comprimiriven comprimirives comprimirà comprimiràs comprimiré comprimiríem comprimiríeu comprimirívem comprimiríveu comprimisc comprimisca comprimisco comprimiscos comprimisquem comprimisquen comprimisques comprimisqueu comprimissa comprimissen comprimisses comprimissi comprimissin comprimissis comprimist comprimit comprimits comprimiu comprimiva comprimiven comprimives comprimix comprimixa comprimixen comprimixes comprimixi comprimixin comprimixis comprimixo comprimixos comprimí comprimíem comprimíets comprimíeu comprimírem comprimíreu comprimís comprimíscon comprimíssem comprimísseu comprimíssim comprimíssiu comprimíssom comprimíssou comprimívem comprimíveu comprimíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
komprimieren

compromís /kom.pɾoˈmis/ /kum.pɾuˈmis/ n masc
Ausgleich Kompromiss
(dret) Acord entre parts per resoldre una controvèrsia per arbitratge.
Engagement
Obligació contreta.

comptable /komˈta.bɫe/ /komˈta.βɫe/ /komˈtab.bɫe/ /komˈtab.bɫə/ /kumˈta.βɫə/ /kumˈtab.bɫə/ adj
zählbar
Que pot ser comptat.

comptable /komˈta.bɫe/ /komˈta.βɫe/ /komˈtab.bɫe/ /komˈtab.bɫə/ /kumˈta.βɫə/ /kumˈtab.bɫə/ n neut
Buchhalter Buchhalterin
Persona encarregada de portar la comptabilitat en un negoci.

comptant /komˈtan/ /komˈtant/ /kumˈtan/ adj
bar
Del diner en efectiu.

comptar /komˈta/ /komˈtaɾ/ /kumˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) compt compta comptada comptades comptam comptant comptar comptara comptaran comptarem comptaren comptares comptareu comptaria comptarien comptaries comptarà comptaràs comptaré comptaríem comptaríeu comptassen comptasses comptassin comptassis comptat comptats comptau comptava comptaven comptaves compte comptem compten comptes comptessen comptesses comptessin comptessis compteu compti comptin comptis compto comptà comptàrem comptàreu comptàs comptàssem comptàsseu comptàssim comptàssiu comptàvem comptàveu comptés comptéssem comptésseu comptéssim comptéssiu comptí occ sept val v
zählen
Determinar el nombre total d'objectes d'un conjunt assignant a cadascun un nombre correlatiu.

compte /ˈkom.te/ Interjection
pass auf
atenció

compte /ˈkom.te/ n masc
Zählen
Acte de comptar.
(beisbol) Acció i efecte de l'àrbitre principal de determinar el nombre de boles i strikes d'un batedor en un temps de bat.
Sorge
Cura, atenció.
Konto
Suma de la quantitat a pagar.

compàs /komˈpas/ /kumˈpas/ n masc
Zirkel
Estri per dibuixar cercles amb precisió, consistent en dos braços, un dels quals porta una punxa i l'altre una mina de llapis.

comtat /komˈtat/ /kumˈtat/ n masc
Grafschaft

comte /ˈkom.te/ /ˈkɔm.tə/ n masc
Graf

comtessa /komˈte.sa/ /komˈtə.sə/ /kumˈtɛ.sə/ n fem
Gräfin

comunicació /ko.mu.ni.ka.siˈo/ /ko.mu.ni.kə.siˈo/ /ku.mu.ni.kə.siˈo/ n fem
Kommunikation

comunisme /ko.muˈniz.me/ /ko.muˈniz.mə/ /ku.muˈniz.mə/ n masc
Kommunismus

comunista /ko.muˈnis.ta/ /ko.muˈnis.te/ /ko.muˈnis.tə/ /ku.muˈnis.tə/ adj
kommunistisch Kommunist
Relatiu o pertanyent al comunisme.

comunista /ko.muˈnis.ta/ /ko.muˈnis.te/ /ko.muˈnis.tə/ /ku.muˈnis.tə/ n neut
Kommunist Kommunistin
Partidari del comunisme.
Que forma part d'un partit o organització comunista.

comunitat /ko.mu.niˈtat/ /ku.mu.niˈtat/ n fem
Gemeinschaft Gesellschaft
conjunt de persones que se senten part d'una mateixa cosa i viuen plegats en algun moment (comunitat de veïns, comunitat religiosa...)

comunió /ko.mu.niˈo/ /ku.mu.niˈo/ n fem
Kommunion

comèdia /koˈmɛ.ði.a/ /kuˈmɛ.ði.ə/ n fem
Komödie

comú /koˈmu/ /kuˈmu/ adj masc
gemeinsam
Comunal, col·lectiu, de tothom, públic.
gewöhnlich
Ordinari, típic.

concepció /kon.sep.siˈo/ /kon.səp.siˈo/ /kun.səp.siˈo/ n fem
Konzeption

concepte /konˈsep.te/ /konˈsɛp.te/ /konˈsɛp.tə/ /kunˈsep.tə/ /kunˈsɛp.tə/ n masc
Konzept Begriff
Representació mental d'un conjunt d'objectes, esdeveniments o símbols que tenen certes característiques comunes, que permet organitzar les percepcions i els coneixements i que està associada a una representació lingüística o simbòlica.

concert /konˈsɛɾt/ /kunˈsɛrt/ n masc
Konzert
Composició musical escrita per a ser interpretada per diversos instruments conjuntament.

concessió /kon.se.siˈo/ /kon.sə.siˈo/ /kun.sə.siˈo/ n fem
Zugeständnis

concloure /koŋˈkɫɔw.ɾe/ /koŋˈkɫɔw.ɾə/ /kuŋˈkɫɔw.ɾə/ bal concloc concloem concloent concloeu concloga concloguem concloguen concloguera conclogueren conclogueres conclogues concloguessen concloguesses concloguessin concloguessis conclogueu conclogui concloguin concloguis conclogué concloguérem concloguéreu conclogués concloguéssem concloguésseu concloguéssim concloguéssiu concloguí conclosa concloses conclosos conclou conclouen conclouran concloure conclourem concloureu conclouria conclourien conclouries conclourà conclouràs conclouré conclouríem conclouríeu conclous concloíem concloíeu concloïa concloïen concloïes conclòs occ val v
schlussfolgern

conclusió /koŋ.kɫu.ziˈo/ /kuŋ.kɫu.ziˈo/ n fem
Schlussfolgerung

concret /koŋˈkɾet/ /kuŋˈkɾet/ adj masc
konkret

concubina /koŋ.kuˈbi.na/ /koŋ.kuˈbi.nə/ /kuŋ.kuˈbi.nə/ /kuŋ.kuˈβi.nə/ n fem
Konkubine

concurs /koŋˈkuɾs/ /kuŋˈkurs/ n masc
Wettkampf

concòrdia /koŋˈkɔɾ.ði.a/ /koŋˈkɔɾ.ði.ə/ /kuŋˈkɔr.di.ə/ /kuŋˈkɔr.ði.ə/ n fem
Eintracht

condemna /konˈdem.na/ /konˈdem.nə/ /kunˈdem.nə/ n fem
Strafe

condensar /kon.denˈsa/ /kon.denˈsaɾ/ /kon.dənˈsa/ /kun.dənˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) condens condensa condensada condensades condensam condensant condensar condensara condensaran condensarem condensaren condensares condensareu condensaria condensarien condensaries condensarà condensaràs condensaré condensaríem condensaríeu condensassen condensasses condensassin condensassis condensat condensats condensau condensava condensaven condensaves condense condensem condensen condenses condensessen condensesses condensessin condensessis condenseu condensi condensin condensis condenso condensà condensàrem condensàreu condensàs condensàssem condensàsseu condensàssim condensàssiu condensàvem condensàveu condensés condenséssem condensésseu condenséssim condenséssiu condensí occ sept val v
kondensieren

condicional /kon.di.si.oˈnaɫ/ /kun.di.si.uˈnaɫ/ adj
bedingt
Provisional, en funció d'alguna cosa.

condicional /kon.di.si.oˈnaɫ/ /kun.di.si.uˈnaɫ/ n masc
Konditional
Temps verbal, també anomenat potencial.

condició /kon.di.siˈo/ /kun.di.siˈo/ n fem
Bedingung Klausel
Allò que és necessari perquè una cosa pugui ser.

condiment /kon.diˈmen/ /kon.diˈment/ /kun.diˈmen/ n masc
Würze

condom /konˈdom/ /kunˈdom/ n masc
Präservativ
(col·loquial) preservatiu

conductor /kon.dukˈto/ /kon.dukˈtoɾ/ /kun.dukˈto/ n masc
Fahrer
Que controla els comandaments d'un vehicle o aparell mecànic.

conduir /kon.duˈi/ /kon.duˈiɾ/ /kun.duˈi/ alg bal condueix condueixen condueixes condueixi condueixin condueixis condueixo condueixs conduesc conduesca conduesquen conduesques conduesqui conduesquin conduesquis conduint conduir conduiran conduirem conduireu conduiria conduirien conduiries conduirà conduiràs conduiré conduiríem conduiríeu conduí conduíem conduíeu conduírem conduíreu conduís conduíssem conduísseu conduíssim conduíssiu conduïa conduïda conduïdes conduïen conduïes conduïguem conduïgueu conduïm conduïra conduïren conduïres conduïsc conduïsca conduïsquen conduïsques conduïssen conduïsses conduïssin conduïssis conduït conduïts conduïu conduïx conduïxen conduïxes conduïxo eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
fahren
Tenir el comandament d'un vehicle.
Mostrar a altres persones el camí que han de seguir.
Enllaçar amb un camí o portar a un lloc final.
Portar a un resultat final.
(esports de pilota) Avançar, un jugador, pel camp de joc controlant la pilota, la bola o el disc.
Permetre el pas.
Tenir una bona conducta, segons els criteris socials.

coneixement /ko.ne.ʃeˈmen/ /ko.nej.ʃeˈmen/ /ko.nej.ʃeˈment/ /ko.nə.ʃəˈment/ /ku.nə.ʃəˈmen/ n masc
Wissen Kenntnis
Consciència i comprensió de fets, conceptes, principis, habilitats i actituds adquirides mitjançant l'experiència i l'estudi.
Conjunt organitzat del saber sobre un tema determinat.

confederació /koɱ.fe.ðe.ɾa.siˈo/ /koɱ.fə.ðə.ɾə.siˈo/ /kuɱ.fə.ðə.ɾə.siˈo/ n fem
Bund Konföderation

conferir /koɱ.feˈɾi/ /koɱ.feˈɾiɾ/ /kuɱ.fəˈɾi/ alg ant bal centr confereix confereixa confereixen confereixes confereixi confereixin confereixis confereixo confereixs conferesc conferesca conferesquen conferesques conferesqui conferesquin conferesquis conferia conferida conferides conferien conferies conferiguem conferiguera conferigueren conferigueres conferiguessen conferiguesses conferiguessin conferiguessis conferigueu conferigueva conferigueven conferigueves conferigué conferiguérem conferiguéreu conferigués conferiguéssem conferiguésseu conferiguéssim conferiguéssiu conferiguévem conferiguéveu conferim conferint conferir conferira conferiran conferirem conferiren conferires conferireu conferiria conferirien conferiries confeririva confeririven conferirives conferirà conferiràs conferiré conferiríem conferiríeu conferirívem conferiríveu conferisc conferisca conferisco conferiscos conferisquem conferisquen conferisques conferisqueu conferissa conferissen conferisses conferissi conferissin conferissis conferist conferit conferits conferiu conferiva conferiven conferives conferix conferixa conferixen conferixes conferixi conferixin conferixis conferixo conferixos conferí conferíem conferíets conferíeu conferírem conferíreu conferís conferíscon conferíssem conferísseu conferíssim conferíssiu conferíssom conferíssou conferívem conferíveu conferíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
konferieren
Tractar i examinar junt amb un altre o uns altres algun punt o negoci.

conferència /koɱ.feˈɾɛn.si.a/ /kuɱ.fəˈɾɛn.si.ə/ n fem
Konferenz Vorlesung

conferència de premsa n fem
Pressekonferenz

confessar /koɱ.feˈsa/ /koɱ.feˈsaɾ/ /koɱ.fəˈsa/ /kuɱ.fəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) confessa confessada confessades confessam confessant confessar confessara confessaran confessarem confessaren confessares confessareu confessaria confessarien confessaries confessarà confessaràs confessaré confessaríem confessaríeu confessassen confessasses confessassin confessassis confessat confessats confessau confessava confessaven confessaves confesse confessem confessen confesses confessessen confessesses confessessin confessessis confesseu confessi confessin confessis confesso confessà confessàrem confessàreu confessàs confessàssem confessàsseu confessàssim confessàssiu confessàvem confessàveu confessés confesséssem confessésseu confesséssim confesséssiu confessí confés occ sept val v
gestehen

confessió /koɱ.fe.siˈo/ /koɱ.fə.siˈo/ /kuɱ.fə.siˈo/ n fem
Bekenntnis Beichte

confiança /koɱ.fiˈan.sa/ /koɱ.fiˈan.sə/ /kuɱ.fiˈan.sə/ n fem
Vertrauen
Esperança ferma que es té d'algú o de quelcom.
Vertrauen Zuversicht
Seguretat que algú té en si mateix.

confiar /koɱ.fiˈa/ /koɱ.fiˈaɾ/ /kuɱ.fiˈa/ alg bal confia confiada confiades confiam confiant confiar confiara confiaran confiarem confiaren confiares confiareu confiaria confiarien confiaries confiarà confiaràs confiaré confiaríem confiaríeu confiassen confiasses confiassin confiassis confiat confiats confiau confiava confiaven confiaves confie confiem confien confies confiessen confiesses confiessin confiessis confieu confii confio confià confiàrem confiàreu confiàs confiàssem confiàsseu confiàssim confiàssiu confiàvem confiàveu confiés confiéssem confiésseu confiéssim confiéssiu confií confiï confiïn confiïs eiv nota 1 occ sept v.cent val v
vertrauen
Posar alguna cosa sota la custòdia d'algú.
Posar l'esperança en algú, de qui s'espera ajudi a resoldre una situació difícil.
Compartir un secret amb algú, de qui s'espera que no el desvetlli.

confirmar /koɱ.firˈma/ /koɱ.fiɾˈma/ /koɱ.fiɾˈmaɾ/ /kuɱ.firˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) confirm confirma confirmada confirmades confirmam confirmant confirmar confirmara confirmaran confirmarem confirmaren confirmares confirmareu confirmaria confirmarien confirmaries confirmarà confirmaràs confirmaré confirmaríem confirmaríeu confirmassen confirmasses confirmassin confirmassis confirmat confirmats confirmau confirmava confirmaven confirmaves confirme confirmem confirmen confirmes confirmessen confirmesses confirmessin confirmessis confirmeu confirmi confirmin confirmis confirmo confirmà confirmàrem confirmàreu confirmàs confirmàssem confirmàsseu confirmàssim confirmàssiu confirmàvem confirmàveu confirmés confirméssem confirmésseu confirméssim confirméssiu confirmí occ sept val v
bestätigen bekräftigen
Comprovar la veracitat d'una cosa que ja se suposava era certa.
Administrar la confirmació a algú.

confitar /koɱ.fiˈta/ /koɱ.fiˈtaɾ/ /kuɱ.fiˈta/ alg ant bal cent confit confita confitada confitades confitaia confitaien confitaies confitam confitant confitar confitara confitaran confitarem confitaren confitares confitareu confitaria confitarien confitaries confitariva confitariven confitarives confitarà confitaràs confitaré confitaríem confitaríeu confitarívem confitaríveu confitassen confitasses confitassin confitassis confitat confitats confitau confitava confitaven confitaves confitavi confitavo confite confiteguem confiteguessa confiteguessen confiteguesses confitegueu confitegués confiteguéssom confiteguéssou confitem confiten confites confitessa confitessen confitesses confitessi confitessin confitessis confiteu confiti confitin confitis confito confitos confits confità confitàiem confitàieu confitàrem confitàreu confitàs confitàssem confitàsseu confitàssim confitàssiu confitàvem confitàvets confitàveu confitàvom confités confitéssem confitésseu confitéssim confitéssiu confití eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
einlegen einmachen

confiter /koɱ.fiˈte/ /koɱ.fiˈteɾ/ /kuɱ.fiˈte/ n masc
Konditor

conflicte /koɱˈfɫik.te/ /koɱˈfɫik.tə/ /kuɱˈfɫik.tə/ n masc
Konflikt

conformitat /koɱ.foɾ.miˈtat/ /kuɱ.fur.miˈtat/ n fem
Einverständnis Konformität
Expressió de consentiment o acceptació.

confort /koɱˈfɔɾt/ /kuɱˈfɔrt/ n masc
Komfort
Absència d'incomoditats.

confraria /koɱ.fɾaˈɾi.a/ /koɱ.fɾəˈɾi.ə/ /kuɱ.fɾəˈɾi.ə/ n fem
Bruderschaft

confusió /koɱ.fu.ziˈo/ /kuɱ.fu.ziˈo/ n fem
Verwirrung
Barreja de coses, en especial quan costa destriar-les.
Verwechslung
Identificació incorrecta d'una cosa.

congelador /koɲ.d͡ʒe.ɫaˈðo/ /koɲ.d͡ʒe.ɫaˈðoɾ/ /koɲ.ʒə.ɫəˈðo/ /kuɲ.ʒə.ɫəˈðo/ n masc
Gefrierschrank Gefriertruhe

congelar /koɲ.d͡ʒeˈɫa/ /koɲ.d͡ʒeˈɫaɾ/ /koɲ.ʒəˈɫa/ /kuɲ.ʒəˈɫa/ alg ant bal cent congel congela congelada congelades congelaia congelaien congelaies congelam congelant congelar congelara congelaran congelarem congelaren congelares congelareu congelaria congelarien congelaries congelariva congelariven congelarives congelarà congelaràs congelaré congelaríem congelaríeu congelarívem congelaríveu congelassen congelasses congelassin congelassis congelat congelats congelau congelava congelaven congelaves congelavi congelavo congele congeleguem congeleguessa congeleguessen congeleguesses congelegueu congelegués congeleguéssom congeleguéssou congelem congelen congeles congelessa congelessen congelesses congelessi congelessin congelessis congeleu congeli congelin congelis congelo congelos congels congelà congelàiem congelàieu congelàrem congelàreu congelàs congelàssem congelàsseu congelàssim congelàssiu congelàvem congelàvets congelàveu congelàvom congelés congeléssem congelésseu congeléssim congeléssiu congelí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
gefrieren
Posar a menys de zero graus.

congoixa /koŋˈɡo.ʃa/ /koŋˈɡo.ʃə/ /koŋˈɡoj.ʃa/ /kuŋˈɡo.ʃə/ n fem
Angst

congre /ˈkoŋ.ɡɾe/ /ˈkoŋ.ɡɾə/ n masc
Meeraal
Espècie de peixos de la família dels congridae (Conger conger).

congrés /koŋˈɡɾes/ /kuŋˈɡɾes/ n masc
Kongress Tagung
Parlament o cambra de representació política.

conhortar /ko.norˈta/ /ko.noɾˈta/ /ko.noɾˈtaɾ/ /ku.nurˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) conhort conhorta conhortada conhortades conhortam conhortant conhortar conhortara conhortaran conhortarem conhortaren conhortares conhortareu conhortaria conhortarien conhortaries conhortarà conhortaràs conhortaré conhortaríem conhortaríeu conhortassen conhortasses conhortassin conhortassis conhortat conhortats conhortau conhortava conhortaven conhortaves conhorte conhortem conhorten conhortes conhortessen conhortesses conhortessin conhortessis conhorteu conhorti conhortin conhortis conhorto conhortà conhortàrem conhortàreu conhortàs conhortàssem conhortàsseu conhortàssim conhortàssiu conhortàvem conhortàveu conhortés conhortéssem conhortésseu conhortéssim conhortéssiu conhortí occ sept val v
ermuntern
Animar o exhortar algú que està abatut.
sich trösten
(pronominal) Consolar-se o conformar-se.

conill /koˈniʎ/ /kuˈnij/ /kuˈniʎ/ n masc
Kaninchen Karnickel
Mamífer lagomorf més petit que la llebre, d’orelles llargues, potes posteriors més llargues que les anteriors, del qual es coneixen nombroses varietats domèstiques (Oryctolagus cuniculus).

conjugació /koɲ.d͡ʒu.ɣa.siˈo/ /koɲ.ʒu.ɣə.siˈo/ /kuɲ.ʒu.ɣə.siˈo/ n fem
Konjugation

conjugar /koɲ.d͡ʒuˈɣa/ /koɲ.d͡ʒuˈɣaɾ/ /koɲ.ʒuˈɣa/ /kuɲ.ʒuˈɣa/ alg bal conjug conjuga conjugada conjugades conjugam conjugant conjugar conjugara conjugaran conjugarem conjugaren conjugares conjugareu conjugaria conjugarien conjugaries conjugarà conjugaràs conjugaré conjugaríem conjugaríeu conjugassen conjugasses conjugassin conjugassis conjugat conjugats conjugau conjugava conjugaven conjugaves conjugo conjugue conjuguem conjuguen conjugues conjuguessen conjuguesses conjuguessin conjuguessis conjugueu conjugui conjuguin conjuguis conjugués conjuguéssem conjuguésseu conjuguéssim conjuguéssiu conjuguí conjugà conjugàrem conjugàreu conjugàs conjugàssem conjugàsseu conjugàssim conjugàssiu conjugàvem conjugàveu eiv nota 1 occ sept v.cent val v
konjugieren

conjunció /koɲ.d͡ʒun.siˈo/ /koɲ.ʒun.siˈo/ /kuɲ.ʒun.siˈo/ n fem
Konjunktion
(astronomia) Posició relativa de dos astres que es troben en la mateixa longitud celeste.
(gramàtica) Categoria lèxica de mots amb funció de nexe entre els constituents d’una oració.

conjunt /koɲˈd͡ʒun/ /koɲˈd͡ʒunt/ /koɲˈʒunt/ /kuɲˈʒun/ n masc
Gruppe
Grup musical, banda.

conjurar /kon.d͡ʒuˈɾa/ /kon.d͡ʒuˈɾaɾ/ /kuɲ.ʒuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) conjur conjura conjurada conjurades conjuram conjurant conjurar conjurara conjuraran conjurarem conjuraren conjurares conjurareu conjuraria conjurarien conjuraries conjurarà conjuraràs conjuraré conjuraríem conjuraríeu conjurassen conjurasses conjurassin conjurassis conjurat conjurats conjurau conjurava conjuraven conjuraves conjure conjurem conjuren conjures conjuressen conjuresses conjuressin conjuressis conjureu conjuri conjurin conjuris conjuro conjurà conjuràrem conjuràreu conjuràs conjuràssem conjuràsseu conjuràssim conjuràssiu conjuràvem conjuràveu conjurés conjuréssem conjurésseu conjuréssim conjuréssiu conjurí occ sept val v
verschwören

connexió /kon.nek.siˈo/ /kon.nək.siˈo/ /kun.nək.siˈo/ n fem
Verbindung
El fet de connectar.
El punt on dues o més coses connecten.
Un enllaç de comunicació (per exemple electrònica) o de transport.
Relació entre dues o més coses o idees o sentiment de comunió entre dues o més persones.

conquerir /koŋ.keˈɾi/ /koŋ.keˈɾiɾ/ /koŋ.kəˈɾi/ /kuŋ.kəˈɾi/ bal conquereix conquereixen conquereixes conquereixi conquereixin conquereixis conquereixo conqueresc conqueresqui conqueresquin conqueresquis conqueria conquerida conquerides conquerien conqueries conqueriguem conquerigueu conquerim conquerint conquerir conquerira conqueriran conquerirem conqueriren conquerires conquerireu conqueriria conqueririen conqueriries conquerirà conqueriràs conqueriré conqueriríem conqueriríeu conquerisc conquerisca conquerisquen conquerisques conquerissen conquerisses conquerissin conquerissis conquerit conquerits conqueriu conquerix conquerixen conquerixes conquerixo conquerí conqueríem conqueríeu conquerírem conqueríreu conquerís conqueríssem conquerísseu conqueríssim conqueríssiu n-occ occ sept val v
erobern

conquesta /koŋˈkes.ta/ /koŋˈkes.tə/ /kuŋˈkes.tə/ n fem
Eroberung

conscient /kon.siˈen/ /kon.siˈent/ /kun.siˈen/ adj
aufmerksam

consciència /kon.siˈɛn.si.a/ /kon.siˈɛn.si.ə/ /kun.siˈɛn.si.ə/ n fem
Bewusstsein
Coneixença immediata i directa que la persona té de la seva existència, condició, sensacions, operacions mentals, o actes.

consell /konˈseʎ/ /konˈsəʎ/ /kunˈsɛj/ /kunˈsɛʎ/ n masc
Rat Ratschlag
Acte o efecte d'aconsellar.
Rat
Grup d'assessorament d'una institució o empresa.

consentiment /kon.sen.tiˈmen/ /kon.sen.tiˈment/ /kon.sən.tiˈment/ /kun.sən.tiˈmen/ n masc
Zustimmung Konsens

consentir /kon.senˈti/ /kon.senˈtiɾ/ /kon.sənˈti/ /kun.sənˈti/ alg bal consent consenta consenten consentes consenti consentia consentida consentides consentien consenties consentiguem consentigueu consentim consentin consentint consentir consentira consentiran consentirem consentiren consentires consentireu consentiria consentirien consentiries consentirà consentiràs consentiré consentiríem consentiríeu consentis consentissen consentisses consentissin consentissis consentit consentits consentiu consento consents consentí consentíem consentíeu consentírem consentíreu consentís consentíssem consentísseu consentíssim consentíssiu eiv occ sept v.cent val v
zustimmen

conseqüència /kon.seˈkwɛn.si.a/ /kon.səˈkwɛn.si.ə/ /kun.səˈkwɛn.si.ə/ n fem
Konsequenz

conservar /kon.serˈβa/ /kon.seɾˈvaɾ/ /kon.seɾˈβa/ /kon.səɾˈva/ /kun.sərˈba/ /kun.sərˈva/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) conserv conserva conservada conservades conservam conservant conservar conservara conservaran conservarem conservaren conservares conservareu conservaria conservarien conservaries conservarà conservaràs conservaré conservaríem conservaríeu conservassen conservasses conservassin conservassis conservat conservats conservau conservava conservaven conservaves conserve conservem conserven conserves conservessen conservesses conservessin conservessis conserveu conservi conservin conservis conservo conservà conservàrem conservàreu conservàs conservàssem conservàsseu conservàssim conservàssiu conservàvem conservàveu conservés conservéssem conservésseu conservéssim conservéssiu conserví occ sept val v
bewahren
Guardar, retenir, no deixar perdre.

consideració /kon.si.ðe.ɾa.siˈo/ /kon.si.ðə.ɾə.siˈo/ /kun.si.ðə.ɾə.siˈo/ n fem
Erwägung

considerar /kon.si.ðeˈɾa/ /kon.si.ðeˈɾaɾ/ /kon.si.ðəˈɾa/ /kun.si.ðəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) consider considera considerada considerades consideram considerant considerar considerara consideraran considerarem consideraren considerares considerareu consideraria considerarien consideraries considerarà consideraràs consideraré consideraríem consideraríeu considerassen considerasses considerassin considerassis considerat considerats considerau considerava consideraven consideraves considere considerem consideren consideres consideressen consideresses consideressin consideressis considereu consideri considerin consideris considero considerà consideràrem consideràreu consideràs consideràssem consideràsseu consideràssim consideràssiu consideràvem consideràveu considerés consideréssem considerésseu consideréssim consideréssiu considerí occ sept val v
überlegen in Betracht ziehen
Meditar tenint en compte diferents aspectes d'un assumpte abans de prendre una decisió.

consir /konˈsiɾ/ /kunˈsir/ n masc
Meditation

consistir /kon.sisˈti/ /kon.sisˈtiɾ/ /kun.sisˈti/ bal consisteix consisteixen consisteixes consisteixi consisteixin consisteixis consisteixo consistesc consistesqui consistesquin consistesquis consistia consistida consistides consistien consisties consistiguem consistigueu consistim consistint consistir consistira consistiran consistirem consistiren consistires consistireu consistiria consistirien consistiries consistirà consistiràs consistiré consistiríem consistiríeu consistisc consistisca consistisquen consistisques consistissen consistisses consistissin consistissis consistit consistits consistiu consistix consistixen consistixes consistixo consistí consistíem consistíeu consistírem consistíreu consistís consistíssem consistísseu consistíssim consistíssiu n-occ occ sept val v
bestehen aus

consogre /konˈsɔ.ɣɾe/ /konˈsɔ.ɣɾə/ /kunˈsɔ.ɣɾə/ n masc
Gegenschwiegervater

consola de joc n fem
Spielkonsole

consola domèstica n fem
Heimkonsole

consola portàtil n fem
Handheld

consort /konˈsɔɾt/ /kunˈsɔrt/ n neut
Ehegatte

conspirar /kons.piˈɾa/ /kons.piˈɾaɾ/ /kuns.piˈɾa/ alg ant bal cent conspir conspira conspirada conspirades conspiraia conspiraien conspiraies conspiram conspirant conspirar conspirara conspiraran conspirarem conspiraren conspirares conspirareu conspiraria conspirarien conspiraries conspirariva conspirariven conspirarives conspirarà conspiraràs conspiraré conspiraríem conspiraríeu conspirarívem conspiraríveu conspirassen conspirasses conspirassin conspirassis conspirat conspirats conspirau conspirava conspiraven conspiraves conspiravi conspiravo conspire conspireguem conspireguessa conspireguessen conspireguesses conspiregueu conspiregués conspireguéssom conspireguéssou conspirem conspiren conspires conspiressa conspiressen conspiresses conspiressi conspiressin conspiressis conspireu conspiri conspirin conspiris conspiro conspiros conspirs conspirà conspiràiem conspiràieu conspiràrem conspiràreu conspiràs conspiràssem conspiràsseu conspiràssim conspiràssiu conspiràvem conspiràvets conspiràveu conspiràvom conspirés conspiréssem conspirésseu conspiréssim conspiréssiu conspirí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
sich verschwören

constant /konsˈtan/ /konsˈtant/ /kunsˈtan/ adj
beständig
Que no es troba subjecte al canvi.

constel·lació /kons.te.ɫa.siˈo/ /kons.teɫ.ɫa.siˈo/ /kons.təɫ.ɫə.siˈo/ /kuns.tə.ɫə.siˈo/ /kuns.təɫ.ɫə.siˈo/ n fem
Sternbild

constitucional /kons.ti.tu.si.oˈnaɫ/ /kuns.ti.tu.si.uˈnaɫ/ adj
verfassungsmäßig

constitució /kons.ti.tu.siˈo/ /kuns.ti.tu.siˈo/ n fem
Verfassung Konstitution

construcció /kons.tɾuk.siˈo/ /kuns.tɾuk.siˈo/ n fem
Bau

construir /kons.tɾuˈi/ /kons.tɾuˈiɾ/ /kuns.tɾuˈi/ bal construeix construeixen construeixes construeixi construeixin construeixis construeixo construesc construesqui construesquin construesquis construint construir construiran construirem construireu construiria construirien construiries construirà construiràs construiré construiríem construiríeu construí construíem construíeu construírem construíreu construís construíssem construísseu construíssim construíssiu construïa construïda construïdes construïen construïes construïguem construïgueu construïm construïra construïren construïres construïsc construïsca construïsquen construïsques construïssen construïsses construïssin construïssis construït construïts construïu construïx construïxen construïxes construïxo n-occ occ sept val v
bauen
Fer, formar, unir diferents parts seguint un ordre o segons un pla predeterminat.
(arquitectura, obres públiques) Edificar, fabricar de nova planta.

constrènyer /konsˈtɾe.ɲe/ /konsˈtɾe.ɲeɾ/ /konsˈtɾə.ɲə/ /kunsˈtɾɛ.ɲə/ bal constrenc constrenguem constrengueren constrengueres constrenguessin constrenguessis constrengueu constrengui constrenguin constrenguis constrengué constrenguérem constrenguéreu constrengués constrenguéssim constrenguéssiu constrenguí constreny constrenya constrenyem constrenyen constrenyent constrenyera constrenyeran constrenyerem constrenyeren constrenyeres constrenyereu constrenyeria constrenyerien constrenyeries constrenyerà constrenyeràs constrenyeré constrenyeríem constrenyeríeu constrenyes constrenyessen constrenyesses constrenyessin constrenyessis constrenyeu constrenyi constrenyia constrenyien constrenyies constrenyin constrenyis constrenyo constrenys constrenyé constrenyérem constrenyéreu constrenyés constrenyéssem constrenyésseu constrenyéssim constrenyéssiu constrenyí constrenyíem constrenyíeu constret constreta constretes constrets constrènyer constrényer eiv mall occ sept v.cent val v
beschränken
Reduir l'espai, col·locar dins d'un espai estretit pels límits.
Limitar fortament l'activitat.

consultar /kon.suɫˈta/ /kon.suɫˈtaɾ/ /kun.suɫˈta/ alg ant bal cent consult consulta consultada consultades consultaia consultaien consultaies consultam consultant consultar consultara consultaran consultarem consultaren consultares consultareu consultaria consultarien consultaries consultariva consultariven consultarives consultarà consultaràs consultaré consultaríem consultaríeu consultarívem consultaríveu consultassen consultasses consultassin consultassis consultat consultats consultau consultava consultaven consultaves consultavi consultavo consulte consulteguem consulteguessa consulteguessen consulteguesses consultegueu consultegués consulteguéssom consulteguéssou consultem consulten consultes consultessa consultessen consultesses consultessi consultessin consultessis consulteu consulti consultin consultis consulto consultos consults consultà consultàiem consultàieu consultàrem consultàreu consultàs consultàssem consultàsseu consultàssim consultàssiu consultàvem consultàvets consultàveu consultàvom consultés consultéssem consultésseu consultéssim consultéssiu consultí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
konsultieren nachschlagen

consumar /kon.suˈma/ /kon.suˈmaɾ/ /kun.suˈma/ alg ant bal cent consum consuma consumada consumades consumaia consumaien consumaies consumam consumant consumar consumara consumaran consumarem consumaren consumares consumareu consumaria consumarien consumaries consumariva consumariven consumarives consumarà consumaràs consumaré consumaríem consumaríeu consumarívem consumaríveu consumassen consumasses consumassin consumassis consumat consumats consumau consumava consumaven consumaves consumavi consumavo consume consumeguem consumeguessa consumeguessen consumeguesses consumegueu consumegués consumeguéssom consumeguéssou consumem consumen consumes consumessa consumessen consumesses consumessi consumessin consumessis consumeu consumi consumin consumis consumo consumos consums consumà consumàiem consumàieu consumàrem consumàreu consumàs consumàssem consumàsseu consumàssim consumàssiu consumàvem consumàvets consumàveu consumàvom consumés consuméssem consumésseu consuméssim consuméssiu consumí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
vollenden

contactar /kon.takˈta/ /kon.takˈtaɾ/ /kun.təkˈta/ alg ant bal cent contact contacta contactada contactades contactaia contactaien contactaies contactam contactant contactar contactara contactaran contactarem contactaren contactares contactareu contactaria contactarien contactaries contactariva contactariven contactarives contactarà contactaràs contactaré contactaríem contactaríeu contactarívem contactaríveu contactassen contactasses contactassin contactassis contactat contactats contactau contactava contactaven contactaves contactavi contactavo contacte contacteguem contacteguessa contacteguessen contacteguesses contactegueu contactegués contacteguéssom contacteguéssou contactem contacten contactes contactessa contactessen contactesses contactessi contactessin contactessis contacteu contacti contactin contactis contacto contactos contacts contactà contactàiem contactàieu contactàrem contactàreu contactàs contactàssem contactàsseu contactàssim contactàssiu contactàvem contactàvets contactàveu contactàvom contactés contactéssem contactésseu contactéssim contactéssiu contactí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
kontaktieren

contacte /konˈtak.te/ /konˈtak.tə/ /kunˈtak.tə/ n masc
Kontakt

contagi /konˈta.d͡ʒi/ /konˈta.ʒi/ /kunˈta.ʒi/ n masc
Ansteckung

contagiar /kon.ta.d͡ʒiˈa/ /kon.ta.d͡ʒiˈaɾ/ /kon.ta.ʒiˈa/ /kon.tə.ʒiˈa/ /kun.tə.ʒiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) contagia contagiada contagiades contagiam contagiant contagiar contagiara contagiaran contagiarem contagiaren contagiares contagiareu contagiaria contagiarien contagiaries contagiarà contagiaràs contagiaré contagiaríem contagiaríeu contagiassen contagiasses contagiassin contagiassis contagiat contagiats contagiau contagiava contagiaven contagiaves contagie contagiem contagien contagies contagiessen contagiesses contagiessin contagiessis contagieu contagii contagio contagià contagiàrem contagiàreu contagiàs contagiàssem contagiàsseu contagiàssim contagiàssiu contagiàvem contagiàveu contagiés contagiéssem contagiésseu contagiéssim contagiéssiu contagií contagiï contagiïn contagiïs occ sept val v
anstecken

contaminació /kon.ta.mi.na.siˈo/ /kon.tə.mi.nə.siˈo/ /kun.tə.mi.nə.siˈo/ n fem
Umweltverschmutzung
Acció i efecte de contaminar.
Kontamination
(lingüística) Evolució d’un mot, o d’una nova accepció, per fusió d’un altre mot anàleg.

contaminar /kon.ta.miˈna/ /kon.ta.miˈnaɾ/ /kun.tə.miˈna/ alg ant bal cent contamina contaminada contaminades contaminaia contaminaien contaminaies contaminam contaminant contaminar contaminara contaminaran contaminarem contaminaren contaminares contaminareu contaminaria contaminarien contaminaries contaminariva contaminariven contaminarives contaminarà contaminaràs contaminaré contaminaríem contaminaríeu contaminarívem contaminaríveu contaminassen contaminasses contaminassin contaminassis contaminat contaminats contaminau contaminava contaminaven contaminaves contaminavi contaminavo contamine contamineguem contamineguessa contamineguessen contamineguesses contaminegueu contaminegués contamineguéssom contamineguéssou contaminem contaminen contamines contaminessa contaminessen contaminesses contaminessi contaminessin contaminessis contamineu contamini contaminin contaminis contamino contaminos contaminà contaminàiem contaminàieu contaminàrem contaminàreu contaminàs contaminàssem contaminàsseu contaminàssim contaminàssiu contaminàvem contaminàvets contaminàveu contaminàvom contaminés contaminéssem contaminésseu contaminéssim contaminéssiu contaminí contamín eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
verseuchen verunreinigen

contar /konˈta/ /konˈtaɾ/ /kunˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cont conta contada contades contam contant contar contara contaran contarem contaren contares contareu contaria contarien contaries contarà contaràs contaré contaríem contaríeu contassen contasses contassin contassis contat contats contau contava contaven contaves conte contem conten contes contessen contesses contessin contessis conteu conti contin contis conto contà contàrem contàreu contàs contàssem contàsseu contàssim contàssiu contàvem contàveu contés contéssem contésseu contéssim contéssiu contí occ sept val v
erzählen

conte /ˈkon.te/ /ˈkon.tə/ n masc
Kurzgeschichte
Narració generalment breu d'uns fets reals, llegendaris o ficticis, amb la intenció d'entretenir, divertir, moralitzar, etc.
Märchen
Relat fantasiós d'un esdeveniment.

contemplar /kon.temˈpɫa/ /kon.temˈpɫaɾ/ /kon.təmˈpɫa/ /kun.təmˈpɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) contempl contempla contemplada contemplades contemplam contemplant contemplar contemplara contemplaran contemplarem contemplaren contemplares contemplareu contemplaria contemplarien contemplaries contemplarà contemplaràs contemplaré contemplaríem contemplaríeu contemplassen contemplasses contemplassin contemplassis contemplat contemplats contemplau contemplava contemplaven contemplaves contemple contemplem contemplen contemples contemplessen contemplesses contemplessin contemplessis contempleu contempli contemplin contemplis contemplo contemplà contemplàrem contemplàreu contemplàs contemplàssem contemplàsseu contemplàssim contemplàssiu contemplàvem contemplàveu contemplés contempléssem contemplésseu contempléssim contempléssiu contemplí occ sept val v
betrachten, nachsinnen, meditieren

contenidor /kon.te.niˈðo/ /kon.te.niˈðoɾ/ /kon.tə.niˈðo/ /kun.tə.niˈðo/ n masc
Behälter Behältnis
Recipient destinat a contenir coses per a transportar-les.

contenir /kon.teˈni/ /kon.teˈniɾ/ /kon.təˈni/ /kun.təˈni/ bal contenc contendran contendrem contendreu contendria contendrien contendries contendrà contendràs contendré contendríem contendríeu contenen contenguda contengudes contenguem contengueren contengueres contenguessin contenguessis contengueu contengui contenguin contenguis contengut contenguts contengué contenguérem contenguéreu contengués contenguéssim contenguéssiu contenguí contenia contenien contenies contenim contenint contenir conteniu contens conteníem conteníeu continc contindran contindrem contindreu contindria contindrien contindries contindrà contindràs contindré contindríem contindríeu continga continguda contingudes continguem continguen continguera contingueren contingueres contingues continguessen continguesses continguessin continguessis contingueu contingui continguin continguis contingut continguts contingué continguérem continguéreu contingués continguéssem continguésseu continguéssim continguéssiu continguí conté contén contín occ val v
enthalten
Tenir dintre o en la influència d'alguna cosa.

context /kunˈtekst/ n masc
Kontext

contextualitzar /kon.teks.tu.a.ɫiˈd͡za/ /kon.teks.tu.a.ɫiˈza/ /kon.teks.tu.a.ɫiˈzaɾ/ /kon.təks.tu.ə.ɫiˈd͡za/ /kun.təks.tu.ə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) contextualitz contextualitza contextualitzada contextualitzades contextualitzam contextualitzant contextualitzar contextualitzara contextualitzaran contextualitzarem contextualitzaren contextualitzares contextualitzareu contextualitzaria contextualitzarien contextualitzaries contextualitzarà contextualitzaràs contextualitzaré contextualitzaríem contextualitzaríeu contextualitzassen contextualitzasses contextualitzassin contextualitzassis contextualitzat contextualitzats contextualitzau contextualitzava contextualitzaven contextualitzaves contextualitze contextualitzem contextualitzen contextualitzes contextualitzessen contextualitzesses contextualitzessin contextualitzessis contextualitzeu contextualitzi contextualitzin contextualitzis contextualitzo contextualitzà contextualitzàrem contextualitzàreu contextualitzàs contextualitzàssem contextualitzàsseu contextualitzàssim contextualitzàssiu contextualitzàvem contextualitzàveu contextualitzés contextualitzéssem contextualitzésseu contextualitzéssim contextualitzéssiu contextualitzí occ sept val v
kontextualisieren

continent /kon.tiˈnen/ /kon.tiˈnent/ /kun.tiˈnen/ n masc
Kontinent Erdteil
Gran massa de terra en què es divideix el planeta.

continu /konˈti.nu/ /kunˈti.nu/ contínua adj masc
kontinuierlich

continuació /kon.ti.nu.a.siˈo/ /kon.ti.nu.ə.siˈo/ /kun.ti.nu.ə.siˈo/ n fem
Fortsetzung

continuar /kon.ti.nuˈa/ /kon.ti.nuˈaɾ/ /kun.ti.nuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) continua continuada continuades continuam continuant continuar continuara continuaran continuarem continuaren continuares continuareu continuaria continuarien continuaries continuarà continuaràs continuaré continuaríem continuaríeu continuassen continuasses continuassin continuassis continuat continuats continuau continuava continuaven continuaves continue continuem continuen continues continuessen continuesses continuessin continuessis continueu continuo continuu continuà continuàrem continuàreu continuàs continuàssem continuàsseu continuàssim continuàssiu continuàvem continuàveu continués continuéssem continuésseu continuéssim continuéssiu continuí continuï continuïn continuïs occ sept val v
fortsetzen fortfahren
(transitiu) Prosseguir allò començat.

continuïtat n fem
Kontinuität

contra /ˈkon.tɾa/ n masc
Wider
L'aspecte desfavorable, especialment en contrast amb el favorable (pro).

contra /ˈkon.tɾa/ preposition
gegen
Relació que denota oposició.

contrabaix /ˌkon.tɾaˈβajʃ/ /ˌkɔn.tɾəˈβaʃ/ n masc
Kontrabass

contrabandista /ˌkon.tɾa.banˈdis.ta/ /ˌkon.tɾa.banˈdis.te/ /ˌkɔn.tɾə.βənˈdis.tə/ n neut
Schmuggler

contractar /kon.tɾakˈta/ /kon.tɾakˈtaɾ/ /kun.tɾəkˈta/ alg ant bal cent contract contracta contractada contractades contractaia contractaien contractaies contractam contractant contractar contractara contractaran contractarem contractaren contractares contractareu contractaria contractarien contractaries contractariva contractariven contractarives contractarà contractaràs contractaré contractaríem contractaríeu contractarívem contractaríveu contractassen contractasses contractassin contractassis contractat contractats contractau contractava contractaven contractaves contractavi contractavo contracte contracteguem contracteguessa contracteguessen contracteguesses contractegueu contractegués contracteguéssom contracteguéssou contractem contracten contractes contractessa contractessen contractesses contractessi contractessin contractessis contracteu contracti contractin contractis contracto contractos contracts contractà contractàiem contractàieu contractàrem contractàreu contractàs contractàssem contractàsseu contractàssim contractàssiu contractàvem contractàvets contractàveu contractàvom contractés contractéssem contractésseu contractéssim contractéssiu contractí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
anwerben

contracte /konˈtɾak.te/ /konˈtɾak.tə/ /kunˈtɾak.tə/ n masc
Vertrag
Acord legal, típicament escrit, entre dues o més parts.

contrafer /ˌkon.tɾaˈfe/ /ˌkon.tɾaˈfeɾ/ /ˌkɔn.tɾəˈfe/ alg bal contrafacem contrafacen contrafaces contrafaceu contrafaci contrafacin contrafacis contrafaig contrafan contrafaran contrafarem contrafareu contrafaria contrafarien contrafaries contrafarà contrafaràs contrafaré contrafaríem contrafaríeu contrafaç contrafaça contrafeia contrafeien contrafeies contrafeim contrafeis contrafem contrafent contrafer contrafera contraferen contraferes contrafessen contrafesses contrafessin contrafessis contrafet contrafeta contrafetes contrafets contrafeu contrafiu contrafà contrafàs contrafèiem contrafèieu contrafé contraféiem contraféieu contraférem contraféreu contrafés contraféssem contrafésseu contraféssim contraféssiu contraféu val v
fälschen
Imitar de forma il·legal o fraudulenta.

contrarellotge /ˌkon.tɾa.reˈʎɔ.d͡ʒe/ /ˌkɔn.tɾə.rəˈʎɔ.d͡ʒə/ n fem
Zeitfahren

contrasenya /kun.tɾəˈsɛ.ɲə/ /ˌkon.tɾaˈse.ɲa/ /ˌkɔn.tɾəˈsə.ɲə/ /ˌkɔn.tɾəˈsɛ.ɲə/ n fem
Passwort Kennwort

contribució /kon.tɾi.bu.siˈo/ /kun.tɾi.bu.siˈo/ /kun.tɾi.βu.siˈo/ n fem
Beitrag

contribuent /kon.tɾi.buˈent/ /kon.tɾi.βuˈen/ /kun.tɾi.buˈen/ /kun.tɾi.βuˈen/ n neut
Steuerzahler Steuerzahlerin

contribuir /kon.tɾi.buˈi/ /kon.tɾi.buˈiɾ/ /kon.tɾi.βuˈi/ /kun.tɾi.buˈi/ /kun.tɾi.βuˈi/ bal contribueix contribueixen contribueixes contribueixi contribueixin contribueixis contribueixo contribuesc contribuesqui contribuesquin contribuesquis contribuint contribuir contribuiran contribuirem contribuireu contribuiria contribuirien contribuiries contribuirà contribuiràs contribuiré contribuiríem contribuiríeu contribuí contribuíem contribuíeu contribuírem contribuíreu contribuís contribuíssem contribuísseu contribuíssim contribuíssiu contribuïa contribuïda contribuïdes contribuïen contribuïes contribuïguem contribuïgueu contribuïm contribuïra contribuïren contribuïres contribuïsc contribuïsca contribuïsquen contribuïsques contribuïssen contribuïsses contribuïssin contribuïssis contribuït contribuïts contribuïu contribuïx contribuïxen contribuïxes contribuïxo n-occ occ sept val v
beitragen

control /konˈtɾɔɫ/ /kunˈtɾɔɫ/ n masc
Kontrolle
(esports de pilota) Acció i efecte d'un jugador de deixar la pilota, la bola o el disc procedent d'una passada, un llançament, una intercepció o un rebot dintre el propi abast per efectuar una acció de joc.
(esports de pilota) Acció i efecte de jugar la pilota, la bola o el disc amb habilitat mantenint-lo fora de l'abast de l'adversari.
(tennis de taula) Cop executat com a resposta a un atac de l'adversari, amb l'objectiu de neutralitzar-ne la iniciativa.

control de qualitat n masc
Qualitätskontrolle

controlar /kon.tɾoˈɫa/ /kon.tɾoˈɫaɾ/ /kun.tɾuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) control controla controlada controlades controlam controlant controlar controlara controlaran controlarem controlaren controlares controlareu controlaria controlarien controlaries controlarà controlaràs controlaré controlaríem controlaríeu controlassen controlasses controlassin controlassis controlat controlats controlau controlava controlaven controlaves controle controlem controlen controles controlessen controlesses controlessin controlessis controleu controli controlin controlis controlo controlà controlàrem controlàreu controlàs controlàssem controlàsseu controlàssim controlàssiu controlàvem controlàveu controlés controléssem controlésseu controléssim controléssiu controlí occ sept val v
steuern kontrollieren
Examinar minuciosament per dur a terme una comprovació.

convenient /kom.be.niˈen/ /koɱ.ve.niˈent/ /koɱ.və.niˈent/ /kum.bə.niˈen/ /kuɱ.və.niˈen/ adj
passend

convent /komˈben/ /koɱˈvent/ /kumˈben/ /kuɱˈven/ n masc
Kloster

conversa /komˈbɛr.sa/ /komˈbɛɾ.sɛ/ /koɱˈvɛɾ.sa/ /koɱˈvɛɾ.sə/ /kumˈbɛr.sə/ /kuɱˈvɛr.sə/ n fem
Gespräch Konversation
Intercanvi oral entre dues persones que es perllonga relativament en el temps, diàleg.

convidar /kom.biˈða/ /koɱ.viˈða/ /koɱ.viˈðaɾ/ /kum.biˈða/ /kuɱ.viˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) convid convida convidada convidades convidam convidant convidar convidara convidaran convidarem convidaren convidares convidareu convidaria convidarien convidaries convidarà convidaràs convidaré convidaríem convidaríeu convidassen convidasses convidassin convidassis convidat convidats convidau convidava convidaven convidaves convide convidem conviden convides convidessen convidesses convidessin convidessis convideu convidi convidin convidis convido convidà convidàrem convidàreu convidàs convidàssem convidàsseu convidàssim convidàssiu convidàvem convidàveu convidés convidéssem convidésseu convidéssim convidéssiu convidí occ sept val v
einladen

convèncer /komˈben.se/ /koɱˈven.seɾ/ /koɱˈvɛn.sə/ /kuɱˈvɛn.sə/ bal convencem convencen convencent convencera convenceran convencerem convenceren convenceres convencereu convenceria convencerien convenceries convencerà convenceràs convenceré convenceríem convenceríeu convences convencessen convencesses convencessin convencessis convenceu convenci convencia convencien convencies convencin convencis convencé convencérem convencéreu convencés convencéssem convencésseu convencéssim convencéssiu convencí convencíem convencíeu convenç convença convenço convençuda convençudes convençut convençuts convèncer convéncer eiv occ sept v.cent val v
überzeugen

conxorxar-se /koɲ.t͡ʃoɾˈt͡ʃaɾ.se/ /koɲ.ʃoɾˈʃaɾ.sə/ /kuɲ.ʃur.ʃərˈsə/ /kuɲ.ʃurˈʃar.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) conxorx conxorxa conxorxada conxorxades conxorxam conxorxant conxorxar conxorxara conxorxaran conxorxarem conxorxaren conxorxares conxorxareu conxorxaria conxorxarien conxorxaries conxorxarà conxorxaràs conxorxaré conxorxaríem conxorxaríeu conxorxassen conxorxasses conxorxassin conxorxassis conxorxat conxorxats conxorxau conxorxava conxorxaven conxorxaves conxorxe conxorxem conxorxen conxorxes conxorxessen conxorxesses conxorxessin conxorxessis conxorxeu conxorxi conxorxin conxorxis conxorxo conxorxà conxorxàrem conxorxàreu conxorxàs conxorxàssem conxorxàsseu conxorxàssim conxorxàssiu conxorxàvem conxorxàveu conxorxés conxorxéssem conxorxésseu conxorxéssim conxorxéssiu conxorxí occ sept val v
konspirieren

cony /ˈkoɲ/ n masc
Fotze Möse

coníferes /koˈni.fe.ɾes/ /kuˈni.fə.ɾəs/ n fem
Konifere

cooperació /ko.o.pe.ɾa.siˈo/ /ko.o.pə.ɾə.siˈo/ /ku.u.pə.ɾə.siˈo/ n fem
Zusammenarbeit

coordinació /ko.oɾ.ði.na.siˈo/ /ko.oɾ.ði.nə.siˈo/ /ku.ur.di.nə.siˈo/ /ku.ur.ði.nə.siˈo/ n fem
Koordination

coordinador /ko.or.ði.naˈðo/ /ko.oɾ.ði.naˈðoɾ/ /ko.oɾ.ði.nəˈðo/ /ku.ur.di.nəˈðo/ /ku.ur.ði.nəˈðo/ n masc
Koordinator

coordinar /ko.or.diˈna/ /ko.or.diˈnaɾ/ /ku.ur.diˈna/ alg ant bal cent coordina coordinada coordinades coordinaia coordinaien coordinaies coordinam coordinant coordinar coordinara coordinaran coordinarem coordinaren coordinares coordinareu coordinaria coordinarien coordinaries coordinariva coordinariven coordinarives coordinarà coordinaràs coordinaré coordinaríem coordinaríeu coordinarívem coordinaríveu coordinassen coordinasses coordinassin coordinassis coordinat coordinats coordinau coordinava coordinaven coordinaves coordinavi coordinavo coordine coordineguem coordineguessa coordineguessen coordineguesses coordinegueu coordinegués coordineguéssom coordineguéssou coordinem coordinen coordines coordinessa coordinessen coordinesses coordinessi coordinessin coordinessis coordineu coordini coordinin coordinis coordino coordinos coordinà coordinàiem coordinàieu coordinàrem coordinàreu coordinàs coordinàssem coordinàsseu coordinàssim coordinàssiu coordinàvem coordinàvets coordinàveu coordinàvom coordinés coordinéssem coordinésseu coordinéssim coordinéssiu coordiní coordín eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
koordinieren

cop /ˈkop/ /ˈkɔp/ n masc
Schlag Hieb
Impacte violent entre dos cossos.

cop d'ull n masc
Blick
Esguard breu.

cop de puny n masc
Stempel

copa /ˈko.pa/ /ˈko.pə/ n fem
Cup Pokal
Recipient per contenir líquid amb un peu.
Kelche Cup
(jocs, plural) Coll de la baralla de cartes representada per un recipient ornamental.
Körbchen
En uns sostenidors i en altres peces de vestir femenines, cada part que cobreix un pit.
Pokal Cup
Trofeu que es dona al guanyador en una competició o concurs.

copec /koˈpek/ /koˈpək/ /kuˈpɛk/ n masc
Kopeke

copernici /ko.pəɾˈni.si/ /ku.pərˈni.si/ n masc
Copernicium

copiar /ko.piˈa/ /ko.piˈaɾ/ /ku.piˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) copia copiada copiades copiam copiant copiar copiara copiaran copiarem copiaren copiares copiareu copiaria copiarien copiaries copiarà copiaràs copiaré copiaríem copiaríeu copiassen copiasses copiassin copiassis copiat copiats copiau copiava copiaven copiaves copie copiem copien copies copiessen copiesses copiessin copiessis copieu copii copio copià copiàrem copiàreu copiàs copiàssem copiàsseu copiàssim copiàssiu copiàvem copiàveu copiés copiéssem copiésseu copiéssim copiéssiu copií copiï copiïn copiïs occ sept val v
kopieren nachmachen
Reproduir un text o document original.
abkupfern
Fer un examen de forma fraudulenta amb les mateixes respostes d'un altre.

copilot /ko.piˈlɔt/ /ku.piˈɫɔt/ n neut
Kopilot

copte /ˈkop.te/ /ˈkɔp.tə/ adj masc
koptisch
Pertanyent al coptes, a la seva religió o a la seva llengua.

copte /ˈkop.te/ /ˈkɔp.tə/ n masc
Kopte
Membre de l’Església cristiana monofisita d’Egipte.
Koptisch koptisch
(invariable) Llengua derivada de l’egipci demòtic conservada com a llengua litúrgica.

copular /ko.puˈɫa/ /ko.puˈɫaɾ/ /ku.puˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) copul copula copulada copulades copulam copulant copular copulara copularan copularem copularen copulares copulareu copularia copularien copularies copularà copularàs copularé copularíem copularíeu copulassen copulasses copulassin copulassis copulat copulats copulau copulava copulaven copulaves copule copulem copulen copules copulessen copulesses copulessin copulessis copuleu copuli copulin copulis copulo copulà copulàrem copulàreu copulàs copulàssem copulàsseu copulàssim copulàssiu copulàvem copulàveu copulés copuléssem copulésseu copuléssim copuléssiu copulí occ sept val v
kopulieren

cor /ˈkɔ/ /ˈkɔrt/ /ˈkɔɾ/ n masc
Herz
Múscul que bombeja la sang a través del cos.
Figura o símbol amb dos lòbuls a la part superior i mig triangle invertit a la inferior; representació de l'amor.
Part central d'alguna cosa.
(esports de raqueta) Part massissa o buida d'una raqueta que uneix el cap amb l'empunyadura.
Chor Sängerchor
Conjunt de cantants, forma reduïda de la paraula coral.
Lloc d'una església destinada a ubicar una coral.

corall /koˈɾaʎ/ /kuˈɾaʎ/ n masc
Koralle

coratge /koˈɾa.d͡ʒe/ /koˈɾa.d͡ʒə/ /kuˈɾa.d͡ʒə/ n masc
Courage Mut
Actitud decidida davant el perill o les dificultats.

corb /ˈkorp/ adj masc
gebogen
Línia que es desvia de la recta de forma continuada.

corb /ˈkorp/ n masc
Rabe Kolkrabe
Ocell de mida gran, plomes i bec negres (Corvus corax).

corbar /korˈba/ /koɾˈbaɾ/ /kurˈba/ alg ant bal cent corb corba corbada corbades corbaia corbaien corbaies corbam corbant corbar corbara corbaran corbarem corbaren corbares corbareu corbaria corbarien corbaries corbariva corbariven corbarives corbarà corbaràs corbaré corbaríem corbaríeu corbarívem corbaríveu corbassen corbasses corbassin corbassis corbat corbats corbau corbava corbaven corbaves corbavi corbavo corbe corbeguem corbeguessa corbeguessen corbeguesses corbegueu corbegués corbeguéssom corbeguéssou corbem corben corbes corbessa corbessen corbesses corbessi corbessin corbessis corbeu corbi corbin corbis corbo corbos corbs corbà corbàiem corbàieu corbàrem corbàreu corbàs corbàssem corbàsseu corbàssim corbàssiu corbàvem corbàvets corbàveu corbàvom corbés corbéssem corbésseu corbéssim corbéssiu corbí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
biegen

corbata /koɾˈba.ta/ /koɾˈba.tə/ /kurˈba.tə/ n fem
Krawatte Schlips
Tros de roba que es porta al coll nuada pel davant.

corda /ˈkɔr.ða/ /ˈkɔɾ.ða/ /ˈkɔɾ.ðɔ/ n fem
Seil Tau
(esports de raqueta) Cadascun dels fils, generalment de niló o de budell, que encreuats els uns amb els altres formen el cordatge d'una raqueta o la xarxa d'un xare.
(pilota valenciana) Conjunt de fils de cànem fortament entrellaçats fixat a les parets laterals a una altura variable segons la modalitat, que divideix transversalment la pista de joc.

cordejar /kor.ðeˈʒa/ /koɾ.ðeˈd͡ʒa/ /koɾ.ðeˈd͡ʒaɾ/ /koɾ.ðəˈd͡ʒa/ /kur.dəˈʒa/ /kur.ðəˈʒa/ alg bal cordege cordegem cordegen cordeges cordegessen cordegesses cordegessin cordegessis cordegeu cordegi cordegin cordegis cordegés cordegéssem cordegésseu cordegéssim cordegéssiu cordegí cordeig cordeja cordejada cordejades cordejam cordejant cordejar cordejara cordejaran cordejarem cordejaren cordejares cordejareu cordejaria cordejarien cordejaries cordejarà cordejaràs cordejaré cordejaríem cordejaríeu cordejassen cordejasses cordejassin cordejassis cordejat cordejats cordejau cordejava cordejaven cordejaves cordejo cordejà cordejàrem cordejàreu cordejàs cordejàssem cordejàsseu cordejàssim cordejàssiu cordejàvem cordejàveu eiv nota 1 occ sept v.cent val v
treideln

coreà /ko.ɾeˈa/ /ku.ɾeˈa/ adj masc
Koreanisch koreanisch
Relatiu a Corea o la seva llengua.

coreà /ko.ɾeˈa/ /ku.ɾeˈa/ n masc
Koreanisch koreanisch
Individu de Corea.
(masculí singular) Llengua de filiació discutida pròpia de Corea.

corn /ˈkɔrn/ n masc
Horn
Instrument aeròfon, generalment de metall, de forma cònica més o menys semblant a la d'una banya d'animal.

corn alpí n masc
Alphorn

corn anglès n masc
Englischhorn

corneta /koɾˈne.ta/ /koɾˈnə.tə/ /kurˈnɛ.tə/ n fem
Kornett
Instrument aeròfon, de metall, semblant a la trompeta, però més petit i de sons més aguts.

cornisa /koɾˈni.za/ /koɾˈni.zə/ /kurˈni.zə/ n fem
Sims Gesims
(arquitectura) Coronament motllurat d’una façana.

cornucòpia /ˌkor.nuˈkɔ.pi.ə/ /ˌkoɾ.nuˈkɔ.pi.a/ n fem
Füllhorn
Símbol del corn de l'abundància.

corona /koˈɾo.na/ /koˈɾo.nə/ /kuˈɾo.nə/ n fem
Krone

coronavirus /koˌɾo.naˈvi.ɾus/ /koˌɾo.naˈβi.ɾus/ /koˌɾo.nəˈvi.ɾus/ /kuˌɾo.nəˈvi.ɾus/ /kuˌɾo.nəˈβi.ɾus/ n masc
Coronavirus

coronel /ko.ɾoˈneɫ/ /ko.ɾoˈnɛɫ/ /ku.ɾuˈnɛɫ/ n masc
Oberst

corporació /koɾ.po.ɾa.siˈo/ /koɾ.po.ɾə.siˈo/ /kur.pu.ɾə.siˈo/ n masc
Körperschaft

corpulent /kor.puˈɫen/ /koɾ.puˈɫen/ /koɾ.puˈɫent/ /kur.puˈɫen/ adj masc
wohlbeleibt

corral /koˈraɫ/ /kuˈraɫ/ n masc
Pferch

correcció /ko.rek.siˈo/ /ku.rək.siˈo/ n fem
Bereichtigung Korrektur

correcte /koˈrɛk.te/ /koˈrɛk.tə/ /kuˈrɛk.tə/ adj
korrekt

corregir /ko.reˈd͡ʒi/ /ko.reˈd͡ʒiɾ/ /ko.reˈʒi/ /ko.rəˈʒi/ /ku.rəˈʒi/ alg ant bal centr corregeix corregeixa corregeixen corregeixes corregeixi corregeixin corregeixis corregeixo corregeixs corregesc corregesca corregesquen corregesques corregesqui corregesquin corregesquis corregia corregida corregides corregien corregies corregiguem corregiguera corregigueren corregigueres corregiguessen corregiguesses corregiguessin corregiguessis corregigueu corregigueva corregigueven corregigueves corregigué corregiguérem corregiguéreu corregigués corregiguéssem corregiguésseu corregiguéssim corregiguéssiu corregiguévem corregiguéveu corregim corregint corregir corregira corregiran corregirem corregiren corregires corregireu corregiria corregirien corregiries corregiriva corregiriven corregirives corregirà corregiràs corregiré corregiríem corregiríeu corregirívem corregiríveu corregisc corregisca corregisco corregiscos corregisquem corregisquen corregisques corregisqueu corregissa corregissen corregisses corregissi corregissin corregissis corregist corregit corregits corregiu corregiva corregiven corregives corregix corregixa corregixen corregixes corregixi corregixin corregixis corregixo corregixos corregí corregíem corregíets corregíeu corregírem corregíreu corregís corregíscon corregíssem corregísseu corregíssim corregíssiu corregíssom corregíssou corregívem corregíveu corregíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
korrigieren berichtigen

correlació /ko.re.la.siˈo/ /ku.rə.ɫə.siˈo/ n fem
Korrelation

corrent /koˈren/ /koˈrent/ /kuˈren/ adj
Strom
D’ús comú, que és generalment acceptat.

corrent /koˈren/ /koˈrent/ /kuˈren/ n masc
Fluss Strom
Massa que flueix contínuament.

correspondre /ko.resˈpɔn.dɾe/ /ko.rəsˈpɔn.dɾə/ /ku.rəsˈpɔn.dɾə/ bal correspon corresponc correspondran correspondre correspondrem correspondreu correspondria correspondrien correspondries correspondrà correspondràs correspondré correspondríem correspondríeu corresponem corresponen corresponent corresponeu corresponga corresponguem corresponguen corresponguera correspongueren correspongueres correspongues corresponguessen corresponguesses corresponguessin corresponguessis correspongueu correspongui corresponguin corresponguis correspongué corresponguérem corresponguéreu correspongués corresponguéssem corresponguésseu corresponguéssim corresponguéssiu corresponguí corresponia corresponien corresponies correspons corresponíem corresponíeu correspost corresposta correspostes correspostos occ val v
entsprechen korrespondieren
Tenir una cosa proporció o conformitat amb una altra.
Ésser responsabilitat, pertocar.

corresponent /ko.res.poˈnen/ /ko.res.poˈnent/ /ko.rəs.poˈnent/ /ku.rəs.puˈnen/ adj
korrespondierend

corresponsal /ko.res.ponˈsaɫ/ /ko.rəs.ponˈsaɫ/ /ku.rəs.punˈsaɫ/ n neut
Korrespondent Korrespondentin

corretja /koˈre.d͡ʒa/ /koˈrə.d͡ʒə/ /kuˈrɛ.d͡ʒə/ n fem
Riemen
Banda de cuir, o d’altre material flexible i resistent, usada per a subjectar.

correu /koˈrɛw/ /kuˈrɛw/ n masc
Kurier
Persona que és portadora de notícies o que transporta personalment una carta, sobretot en temps de guerra.
Post
Conjunt de cartes o de correspondència.
(plural) Servei de missatgeria.

corrompre /koˈrom.pɾe/ /koˈrom.pɾə/ /kuˈrom.pɾə/ bal corromp corrompa corrompem corrompen corrompent corrompera corromperen corromperes corrompes corrompessen corrompesses corrompessin corrompessis corrompeu corrompi corrompia corrompien corrompies corrompin corrompis corrompo corrompran corrompre corromprem corrompreu corrompria corromprien corrompries corromprà corrompràs corrompré corrompríem corrompríeu corromps corrompuda corrompudes corromput corromputs corrompé corrompérem corrompéreu corrompés corrompéssem corrompésseu corrompéssim corrompéssiu corrompí corrompíem corrompíeu occ sept val v
verführen
Metafòricament, pervertir o seduir a una dona.
verderben
Metafòricament, pervertir, viciar els bons costums.
bestechen
Subornar al jutge o a qualsevol persona amb regals o d'altra manera.

corrupció /ko.rup.siˈo/ /ku.rup.siˈo/ n fem
Korruption
(material) Alteració de la puresa o integritat d'una substància, tant sigui per la seva desmembrament, per la barreja amb d'altres substàncies, o per la desviació del seu curs esperat.

corser /korˈse/ /koɾˈse/ /koɾˈseɾ/ /kurˈse/ n masc
Ross

cortesia /koɾ.teˈzi.a/ /koɾ.təˈzi.ə/ /kur.təˈzi.ə/ n fem
Höflichkeit

corticoesteroide /ˌkoɾ.ti.ko.es.teˈɾɔj.ðe/ /ˌkɔr.ti.kus.təˈɾɔj.ðə/ /ˌkɔɾ.ti.kos.təˈɾɔj.ðə/ n masc
Corticosteroide

cortina /koɾˈti.na/ /koɾˈti.nə/ /kurˈti.nə/ n fem
Vorhang Gardine
Peça tèxtil destinada a cobrir finestres, portes, estances per tal d'evitar o atenuar l'entrada de llum, insectes, mirades foranes o per protegir d’alguna forma.

cortès /koɾˈtes/ /koɾˈtəs/ /kurˈtɛs/ adj masc
höflich

corxera /koɾˈt͡ʃe.ɾa/ /koɾˈʃɛ.ɾə/ /kurˈʃɛ.ɾə/ n fem
Achtelnote
Figura musical amb el valor de la meitat d'una negra.

cos n masc
Körper Leib
Organisme, part material dels éssers vius.

cosa /ˈkɔ.za/ /ˈkɔ.zɔ/ n fem
Ding Sache
Qualsevol element o concepte de la realitat o de la fantasia.

cosidor /ko.ziˈðo/ /ko.ziˈðoɾ/ /ku.ziˈðo/ n masc
Näher
Persona que cus o que en té l'ofici.

cosina /koˈzi.na/ /koˈzi.nə/ /kuˈzi.na/ /kuˈzi.nə/ n fem
Cousine

cosina prima n fem
Cousine zweite

cosir /koˈzi/ /koˈziɾ/ /kuˈzi/ alg bal cosia cosida cosides cosien cosies cosiguem cosigueu cosim cosint cosir cosira cosiran cosirem cosiren cosires cosireu cosiria cosirien cosiries cosirà cosiràs cosiré cosiríem cosiríeu cosissen cosisses cosissin cosissis cosit cosits cosiu cosí cosíem cosíeu cosírem cosíreu cosís cosíssem cosísseu cosíssim cosíssiu cus cusa cusen cuses cusi cusin cusis cuso eiv occ sept v.cent val v
nähen

cosmonauta /koz.moˈnaw.ta/ /koz.moˈnaw.tə/ /kuz.muˈnaw.tə/ n neut
Kosmonaut

cosmovisió /ˌkoz.mo.vi.ziˈo/ /ˌkoz.mo.βi.ziˈo/ /ˌkɔz.mo.vi.ziˈo/ /ˌkɔz.mu.vi.ziˈo/ /ˌkɔz.mu.βi.ziˈo/ n fem
Weltanschauung

cost /ˈkɔst/ n masc
Kosten

costa /ˈkɔs.ta/ /ˈkɔs.tɔ/ n fem
Küste
Part de la terra que toca al mar.

costar /kosˈta/ /kosˈtaɾ/ /kusˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cost costa costada costades costam costant costar costara costaran costarem costaren costares costareu costaria costarien costaries costarà costaràs costaré costaríem costaríeu costassen costasses costassin costassis costat costats costau costava costaven costaves coste costem costen costes costessen costesses costessin costessis costeu costi costin costis costo costà costàrem costàreu costàs costàssem costàsseu costàssim costàssiu costàvem costàveu costés costéssem costésseu costéssim costéssiu costí occ sept val v
kosten

costar un ull v
kosten ein Heidengeld

costat /kosˈtat/ /kusˈtat/ n masc
Seite
Part de l'espai al voltant d'un lloc, d’un objecte, considerada per oposició a les altres.

costella /kosˈte.ʎa/ /kosˈte.ʎə/ /kusˈte.ʎə/ n fem
Rippe
(anatomia) En els animals vertebrats, cadascun dels ossos que, partint d'una vèrtebra envolta part del tòrax per tal de protegir-lo.
(pilota basca) Cadascun dels llistons corbats de fusta de castanyer que constitueixen l'estructura d'una cesta.
Rippchen costillar
(aliments) Tros de carn adherit a la costella d'un animal.

costum /kosˈtum/ /kusˈtum/ n masc
Angewohnheit Gewohnheit

cosí /koˈzi/ /kuˈzi/ n masc
Cousin Vetter

cosí prim n masc
Cousin zweite

cot /ˈkot/ /ˈkɔt/ adj masc
hängend
Inclinat cap a terra.

cotilló /ko.tiˈʎo/ /ku.tiˈʎo/ n masc
Kotillon

cotoliu /ko.toˈɫiw/ /ku.tuˈɫiw/ n masc
Heidelerche

cotxe /ˈko.t͡ʃe/ n masc
Auto Wagen
Vehicle autopropulsat i mecanitzat, destinant al transport terrestre d'un número reduït de persones i el seu equipatge, que duu típicament quatre rodes (tot i que existeixen casos amb tres i sis rodes).
Kutsche
Vehicle amb rodes arrossegat per animals de tir destinat al transport de persones.

cotó /koˈto/ /kuˈto/ n masc
Baumwolle

cotó hidròfil n masc
Watte

coure /ˈkow.ɾə/ /ˈkɔw.ɾe/ /ˈkɔw.ɾə/ n masc
Kupfer
Element químic, sòlid, de nombre atòmic 29, símbol Cu i amb un pes atòmic de 63,536 unitats de massa atòmica.

coure /ˈkow.ɾə/ /ˈkɔw.ɾe/ /ˈkɔw.ɾə/ bal coc coem coent coeu coga coguda cogudes coguem coguen coguera cogueren cogueres cogues coguessen coguesses coguessin coguessis cogueu cogui coguin coguis cogut coguts cogué coguérem coguéreu cogués coguéssem coguésseu coguéssim coguéssiu coguí cou couen couran coure courem coureu couria courien couries courà couràs couré couríem couríeu cous coíem coíeu coïa coïen coïes cuit cuita cuites cuits occ val v
kochen
(cuina) Preparar un aliment al foc o alta temperatura.
jucken
(intransitiu) Produir coïssor, una sensació com de cremada.

cova /ˈkɔ.va/ /ˈkɔ.və/ /ˈkɔ.βa/ /ˈkɔ.βɔ/ n fem
Höhle

covard /koˈvaɾt/ /koˈβart/ /koˈβaɾt/ /kuˈvart/ adj masc
feige
Que no té coratge.

covardia /ko.vaɾˈði.a/ /ko.vəɾˈði.ə/ /ko.βarˈði.a/ /ko.βaɾˈði.a/ /ku.vərˈði.ə/ /ku.βərˈdi.ə/ n fem
Kleinmut

covid-19 /koˌvi.ðiˈnɔw/ /koˌvid.diˈnɔw/ /koˌβi.ðiˈnɔw/ /koˌβid.diˈnɔw/ /kuˌvid.diˈnɔw/ /kuˌβid.diˈnɔw/ n
COVID-19

coàgul /koˈa.ɣuɫ/ /kuˈa.ɣuɫ/ n masc
Gerinnsel

cranc /ˈkɾaŋ/ /ˈkɾaŋk/ n masc
Krebs Krabbe
Crustaci de la infraordre Brachyura.

crani n masc
Schädel Kranium

cranial /kɾa.niˈaɫ/ /kɾə.niˈaɫ/ adj
kranial

creació /kɾe.a.siˈo/ /kɾe.ə.siˈo/ /kɾe.ə.siˈo/ /kɾɛ.a.siˈo/ n fem
Schöpfung Erschaffung

creador /kɾe.aˈðo/ /kɾe.aˈðoɾ/ /kɾe.əˈðo/ n masc
Schöpfer

crear /kɾeˈa/ /kɾeˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) crea creada creades cream creant crear creara crearan crearem crearen creares creareu crearia crearien crearies crearà crearàs crearé crearíem crearíeu creassen creasses creassin creassis creat creats creau creava creaven creaves cree creem creen crees creessen creesses creessin creessis creeu crei creo creà creàrem creàreu creàs creàssem creàsseu creàssim creàssiu creàvem creàveu creés creéssem creésseu creéssim creéssiu creí creï creïn creïs occ sept val v
schaffen erschaffen
Fer una cosa de no res.

creatiu /kɾe.aˈtiw/ adj masc
kreativ

creativitat /kɾe.a.ti.viˈtat/ /kɾe.a.ti.βiˈtat/ /kɾe.ə.ti.viˈtat/ /kɾe.ə.ti.βiˈtat/ n fem
Kreativität

crebantar /kɾe.βanˈta/ /kɾe.βanˈtaɾ/ /kɾə.βənˈta/ alg ant bal cent crebant crebanta crebantada crebantades crebantaia crebantaien crebantaies crebantam crebantant crebantar crebantara crebantaran crebantarem crebantaren crebantares crebantareu crebantaria crebantarien crebantaries crebantariva crebantariven crebantarives crebantarà crebantaràs crebantaré crebantaríem crebantaríeu crebantarívem crebantaríveu crebantassen crebantasses crebantassin crebantassis crebantat crebantats crebantau crebantava crebantaven crebantaves crebantavi crebantavo crebante crebanteguem crebanteguessa crebanteguessen crebanteguesses crebantegueu crebantegués crebanteguéssom crebanteguéssou crebantem crebanten crebantes crebantessa crebantessen crebantesses crebantessi crebantessin crebantessis crebanteu crebanti crebantin crebantis crebanto crebantos crebants crebantà crebantàiem crebantàieu crebantàrem crebantàreu crebantàs crebantàssem crebantàsseu crebantàssim crebantàssiu crebantàvem crebantàvets crebantàveu crebantàvom crebantés crebantéssem crebantésseu crebantéssim crebantéssiu crebantí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
zerbrechen

credibilitat /kɾe.ði.bi.ɫiˈtat/ n fem
Glaubwürdigkeit

creença n fem
Glauben Glaube

creixement /kɾe.ʃeˈmen/ /kɾej.ʃeˈmen/ /kɾej.ʃeˈment/ /kɾə.ʃəˈmen/ /kɾə.ʃəˈment/ n masc
Wachstum

crema /ˈkɾe.mə/ n fem
Sahne
Part greixosa de la llet.
Creme
Preparació farmacèutica viscosa d'aplicació dèrmica.

cremallera /kɾe.maˈʎe.ɾa/ /kɾə.məˈʎe.ɾə/ n fem
Reißverschluss
Petit mecanisme d'ús tèxtil per ajuntar dues peces de roba, consistent en una peça movible entre dues peces longitudinals dentades.

cremar /kɾeˈma/ /kɾeˈmaɾ/ /kɾəˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) crem crema cremada cremades cremam cremant cremar cremara cremaran cremarem cremaren cremares cremareu cremaria cremarien cremaries cremarà cremaràs cremaré cremaríem cremaríeu cremassen cremasses cremassin cremassis cremat cremats cremau cremava cremaven cremaves creme cremem cremen cremes cremessen cremesses cremessin cremessis cremeu cremi cremin cremis cremo cremà cremàrem cremàreu cremàs cremàssem cremàsseu cremàssim cremàssiu cremàvem cremàveu cremés creméssem cremésseu creméssim creméssiu cremí occ sept val v
verbrennen brennen
(intransitiu) Entrar en combustió per l’acció del foc.
brennen verbrennen
(intransitiu) Estar massa calent per al seu contacte.
(transitiu) Sotmetre a l’acció del foc.
(transitiu) Provocar una cremada o cremor.

crepuscle /kɾeˈpus.kɫe/ /kɾəˈpus.kɫə/ n masc
Dämmerung

cresol /kɾeˈzɔɫ/ /kɾəˈzɔɫ/ n masc
Öllampe
Llàntia per a fer llum amb oli i un ble.

cresta /ˈkɾes.ta/ /ˈkɾəs.tə/ /ˈkɾɛs.tə/ n fem
Kamm

creu /ˈkɾew/ /ˈkɾəw/ /ˈkɾɛw/ n fem
Kreuz
Símbol format per dues línies que s'intersequen, normalment de forma perpendicular.
Instrument de tortura.

creuar /kɾeˈwa/ /kɾeˈwaɾ/ /kɾəˈwa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) creu creua creuada creuades creuam creuant creuar creuara creuaran creuarem creuaren creuares creuareu creuaria creuarien creuaries creuarà creuaràs creuaré creuaríem creuaríeu creuassen creuasses creuassin creuassis creuat creuats creuau creuava creuaven creuaves creue creuem creuen creues creuessen creuesses creuessin creuessis creueu creui creuin creuis creuo creuà creuàrem creuàreu creuàs creuàssem creuàsseu creuàssim creuàssiu creuàvem creuàveu creués creuéssem creuésseu creuéssim creuéssiu creuí occ sept val v
kreuzen
Travessar un lloc d’un costat a l’altre.

creuer /kɾeˈwe/ /kɾeˈweɾ/ /kɾəˈwe/ n masc
Kreuzer
Vaixell de guerra superior al destructor i inferior al cuirassat.
Kreuzfahrt
Viatge turístic en vaixell.
Vierung
Nau transversal d'una església.

creure /ˈkɾew.ɾe/ /ˈkɾəw.ɾə/ /ˈkɾɛw.ɾə/ bal crec creem creent creeu crega creguda cregudes creguem creguen creguera cregueren cregueres cregues creguessen creguesses creguessin creguessis cregueu cregui creguin creguis cregut creguts cregué creguérem creguéreu cregués creguéssem creguésseu creguéssim creguéssiu creguí creia creiem creien creient creies creieu creim creis creu creuen creuran creure creurem creureu creuria creurien creuries creurà creuràs creuré creuríem creuríeu creus crèiem crèieu créiem créieu occ val v
glauben
Tenir confiança.
Tenir per certa una cosa no demostrada per la ciència, tenir fe.
Pensar, tenir una opinió.

criat /kɾiˈat/ n masc
Diener

criatura /kɾi.aˈtu.ɾa/ /kɾi.əˈtu.ɾə/ n fem
Kind
Persona de poca edat.

criaturada /kɾi.a.tuˈɾa.ða/ /kɾi.ə.tuˈɾa.ðə/ n fem
Kinderei

crida i cerca n fem
Haftbefehl

cridar /kɾiˈða/ /kɾiˈðaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) crid crida cridada cridades cridam cridant cridar cridara cridaran cridarem cridaren cridares cridareu cridaria cridarien cridaries cridarà cridaràs cridaré cridaríem cridaríeu cridassen cridasses cridassin cridassis cridat cridats cridau cridava cridaven cridaves cride cridem criden crides cridessen cridesses cridessin cridessis crideu cridi cridin cridis crido cridà cridàrem cridàreu cridàs cridàssem cridàsseu cridàssim cridàssiu cridàvem cridàveu cridés cridéssem cridésseu cridéssim cridéssiu cridí occ sept val v
schreien
(intransitiu) Parlar en un to de veu excessivament alt.
rufen anrufen
(transitiu) Convidar o anomenar algú per tal de fer alguna cosa a prop de l'emissor.

crim /ˈkɾim/ n masc
Straftat Verbrechen

criminal /kɾi.miˈnaɫ/ adj
kriminell
Relatiu al crim.

criminal /kɾi.miˈnaɫ/ n neut
Krimineller
Qui comet un crim.

crinera /kɾiˈne.ɾa/ /kɾiˈne.ɾə/ n fem
Mähne

crioll /kɾiˈoʎ/ adj masc
kreolisch
Relatiu o pertanyent als criolls o la seva llengua.

crioll /kɾiˈoʎ/ n masc
Kreole
Persona descendent d'europeus nascuda en una colònia, particularment a l'Amèrica llatina.
Kreolisch
(només singular) Llengua formada per la combinació d'una llengua europea i una llengua parlada a les colònies.

criolla /kɾiˈo.ʎa/ /kɾiˈo.ʎə/ n fem
Kreolin
Forma femenina de crioll.

cripta /ˈkɾip.ta/ /ˈkɾip.tə/ n fem
Krypta

criptó n masc
Krypton

crisi /ˈkɾi.zi/ n fem
Krise Krisis

crisma /ˈkɾiz.ma/ /ˈkɾiz.mə/ n
Chrisam
L'oli i bàlsam barrejat que consagren els bisbes el dijous Sant per a ungir als qui es bategen i confirmen, i també als bisbes quan es consagren i als sacerdots quan s'ordenen, així com en l'extremunció.

crispeta /kɾisˈpe.ta/ /kɾisˈpə.tə/ /kɾisˈpɛ.tə/ n masc
Popcorn

cristall /kɾisˈtaʎ/ n masc
Kristall

cristià /kɾis.tiˈa/ adj masc
christlich
Relatiu al cristianisme.

cristià /kɾis.tiˈa/ n masc
Christ christlich
Persona seguidora de Jesucrist i de la religió del cristianisme.

crisàlide /kɾiˈza.ɫi.ðe/ n fem
Puppe

crit /ˈkɾit/ n masc
Schrei

criticar /kɾi.tiˈka/ /kɾi.tiˈkaɾ/ alg ant bal cent critic critica criticada criticades criticaia criticaien criticaies criticam criticant criticar criticara criticaran criticarem criticaren criticares criticareu criticaria criticarien criticaries criticariva criticariven criticarives criticarà criticaràs criticaré criticaríem criticaríeu criticarívem criticaríveu criticassen criticasses criticassin criticassis criticat criticats criticau criticava criticaven criticaves criticavi criticavo critico criticos criticà criticàiem criticàieu criticàrem criticàreu criticàs criticàssem criticàsseu criticàssim criticàssiu criticàvem criticàvets criticàveu criticàvom critique critiqueguem critiqueguessa critiqueguessen critiqueguesses critiquegueu critiquegués critiqueguéssom critiqueguéssou critiquem critiquen critiques critiquessa critiquessen critiquesses critiquessi critiquessin critiquessis critiqueu critiqui critiquin critiquis critiqués critiquéssem critiquésseu critiquéssim critiquéssiu critiquí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
kritisieren
Examinar una cosa o una persona buscant-li els defectes.
Opinar imparcialment sobre una obra literària, exposant les parts positives i les negatives.

croada /kɾoˈa.ða/ /kɾoˈa.ðə/ /kɾuˈa.ðə/ n fem
Kreuzzug Feldzug

croat /kɾoˈat/ /kɾuˈat/ croata adj masc
kroatisch Kroatisch
Es diu d'alguna cosa que es originari o que es troba relacionat amb Croàcia.

croat /kɾoˈat/ /kɾuˈat/ n masc
Kreuzfahrer Kreuzritter
Guerrer de les croades, cavaller cristià que volia treure territoris als musulmans en nom de la religió.
Kroatisch kroatisch
Persona originaria de Croàcia.
(masculí singular) Llengua eslava parlada a Croàcia i a Bòsnia i Hercegovina.

croissant /kɾu.aˈsan/ /kɾu.əˈsan/ n masc
Croissant Hörnchen

croissanteria /kɾu.a.san.teˈɾi.a/ /kɾu.ə.sən.təˈɾi.ə/ n fem
Croissanterie

crom n masc
Chrom

cromorn n masc
Krummhorn

cromosoma /kɾo.moˈzo.ma/ /kɾo.moˈzo.mə/ /kɾu.muˈzo.mə/ n masc
Chromosom

cronologia /kɾo.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /kɾu.nu.ɫoˈʒi.ə/ n fem
Chronologie

cronòmetre /kɾoˈnɔ.me.tɾe/ /kɾoˈnɔ.mə.tɾə/ /kɾuˈnɔ.mə.tɾə/ n masc
Chronometer

croqueta /kɾoˈke.ta/ /kɾoˈkə.tə/ /kɾuˈkɛ.tə/ n fem
Krokette

crossa /ˈkɾɔ.sa/ /ˈkɾɔ.sɔ/ /ˈkɾɔ.sə/ n fem
Krücke
Bastó amb un travesser a sobre que serveix per recolzar-se a aquells que no poden caminar bé.

cru /ˈkɾu/ crusos adj masc
roh
No cuit, o no prou cuit.

crucifix /kɾu.siˈfiks/ n masc
Kruzifix

cruel /kɾuˈɛɫ/ adj
grausam

cruelment /kɾuˌɛɫˈmen/ /kɾuˌɛɫˈment/ adv
grausam

crustaci /kɾusˈta.si/ n masc
Krustentier
Artròpode amb una closca calcària i amb unes de les potes disposades per a la prensió.

cruïlla /kɾuˈi.ʎa/ /kɾuˈi.ʎə/ n fem
Kreuzung
Encreuament de carrers o de carreteres.

cràter /ˈkɾa.teɾ/ /ˈkɾa.tər/ n masc
Krater

créixer /ˈkɾe.ʃe/ /ˈkɾe.ʃə/ /ˈkɾej.ʃe/ /ˈkɾej.ʃeɾ/ bal creix creixem creixen creixent creixeran creixerem creixeren creixeres creixereu creixeria creixerien creixeries creixerà creixeràs creixeré creixeríem creixeríeu creixes creixessin creixessis creixeu creixi creixia creixien creixies creixin creixis creixo creixé creixérem creixéreu creixés creixéssim creixéssiu creixí creixíem creixíeu cresc cresca crescuda crescudes crescut crescuts cresquem cresquen cresquera cresqueren cresqueres cresques cresquessen cresquesses cresquessin cresquessis cresqueu cresqui cresquin cresquis cresqué cresquérem cresquéreu cresqués cresquéssem cresquésseu cresquéssim cresquéssiu cresquí créixer occ sept val v
wachsen

crítica /ˈkɾi.ti.ka/ /ˈkɾi.ti.kə/ n fem
Kritik

crònic /ˈkrɔ.nik/ adj masc
chronisch

crònica /ˈkɾɔ.ni.ka/ n fem
Chronik

cua /ˈku.a/ n fem
Schwanz Schweif
Apèndix posterior d'alguns animals.
Pferdeschwanz
Recollit del cabell humà amb una goma.
Schlange Warteschlange
Renglera ordenada per esperar el torn.
Heck
Part d'una aeronau (avió, dirigible, helicòpter, ...) situada a l'extrem de la popa.

cub n masc
Kubus Würfel

cuc n masc
Wurm

cuc de seda n masc
Seidenraupe Seidenspinner

cucut /kuˈkut/ n masc
Kuckuck

cuidar /kujˈða/ /kujˈðaɾ/ /kwiˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) cuid cuida cuidada cuidades cuidam cuidant cuidar cuidara cuidaran cuidarem cuidaren cuidares cuidareu cuidaria cuidarien cuidaries cuidarà cuidaràs cuidaré cuidaríem cuidaríeu cuidassen cuidasses cuidassin cuidassis cuidat cuidats cuidau cuidava cuidaven cuidaves cuide cuidem cuiden cuides cuidessen cuidesses cuidessin cuidessis cuideu cuidi cuidin cuidis cuido cuidà cuidàrem cuidàreu cuidàs cuidàssem cuidàsseu cuidàssim cuidàssiu cuidàvem cuidàveu cuidés cuidéssem cuidésseu cuidéssim cuidéssiu cuidí occ sept val v
sich kümmern um
Tenir cura d'algú o d'un animal.

cuina /ˈkuj.na/ /ˈkwi.na/ n fem
Küche
Divisió d'un edifici, i en especial d'un habitatge, destinada a preparar els aliments.

cuinar /kujˈna/ /kujˈnaɾ/ /kwiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cuin cuina cuinada cuinades cuinam cuinant cuinar cuinara cuinaran cuinarem cuinaren cuinares cuinareu cuinaria cuinarien cuinaries cuinarà cuinaràs cuinaré cuinaríem cuinaríeu cuinassen cuinasses cuinassin cuinassis cuinat cuinats cuinau cuinava cuinaven cuinaves cuine cuinem cuinen cuines cuinessen cuinesses cuinessin cuinessis cuineu cuini cuinin cuinis cuino cuinà cuinàrem cuinàreu cuinàs cuinàssem cuinàsseu cuinàssim cuinàssiu cuinàvem cuinàveu cuinés cuinéssem cuinésseu cuinéssim cuinéssiu cuiní occ sept val v
kochen

cuiner /kujˈne/ /kujˈneɾ/ /kwiˈneɾ/ n masc
Koch

cuir /ˈkujr/ n masc
Leder

cuirassa /kujˈɾa.sa/ /kujˈɾa.sə/ /kwiˈɾa.sa/ n fem
Panzer
Peça de l'armadura que cobreix bona part del tronc i que està feta d'un material sòlid (inicialment de cuir i posteriorment de metall) per tal d'evitar desperfectes per l'atac de l'enemic.

cuirassat /kuj.ɾaˈsat/ /kuj.ɾəˈsat/ /kwi.ɾaˈsat/ n masc
Schlachtschiff

cuixa /ˈku.ʃa/ /ˈkuj.ʃa/ n fem
Oberschenkel Schenkel

cul n masc
Gesäß Arsch

culler /kuˈʎe/ /kuˈʎeɾ/ n masc
Soßenlöffel

cullera /kuˈje.ɾə/ /kuˈʎe.ɾa/ /kuˈʎe.ɾə/ n fem
Löffle Löffel

cullerada /ku.jəˈɾa.ðə/ /ku.ʎeˈɾa.ða/ /ku.ʎəˈɾa.ðə/ n fem
Löffe

cullerot /ku.jəˈɾɔt/ /ku.ʎeˈɾɔt/ /ku.ʎəˈɾɔt/ n masc
Schöpfkelle

culminació /kuɫ.mi.na.siˈo/ /kuɫ.mi.nə.siˈo/ n fem
Kulmination

culpa /ˈkuɫ.pa/ /ˈkuɫ.pə/ n masc
Schuld

culpable /kuɫˈpa.bɫe/ /kuɫˈpa.βɫe/ /kuɫˈpa.βɫə/ /kuɫˈpab.bɫe/ /kuɫˈpab.bɫə/ adj
schuldig
Emprat per a qualificar fets, objectes o persones relacionats amb una culpa.

culpable /kuɫˈpa.bɫe/ /kuɫˈpa.βɫe/ /kuɫˈpa.βɫə/ /kuɫˈpab.bɫe/ /kuɫˈpab.bɫə/ n neut
Schuldiger
Persona que té la responsabilitat d'un dany físic o moral, o bé qui ha comès un fet delictiu.

culte /ˈkuɫ.te/ /ˈkuɫ.tə/ adj masc
kultiviert
Persona dotada de cultura.

culte /ˈkuɫ.te/ /ˈkuɫ.tə/ n masc
Kult
Expressió de la fe i adoració cap a un déu.

cultivar /kuɫ.tiˈva/ /kuɫ.tiˈvaɾ/ /kuɫ.tiˈβa/ /kuɫ.tiˈβaɾ/ alg ant bal cent cultiu cultius cultiv cultiva cultivada cultivades cultivaia cultivaien cultivaies cultivaieu cultivam cultivant cultivar cultivara cultivaran cultivarem cultivaren cultivares cultivareu cultivaria cultivarien cultivaries cultivariva cultivariven cultivarives cultivarà cultivaràs cultivaré cultivaríem cultivaríeu cultivarívem cultivaríveu cultivassen cultivasses cultivassin cultivassis cultivat cultivats cultivau cultivava cultivaven cultivaves cultivavi cultivavo cultive cultiveguem cultiveguessa cultiveguessen cultiveguesses cultivegueu cultivegués cultiveguéssom cultiveguéssou cultivem cultiven cultives cultivessa cultivessen cultivesses cultivessi cultivessin cultivessis cultiveu cultivi cultivin cultivis cultivo cultivos cultivà cultivàiem cultivàrem cultivàreu cultivàs cultivàssem cultivàsseu cultivàssim cultivàssiu cultivàvem cultivàvets cultivàveu cultivàvom cultivés cultivéssem cultivésseu cultivéssim cultivéssiu cultiví eiv n-occ nota 1 nota 2 occ sept v.cent val v
kultivieren

cultura /kuɫˈtu.ɾa/ n fem
Kultur

cultural /kuɫ.tuˈɾaɫ/ adj
kulturell

cumquat /kumˈkwat/ n masc
Kumquat

cuneïforme /ku.ne.iˈfoɾ.me/ /ku.nə.iˈfor.mə/ adj
keilförmig

cunyada /kuˈɲa.ða/ n fem
Schwägerin

cunyat n masc
Schwager

cura /ˈku.ɾa/ /ˈku.ɾə/ n fem
Gründlichkeit
Manera de fer les coses posat molta atenció i esmerçant-se pel resultat final.
Pflege
Assistència a un malalt.

curar /kuˈɾa/ /kuˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) cur cura curada curades curam curant curar curara curaran curarem curaren curares curareu curaria curarien curaries curarà curaràs curaré curaríem curaríeu curassen curasses curassin curassis curat curats curau curava curaven curaves cure curem curen cures curessen curesses curessin curessis cureu curi curin curis curo curà curàrem curàreu curàs curàssem curàsseu curàssim curàssiu curàvem curàveu curés curéssem curésseu curéssim curéssiu curí occ sept val v
heilen
Tenir cura de quelcom.
Tenir cura, fer cas.
behandeln
Aplicar cures mèdiques.

curar-se v
heilen

curi n masc
Curium

curiositat /ku.ɾi.o.ziˈtat/ /ku.ɾi.u.ziˈtat/ n fem
Neugier Neugierde

curiós /ku.ɾiˈos/ adj masc
neugierig kurios
Que desitja saber coses.
kurios merkwürdig
Interessant per la seva singularitat.

currículum n masc
Lebenslauf
Document que resumeix les dades personals i els mèrits acadèmics i professionals d'un candidat a un lloc de treball.
Lehrplan
Definició de les línies generals d'un procés educatiu considerant els destinataris, els objectius, els continguts culturals, les competències que s'han de desenvolupar, l'organització de les activitats educatives, els mètodes d'aprenentatge i els criteris d'avaluació.

curs /ˈkurs/ n masc
Kurs

cursa /ˈkuɾ.sa/ n fem
Wettlauf Rennen

curt adj masc
kurz
De poca llargada o longitud.
escàs

custòdia /kusˈtɔ.ði.a/ /kusˈtɔ.ði.ə/ n fem
Sorgerecht
Acció i efecte de custodiar.

càbala /ˈka.ba.ɫa/ n fem
Kabbala
(religió) Interpretació mística de la Bíblia pròpia de la tradició jueva.

càlcul /ˈkaɫ.kuɫ/ n masc
Rechnung Berechnung

càlid adj masc
warm

càmera /ˈka.me.ɾa/ n fem
Kamera Fotoapparat
Aparell d'impressió, d'enregistrament, de reproducció i de transmissió d'imatges.
(videojocs) Perspectiva visual que adopta el jugador davant de l'acció d'un videojoc, especialment si es representa en 3D.

càmera web n fem
Webcam

càmping /ˈkam.piŋ/ /ˈkam.piŋk/ n masc
Campingplatz

càncer /ˈkan.seɾ/ n masc
Krebs
(medicina) Creixement incontrolat dels teixits de caràcter maligne expansiu o invasiu.

cànem /ˈka.nem/ n masc
Hanf

càntera /ˈkan.te.ɾa/ /ˈkan.tə.ɾə/ n fem
bogue raveo

càntir /ˈkan.ti/ /ˈkan.tiɾ/ n masc
Krug

càrdies /ˈkar.di.əs/ /ˈkaɾ.ði.es/ n masc
Kardia

càrrega /ˈka.re.ɣa/ /ˈka.rə.ɣə/ n fem
Ladung Beladung
Conjunt de materials o objectes disposats per ser transportades sobre una persona, animal, vehicle o qualsevol màquina destinada traslladar.
Ladung
Allò que es posa sobre alguna cosa.
Quantitat de pólvora, de combustible o d’electricitat amb que s'alimenta per exemple una arma de foc, una caldera, una bateria respectivament.
Last
Obligació, responsabilitat, molèstia.

càrtel /ˈkaɾ.teɫ/ n masc
Kartell

càstig /ˈkas.tik/ n masc
Bestrafung
Pena física o psicològica imposada a una persona per corregir-la o per al manteniment de la disciplina.

cèltic /ˈsɛɫ.tik/ adj masc
keltisch
Relatiu a la llengua dels celtes.

cèltic /ˈsɛɫ.tik/ n masc
keltisch
Família de llengües heretades dels celtes.

cèl·lula /ˈsɛ.ɫu.ɫə/ /ˈsɛɫ.ɫu.ɫa/ /ˈsɛɫ.ɫu.ɫə/ n fem
Zelle

cèntim /ˈsɛn.tim/ n masc
Cent

cèsar /ˈsɛ.zaɾ/ /ˈsɛ.zər/ n masc
Kaiser

cérvol /ˈser.vuɫ/ /ˈser.βoɫ/ /ˈseɾ.voɫ/ /ˈseɾ.βoɫ/ n masc
Hirsch

cítara /ˈsi.ta.ɾa/ /ˈsi.tə.ɾə/ n fem
Zither

còclea /ˈkɔ.kɫe.a/ /ˈkɔ.kɫe.ə/ n fem
Cochlea
Cavitat interna de l’orella, que té forma d’espiral.

còctel /ˈkɔk.teɫ/ /ˈkɔk.təɫ/ n masc
Cocktail

còctel Molotov /ˌkɔk.teɫ /ˌkɔk.təɫ n masc
Molotowcocktail

còdex /ˈkɔ.ðeks/ /ˈkɔ.ðəks/ n masc
Kodex

còdol /ˈko.ðuɫ/ /ˈkɔ.ðoɫ/ /ˈkɔ.ðuɫ/ n masc
Kieselstein

còlera /ˈkɔ.ɫe.ɾa/ n masc
Cholera
Malaltia produïda per un bacteri ingerit amb aigua contaminada que es manifesta amb febre i descomposició.

còmic adj masc
komisch
Que fa riure.

còmic n masc
Comic
Història explicada mitjançant una successió de vinyetes que contenen il·lustracions i text alhora.
Komiker
Autor de comèdies.

còmode /ˈkɔ.mo.ðe/ /ˈkɔ.mo.ðə/ /ˈkɔ.mu.ðə/ adj masc
bequem
Sensació agradable que dóna la justa mesura, la manca de patiment.

còncau /ˈkɔŋ.kaw/ /ˈkɔŋ.kəw/ adj masc
eingewölbt konkav

còndil /ˈkɔn.diɫ/ n masc
Kondylus

cònjuge /ˈkɔɲ.d͡ʒu.d͡ʒe/ /ˈkɔɲ.d͡ʒu.ʒe/ /ˈkɔɲ.ʒu.ʒə/ n neut
Gespons

cònsol /ˈkɔn.soɫ/ /ˈkɔn.suɫ/ n neut
Konsul

còpia /ˈkɔ.pi.a/ n fem
Kopie
Acció o efecte de copiar.

còrnia /ˈkɔr.ni.a/ /ˈkɔr.ni.ə/ n fem
Hornhaut

còrnic /ˈkɔr.nik/ n masc
Kornisch

córrer /ˈko.re/ /ˈko.reɾ/ bal corr corre corregem corregeu correguda corregudes correguem correguera corregueren corregueres correguessen correguesses correguessin correguessis corregut correguts corregué correguérem correguéreu corregués correguéssem correguésseu correguéssim correguéssiu correguí corregéreu correm corren corrent correran correrem correreu correria correrien correries correrà correràs correré correríem correríeu corres correu corri corria corrien corries corrin corris corro corrs corríem corríeu córrec córrega córregen córreguen córregues córrer occ sept val v
rennen laufen
Caminar amb velocitat.

cúfic /ˈku.fik/ adj masc
kufisch

cúpula /ˈku.pu.ɫa/ /ˈku.pu.ɫə/ n fem
Kuppel

cúter /ˈku.teɾ/ /ˈku.tər/ n masc
Kutter
Balandra aparellada amb veles de triangle a proa i a popa cangrea i sovint també amb escandalosa.

d'ara endavant adv
jetzt
Cosa que passa des del moment esmentat.
Norma d'escriptura que s'estableix a partir d'un punt concret del text.

d'entreguerres /ˌden.tɾeˈɣɛ.res/ /ˌden.tɾəˈɣɛ.rəs/ adj
Zwischenkriegszeit

dació /da.siˈo/ /də.siˈo/ n fem
übergeben

dalla /ˈda.ʎa/ /ˈda.ʎə/ n fem
Sense
(agricultura) Espècie de falç que té la fulla molt ampla i que posant-li per mànec un bastó molt llarg serveix també per a segar.

damunt /daˈmun/ /daˈmunt/ /dəˈmun/ /dəˈmunt/ adv
über
Situat més amunt, en un lloc més alt respecte un altre verticalment més baix.

damàs n masc
Damast

dansa /ˈdan.sa/ /ˈdan.sə/ n fem
Tanz

danyar /daˈɲa/ /daˈɲaɾ/ /dəˈɲa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) dany danya danyada danyades danyam danyant danyar danyara danyaran danyarem danyaren danyares danyareu danyaria danyarien danyaries danyarà danyaràs danyaré danyaríem danyaríeu danyassen danyasses danyassin danyassis danyat danyats danyau danyava danyaven danyaves danye danyem danyen danyes danyessen danyesses danyessin danyessis danyeu danyi danyin danyis danyo danyà danyàrem danyàreu danyàs danyàssem danyàsseu danyàssim danyàssiu danyàvem danyàveu danyés danyéssem danyésseu danyéssim danyéssiu danyí occ sept val v
beschädigen

danès /dəˈnəs/ /dəˈnɛs/ adj masc
Dänisch
Relatiu o pertanyent a Dinamarca.

danès /dəˈnəs/ /dəˈnɛs/ n masc
Dänisch
Natural de Dinamarca.
(masculí singular) Llengua escandinava parlada a la Dinamarca.

darmstadti /dərmsˈtat.ti/ n masc
Darmstadtium

darrer /daˈre/ /daˈreɾ/ /dəˈre/ adj
letzter
Situat darrere tots els altres en una sèrie.

darrere /daˈre.ɾe/ /dəˈre.ɾə/ adv
hinten

darwinisme /daɾ.wiˈniz.me/ /dər.wiˈniz.mə/ n masc
Darwinismus
Teoria de l'evolució desenvolupada per Charles Darwin el segle XIX.

darwinista /daɾ.wiˈnis.ta/ /daɾ.wiˈnis.te/ /dər.wiˈnis.tə/ n neut
Darwinist

data /ˈda.ta/ n fem
Datum

datiu /ðaˈtiw/ /ðəˈtiw/ adj masc
Dativ

dau n masc
Würfel
Objecte en forma de políedre, normalment cúbic, amb una xifra a cada cara que serveix per determinar la sort en caure aleatòriament mostrant una de les cares.

daurar /dawˈɾa/ /dawˈɾaɾ/ /dəwˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) daur daura daurada daurades dauram daurant daurar daurara dauraran daurarem dauraren daurares daurareu dauraria daurarien dauraries daurarà dauraràs dauraré dauraríem dauraríeu daurassen daurasses daurassin daurassis daurat daurats daurau daurava dauraven dauraves daure daurem dauren daures dauressen dauresses dauressin dauressis daureu dauri daurin dauris dauro daurà dauràrem dauràreu dauràs dauràssem dauràsseu dauràssim dauràssiu dauràvem dauràveu daurés dauréssem daurésseu dauréssim dauréssiu daurí occ sept val v
vergolden

davantal /da.vanˈtaɫ/ /da.βanˈtaɫ/ /də.vənˈtaɫ/ /də.βənˈtaɫ/ n masc
Schürze

de franc adv
kostenlos

de pressa /deˈpɾe.sa/ /dəˈpɾe.sə/ adv
schnell

de res Interjection
bitte

de sobte adv
plötzlich

debat /deˈbat/ /dəˈβat/ n masc
Debatte
Disputa, altercació sobre alguna cosa.
Tècnica de dinàmica de grups que té l'objectiu de promoure l'expressió i la comprensió orals en una conversa col·lectiva espontània, de desenvolupar estratègies per a la presentació d'idees o l'argumentació, en la qual els participants tenen opinions divergents sobre un tema, que pot ser preparat, però no ho és el desenvolupament de les intervencions.

debatre /deˈba.tɾe/ /dəˈβa.tɾə/ bal debat debata debatem debaten debatent debatera debateren debateres debates debatessen debatesses debatessin debatessis debateu debati debatia debatien debaties debatin debatis debato debatran debatre debatrem debatreu debatria debatrien debatries debatrà debatràs debatré debatríem debatríeu debats debatuda debatudes debatut debatuts debaté debatérem debatéreu debatés debatéssem debatésseu debatéssim debatéssiu debatí debatíem debatíeu occ sept val v
debattieren
Disputar amb raons sobre alguna cosa.

decepció /de.sep.siˈo/ /də.səp.siˈo/ n fem
Enttäuschung

decidir /de.siˈði/ /de.siˈðiɾ/ bal decideix decideixen decideixes decideixi decideixin decideixis decideixo decidesc decidesqui decidesquin decidesquis decidia decidida decidides decidien decidies decidiguem decidigueu decidim decidint decidir decidira decidiran decidirem decidiren decidires decidireu decidiria decidirien decidiries decidirà decidiràs decidiré decidiríem decidiríeu decidisc decidisca decidisquen decidisques decidissen decidisses decidissin decidissis decidit decidits decidiu decidix decidixen decidixes decidixo decidí decidíem decidíeu decidírem decidíreu decidís decidíssem decidísseu decidíssim decidíssiu n-occ occ sept val v
entscheiden beschließen
Portar a una conclusió una disputa, una controvèrsia o una qüestió dubtosa.

decimal /de.siˈmaɫ/ /də.siˈmaɫ/ adj
dezimal
Relatiu al deu, dit de sistemes dividits en deu parts.

decisió /de.si.ziˈo/ /də.si.ziˈo/ n fem
Entscheidung Beschluss

declarar /de.kɫaˈɾa/ /de.kɫaˈɾaɾ/ /də.kɫəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) declar declara declarada declarades declaram declarant declarar declarara declararan declararem declararen declarares declarareu declararia declararien declararies declararà declararàs declararé declararíem declararíeu declarassen declarasses declarassin declarassis declarat declarats declarau declarava declaraven declaraves declare declarem declaren declares declaressen declaresses declaressin declaressis declareu declari declarin declaris declaro declarà declaràrem declaràreu declaràs declaràssem declaràsseu declaràssim declaràssiu declaràvem declaràveu declarés declaréssem declarésseu declaréssim declaréssiu declarí occ sept val v
verzollen

declinació /ðe.kɫi.na.siˈo/ /ðə.kɫi.nə.siˈo/ n fem
Deklination

decorar /de.koˈɾa/ /de.koˈɾaɾ/ /də.kuˈɾa/ alg ant bal cent decor decora decorada decorades decoraia decoraien decoraies decoram decorant decorar decorara decoraran decorarem decoraren decorares decorareu decoraria decorarien decoraries decorariva decorariven decorarives decorarà decoraràs decoraré decoraríem decoraríeu decorarívem decoraríveu decorassen decorasses decorassin decorassis decorat decorats decorau decorava decoraven decoraves decoravi decoravo decore decoreguem decoreguessa decoreguessen decoreguesses decoregueu decoregués decoreguéssom decoreguéssou decorem decoren decores decoressa decoressen decoresses decoressi decoressin decoressis decoreu decori decorin decoris decoro decoros decors decorà decoràiem decoràieu decoràrem decoràreu decoràs decoràssem decoràsseu decoràssim decoràssiu decoràvem decoràvets decoràveu decoràvom decorés decoréssem decorésseu decoréssim decoréssiu decorí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
dekorieren
Ornamentar, adornar.

dedicar /de.ðiˈka/ /de.ðiˈkaɾ/ /də.ðiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) dedic dedica dedicada dedicades dedicam dedicant dedicar dedicara dedicaran dedicarem dedicaren dedicares dedicareu dedicaria dedicarien dedicaries dedicarà dedicaràs dedicaré dedicaríem dedicaríeu dedicassen dedicasses dedicassin dedicassis dedicat dedicats dedicau dedicava dedicaven dedicaves dedico dedicà dedicàrem dedicàreu dedicàs dedicàssem dedicàsseu dedicàssim dedicàssiu dedicàvem dedicàveu dedique dediquem dediquen dediques dediquessen dediquesses dediquessin dediquessis dediqueu dediqui dediquin dediquis dediqués dediquéssem dediquésseu dediquéssim dediquéssiu dediquí occ sept val v
widmen
Destinar al culte religiós o profà.
Dirigir una obra a algú com a homenatge.
Emprar o destinar a un cert ús.

dedicatòria n fem
Widmung

deessa /deˈe.sa/ /dəˈə.sə/ /dəˈɛ.sə/ n fem
Göttin

defensa /deˈfen.sa/ /dəˈfen.sə/ /dəˈfɛn.sə/ n fem
Verteidigung

defensar /de.fenˈsa/ /de.fenˈsaɾ/ /də.fənˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) defens defensa defensada defensades defensam defensant defensar defensara defensaran defensarem defensaren defensares defensareu defensaria defensarien defensaries defensarà defensaràs defensaré defensaríem defensaríeu defensassen defensasses defensassin defensassis defensat defensats defensau defensava defensaven defensaves defense defensem defensen defenses defensessen defensesses defensessin defensessis defenseu defensi defensin defensis defenso defensà defensàrem defensàreu defensàs defensàssem defensàsseu defensàssim defensàssiu defensàvem defensàveu defensés defenséssem defensésseu defenséssim defenséssiu defensí occ sept val v
verteidigen
Fer quelcom per evitar un atac o minimitzar-ne l'impacte.

definició n fem
Definition

definitiu /de.fi.niˈtiw/ /də.fi.niˈtiw/ adj masc
endgültig
Últim, darrer, que conclou o culmina alguna cosa.

deflactar /de.fɫakˈta/ /de.fɫakˈtaɾ/ /də.fɫəkˈta/ alg ant bal cent deflact deflacta deflactada deflactades deflactaia deflactaien deflactaies deflactam deflactant deflactar deflactara deflactaran deflactarem deflactaren deflactares deflactareu deflactaria deflactarien deflactaries deflactariva deflactariven deflactarives deflactarà deflactaràs deflactaré deflactaríem deflactaríeu deflactarívem deflactaríveu deflactassen deflactasses deflactassin deflactassis deflactat deflactats deflactau deflactava deflactaven deflactaves deflactavi deflactavo deflacte deflacteguem deflacteguessa deflacteguessen deflacteguesses deflactegueu deflactegués deflacteguéssom deflacteguéssou deflactem deflacten deflactes deflactessa deflactessen deflactesses deflactessi deflactessin deflactessis deflacteu deflacti deflactin deflactis deflacto deflactos deflacts deflactà deflactàiem deflactàieu deflactàrem deflactàreu deflactàs deflactàssem deflactàsseu deflactàssim deflactàssiu deflactàvem deflactàvets deflactàveu deflactàvom deflactés deflactéssem deflactésseu deflactéssim deflactéssiu deflactí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
entleeren

deflagrar /de.flaˈɣɾa/ /de.flaˈɣɾaɾ/ /də.fləˈɣɾa/ alg ant bal cent deflagr deflagra deflagrada deflagrades deflagraia deflagraien deflagraies deflagram deflagrant deflagrar deflagrara deflagraran deflagrarem deflagraren deflagrares deflagrareu deflagraria deflagrarien deflagraries deflagrariva deflagrariven deflagrarives deflagrarà deflagraràs deflagraré deflagraríem deflagraríeu deflagrarívem deflagraríveu deflagrassen deflagrasses deflagrassin deflagrassis deflagrat deflagrats deflagrau deflagrava deflagraven deflagraves deflagravi deflagravo deflagre deflagreguem deflagreguessa deflagreguessen deflagreguesses deflagregueu deflagregués deflagreguéssom deflagreguéssou deflagrem deflagren deflagres deflagressa deflagressen deflagresses deflagressi deflagressin deflagressis deflagreu deflagri deflagrin deflagris deflagro deflagros deflagrs deflagrà deflagràiem deflagràieu deflagràrem deflagràreu deflagràs deflagràssem deflagràsseu deflagràssim deflagràssiu deflagràvem deflagràvets deflagràveu deflagràvom deflagrés deflagréssem deflagrésseu deflagréssim deflagréssiu deflagrí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
verpuffen

deforme /deˈfoɾ.me/ /dəˈfor.mə/ adj
deformiert

degà /deˈɣa/ /dəˈɣa/ n masc
Dekan

deixar /dejˈʃa/ /dejˈʃaɾ/ /deˈʃa/ /dəˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) deix deixa deixada deixades deixam deixant deixar deixara deixaran deixarem deixaren deixares deixareu deixaria deixarien deixaries deixarà deixaràs deixaré deixaríem deixaríeu deixassen deixasses deixassin deixassis deixat deixats deixau deixava deixaven deixaves deixe deixem deixen deixes deixessen deixesses deixessin deixessis deixeu deixi deixin deixis deixo deixà deixàrem deixàreu deixàs deixàssem deixàsseu deixàssim deixàssiu deixàvem deixàveu deixés deixéssem deixésseu deixéssim deixéssiu deixí occ sept val v
lassen
Parar d'agafar, posar alguna cosa en algun lloc.

dejunar /de.d͡ʒuˈnaɾ/ /de.ʒuˈna/ /də.ʒuˈna/ alg ant bal cent dejun dejuna dejunada dejunades dejunaia dejunaien dejunaies dejunam dejunant dejunar dejunara dejunaran dejunarem dejunaren dejunares dejunareu dejunaria dejunarien dejunaries dejunariva dejunariven dejunarives dejunarà dejunaràs dejunaré dejunaríem dejunaríeu dejunarívem dejunaríveu dejunassen dejunasses dejunassin dejunassis dejunat dejunats dejunau dejunava dejunaven dejunaves dejunavi dejunavo dejune dejuneguem dejuneguessa dejuneguessen dejuneguesses dejunegueu dejunegués dejuneguéssom dejuneguéssou dejunem dejunen dejunes dejunessa dejunessen dejunesses dejunessi dejunessin dejunessis dejuneu dejuni dejunin dejunis dejuno dejunos dejuns dejunà dejunàiem dejunàieu dejunàrem dejunàreu dejunàs dejunàssem dejunàsseu dejunàssim dejunàssiu dejunàvem dejunàvets dejunàveu dejunàvom dejunés dejunéssem dejunésseu dejunéssim dejunéssiu dejuní eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
fasten

dejuni /daˈd͡ʒu.ni/ /deˈd͡ʒu.ni/ /deˈʒu.ni/ /dəˈʒu.ni/ /dəˈʒu.ni/ n masc
Fasten

delegat /de.ɫeˈɣat/ /də.ɫəˈɣat/ n masc
Abgeordnete
Persona en qui es delega alguna facultat o poder.

deler /deˈɫe/ /deˈɫeɾ/ /dəˈɫɛ/ n masc
Sehnsucht

delicat /de.ɫiˈkat/ /də.ɫiˈkat/ adj masc
empfindlich

delicatessen /de.ɫi.kaˈte.sen/ /də.ɫi.kəˈte.sən/ n fem
Delikatesse
delicadeses (menjar exquisit)

delinqüent /de.ɫiŋˈkwen/ /de.ɫiŋˈkwent/ /də.ɫiŋˈkwen/ /də.ɫiŋˈkwent/ n neut
Delinquent

deliri /deˈɫi.ɾi/ /dəˈɫi.ɾi/ n masc
Wahn Delirium

delta /ˈdeɫ.ta/ n fem
Delta Flussdelta
Quarta lletra de l'alfabet grec: minúscula δ ‎(d), majúscula Δ ‎(D).

delta /ˈdeɫ.ta/ n masc
Delta Flussdelta
Sediment en la desembocadura d'un riu al mar.

delícia /deˈɫi.si.a/ n fem
Delikatesse Freude
Menjar molt bo i especial.
Cosa o lloc molt agradable.

demagog /de.maˈɣɔk/ /də.məˈɣɔk/ n masc
Demagoge

demagògia /de.maˈɣɔ.d͡ʒi.a/ /de.maˈɣɔ.d͡ʒja/ /de.maˈɣɔ.ʒi.a/ /də.məˈɣɔ.ʒjə/ n fem
Demagogie

demanar /da.maˈna/ /de.maˈna/ /de.maˈnaɾ/ /də.məˈna/ /də.məˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) deman demana demanada demanades demanam demanant demanar demanara demanaran demanarem demanaren demanares demanareu demanaria demanarien demanaries demanarà demanaràs demanaré demanaríem demanaríeu demanassen demanasses demanassin demanassis demanat demanats demanau demanava demanaven demanaves demane demanem demanen demanes demanessen demanesses demanessin demanessis demaneu demani demanin demanis demano demanà demanàrem demanàreu demanàs demanàssem demanàsseu demanàssim demanàssiu demanàvem demanàveu demanés demanéssem demanésseu demanéssim demanéssiu demaní occ sept val v
bitten
Instar a algú perquè doni o faci quelcom.

dement /deˈmen/ /deˈment/ /dəˈmen/ /dəˈment/ n neut
wahnsinnig

democràcia /de.moˈkɾa.si.a/ /də.moˈkɾa.si.ə/ /də.muˈkɾa.si.ə/ n fem
Demokratie
Sistema polític on el poble intervé en la presa de decisions d'una forma participativa i igualitària.

democràtic /de.moˈkɾa.tik/ /də.moˈkɾa.tik/ /də.muˈkɾa.tik/ adj masc
demokratisch

demostrar /de.mosˈtɾa/ /de.mosˈtɾaɾ/ /də.mosˈtɾa/ /də.musˈtɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) demostr demostra demostrada demostrades demostram demostrant demostrar demostrara demostraran demostrarem demostraren demostrares demostrareu demostraria demostrarien demostraries demostrarà demostraràs demostraré demostraríem demostraríeu demostrassen demostrasses demostrassin demostrassis demostrat demostrats demostrau demostrava demostraven demostraves demostre demostrem demostren demostres demostressen demostresses demostressin demostressis demostreu demostri demostrin demostris demostro demostrà demostràrem demostràreu demostràs demostràssem demostràsseu demostràssim demostràssiu demostràvem demostràveu demostrés demostréssem demostrésseu demostréssim demostréssiu demostrí occ sept val v
beweisen
Mostrar la certesa amb l’evidència d’un raonament.
zeigen
Donar proves, posar de manifest.

dempeus /demˈpɛws/ /dəmˈpɛws/ adv
stehend

demà /daˈma/ /deˈma/ /dəˈma/ adv
morgen Morgen
En el dia vinent després de l'actual.
morgen
En el futur de manera indeterminada.

demòcrata /deˈmɔ.kɾa.ta/ adj
Demokrat Demokratin

dens /ˈdens/ /ˈdɛns/ adj masc
dicht

densitat /den.siˈtat/ /dən.siˈtat/ n fem
Dichte

dent /ˈden/ /ˈdent/ n fem
Zahn
(anatomia) Peça d'os de la boca que serveix per mastegar els aliments.

dent de llet n fem
Milchzahn

dent de lleó n masc
Gewöhnlicher Löwenzahn Löwenzahn
(botànica) Planta de la família de les asteràcies (Taraxacum officinale Weber).

dentista /denˈtis.ta/ /denˈtis.te/ /dənˈtis.tə/ n neut
Zahnarzt

dependent /de.penˈden/ /de.penˈdent/ /də.pənˈden/ /də.pənˈdent/ adj
abhängig
Que depèn.

dependre /deˈpen.dɾe/ /dəˈpən.dɾə/ /dəˈpɛn.dɾə/ bal depenc dependran dependre dependrem dependreu dependria dependrien dependries dependrà dependràs dependré dependríem dependríeu depenem depenen depenent depeneu depenga depenguem depenguen depenguera depengueren depengueres depengues depenguessen depenguesses depenguessin depenguessis depengueu depengui depenguin depenguis depengué depenguérem depenguéreu depengués depenguéssem depenguésseu depenguéssim depenguéssiu depenguí depenia depenien depenies depens depeníem depeníeu depesa depeses depesos depèn depès depén depés occ val v
abhängen

dependència /de.penˈdɛn.si.a/ /də.pənˈdɛn.si.ə/ n fem
Abhängigkeit

depilar /de.piˈɫa/ /de.piˈɫaɾ/ /də.piˈɫa/ alg ant bal cent depil depila depilada depilades depilaia depilaien depilaies depilam depilant depilar depilara depilaran depilarem depilaren depilares depilareu depilaria depilarien depilaries depilariva depilariven depilarives depilarà depilaràs depilaré depilaríem depilaríeu depilarívem depilaríveu depilassen depilasses depilassin depilassis depilat depilats depilau depilava depilaven depilaves depilavi depilavo depile depileguem depileguessa depileguessen depileguesses depilegueu depilegués depileguéssom depileguéssou depilem depilen depiles depilessa depilessen depilesses depilessi depilessin depilessis depileu depili depilin depilis depilo depilos depils depilà depilàiem depilàieu depilàrem depilàreu depilàs depilàssem depilàsseu depilàssim depilàssiu depilàvem depilàvets depilàveu depilàvom depilés depiléssem depilésseu depiléssim depiléssiu depilí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
epilieren
Treure tot el pèl del cos humà amb una crema, cera o estris tallants.

depressió /de.pɾe.siˈo/ /də.pɾə.siˈo/ n fem
Depression

deprimir /de.pɾiˈmi/ /de.pɾiˈmiɾ/ /də.pɾiˈmi/ alg ant bal centr deprimeix deprimeixa deprimeixen deprimeixes deprimeixi deprimeixin deprimeixis deprimeixo deprimeixs deprimesc deprimesca deprimesquen deprimesques deprimesqui deprimesquin deprimesquis deprimia deprimida deprimides deprimien deprimies deprimiguem deprimiguera deprimigueren deprimigueres deprimiguessen deprimiguesses deprimiguessin deprimiguessis deprimigueu deprimigueva deprimigueven deprimigueves deprimigué deprimiguérem deprimiguéreu deprimigués deprimiguéssem deprimiguésseu deprimiguéssim deprimiguéssiu deprimiguévem deprimiguéveu deprimim deprimint deprimir deprimira deprimiran deprimirem deprimiren deprimires deprimireu deprimiria deprimirien deprimiries deprimiriva deprimiriven deprimirives deprimirà deprimiràs deprimiré deprimiríem deprimiríeu deprimirívem deprimiríveu deprimisc deprimisca deprimisco deprimiscos deprimisquem deprimisquen deprimisques deprimisqueu deprimissa deprimissen deprimisses deprimissi deprimissin deprimissis deprimist deprimit deprimits deprimiu deprimiva deprimiven deprimives deprimix deprimixa deprimixen deprimixes deprimixi deprimixin deprimixis deprimixo deprimixos deprimí deprimíem deprimíets deprimíeu deprimírem deprimíreu deprimís deprimíscon deprimíssem deprimísseu deprimíssim deprimíssiu deprimíssom deprimíssou deprimívem deprimíveu deprimíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
deprimieren
Enfonsar una superfície.

derma /ˈdeɾ.ma/ /ˈdɛr.mə/ n masc
Dermis

dermatologia /der.ma.to.ɫoˈʒi.a/ /deɾ.ma.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /dər.mə.tu.ɫuˈʒi.ə/ /dəɾ.mə.to.ɫoˈʒi.ə/ n fem
Dermatologie

derrotar /de.roˈta/ /de.roˈtaɾ/ /də.roˈta/ /də.ruˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) derrot derrota derrotada derrotades derrotam derrotant derrotar derrotara derrotaran derrotarem derrotaren derrotares derrotareu derrotaria derrotarien derrotaries derrotarà derrotaràs derrotaré derrotaríem derrotaríeu derrotassen derrotasses derrotassin derrotassis derrotat derrotats derrotau derrotava derrotaven derrotaves derrote derrotem derroten derrotes derrotessen derrotesses derrotessin derrotessis derroteu derroti derrotin derrotis derroto derrotà derrotàrem derrotàreu derrotàs derrotàssem derrotàsseu derrotàssim derrotàssiu derrotàvem derrotàveu derrotés derrotéssem derrotésseu derrotéssim derrotéssiu derrotí occ sept val v
schlagen

desacoblar /de.za.kobˈbɫa/ /de.za.koˈbɫaɾ/ /de.za.koˈβɫa/ /də.zə.kobˈbɫa/ /də.zə.kubˈbɫa/ /də.zə.kuˈβɫa/ alg ant bal cent desacobl desacobla desacoblada desacoblades desacoblaia desacoblaien desacoblaies desacoblam desacoblant desacoblar desacoblara desacoblaran desacoblarem desacoblaren desacoblares desacoblareu desacoblaria desacoblarien desacoblaries desacoblariva desacoblariven desacoblarives desacoblarà desacoblaràs desacoblaré desacoblaríem desacoblaríeu desacoblarívem desacoblaríveu desacoblassen desacoblasses desacoblassin desacoblassis desacoblat desacoblats desacoblau desacoblava desacoblaven desacoblaves desacoblavi desacoblavo desacoble desacobleguem desacobleguessa desacobleguessen desacobleguesses desacoblegueu desacoblegués desacobleguéssom desacobleguéssou desacoblem desacoblen desacobles desacoblessa desacoblessen desacoblesses desacoblessi desacoblessin desacoblessis desacobleu desacobli desacoblin desacoblis desacoblo desacoblos desacobls desacoblà desacoblàiem desacoblàieu desacoblàrem desacoblàreu desacoblàs desacoblàssem desacoblàsseu desacoblàssim desacoblàssiu desacoblàvem desacoblàvets desacoblàveu desacoblàvom desacoblés desacobléssem desacoblésseu desacobléssim desacobléssiu desacoblí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
auskupplen

desacord /de.zaˈkɔɾt/ /də.zəˈkɔrt/ n masc
Meinungsverschiedenheit

desallotjar /de.za.ʎoˈd͡ʒa/ /de.za.ʎoˈd͡ʒaɾ/ /də.zə.ʎoˈd͡ʒa/ /də.zə.ʎuˈd͡ʒa/ alg bal cent desallotge desallotgeguem desallotgeguessa desallotgeguessen desallotgeguesses desallotgegueu desallotgegués desallotgeguéssom desallotgeguéssou desallotgem desallotgen desallotges desallotgessa desallotgessen desallotgesses desallotgessi desallotgessin desallotgessis desallotgeu desallotgi desallotgin desallotgis desallotgés desallotgéssem desallotgésseu desallotgéssim desallotgéssiu desallotgí desallotj desallotja desallotjada desallotjades desallotjaia desallotjaien desallotjaies desallotjaieu desallotjam desallotjant desallotjar desallotjara desallotjaran desallotjarem desallotjaren desallotjares desallotjareu desallotjaria desallotjarien desallotjaries desallotjariva desallotjariven desallotjarives desallotjarà desallotjaràs desallotjaré desallotjaríem desallotjaríeu desallotjarívem desallotjaríveu desallotjassen desallotjasses desallotjassin desallotjassis desallotjat desallotjats desallotjau desallotjava desallotjaven desallotjaves desallotjavi desallotjavo desallotjo desallotjos desallotjà desallotjàiem desallotjàrem desallotjàreu desallotjàs desallotjàssem desallotjàsseu desallotjàssim desallotjàssiu desallotjàvem desallotjàveu desallotjàvom eiv n-occ nota1 occ sept v.cent val v
herauslösen

desambiguació /de.zam.bi.ɣwa.siˈo/ /də.zəm.bi.ɣwə.siˈo/ n fem
Begriffsklärung

desanimar /de.za.niˈma/ /de.za.niˈmaɾ/ /də.zə.niˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) desanim desanima desanimada desanimades desanimam desanimant desanimar desanimara desanimaran desanimarem desanimaren desanimares desanimareu desanimaria desanimarien desanimaries desanimarà desanimaràs desanimaré desanimaríem desanimaríeu desanimassen desanimasses desanimassin desanimassis desanimat desanimats desanimau desanimava desanimaven desanimaves desanime desanimem desanimen desanimes desanimessen desanimesses desanimessin desanimessis desanimeu desanimi desanimin desanimis desanimo desanimà desanimàrem desanimàreu desanimàs desanimàssem desanimàsseu desanimàssim desanimàssiu desanimàvem desanimàveu desanimés desaniméssem desanimésseu desaniméssim desaniméssiu desanimí occ sept val v
entmutigen

desaparició /de.za.pa.ɾi.siˈo/ /də.zə.pə.ɾi.siˈo/ n fem
Verschwinden

desastre /deˈzas.tɾe/ /dəˈzas.tɾə/ n masc
Desaster Katastrophe
Gran desgràcia amb dany important.

desbridar /dez.bɾiˈðaɾ/ /dez.βɾiˈða/ /dəz.bɾiˈða/ alg ant bal cent desbrid desbrida desbridada desbridades desbridaia desbridaien desbridaies desbridam desbridant desbridar desbridara desbridaran desbridarem desbridaren desbridares desbridareu desbridaria desbridarien desbridaries desbridariva desbridariven desbridarives desbridarà desbridaràs desbridaré desbridaríem desbridaríeu desbridarívem desbridaríveu desbridassen desbridasses desbridassin desbridassis desbridat desbridats desbridau desbridava desbridaven desbridaves desbridavi desbridavo desbride desbrideguem desbrideguessa desbrideguessen desbrideguesses desbridegueu desbridegués desbrideguéssom desbrideguéssou desbridem desbriden desbrides desbridessa desbridessen desbridesses desbridessi desbridessin desbridessis desbrideu desbridi desbridin desbridis desbrido desbridos desbrids desbridà desbridàiem desbridàieu desbridàrem desbridàreu desbridàs desbridàssem desbridàsseu desbridàssim desbridàssiu desbridàvem desbridàvets desbridàveu desbridàvom desbridés desbridéssem desbridésseu desbridéssim desbridéssiu desbridí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
abzäumen

descans /desˈkans/ /dəsˈkans/ n masc
Ruhe

descansar /des.kanˈsa/ /des.kanˈsaɾ/ /dəs.kənˈsa/ alg ant bal cent descans descansa descansada descansades descansaia descansaien descansaies descansam descansant descansar descansara descansaran descansarem descansaren descansares descansareu descansaria descansarien descansaries descansariva descansariven descansarives descansarà descansaràs descansaré descansaríem descansaríeu descansarívem descansaríveu descansassen descansasses descansassin descansassis descansat descansats descansau descansava descansaven descansaves descansavi descansavo descanse descanseguem descanseguessa descanseguessen descanseguesses descansegueu descansegués descanseguéssom descanseguéssou descansem descansen descanses descansessa descansessen descansesses descansessi descansessin descansessis descanseu descansi descansin descansis descanso descansos descanss descansà descansàiem descansàieu descansàrem descansàreu descansàs descansàssem descansàsseu descansàssim descansàssiu descansàvem descansàvets descansàveu descansàvom descansés descanséssem descansésseu descanséssim descanséssiu descansí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
ruhen
Reposar, recuperar energies, relaxar-se.

descendent /de.senˈden/ /de.senˈdent/ /də.sənˈden/ /dəs.sənˈden/ /dəs.sənˈdent/ n neut
Nachkomme
Individu que succeeix algú altre en la línia genealògica directa o indirecta.

descendir /de.senˈdi/ /de.senˈdiɾ/ /də.sənˈdi/ /dəs.sənˈdi/ bal descendeix descendeixen descendeixes descendeixi descendeixin descendeixis descendeixo descendesc descendesqui descendesquin descendesquis descendia descendida descendides descendien descendies descendiguem descendigueu descendim descendint descendir descendira descendiran descendirem descendiren descendires descendireu descendiria descendirien descendiries descendirà descendiràs descendiré descendiríem descendiríeu descendisc descendisca descendisquen descendisques descendissen descendisses descendissin descendissis descendit descendits descendiu descendix descendixen descendixes descendixo descendí descendíem descendíeu descendírem descendíreu descendís descendíssem descendísseu descendíssim descendíssiu n-occ occ sept val v
absteigen

descentralitzar /de.sen.tɾa.ɫiˈd͡za/ /de.sen.tɾa.ɫiˈza/ /de.sen.tɾa.ɫiˈzaɾ/ /də.sən.tɾə.ɫiˈd͡za/ /dəs.sən.tɾə.ɫiˈd͡za/ alg ant bal cent descentralitz descentralitza descentralitzada descentralitzades descentralitzaia descentralitzaien descentralitzaies descentralitzam descentralitzant descentralitzar descentralitzara descentralitzaran descentralitzarem descentralitzaren descentralitzares descentralitzareu descentralitzaria descentralitzarien descentralitzaries descentralitzariva descentralitzariven descentralitzarives descentralitzarà descentralitzaràs descentralitzaré descentralitzaríem descentralitzaríeu descentralitzarívem descentralitzaríveu descentralitzassen descentralitzasses descentralitzassin descentralitzassis descentralitzat descentralitzats descentralitzau descentralitzava descentralitzaven descentralitzaves descentralitzavi descentralitzavo descentralitze descentralitzeguem descentralitzeguessa descentralitzeguessen descentralitzeguesses descentralitzegueu descentralitzegués descentralitzeguéssom descentralitzeguéssou descentralitzem descentralitzen descentralitzes descentralitzessa descentralitzessen descentralitzesses descentralitzessi descentralitzessin descentralitzessis descentralitzeu descentralitzi descentralitzin descentralitzis descentralitzo descentralitzos descentralitzs descentralitzà descentralitzàiem descentralitzàieu descentralitzàrem descentralitzàreu descentralitzàs descentralitzàssem descentralitzàsseu descentralitzàssim descentralitzàssiu descentralitzàvem descentralitzàvets descentralitzàveu descentralitzàvom descentralitzés descentralitzéssem descentralitzésseu descentralitzéssim descentralitzéssiu descentralitzí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
dezentralisieren

descobriment n masc
Entdeckung

descobrir /des.koˈbɾiɾ/ /des.koˈβɾi/ /des.kuˈβɾi/ bal descobert descoberta descobertes descoberts descobreix descobreixen descobreixes descobreixi descobreixin descobreixis descobreixo descobresc descobresqui descobresquin descobresquis descobria descobrien descobries descobriguem descobrigueu descobrim descobrint descobrir descobrira descobriran descobrirem descobriren descobrires descobrireu descobriria descobririen descobriries descobrirà descobriràs descobriré descobriríem descobriríeu descobrisc descobrisca descobrisquen descobrisques descobrissen descobrisses descobrissin descobrissis descobriu descobrix descobrixen descobrixes descobrixo descobrí descobríem descobríeu descobrírem descobríreu descobrís descobríssem descobrísseu descobríssim descobríssiu n-occ occ sept val v
entdecken
Veure o trobar per primer cop.

descodificar /des.ko.ði.fiˈka/ /des.ko.ði.fiˈkaɾ/ /dəs.ku.ði.fiˈka/ alg ant bal cent descodific descodifica descodificada descodificades descodificaia descodificaien descodificaies descodificam descodificant descodificar descodificara descodificaran descodificarem descodificaren descodificares descodificareu descodificaria descodificarien descodificaries descodificariva descodificariven descodificarives descodificarà descodificaràs descodificaré descodificaríem descodificaríeu descodificarívem descodificaríveu descodificassen descodificasses descodificassin descodificassis descodificat descodificats descodificau descodificava descodificaven descodificaves descodificavi descodificavo descodifico descodificos descodificà descodificàiem descodificàieu descodificàrem descodificàreu descodificàs descodificàssem descodificàsseu descodificàssim descodificàssiu descodificàvem descodificàvets descodificàveu descodificàvom descodifique descodifiqueguem descodifiqueguessa descodifiqueguessen descodifiqueguesses descodifiquegueu descodifiquegués descodifiqueguéssom descodifiqueguéssou descodifiquem descodifiquen descodifiques descodifiquessa descodifiquessen descodifiquesses descodifiquessi descodifiquessin descodifiquessis descodifiqueu descodifiqui descodifiquin descodifiquis descodifiqués descodifiquéssem descodifiquésseu descodifiquéssim descodifiquéssiu descodifiquí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
entschlüsseln

descolgar /des.koɫˈɣa/ /des.koɫˈɣaɾ/ /dəs.koɫˈɣa/ /dəs.kuɫˈɣa/ alg bal descolg descolga descolgada descolgades descolgam descolgant descolgar descolgara descolgaran descolgarem descolgaren descolgares descolgareu descolgaria descolgarien descolgaries descolgarà descolgaràs descolgaré descolgaríem descolgaríeu descolgassen descolgasses descolgassin descolgassis descolgat descolgats descolgau descolgava descolgaven descolgaves descolgo descolgue descolguem descolguen descolgues descolguessen descolguesses descolguessin descolguessis descolgueu descolgui descolguin descolguis descolgués descolguéssem descolguésseu descolguéssim descolguéssiu descolguí descolgà descolgàrem descolgàreu descolgàs descolgàssem descolgàsseu descolgàssim descolgàssiu descolgàvem descolgàveu eiv nota 1 occ sept v.cent val v
ausgraben

descomposició /des.kom.po.zi.siˈo/ /dəs.kom.po.zi.siˈo/ /dəs.kum.pu.zi.siˈo/ n fem
Zersetzung
Acte de descompondre.

desconcertar /des.kon.serˈta/ /des.kon.seɾˈta/ /des.kon.seɾˈtaɾ/ /dəs.kon.səɾˈta/ /dəs.kun.sərˈta/ alg ant bal cent desconcert desconcerta desconcertada desconcertades desconcertaia desconcertaien desconcertaies desconcertam desconcertant desconcertar desconcertara desconcertaran desconcertarem desconcertaren desconcertares desconcertareu desconcertaria desconcertarien desconcertaries desconcertariva desconcertariven desconcertarives desconcertarà desconcertaràs desconcertaré desconcertaríem desconcertaríeu desconcertarívem desconcertaríveu desconcertassen desconcertasses desconcertassin desconcertassis desconcertat desconcertats desconcertau desconcertava desconcertaven desconcertaves desconcertavi desconcertavo desconcerte desconcerteguem desconcerteguessa desconcerteguessen desconcerteguesses desconcertegueu desconcertegués desconcerteguéssom desconcerteguéssou desconcertem desconcerten desconcertes desconcertessa desconcertessen desconcertesses desconcertessi desconcertessin desconcertessis desconcerteu desconcerti desconcertin desconcertis desconcerto desconcertos desconcerts desconcertà desconcertàiem desconcertàieu desconcertàrem desconcertàreu desconcertàs desconcertàssem desconcertàsseu desconcertàssim desconcertàssiu desconcertàvem desconcertàvets desconcertàveu desconcertàvom desconcertés desconcertéssem desconcertésseu desconcertéssim desconcertéssiu desconcertí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
verwirren

descongelar /des.koɲ.d͡ʒeˈɫa/ /des.koɲ.d͡ʒeˈɫaɾ/ /dəs.koɲ.ʒəˈɫa/ /dəs.kuɲ.ʒəˈɫa/ alg ant bal cent descongel descongela descongelada descongelades descongelaia descongelaien descongelaies descongelam descongelant descongelar descongelara descongelaran descongelarem descongelaren descongelares descongelareu descongelaria descongelarien descongelaries descongelariva descongelariven descongelarives descongelarà descongelaràs descongelaré descongelaríem descongelaríeu descongelarívem descongelaríveu descongelassen descongelasses descongelassin descongelassis descongelat descongelats descongelau descongelava descongelaven descongelaves descongelavi descongelavo descongele descongeleguem descongeleguessa descongeleguessen descongeleguesses descongelegueu descongelegués descongeleguéssom descongeleguéssou descongelem descongelen descongeles descongelessa descongelessen descongelesses descongelessi descongelessin descongelessis descongeleu descongeli descongelin descongelis descongelo descongelos descongels descongelà descongelàiem descongelàieu descongelàrem descongelàreu descongelàs descongelàssem descongelàsseu descongelàssim descongelàssiu descongelàvem descongelàvets descongelàveu descongelàvom descongelés descongeléssem descongelésseu descongeléssim descongeléssiu descongelí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
entfrosten

desconnexió /des.kon.nek.siˈo/ /dəs.kon.nək.siˈo/ /dəs.kun.nək.siˈo/ n fem
Unterbrechung

descoratjar /des.ko.ɾaˈd͡ʒa/ /des.ko.ɾaˈd͡ʒaɾ/ /dəs.ko.ɾəˈd͡ʒa/ /dəs.ku.ɾəˈd͡ʒa/ alg bal cent descoratge descoratgeguem descoratgeguessa descoratgeguessen descoratgeguesses descoratgegueu descoratgegués descoratgeguéssom descoratgeguéssou descoratgem descoratgen descoratges descoratgessa descoratgessen descoratgesses descoratgessi descoratgessin descoratgessis descoratgeu descoratgi descoratgin descoratgis descoratgés descoratgéssem descoratgésseu descoratgéssim descoratgéssiu descoratgí descoratj descoratja descoratjada descoratjades descoratjaia descoratjaien descoratjaies descoratjaieu descoratjam descoratjant descoratjar descoratjara descoratjaran descoratjarem descoratjaren descoratjares descoratjareu descoratjaria descoratjarien descoratjaries descoratjariva descoratjariven descoratjarives descoratjarà descoratjaràs descoratjaré descoratjaríem descoratjaríeu descoratjarívem descoratjaríveu descoratjassen descoratjasses descoratjassin descoratjassis descoratjat descoratjats descoratjau descoratjava descoratjaven descoratjaves descoratjavi descoratjavo descoratjo descoratjos descoratjà descoratjàiem descoratjàrem descoratjàreu descoratjàs descoratjàssem descoratjàsseu descoratjàssim descoratjàssiu descoratjàvem descoratjàveu descoratjàvom eiv n-occ nota1 occ sept v.cent val v
entmutigen

descripció /des.kɾip.siˈo/ /dəs.kɾip.siˈo/ n fem
Beschreibung

descriure /desˈkɾiw.ɾe/ bal descric descriga descriguem descriguen descriguera descrigueren descrigueres descrigues descriguessen descriguesses descriguessin descriguessis descrigueu descrigui descriguin descriguis descrigué descriguérem descriguéreu descrigués descriguéssem descriguésseu descriguéssim descriguéssiu descriguí descrit descrita descrites descrits descriu descriuen descriuran descriure descriurem descriureu descriuria descriurien descriuries descriurà descriuràs descriuré descriuríem descriuríeu descrius descrivia descrivien descrivies descrivim descrivint descriviren descrivires descrivissin descrivissis descriviu descriví descrivíem descrivíeu descrivírem descrivíreu descrivís descrivíssim descrivíssiu occ val v
beschreiben
Fer una descripció, explicar amb paraules com és quelcom.

desdibuixar /dez.ði.bujˈʃaɾ/ /dez.ði.βujˈʃa/ /dez.ði.βuˈʃa/ /dəz.di.βuˈʃa/ alg ant bal cent desdibuix desdibuixa desdibuixada desdibuixades desdibuixaia desdibuixaien desdibuixaies desdibuixam desdibuixant desdibuixar desdibuixara desdibuixaran desdibuixarem desdibuixaren desdibuixares desdibuixareu desdibuixaria desdibuixarien desdibuixaries desdibuixariva desdibuixariven desdibuixarives desdibuixarà desdibuixaràs desdibuixaré desdibuixaríem desdibuixaríeu desdibuixarívem desdibuixaríveu desdibuixassen desdibuixasses desdibuixassin desdibuixassis desdibuixat desdibuixats desdibuixau desdibuixava desdibuixaven desdibuixaves desdibuixavi desdibuixavo desdibuixe desdibuixeguem desdibuixeguessa desdibuixeguessen desdibuixeguesses desdibuixegueu desdibuixegués desdibuixeguéssom desdibuixeguéssou desdibuixem desdibuixen desdibuixes desdibuixessa desdibuixessen desdibuixesses desdibuixessi desdibuixessin desdibuixessis desdibuixeu desdibuixi desdibuixin desdibuixis desdibuixo desdibuixos desdibuixs desdibuixà desdibuixàiem desdibuixàieu desdibuixàrem desdibuixàreu desdibuixàs desdibuixàssem desdibuixàsseu desdibuixàssim desdibuixàssiu desdibuixàvem desdibuixàvets desdibuixàveu desdibuixàvom desdibuixés desdibuixéssem desdibuixésseu desdibuixéssim desdibuixéssiu desdibuixí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
verwischen

desdramatitzar /dez.ðɾa.ma.tiˈd͡za/ /dez.ðɾa.ma.tiˈza/ /dez.ðɾa.ma.tiˈzaɾ/ /dəz.dɾə.mə.tiˈd͡za/ alg ant bal cent desdramatitz desdramatitza desdramatitzada desdramatitzades desdramatitzaia desdramatitzaien desdramatitzaies desdramatitzam desdramatitzant desdramatitzar desdramatitzara desdramatitzaran desdramatitzarem desdramatitzaren desdramatitzares desdramatitzareu desdramatitzaria desdramatitzarien desdramatitzaries desdramatitzariva desdramatitzariven desdramatitzarives desdramatitzarà desdramatitzaràs desdramatitzaré desdramatitzaríem desdramatitzaríeu desdramatitzarívem desdramatitzaríveu desdramatitzassen desdramatitzasses desdramatitzassin desdramatitzassis desdramatitzat desdramatitzats desdramatitzau desdramatitzava desdramatitzaven desdramatitzaves desdramatitzavi desdramatitzavo desdramatitze desdramatitzeguem desdramatitzeguessa desdramatitzeguessen desdramatitzeguesses desdramatitzegueu desdramatitzegués desdramatitzeguéssom desdramatitzeguéssou desdramatitzem desdramatitzen desdramatitzes desdramatitzessa desdramatitzessen desdramatitzesses desdramatitzessi desdramatitzessin desdramatitzessis desdramatitzeu desdramatitzi desdramatitzin desdramatitzis desdramatitzo desdramatitzos desdramatitzs desdramatitzà desdramatitzàiem desdramatitzàieu desdramatitzàrem desdramatitzàreu desdramatitzàs desdramatitzàssem desdramatitzàsseu desdramatitzàssim desdramatitzàssiu desdramatitzàvem desdramatitzàvets desdramatitzàveu desdramatitzàvom desdramatitzés desdramatitzéssem desdramatitzésseu desdramatitzéssim desdramatitzéssiu desdramatitzí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
verharmlosen

desembre /dəˈzem.bɾə/ n masc
Dezember
Dotzè mes de l'any.

desembruixar /de.zem.bɾujˈʃa/ /de.zem.bɾujˈʃaɾ/ /de.zem.bɾuˈʃa/ /də.zəm.bɾuˈʃa/ alg ant bal cent desembruix desembruixa desembruixada desembruixades desembruixaia desembruixaien desembruixaies desembruixam desembruixant desembruixar desembruixara desembruixaran desembruixarem desembruixaren desembruixares desembruixareu desembruixaria desembruixarien desembruixaries desembruixariva desembruixariven desembruixarives desembruixarà desembruixaràs desembruixaré desembruixaríem desembruixaríeu desembruixarívem desembruixaríveu desembruixassen desembruixasses desembruixassin desembruixassis desembruixat desembruixats desembruixau desembruixava desembruixaven desembruixaves desembruixavi desembruixavo desembruixe desembruixeguem desembruixeguessa desembruixeguessen desembruixeguesses desembruixegueu desembruixegués desembruixeguéssom desembruixeguéssou desembruixem desembruixen desembruixes desembruixessa desembruixessen desembruixesses desembruixessi desembruixessin desembruixessis desembruixeu desembruixi desembruixin desembruixis desembruixo desembruixos desembruixs desembruixà desembruixàiem desembruixàieu desembruixàrem desembruixàreu desembruixàs desembruixàssem desembruixàsseu desembruixàssim desembruixàssiu desembruixàvem desembruixàvets desembruixàveu desembruixàvom desembruixés desembruixéssem desembruixésseu desembruixéssim desembruixéssiu desembruixí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
entzaubern

desemmotllar /de.zem.moɫˈɫa/ /de.zem.moɫˈɫaɾ/ /de.zem.moʎˈʎa/ /də.zəm.moɫˈɫa/ /də.zəm.muɫˈɫa/ alg ant bal cent desemmotll desemmotlla desemmotllada desemmotllades desemmotllaia desemmotllaien desemmotllaies desemmotllam desemmotllant desemmotllar desemmotllara desemmotllaran desemmotllarem desemmotllaren desemmotllares desemmotllareu desemmotllaria desemmotllarien desemmotllaries desemmotllariva desemmotllariven desemmotllarives desemmotllarà desemmotllaràs desemmotllaré desemmotllaríem desemmotllaríeu desemmotllarívem desemmotllaríveu desemmotllassen desemmotllasses desemmotllassin desemmotllassis desemmotllat desemmotllats desemmotllau desemmotllava desemmotllaven desemmotllaves desemmotllavi desemmotllavo desemmotlle desemmotlleguem desemmotlleguessa desemmotlleguessen desemmotlleguesses desemmotllegueu desemmotllegués desemmotlleguéssom desemmotlleguéssou desemmotllem desemmotllen desemmotlles desemmotllessa desemmotllessen desemmotllesses desemmotllessi desemmotllessin desemmotllessis desemmotlleu desemmotlli desemmotllin desemmotllis desemmotllo desemmotllos desemmotlls desemmotllà desemmotllàiem desemmotllàieu desemmotllàrem desemmotllàreu desemmotllàs desemmotllàssem desemmotllàsseu desemmotllàssim desemmotllàssiu desemmotllàvem desemmotllàvets desemmotllàveu desemmotllàvom desemmotllés desemmotlléssem desemmotllésseu desemmotlléssim desemmotlléssiu desemmotllí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
entformen

desempenyorar /de.zem.pe.ɲoˈɾa/ /de.zem.pe.ɲoˈɾaɾ/ /də.zəm.pə.ɲoˈɾa/ /də.zəm.pə.ɲuˈɾa/ alg ant bal cent desempenyor desempenyora desempenyorada desempenyorades desempenyoraia desempenyoraien desempenyoraies desempenyoram desempenyorant desempenyorar desempenyorara desempenyoraran desempenyorarem desempenyoraren desempenyorares desempenyorareu desempenyoraria desempenyorarien desempenyoraries desempenyorariva desempenyorariven desempenyorarives desempenyorarà desempenyoraràs desempenyoraré desempenyoraríem desempenyoraríeu desempenyorarívem desempenyoraríveu desempenyorassen desempenyorasses desempenyorassin desempenyorassis desempenyorat desempenyorats desempenyorau desempenyorava desempenyoraven desempenyoraves desempenyoravi desempenyoravo desempenyore desempenyoreguem desempenyoreguessa desempenyoreguessen desempenyoreguesses desempenyoregueu desempenyoregués desempenyoreguéssom desempenyoreguéssou desempenyorem desempenyoren desempenyores desempenyoressa desempenyoressen desempenyoresses desempenyoressi desempenyoressin desempenyoressis desempenyoreu desempenyori desempenyorin desempenyoris desempenyoro desempenyoros desempenyors desempenyorà desempenyoràiem desempenyoràieu desempenyoràrem desempenyoràreu desempenyoràs desempenyoràssem desempenyoràsseu desempenyoràssim desempenyoràssiu desempenyoràvem desempenyoràvets desempenyoràveu desempenyoràvom desempenyorés desempenyoréssem desempenyorésseu desempenyoréssim desempenyoréssiu desempenyorí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
zurückkaufen

desencantar /dez.eŋ.kanˈta/ /dez.eŋ.kanˈtaɾ/ /dəz.əŋ.kənˈta/ alg ant bal cent desencant desencanta desencantada desencantades desencantaia desencantaien desencantaies desencantam desencantant desencantar desencantara desencantaran desencantarem desencantaren desencantares desencantareu desencantaria desencantarien desencantaries desencantariva desencantariven desencantarives desencantarà desencantaràs desencantaré desencantaríem desencantaríeu desencantarívem desencantaríveu desencantassen desencantasses desencantassin desencantassis desencantat desencantats desencantau desencantava desencantaven desencantaves desencantavi desencantavo desencante desencanteguem desencanteguessa desencanteguessen desencanteguesses desencantegueu desencantegués desencanteguéssom desencanteguéssou desencantem desencanten desencantes desencantessa desencantessen desencantesses desencantessi desencantessin desencantessis desencanteu desencanti desencantin desencantis desencanto desencantos desencants desencantà desencantàiem desencantàieu desencantàrem desencantàreu desencantàs desencantàssem desencantàsseu desencantàssim desencantàssiu desencantàvem desencantàvets desencantàveu desencantàvom desencantés desencantéssem desencantésseu desencantéssim desencantéssiu desencantí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
entzaubern

desengreixar /de.zeŋ.ɡɾejˈʃa/ /de.zeŋ.ɡɾejˈʃaɾ/ /de.zeŋ.ɡɾeˈʃa/ /də.zəŋ.ɡɾəˈʃa/ alg ant bal cent desengreix desengreixa desengreixada desengreixades desengreixaia desengreixaien desengreixaies desengreixam desengreixant desengreixar desengreixara desengreixaran desengreixarem desengreixaren desengreixares desengreixareu desengreixaria desengreixarien desengreixaries desengreixariva desengreixariven desengreixarives desengreixarà desengreixaràs desengreixaré desengreixaríem desengreixaríeu desengreixarívem desengreixaríveu desengreixassen desengreixasses desengreixassin desengreixassis desengreixat desengreixats desengreixau desengreixava desengreixaven desengreixaves desengreixavi desengreixavo desengreixe desengreixeguem desengreixeguessa desengreixeguessen desengreixeguesses desengreixegueu desengreixegués desengreixeguéssom desengreixeguéssou desengreixem desengreixen desengreixes desengreixessa desengreixessen desengreixesses desengreixessi desengreixessin desengreixessis desengreixeu desengreixi desengreixin desengreixis desengreixo desengreixos desengreixs desengreixà desengreixàiem desengreixàieu desengreixàrem desengreixàreu desengreixàs desengreixàssem desengreixàsseu desengreixàssim desengreixàssiu desengreixàvem desengreixàvets desengreixàveu desengreixàvom desengreixés desengreixéssem desengreixésseu desengreixéssim desengreixéssiu desengreixí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
mager werden

desenvolupador de videojocs n masc
Spieleentwickler

desenvolupament /de.zem.bo.ɫu.paˈmen/ /de.zeɱ.vo.ɫu.paˈment/ /də.zəɱ.vo.ɫu.pəˈment/ /də.zəɱ.vu.ɫu.pəˈmen/ n masc
Entwicklung

desenvolupament sostenible n masc
nachhaltige Entwicklung

desenvolupar /de.zem.bo.ɫuˈpa/ /de.zeɱ.vo.ɫuˈpaɾ/ /də.zəm.bu.ɫuˈpa/ /də.zəɱ.vo.ɫuˈpa/ /də.zəɱ.vu.ɫuˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) desenvolup desenvolupa desenvolupada desenvolupades desenvolupam desenvolupant desenvolupar desenvolupara desenvoluparan desenvoluparem desenvoluparen desenvolupares desenvolupareu desenvoluparia desenvoluparien desenvoluparies desenvoluparà desenvoluparàs desenvoluparé desenvoluparíem desenvoluparíeu desenvolupassen desenvolupasses desenvolupassin desenvolupassis desenvolupat desenvolupats desenvolupau desenvolupava desenvolupaven desenvolupaves desenvolupe desenvolupem desenvolupen desenvolupes desenvolupessen desenvolupesses desenvolupessin desenvolupessis desenvolupeu desenvolupi desenvolupin desenvolupis desenvolupo desenvolupà desenvolupàrem desenvolupàreu desenvolupàs desenvolupàssem desenvolupàsseu desenvolupàssim desenvolupàssiu desenvolupàvem desenvolupàveu desenvolupés desenvolupéssem desenvolupésseu desenvolupéssim desenvolupéssiu desenvolupí occ sept val v
entwickeln

desert /deˈzɛɾt/ adj masc
menschenleer
Sense ningú, vacant.

desert /deˈzɛɾt/ n masc
Wüste wüst
Espai no habitat o despoblat, generalment de clima àrid o polar.

desfavorable /des.fa.voˈɾa.bɫe/ /des.fa.βoˈɾa.βɫe/ /des.fa.βoˈɾab.bɫe/ /dəs.fə.voˈɾab.bɫə/ /dəs.fə.vuˈɾab.bɫə/ /dəs.fə.βuˈɾa.βɫə/ /dəs.fə.βuˈɾab.bɫə/ adj
ungünstig

desfibril·lador /des.fi.bɾiɫ.ɫaˈðoɾ/ /des.fi.βɾi.ɫaˈðo/ /des.fi.βɾi.ɫaˈðoɾ/ /des.fi.βɾiɫ.ɫaˈðo/ /dəs.fi.bɾiɫ.ɫəˈðo/ /dəs.fi.βɾi.ɫəˈðo/ /dəs.fi.βɾiɫ.ɫəˈðo/ n masc
Defibrillator

desfilada /des.fiˈɫa.ða/ n fem
Parade

desflorir /ðes.fɫoˈɾi/ /ðes.fɫoˈɾiɾ/ /ðəs.fɫuˈɾi/ alg ant bal centr desfloreix desfloreixa desfloreixen desfloreixes desfloreixi desfloreixin desfloreixis desfloreixo desfloreixs desfloresc desfloresca desfloresquen desfloresques desfloresqui desfloresquin desfloresquis desfloria desflorida desflorides desflorien desflories desfloriguem desfloriguera desflorigueren desflorigueres desfloriguessen desfloriguesses desfloriguessin desfloriguessis desflorigueu desflorigueva desflorigueven desflorigueves desflorigué desfloriguérem desfloriguéreu desflorigués desfloriguéssem desfloriguésseu desfloriguéssim desfloriguéssiu desfloriguévem desfloriguéveu desflorim desflorint desflorir desflorira desfloriran desflorirem desfloriren desflorires desflorireu desfloriria desfloririen desfloriries desfloririva desfloririven desfloririves desflorirà desfloriràs desfloriré desfloriríem desfloriríeu desflorirívem desfloriríveu desflorisc desflorisca desflorisco desfloriscos desflorisquem desflorisquen desflorisques desflorisqueu desflorissa desflorissen desflorisses desflorissi desflorissin desflorissis desflorist desflorit desflorits desfloriu desfloriva desfloriven desflorives desflorix desflorixa desflorixen desflorixes desflorixi desflorixin desflorixis desflorixo desflorixos desflorí desfloríem desfloríets desfloríeu desflorírem desfloríreu desflorís desfloríscon desfloríssem desflorísseu desfloríssim desfloríssiu desfloríssom desfloríssou desflorívem desfloríveu desfloríxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
abblühen
Perdre les flors una planta.
Eliminar els fongs que s'han instal·lat en una superfície.

desforestar /des.fo.ɾesˈta/ /des.fo.ɾesˈtaɾ/ /dəs.fo.ɾəsˈta/ /dəs.fu.ɾəsˈta/ alg ant bal cent desforest desforesta desforestada desforestades desforestaia desforestaien desforestaies desforestam desforestant desforestar desforestara desforestaran desforestarem desforestaren desforestares desforestareu desforestaria desforestarien desforestaries desforestariva desforestariven desforestarives desforestarà desforestaràs desforestaré desforestaríem desforestaríeu desforestarívem desforestaríveu desforestassen desforestasses desforestassin desforestassis desforestat desforestats desforestau desforestava desforestaven desforestaves desforestavi desforestavo desforeste desforesteguem desforesteguessa desforesteguessen desforesteguesses desforestegueu desforestegués desforesteguéssom desforesteguéssou desforestem desforesten desforestes desforestessa desforestessen desforestesses desforestessi desforestessin desforestessis desforesteu desforesti desforestin desforestis desforesto desforestos desforests desforestà desforestàiem desforestàieu desforestàrem desforestàreu desforestàs desforestàssem desforestàsseu desforestàssim desforestàssiu desforestàvem desforestàvets desforestàveu desforestàvom desforestés desforestéssem desforestésseu desforestéssim desforestéssiu desforestí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
entwalden

desgana /dezˈɣa.na/ /dəzˈɡa.nə/ n fem
tegenzin
Manca de desig.
Poques ganes de menjar.

desguassar /dez.ɣwaˈsa/ /dez.ɣwaˈsaɾ/ /dəz.ɡwəˈsa/ alg ant bal cent desguassa desguassada desguassades desguassaia desguassaien desguassaies desguassam desguassant desguassar desguassara desguassaran desguassarem desguassaren desguassares desguassareu desguassaria desguassarien desguassaries desguassariva desguassariven desguassarives desguassarà desguassaràs desguassaré desguassaríem desguassaríeu desguassarívem desguassaríveu desguassassen desguassasses desguassassin desguassassis desguassat desguassats desguassau desguassava desguassaven desguassaves desguassavi desguassavo desguasse desguasseguem desguasseguessa desguasseguessen desguasseguesses desguassegueu desguassegués desguasseguéssom desguasseguéssou desguassem desguassen desguasses desguassessa desguassessen desguassesses desguassessi desguassessin desguassessis desguasseu desguassi desguassin desguassis desguasso desguassos desguassà desguassàiem desguassàieu desguassàrem desguassàreu desguassàs desguassàssem desguassàsseu desguassàssim desguassàssiu desguassàvem desguassàvets desguassàveu desguassàvom desguassés desguasséssem desguassésseu desguasséssim desguasséssiu desguassí desguàs eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
entwässern

deshumanitzar /de.zu.ma.niˈd͡za/ /de.zu.ma.niˈza/ /de.zu.ma.niˈzaɾ/ /də.zu.mə.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) deshumanitz deshumanitza deshumanitzada deshumanitzades deshumanitzam deshumanitzant deshumanitzar deshumanitzara deshumanitzaran deshumanitzarem deshumanitzaren deshumanitzares deshumanitzareu deshumanitzaria deshumanitzarien deshumanitzaries deshumanitzarà deshumanitzaràs deshumanitzaré deshumanitzaríem deshumanitzaríeu deshumanitzassen deshumanitzasses deshumanitzassin deshumanitzassis deshumanitzat deshumanitzats deshumanitzau deshumanitzava deshumanitzaven deshumanitzaves deshumanitze deshumanitzem deshumanitzen deshumanitzes deshumanitzessen deshumanitzesses deshumanitzessin deshumanitzessis deshumanitzeu deshumanitzi deshumanitzin deshumanitzis deshumanitzo deshumanitzà deshumanitzàrem deshumanitzàreu deshumanitzàs deshumanitzàssem deshumanitzàsseu deshumanitzàssim deshumanitzàssiu deshumanitzàvem deshumanitzàveu deshumanitzés deshumanitzéssem deshumanitzésseu deshumanitzéssim deshumanitzéssiu deshumanitzí occ sept val v
entmenschlichen

desig /deˈzit͡ʃ/ n masc
Wunsch
Sentiment de voler alguna cosa aliena perquè es considera valuosa.

desil·lusió /de.zi.ɫu.ziˈo/ /de.ziɫ.ɫu.ziˈo/ /də.zi.ɫu.ziˈo/ /də.ziɫ.ɫu.ziˈo/ n fem
Desillusion

desinfectar /dez.iɱ.fekˈta/ /dez.iɱ.fekˈtaɾ/ /dəz.iɱ.fəkˈta/ alg ant bal cent desinfect desinfecta desinfectada desinfectades desinfectaia desinfectaien desinfectaies desinfectam desinfectant desinfectar desinfectara desinfectaran desinfectarem desinfectaren desinfectares desinfectareu desinfectaria desinfectarien desinfectaries desinfectariva desinfectariven desinfectarives desinfectarà desinfectaràs desinfectaré desinfectaríem desinfectaríeu desinfectarívem desinfectaríveu desinfectassen desinfectasses desinfectassin desinfectassis desinfectat desinfectats desinfectau desinfectava desinfectaven desinfectaves desinfectavi desinfectavo desinfecte desinfecteguem desinfecteguessa desinfecteguessen desinfecteguesses desinfectegueu desinfectegués desinfecteguéssom desinfecteguéssou desinfectem desinfecten desinfectes desinfectessa desinfectessen desinfectesses desinfectessi desinfectessin desinfectessis desinfecteu desinfecti desinfectin desinfectis desinfecto desinfectos desinfects desinfectà desinfectàiem desinfectàieu desinfectàrem desinfectàreu desinfectàs desinfectàssem desinfectàsseu desinfectàssim desinfectàssiu desinfectàvem desinfectàvets desinfectàveu desinfectàvom desinfectés desinfectéssem desinfectésseu desinfectéssim desinfectéssiu desinfectí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
desinfizieren

desitjar /de.ziˈd͡ʒa/ /de.ziˈd͡ʒaɾ/ /də.ziˈd͡ʒa/ alg bal cent desitge desitgeguem desitgeguessa desitgeguessen desitgeguesses desitgegueu desitgegués desitgeguéssom desitgeguéssou desitgem desitgen desitges desitgessa desitgessen desitgesses desitgessi desitgessin desitgessis desitgeu desitgi desitgin desitgis desitgés desitgéssem desitgésseu desitgéssim desitgéssiu desitgí desitj desitja desitjada desitjades desitjaia desitjaien desitjaies desitjaieu desitjam desitjant desitjar desitjara desitjaran desitjarem desitjaren desitjares desitjareu desitjaria desitjarien desitjaries desitjariva desitjariven desitjarives desitjarà desitjaràs desitjaré desitjaríem desitjaríeu desitjarívem desitjaríveu desitjassen desitjasses desitjassin desitjassis desitjat desitjats desitjau desitjava desitjaven desitjaves desitjavi desitjavo desitjo desitjos desitjà desitjàiem desitjàrem desitjàreu desitjàs desitjàssem desitjàsseu desitjàssim desitjàssiu desitjàvem desitjàveu desitjàvom eiv n-occ nota1 occ sept v.cent val v
begehren

desmai /dezˈmaj/ /dəzˈmaj/ n masc
Ohnmacht
Pèrdua sobtada i temporal dels sentits i de la consciència.

desmaiar /dez.maˈja/ /dez.maˈjaɾ/ /dəz.məˈja/ alg bal desmai desmaia desmaiada desmaiades desmaiam desmaiant desmaiar desmaiara desmaiaran desmaiarem desmaiaren desmaiares desmaiareu desmaiaria desmaiarien desmaiaries desmaiarà desmaiaràs desmaiaré desmaiaríem desmaiaríeu desmaiassen desmaiasses desmaiassin desmaiassis desmaiat desmaiats desmaiau desmaiava desmaiaven desmaiaves desmaie desmaiem desmaien desmaies desmaiessen desmaiesses desmaiessin desmaiessis desmaieu desmaio desmaià desmaiàrem desmaiàreu desmaiàs desmaiàssem desmaiàsseu desmaiàssim desmaiàssiu desmaiàvem desmaiàveu desmaiés desmaiéssem desmaiésseu desmaiéssim desmaiéssiu desmaí desmaï desmaïn desmaïs eiv nota 1 occ sept v.cent val v
ohnmächtig werden

desmoralitzar /dez.mo.ɾa.ɫiˈd͡za/ /dez.mo.ɾa.ɫiˈza/ /dez.mo.ɾa.ɫiˈzaɾ/ /dəz.mo.ɾə.ɫiˈd͡za/ /dəz.mu.ɾə.ɫiˈd͡za/ alg ant bal cent desmoralitz desmoralitza desmoralitzada desmoralitzades desmoralitzaia desmoralitzaien desmoralitzaies desmoralitzam desmoralitzant desmoralitzar desmoralitzara desmoralitzaran desmoralitzarem desmoralitzaren desmoralitzares desmoralitzareu desmoralitzaria desmoralitzarien desmoralitzaries desmoralitzariva desmoralitzariven desmoralitzarives desmoralitzarà desmoralitzaràs desmoralitzaré desmoralitzaríem desmoralitzaríeu desmoralitzarívem desmoralitzaríveu desmoralitzassen desmoralitzasses desmoralitzassin desmoralitzassis desmoralitzat desmoralitzats desmoralitzau desmoralitzava desmoralitzaven desmoralitzaves desmoralitzavi desmoralitzavo desmoralitze desmoralitzeguem desmoralitzeguessa desmoralitzeguessen desmoralitzeguesses desmoralitzegueu desmoralitzegués desmoralitzeguéssom desmoralitzeguéssou desmoralitzem desmoralitzen desmoralitzes desmoralitzessa desmoralitzessen desmoralitzesses desmoralitzessi desmoralitzessin desmoralitzessis desmoralitzeu desmoralitzi desmoralitzin desmoralitzis desmoralitzo desmoralitzos desmoralitzs desmoralitzà desmoralitzàiem desmoralitzàieu desmoralitzàrem desmoralitzàreu desmoralitzàs desmoralitzàssem desmoralitzàsseu desmoralitzàssim desmoralitzàssiu desmoralitzàvem desmoralitzàvets desmoralitzàveu desmoralitzàvom desmoralitzés desmoralitzéssem desmoralitzésseu desmoralitzéssim desmoralitzéssiu desmoralitzí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
demoralisieren

desnaturalitzar /dez.na.tu.ɾa.ɫiˈd͡za/ /dez.na.tu.ɾa.ɫiˈza/ /dez.na.tu.ɾa.ɫiˈzaɾ/ /dəz.nə.tu.ɾə.ɫiˈd͡za/ alg ant bal cent desnaturalitz desnaturalitza desnaturalitzada desnaturalitzades desnaturalitzaia desnaturalitzaien desnaturalitzaies desnaturalitzam desnaturalitzant desnaturalitzar desnaturalitzara desnaturalitzaran desnaturalitzarem desnaturalitzaren desnaturalitzares desnaturalitzareu desnaturalitzaria desnaturalitzarien desnaturalitzaries desnaturalitzariva desnaturalitzariven desnaturalitzarives desnaturalitzarà desnaturalitzaràs desnaturalitzaré desnaturalitzaríem desnaturalitzaríeu desnaturalitzarívem desnaturalitzaríveu desnaturalitzassen desnaturalitzasses desnaturalitzassin desnaturalitzassis desnaturalitzat desnaturalitzats desnaturalitzau desnaturalitzava desnaturalitzaven desnaturalitzaves desnaturalitzavi desnaturalitzavo desnaturalitze desnaturalitzeguem desnaturalitzeguessa desnaturalitzeguessen desnaturalitzeguesses desnaturalitzegueu desnaturalitzegués desnaturalitzeguéssom desnaturalitzeguéssou desnaturalitzem desnaturalitzen desnaturalitzes desnaturalitzessa desnaturalitzessen desnaturalitzesses desnaturalitzessi desnaturalitzessin desnaturalitzessis desnaturalitzeu desnaturalitzi desnaturalitzin desnaturalitzis desnaturalitzo desnaturalitzos desnaturalitzs desnaturalitzà desnaturalitzàiem desnaturalitzàieu desnaturalitzàrem desnaturalitzàreu desnaturalitzàs desnaturalitzàssem desnaturalitzàsseu desnaturalitzàssim desnaturalitzàssiu desnaturalitzàvem desnaturalitzàvets desnaturalitzàveu desnaturalitzàvom desnaturalitzés desnaturalitzéssem desnaturalitzésseu desnaturalitzéssim desnaturalitzéssiu desnaturalitzí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
vergällen

desnicotinitzar /dez.ni.ko.ti.niˈd͡za/ /dez.ni.ko.ti.niˈza/ /dez.ni.ko.ti.niˈzaɾ/ /dəz.ni.ko.ti.niˈd͡za/ /dəz.ni.ku.ti.niˈd͡za/ alg ant bal cent desnicotinitz desnicotinitza desnicotinitzada desnicotinitzades desnicotinitzaia desnicotinitzaien desnicotinitzaies desnicotinitzam desnicotinitzant desnicotinitzar desnicotinitzara desnicotinitzaran desnicotinitzarem desnicotinitzaren desnicotinitzares desnicotinitzareu desnicotinitzaria desnicotinitzarien desnicotinitzaries desnicotinitzariva desnicotinitzariven desnicotinitzarives desnicotinitzarà desnicotinitzaràs desnicotinitzaré desnicotinitzaríem desnicotinitzaríeu desnicotinitzarívem desnicotinitzaríveu desnicotinitzassen desnicotinitzasses desnicotinitzassin desnicotinitzassis desnicotinitzat desnicotinitzats desnicotinitzau desnicotinitzava desnicotinitzaven desnicotinitzaves desnicotinitzavi desnicotinitzavo desnicotinitze desnicotinitzeguem desnicotinitzeguessa desnicotinitzeguessen desnicotinitzeguesses desnicotinitzegueu desnicotinitzegués desnicotinitzeguéssom desnicotinitzeguéssou desnicotinitzem desnicotinitzen desnicotinitzes desnicotinitzessa desnicotinitzessen desnicotinitzesses desnicotinitzessi desnicotinitzessin desnicotinitzessis desnicotinitzeu desnicotinitzi desnicotinitzin desnicotinitzis desnicotinitzo desnicotinitzos desnicotinitzs desnicotinitzà desnicotinitzàiem desnicotinitzàieu desnicotinitzàrem desnicotinitzàreu desnicotinitzàs desnicotinitzàssem desnicotinitzàsseu desnicotinitzàssim desnicotinitzàssiu desnicotinitzàvem desnicotinitzàvets desnicotinitzàveu desnicotinitzàvom desnicotinitzés desnicotinitzéssem desnicotinitzésseu desnicotinitzéssim desnicotinitzéssiu desnicotinitzí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
entnikotinisieren

desnonament /dez.no.naˈmen/ /dez.no.naˈment/ /dəz.no.nəˈment/ /dəz.nu.nəˈmen/ n masc
Vertreibung

desoir /dez.oˈi/ /dez.oˈiɾ/ /dəz.uˈi/ alg bal desoeix desoeixen desoeixes desoeixi desoeixin desoeixis desoeixo desoeixs desoesc desoesqui desoesquin desoesquis desoieu desoint desoir desoiran desoirem desoireu desoiria desoirien desoiries desoirà desoiràs desoiré desoiríem desoiríeu desou desouen desous desoí desoíem desoírem desoíreu desoís desoíssem desoísseu desoíssim desoíssiu desoïa desoïda desoïdes desoïen desoïes desoïguem desoïgueu desoïm desoïra desoïren desoïres desoïsc desoïsca desoïsquen desoïsques desoïssen desoïsses desoïssin desoïssis desoït desoïts desoïu desoïx desoïxen desoïxes desoïxo eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
Gleichgültigkeit

desordre /dezˈoɾ.ðɾe/ /dəzˈoɾ.ðɾə/ n masc
Unordnung Essstörung
Falta d'ordre.
Aufruhr Unordnung
Alteració no controlada i considerada negativa en una societat.

despertador /des.per.taˈðo/ /des.peɾ.taˈðoɾ/ /dəs.pər.təˈðo/ n masc
Wecker

despertar /des.perˈta/ /des.peɾˈta/ /des.peɾˈtaɾ/ /dəs.pərˈta/ alg ant bal cent despert desperta despertada despertades despertaia despertaien despertaies despertam despertant despertar despertara despertaran despertarem despertaren despertares despertareu despertaria despertarien despertaries despertariva despertariven despertarives despertarà despertaràs despertaré despertaríem despertaríeu despertarívem despertaríveu despertassen despertasses despertassin despertassis despertat despertats despertau despertava despertaven despertaves despertavi despertavo desperte desperteguem desperteguessa desperteguessen desperteguesses despertegueu despertegués desperteguéssom desperteguéssou despertem desperten despertes despertessa despertessen despertesses despertessi despertessin despertessis desperteu desperti despertin despertis desperto despertos desperts despertà despertàiem despertàieu despertàrem despertàreu despertàs despertàssem despertàsseu despertàssim despertàssiu despertàvem despertàvets despertàveu despertàvom despertés despertéssem despertésseu despertéssim despertéssiu despertí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
wecken
Fer treure del son.
aufwachen aufwecken
(pronominal) Sortir del son, deixar de dormir.

despesa /desˈpe.za/ /dəsˈpə.zə/ /dəsˈpɛ.zə/ n fem
Ausgabe Aufwand

desplaure /desˈpɫaw.ɾe/ /dəsˈpɫaw.ɾə/ bal desplac desplaem desplaent desplaeu desplaga desplaguda desplagudes desplaguem desplaguen desplaguera desplagueren desplagueres desplagues desplaguessen desplaguesses desplaguessin desplaguessis desplagueu desplagui desplaguin desplaguis desplagut desplaguts desplagué desplaguérem desplaguéreu desplagués desplaguéssem desplaguésseu desplaguéssim desplaguéssiu desplaguí desplau desplauen desplauran desplaure desplaurem desplaureu desplauria desplaurien desplauries desplaurà desplauràs desplauré desplauríem desplauríeu desplaus desplaíem desplaíeu desplaïa desplaïen desplaïes occ val v
missfallen

desplaçament lliure n masc
Sandbox-Modus

després /desˈpɾes/ /dəsˈpɾes/ adv
danach nachher
més tard

dessecar /de.seˈka/ /de.seˈkaɾ/ /də.səˈka/ alg ant bal cent dessec desseca dessecada dessecades dessecaia dessecaien dessecaies dessecam dessecant dessecar dessecara dessecaran dessecarem dessecaren dessecares dessecareu dessecaria dessecarien dessecaries dessecariva dessecariven dessecarives dessecarà dessecaràs dessecaré dessecaríem dessecaríeu dessecarívem dessecaríveu dessecassen dessecasses dessecassin dessecassis dessecat dessecats dessecau dessecava dessecaven dessecaves dessecavi dessecavo desseco dessecos dessecà dessecàiem dessecàieu dessecàrem dessecàreu dessecàs dessecàssem dessecàsseu dessecàssim dessecàssiu dessecàvem dessecàvets dessecàveu dessecàvom desseque dessequeguem dessequeguessa dessequeguessen dessequeguesses dessequegueu dessequegués dessequeguéssom dessequeguéssou dessequem dessequen desseques dessequessa dessequessen dessequesses dessequessi dessequessin dessequessis dessequeu dessequi dessequin dessequis dessequés dessequéssem dessequésseu dessequéssim dessequéssiu dessequí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
vertrocknen

dessecar-se v
vertrocknen

destil·lació /des.ti.ɫa.siˈo/ /des.tiɫ.ɫa.siˈo/ /dəs.ti.ɫə.siˈo/ /dəs.tiɫ.ɫə.siˈo/ n fem
Destillation

destil·leria /des.ti.ɫeˈɾi.a/ /des.tiɫ.ɫeˈɾi.a/ /dəs.ti.ɫəˈɾi.ə/ /dəs.tiɫ.ɫəˈɾi.ə/ n masc
Brennerei

destinació /des.ti.na.siˈo/ n fem
Reiseziel

destoxicació n fem
Entgiftung

destral /desˈtɾaɫ/ n fem
Axt Beil

destresa /desˈtɾe.za/ /dəsˈtɾə.zə/ /dəsˈtɾɛ.zə/ n fem
Geschicklichkeit

destrossar /des.tɾoˈsa/ /des.tɾoˈsaɾ/ /dəs.tɾoˈsa/ /dəs.tɾuˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) destrossa destrossada destrossades destrossam destrossant destrossar destrossara destrossaran destrossarem destrossaren destrossares destrossareu destrossaria destrossarien destrossaries destrossarà destrossaràs destrossaré destrossaríem destrossaríeu destrossassen destrossasses destrossassin destrossassis destrossat destrossats destrossau destrossava destrossaven destrossaves destrosse destrossem destrossen destrosses destrossessen destrossesses destrossessin destrossessis destrosseu destrossi destrossin destrossis destrosso destrossà destrossàrem destrossàreu destrossàs destrossàssem destrossàsseu destrossàssim destrossàssiu destrossàvem destrossàveu destrossés destrosséssem destrossésseu destrosséssim destrosséssiu destrossí destròs occ sept val v
zerstören

destrucció /des.tɾuk.siˈo/ /dəs.tɾuk.siˈo/ n fem
Vernichtung Zerstörung

destructor /des.tɾukˈto/ /des.tɾukˈtoɾ/ /dəs.tɾukˈto/ n masc
Zerstörer
Vaixell de guerra a motor superior a la fragata i inferior al creuer, amb prou autonomia per la navegació oceànica i gran velocitat.

destruir /des.tɾuˈi/ /des.tɾuˈiɾ/ bal destrueix destrueixen destrueixes destrueixi destrueixin destrueixis destrueixo destruesc destruesqui destruesquin destruesquis destruint destruir destruiran destruirem destruireu destruiria destruirien destruiries destruirà destruiràs destruiré destruiríem destruiríeu destruí destruíem destruíeu destruírem destruíreu destruís destruíssem destruísseu destruíssim destruíssiu destruïa destruïda destruïdes destruïen destruïes destruïguem destruïgueu destruïm destruïra destruïren destruïres destruïsc destruïsca destruïsquen destruïsques destruïssen destruïsses destruïssin destruïssis destruït destruïts destruïu destruïx destruïxen destruïxes destruïxo n-occ occ sept val v
zerstören

destí /desˈti/ n masc
Schicksal
Allò que fa que la vida de cada persona estigui determinada.

desvelar /dez.veˈɫaɾ/ /dez.βeˈɫa/ /dəz.bəˈɫa/ /dəz.vəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) desvel desvela desvelada desvelades desvelam desvelant desvelar desvelara desvelaran desvelarem desvelaren desvelares desvelareu desvelaria desvelarien desvelaries desvelarà desvelaràs desvelaré desvelaríem desvelaríeu desvelassen desvelasses desvelassin desvelassis desvelat desvelats desvelau desvelava desvelaven desvelaves desvele desvelem desvelen desveles desvelessen desvelesses desvelessin desvelessis desveleu desveli desvelin desvelis desvelo desvelà desvelàrem desvelàreu desvelàs desvelàssem desvelàsseu desvelàssim desvelàssiu desvelàvem desvelàveu desvelés desveléssem desvelésseu desveléssim desveléssiu desvelí occ sept val v
enthüllen

desvetllar /dez.veɫˈɫaɾ/ /dez.βeɫˈɫa/ /dez.βeʎˈʎa/ /dəz.vəɫˈɫa/ alg ant bal cent desvetll desvetlla desvetllada desvetllades desvetllaia desvetllaien desvetllaies desvetllam desvetllant desvetllar desvetllara desvetllaran desvetllarem desvetllaren desvetllares desvetllareu desvetllaria desvetllarien desvetllaries desvetllariva desvetllariven desvetllarives desvetllarà desvetllaràs desvetllaré desvetllaríem desvetllaríeu desvetllarívem desvetllaríveu desvetllassen desvetllasses desvetllassin desvetllassis desvetllat desvetllats desvetllau desvetllava desvetllaven desvetllaves desvetllavi desvetllavo desvetlle desvetlleguem desvetlleguessa desvetlleguessen desvetlleguesses desvetllegueu desvetllegués desvetlleguéssom desvetlleguéssou desvetllem desvetllen desvetlles desvetllessa desvetllessen desvetllesses desvetllessi desvetllessin desvetllessis desvetlleu desvetlli desvetllin desvetllis desvetllo desvetllos desvetlls desvetllà desvetllàiem desvetllàieu desvetllàrem desvetllàreu desvetllàs desvetllàssem desvetllàsseu desvetllàssim desvetllàssiu desvetllàvem desvetllàvets desvetllàveu desvetllàvom desvetllés desvetlléssem desvetllésseu desvetlléssim desvetlléssiu desvetllí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
bewusst sein

desxifrar /des.t͡ʃiˈfɾa/ /des.ʃiˈfɾa/ /des.ʃiˈfɾaɾ/ /də.ʃiˈfɾa/ /dəʃ.ʃiˈfɾa/ alg ant bal cent desxifr desxifra desxifrada desxifrades desxifraia desxifraien desxifraies desxifram desxifrant desxifrar desxifrara desxifraran desxifrarem desxifraren desxifrares desxifrareu desxifraria desxifrarien desxifraries desxifrariva desxifrariven desxifrarives desxifrarà desxifraràs desxifraré desxifraríem desxifraríeu desxifrarívem desxifraríveu desxifrassen desxifrasses desxifrassin desxifrassis desxifrat desxifrats desxifrau desxifrava desxifraven desxifraves desxifravi desxifravo desxifre desxifreguem desxifreguessa desxifreguessen desxifreguesses desxifregueu desxifregués desxifreguéssom desxifreguéssou desxifrem desxifren desxifres desxifressa desxifressen desxifresses desxifressi desxifressin desxifressis desxifreu desxifri desxifrin desxifris desxifro desxifros desxifrs desxifrà desxifràiem desxifràieu desxifràrem desxifràreu desxifràs desxifràssem desxifràsseu desxifràssim desxifràssiu desxifràvem desxifràvets desxifràveu desxifràvom desxifrés desxifréssem desxifrésseu desxifréssim desxifréssiu desxifrí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
dechiffrieren entschlüsseln

detall /deˈtaʎ/ /dəˈtaʎ/ n masc
Einzelheit Detail

detecció de col·lisions n fem
Kollisionserkennung

detectar /de.tekˈta/ /de.tekˈtaɾ/ /də.təkˈta/ alg ant bal cent detect detecta detectada detectades detectaia detectaien detectaies detectam detectant detectar detectara detectaran detectarem detectaren detectares detectareu detectaria detectarien detectaries detectariva detectariven detectarives detectarà detectaràs detectaré detectaríem detectaríeu detectarívem detectaríveu detectassen detectasses detectassin detectassis detectat detectats detectau detectava detectaven detectaves detectavi detectavo detecte detecteguem detecteguessa detecteguessen detecteguesses detectegueu detectegués detecteguéssom detecteguéssou detectem detecten detectes detectessa detectessen detectesses detectessi detectessin detectessis detecteu detecti detectin detectis detecto detectos detects detectà detectàiem detectàieu detectàrem detectàreu detectàs detectàssem detectàsseu detectàssim detectàssiu detectàvem detectàvets detectàveu detectàvom detectés detectéssem detectésseu detectéssim detectéssiu detectí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
entdecken

detectiu /de.tekˈtiw/ n masc
Detektiv

determinant /de.ter.miˈnan/ /de.teɾ.miˈnan/ /de.teɾ.miˈnant/ /də.tər.miˈnan/ /də.təɾ.miˈnant/ adj
Determinante
Que determina.

determinant /de.ter.miˈnan/ /de.teɾ.miˈnan/ /de.teɾ.miˈnant/ /də.tər.miˈnan/ /də.təɾ.miˈnant/ n masc
Determinativ
Classe de mots que s’anteposen al nom i que delimiten i precisen l’àmbit referencial.

determinar /de.ter.miˈna/ /de.teɾ.miˈna/ /de.teɾ.miˈnaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) determina determinada determinades determinam determinant determinar determinara determinaran determinarem determinaren determinares determinareu determinaria determinarien determinaries determinarà determinaràs determinaré determinaríem determinaríeu determinassen determinasses determinassin determinassis determinat determinats determinau determinava determinaven determinaves determine determinem determinen determines determinessen determinesses determinessin determinessis determineu determini determinin determinis determino determinà determinàrem determinàreu determinàs determinàssem determinàsseu determinàssim determinàssiu determinàvem determinàveu determinés determinéssem determinésseu determinéssim determinéssiu determiní determín occ sept val v
bestimmen festlegen

deu /ˈdew/ /ˈdəw/ /ˈdɛw/ n fem
Quelle
font

deu /ˈdew/ /ˈdəw/ /ˈdɛw/ number
zehn Zehn

deure /ˈdew.ɾe/ /ˈdəw.ɾə/ /ˈdɛw.ɾə/ bal dec dega deguda degudes deguem deguen deguera degueren degueres degues deguessen deguesses deguessin deguessis degueu degui deguin deguis degut deguts degué deguérem deguéreu degués deguéssem deguésseu deguéssim deguéssiu deguí deu deuen deuran deure deurem deureu deuria deurien deuries deurà deuràs deuré deuríem deuríeu deus devem devent deveu devia devien devies devíem devíeu occ val v
schulden schuldig sein
Tenir una obligació pendent amb algú altre.
müssen
Seguit d’infinitiu, ser probable o possible.

deures /ˈdew.ɾes/ /ˈdəw.ɾəs/ /ˈdɛw.ɾəs/ n masc
Hausaufgaben Hausaufgabe
(plurale tantum) Exercicis escolars que els alumnes han de fer a casa.

deute /ˈdew.te/ /ˈdəw.tə/ /ˈdɛw.tə/ n masc
Schuld

devesa /deˈve.za/ /deˈβe.za/ /dəˈvə.zə/ /dəˈvɛ.zə/ /dəˈβɛ.zə/ n fem
Mark

devessall /de.veˈsaʎ/ /de.βeˈsaʎ/ /də.vəˈsaj/ /də.vəˈsaʎ/ /də.βəˈsaʎ/ n masc
Regenguss

dexametasona /ˌdek.sa.me.taˈzo.na/ /ˌdek.sə.mə.təˈzo.nə/ n fem
Dexamethason

deònim /deˈɔ.nim/ n masc
Deonyme

dia /ˈdi.a/ n masc
Tag
Període de temps en què la Terra realitza el seu moviment de rotació. Es divideix en vint-i-quatre períodes iguals anomenats hores.
Espai de temps amb claror entre dues nits.

diabetis /di.aˈbɛ.tis/ /di.əˈβɛ.tis/ n fem
Diabetes Zuckerkrankheit

diable /diˈa.bɫe/ /diˈa.βɫe/ /diˈa.βɫə/ /diˈab.bɫe/ /diˈab.bɫə/ Interjection
Teufel
Expressió de contrarietat.

diable /diˈa.bɫe/ /diˈa.βɫe/ /diˈa.βɫə/ /diˈab.bɫe/ /diˈab.bɫə/ n masc
Teufel
Personificació del mal.

diaca /diˈa.ka/ /diˈa.kə/ n masc
Diakon Diakonin

diadema /di.aˈðe.ma/ /di.əˈðɛ.mə/ n fem
Diadem

diafragma /di.aˈfɾaɣ.ma/ /di.əˈfɾaɣ.mə/ n masc
Zwerchfell Diaphragma

diagnosticar /di.aŋ.nos.tiˈka/ /di.aɡ.nos.tiˈka/ /di.aɡ.nos.tiˈkaɾ/ /di.əŋ.nos.tiˈka/ /di.əŋ.nus.tiˈka/ alg ant bal cent diagnostic diagnostica diagnosticada diagnosticades diagnosticaia diagnosticaien diagnosticaies diagnosticam diagnosticant diagnosticar diagnosticara diagnosticaran diagnosticarem diagnosticaren diagnosticares diagnosticareu diagnosticaria diagnosticarien diagnosticaries diagnosticariva diagnosticariven diagnosticarives diagnosticarà diagnosticaràs diagnosticaré diagnosticaríem diagnosticaríeu diagnosticarívem diagnosticaríveu diagnosticassen diagnosticasses diagnosticassin diagnosticassis diagnosticat diagnosticats diagnosticau diagnosticava diagnosticaven diagnosticaves diagnosticavi diagnosticavo diagnostico diagnosticos diagnosticà diagnosticàiem diagnosticàieu diagnosticàrem diagnosticàreu diagnosticàs diagnosticàssem diagnosticàsseu diagnosticàssim diagnosticàssiu diagnosticàvem diagnosticàvets diagnosticàveu diagnosticàvom diagnostique diagnostiqueguem diagnostiqueguessa diagnostiqueguessen diagnostiqueguesses diagnostiquegueu diagnostiquegués diagnostiqueguéssom diagnostiqueguéssou diagnostiquem diagnostiquen diagnostiques diagnostiquessa diagnostiquessen diagnostiquesses diagnostiquessi diagnostiquessin diagnostiquessis diagnostiqueu diagnostiqui diagnostiquin diagnostiquis diagnostiqués diagnostiquéssem diagnostiquésseu diagnostiquéssim diagnostiquéssiu diagnostiquí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
diagnostizieren

diagrama /di.aˈɣɾa.ma/ /di.əˈɣɾa.mə/ n masc
Diagramm
Dibuix explicatiu, gràfic.

dialecte /di.aˈɫɛk.te/ n masc
Dialekt Mundart

dialectologia /di.a.ɫek.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /di.a.ɫek.to.ɫoˈʒi.a/ /di.ə.ɫək.to.ɫoˈʒi.ə/ /di.ə.ɫək.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
Dialektologie Dialektforschung

diamant /di.aˈman/ /di.aˈmant/ /di.əˈman/ /di.əˈmant/ n masc
Diamant Brillant
Mineral al·lòtrop del carboni que cristal·litza en un sistema cúbic, molt brillant i molt dur.
(billar) Cadascun dels petits punts blancs marcats a intervals regulars a la cara superior del marc, que s'utilitzen com a referència per a calcular les trajectòries de les boles.
Karo Diamant
(jocs) Carta d’un dels quatre colls de la baralla francesa.

diapasó /di.a.paˈzo/ /di.ə.pəˈzo/ n masc
Stimmgabel

diari diària adj masc
Tageszeitung

diari n masc
Tageszeitung Zeitung
Periòdic de notícies publicat cada dia.
Tagebuch
Ressenya d'esdeveniments o pensaments de cada dia.

diarquia /di.aɾˈki.a/ /di.ərˈki.ə/ n fem
Biarchie Diarchie

diarrea /di.aˈre.a/ /di.əˈrɛ.ə/ n fem
Durchfall

dibuix /diˈbujʃ/ n masc
Zeichnung Bild
Acte o efecte de dibuixar.
Conjunt de formes representades damunt una superfície, generalment de paper, mitjançant línies o taques, d'un sol color o de més d'un.
Bild Zeichnung
Art de representar formes damunt una superfície, generalment de paper, mitjançant línies o taques, d'un sol color o de més d'un.

dibuixar /di.bujˈʃaɾ/ /di.βujˈʃa/ /di.βuˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) dibuix dibuixa dibuixada dibuixades dibuixam dibuixant dibuixar dibuixara dibuixaran dibuixarem dibuixaren dibuixares dibuixareu dibuixaria dibuixarien dibuixaries dibuixarà dibuixaràs dibuixaré dibuixaríem dibuixaríeu dibuixassen dibuixasses dibuixassin dibuixassis dibuixat dibuixats dibuixau dibuixava dibuixaven dibuixaves dibuixe dibuixem dibuixen dibuixes dibuixessen dibuixesses dibuixessin dibuixessis dibuixeu dibuixi dibuixin dibuixis dibuixo dibuixà dibuixàrem dibuixàreu dibuixàs dibuixàssem dibuixàsseu dibuixàssim dibuixàssiu dibuixàvem dibuixàveu dibuixés dibuixéssem dibuixésseu dibuixéssim dibuixéssiu dibuixí occ sept val v
zeichnen abmalen

diccionari /dik.si.oˈna.ɾi/ /dik.si.uˈna.ɾi/ n masc
Wörterbuch Diktionär
Publicació que dona una llista ordenada (normalment alfabèticament) o paraules, normalment explicant el seu significat i alguns cops contenint informació de l'etimologia, ús, traduccions i altres eines relacionades amb el mot.

dicible /diˈsi.bɫe/ /diˈsi.βɫe/ /diˈsi.βɫə/ /diˈsib.bɫe/ /diˈsib.bɫə/ adj
sagbar

dicotomia /di.ko.toˈmi.a/ /di.ku.tuˈmi.ə/ n fem
Dichotomie

dictador /dik.taˈðo/ /dik.taˈðoɾ/ /dik.təˈðo/ n masc
Diktator

dictam n masc
Diptam
(botànica) (Dictamnus) Gènere de plantes de la família de les rutàcies (Rutaceae).

dictar /dikˈta/ /dikˈtaɾ/ alg ant bal cent dict dicta dictada dictades dictaia dictaien dictaies dictam dictant dictar dictara dictaran dictarem dictaren dictares dictareu dictaria dictarien dictaries dictariva dictariven dictarives dictarà dictaràs dictaré dictaríem dictaríeu dictarívem dictaríveu dictassen dictasses dictassin dictassis dictat dictats dictau dictava dictaven dictaves dictavi dictavo dicte dicteguem dicteguessa dicteguessen dicteguesses dictegueu dictegués dicteguéssom dicteguéssou dictem dicten dictes dictessa dictessen dictesses dictessi dictessin dictessis dicteu dicti dictin dictis dicto dictos dicts dictà dictàiem dictàieu dictàrem dictàreu dictàs dictàssem dictàsseu dictàssim dictàssiu dictàvem dictàvets dictàveu dictàvom dictés dictéssem dictésseu dictéssim dictéssiu dictí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
diktieren

dictatorial /dik.ta.to.ɾiˈaɫ/ /dik.tə.to.ɾiˈaɫ/ /dik.tə.tu.ɾiˈaɫ/ adj
diktatorisch

didal /diˈðaɫ/ n masc
Fingerhut
Capseta, típicament metàl·lica i quasi cilíndrica, pensada per protegir l'extrem d'un dit de punxades quan es cus i també per fer força amb el dit protegit contra el cap de l'agulla sense que aquesta es clavi en la pell.

didjeridú n masc
Didgeridoo

dieta /diˈe.ta/ /diˈə.tə/ /diˈɛ.tə/ n fem
Diät Nahrung

difamació /di.fa.ma.siˈo/ /di.fə.mə.siˈo/ n fem
Diffamierung Verleumdung

diferenciar /di.fe.ɾen.siˈa/ /di.fe.ɾen.siˈaɾ/ /di.fə.ɾən.siˈa/ alg bal diferencia diferenciada diferenciades diferenciam diferenciant diferenciar diferenciara diferenciaran diferenciarem diferenciaren diferenciares diferenciareu diferenciaria diferenciarien diferenciaries diferenciarà diferenciaràs diferenciaré diferenciaríem diferenciaríeu diferenciassen diferenciasses diferenciassin diferenciassis diferenciat diferenciats diferenciau diferenciava diferenciaven diferenciaves diferencie diferenciem diferencien diferencies diferenciessen diferenciesses diferenciessin diferenciessis diferencieu diferencii diferencio diferencià diferenciàrem diferenciàreu diferenciàs diferenciàssem diferenciàsseu diferenciàssim diferenciàssiu diferenciàvem diferenciàveu diferenciés diferenciéssem diferenciésseu diferenciéssim diferenciéssiu diferencií diferenciï diferenciïn diferenciïs eiv nota 1 occ sept v.cent val v
differenzieren
Posar en evidència les diferències entre dues o més coses o en la mateixa cosa en diferents moments.
Crear diferències entre dues o més coses que en principi són semblants o idèntiques.

diferent /di.feˈɾen/ /di.feˈɾent/ /di.fəˈɾen/ /di.fəˈɾent/ adj
verschieden unterschiedlich
Que no és igual.

diferir /di.feˈɾi/ /di.feˈɾiɾ/ /di.fəˈɾi/ alg ant bal centr difereix difereixa difereixen difereixes difereixi difereixin difereixis difereixo difereixs diferesc diferesca diferesquen diferesques diferesqui diferesquin diferesquis diferia diferida diferides diferien diferies diferiguem diferiguera diferigueren diferigueres diferiguessen diferiguesses diferiguessin diferiguessis diferigueu diferigueva diferigueven diferigueves diferigué diferiguérem diferiguéreu diferigués diferiguéssem diferiguésseu diferiguéssim diferiguéssiu diferiguévem diferiguéveu diferim diferint diferir diferira diferiran diferirem diferiren diferires diferireu diferiria diferirien diferiries difeririva difeririven diferirives diferirà diferiràs diferiré diferiríem diferiríeu diferirívem diferiríveu diferisc diferisca diferisco diferiscos diferisquem diferisquen diferisques diferisqueu diferissa diferissen diferisses diferissi diferissin diferissis diferist diferit diferits diferiu diferiva diferiven diferives diferix diferixa diferixen diferixes diferixi diferixin diferixis diferixo diferixos diferí diferíem diferíets diferíeu diferírem diferíreu diferís diferíscon diferíssem diferísseu diferíssim diferíssiu diferíssom diferíssou diferívem diferíveu diferíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
differieren unterscheiden

diferència /di.feˈɾɛn.si.a/ /di.fəˈɾɛn.si.ə/ n fem
Unterschied Differenz

dificultat n fem
Schwierigkeit
Complicació, obstacle per fer una cosa.

diftong /difˈtoŋ/ /difˈtoŋk/ /difˈtoŋk/ n masc
Diphthong Doppellaut

diftèria /difˈtɛ.ɾi.a/ n fem
Diphtherie

difusió /di.fu.ziˈo/ n fem
Diffusion

difícil adj
schwer schwierig
Que s'aconsegueix amb dificultat, complex, complicat.

digerir /di.d͡ʒeˈɾi/ /di.d͡ʒeˈɾiɾ/ /di.ʒeˈɾi/ /di.ʒəˈɾi/ alg ant bal centr digereix digereixa digereixen digereixes digereixi digereixin digereixis digereixo digereixs digeresc digeresca digeresquen digeresques digeresqui digeresquin digeresquis digeria digerida digerides digerien digeries digeriguem digeriguera digerigueren digerigueres digeriguessen digeriguesses digeriguessin digeriguessis digerigueu digerigueva digerigueven digerigueves digerigué digeriguérem digeriguéreu digerigués digeriguéssem digeriguésseu digeriguéssim digeriguéssiu digeriguévem digeriguéveu digerim digerint digerir digerira digeriran digerirem digeriren digerires digerireu digeriria digeririen digeriries digeririva digeririven digeririves digerirà digeriràs digeriré digeriríem digeriríeu digerirívem digeriríveu digerisc digerisca digerisco digeriscos digerisquem digerisquen digerisques digerisqueu digerissa digerissen digerisses digerissi digerissin digerissis digerist digerit digerits digeriu digeriva digeriven digerives digerix digerixa digerixen digerixes digerixi digerixin digerixis digerixo digerixos digerí digeríem digeríets digeríeu digerírem digeríreu digerís digeríscon digeríssem digerísseu digeríssim digeríssiu digeríssom digeríssou digerívem digeríveu digeríxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
verdauen

digestiu /di.d͡ʒesˈtiw/ /di.ʒesˈtiw/ adj masc
digestiv
(anatomia) Relatiu o pertanyent a la digestió.
Que causa o contribueix a la digestió.

digitalitzar /di.d͡ʒi.ta.ɫiˈza/ /di.d͡ʒi.ta.ɫiˈzaɾ/ /di.ʒi.ta.ɫiˈd͡za/ /di.ʒi.tə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) digitalitz digitalitza digitalitzada digitalitzades digitalitzam digitalitzant digitalitzar digitalitzara digitalitzaran digitalitzarem digitalitzaren digitalitzares digitalitzareu digitalitzaria digitalitzarien digitalitzaries digitalitzarà digitalitzaràs digitalitzaré digitalitzaríem digitalitzaríeu digitalitzassen digitalitzasses digitalitzassin digitalitzassis digitalitzat digitalitzats digitalitzau digitalitzava digitalitzaven digitalitzaves digitalitze digitalitzem digitalitzen digitalitzes digitalitzessen digitalitzesses digitalitzessin digitalitzessis digitalitzeu digitalitzi digitalitzin digitalitzis digitalitzo digitalitzà digitalitzàrem digitalitzàreu digitalitzàs digitalitzàssem digitalitzàsseu digitalitzàssim digitalitzàssiu digitalitzàvem digitalitzàveu digitalitzés digitalitzéssem digitalitzésseu digitalitzéssim digitalitzéssiu digitalitzí occ sept val v
digitalisieren

dignitat /diŋ.niˈtat/ /diɡ.niˈtat/ n fem
Würde
Qualitat moral per la qual una persona no tolera ser humiliada.

dijous /diˈd͡ʒɔws/ /diˈʒɔws/ n
Donnerstag

diligència /di.ɫiˈd͡ʒɛn.si.a/ /di.ɫiˈʒen.si.ə/ /di.ɫiˈʒɛn.si.a/ n fem
Besorgung
Acta administrativa adreçada a un jutge que explica uns fets delictius i la seva investigació policial.
Carruatge que feia una ruta establerta amb passatgers.

dilluns n
Montag

dimarts /diˈmals/ /diˈmats/ /diˈmaɾs/ n
Dienstag

dimecres /diˈme.kɾes/ n masc
Mittwoch

dimensió /di.men.siˈo/ /di.mən.siˈo/ n fem
Dimension

diminutiu /di.mi.nuˈtiw/ n masc
Diminutiv

dimissió /di.mi.siˈo/ n fem
Rücktritt

dimitir /di.miˈti/ /di.miˈtiɾ/ bal dimiteix dimiteixen dimiteixes dimiteixi dimiteixin dimiteixis dimiteixo dimitesc dimitesqui dimitesquin dimitesquis dimitia dimitida dimitides dimitien dimities dimitiguem dimitigueu dimitim dimitint dimitir dimitira dimitiran dimitirem dimitiren dimitires dimitireu dimitiria dimitirien dimitiries dimitirà dimitiràs dimitiré dimitiríem dimitiríeu dimitisc dimitisca dimitisquen dimitisques dimitissen dimitisses dimitissin dimitissis dimitit dimitits dimitiu dimitix dimitixen dimitixes dimitixo dimití dimitíem dimitíeu dimitírem dimitíreu dimitís dimitíssem dimitísseu dimitíssim dimitíssiu n-occ occ sept val v
zurücktreten

dinar /diˈna/ /diˈnar/ /diˈnaɾ/ n masc
Mittagessen
Àpat del migdia.

dinar /diˈna/ /diˈnar/ /diˈnaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) din dina dinada dinades dinam dinant dinar dinara dinaran dinarem dinaren dinares dinareu dinaria dinarien dinaries dinarà dinaràs dinaré dinaríem dinaríeu dinassen dinasses dinassin dinassis dinat dinats dinau dinava dinaven dinaves dine dinem dinen dines dinessen dinesses dinessin dinessis dineu dini dinin dinis dino dinà dinàrem dinàreu dinàs dinàssem dinàsseu dinàssim dinàssiu dinàvem dinàveu dinés dinéssem dinésseu dinéssim dinéssiu diní occ sept val v
zu Mittag essen
(intransitiu) Prendre aliments al migdia.

dinastia /di.nasˈti.a/ /di.nəsˈti.ə/ n fem
Dynastie Herrscherhaus

diners /diˈnes/ /diˈneɾs/ n masc
Geld

dinosaure /di.noˈsaw.ɾe/ /di.noˈsaw.ɾə/ /di.nuˈsaw.ɾə/ n masc
Dinosaurier Saurier

dinou number
neunzehn

dins /ˈdins/ adv
drinnen
A l'interior d'un espai delimitat.

dinàmic /diˈna.mik/ adj masc
dynamisch

diploma /diˈpɫo.ma/ /diˈpɫo.mə/ n masc
Abgangszeugnis Diplom

diplomàcia /di.pɫoˈma.si.a/ /di.pɫoˈma.si.ə/ /di.pɫuˈma.si.ə/ n fem
Diplomatie

dipòsit /diˈpɔ.zit/ n masc
Anzahlung
Diners que un particular confia a una entitat bancària perquè els tingui en custòdia.

dir /ˈdi/ /ˈdiɾ/ L'imperatiu «dis» s'usa en parlars valencians pronominalment. bal deia deien deies deim deis dic diem dient dieu diga digau diguem diguen diguera digueren digueres digues diguessen diguesses diguessin diguessis digueu digui diguin diguis digué diguérem diguéreu digués diguéssem diguésseu diguéssim diguéssiu diguí dir diran direm direu diria dirien diries dirà diràs diré diríem diríeu dis dit dita dites dits diu diuen dius dèiem dèieu déiem déieu occ val v
sagen
Expressar-se amb el llenguatge, preferentment de forma oral.

dir-se /ˈdir.sə/ /ˈdiɾ.se/ v
heißen
Portar el nom de.

direcció /di.ɾek.siˈo/ n fem
Richtung
Orientació que pren un desplaçament o moviment.
Steuerung
Mecanisme d'un vehicle que permet al conductor el seu guiatge.

directament /diˌɾɛk.taˈmen/ /diˌɾɛk.taˈment/ /diˌɾɛk.təˈmen/ /diˌɾɛk.təˈment/ adv
direkt gerade

directe /diˈɾɛk.te/ /diˈɾɛk.tə/ adj masc
direkt
Que va de dret d’un punt a un altre sense detenir-se en punts intermedis.

director /di.ɾekˈto/ /di.ɾekˈtoɾ/ /di.ɾəkˈto/ n masc
Direktor Rektor
Persona que porta a terme funcions i pràctiques directives.

director d'art n masc
Art-Direktor

directori /di.ɾekˈtɔ.ɾi/ /di.ɾəkˈtɔ.ɾi/ n masc
Adressenverzeichnis
Publicació amb una relació de noms i adreces.
Aschenbecher
(informàtica) Conjunt de fitxers informàtics agrupats amb un mateix nom per facilitar-ne la utilització, l'administració i cerca.

dirigir /di.ɾiˈd͡ʒi/ /di.ɾiˈd͡ʒiɾ/ /di.ɾiˈʒi/ bal dirigeix dirigeixen dirigeixes dirigeixi dirigeixin dirigeixis dirigeixo dirigesc dirigesqui dirigesquin dirigesquis dirigia dirigida dirigides dirigien dirigies dirigiguem dirigigueu dirigim dirigint dirigir dirigira dirigiran dirigirem dirigiren dirigires dirigireu dirigiria dirigirien dirigiries dirigirà dirigiràs dirigiré dirigiríem dirigiríeu dirigisc dirigisca dirigisquen dirigisques dirigissen dirigisses dirigissin dirigissis dirigit dirigits dirigiu dirigix dirigixen dirigixes dirigixo dirigí dirigíem dirigíeu dirigírem dirigíreu dirigís dirigíssem dirigísseu dirigíssim dirigíssiu n-occ occ sept val v
beaufsichtigen leiten
Encaminar o guiar cap a un lloc o objectiu, fer adoptar una direcció.
lenken leiten
Manar, liderar seguint una línia o normes.

disc dur n masc
Festplatte

disc òptic n masc
optischer Datenträger

disciplina /di.siˈpɫi.na/ /di.siˈpɫi.nə/ /dis.siˈpɫi.nə/ n fem
Disziplin
Conjunt de regles establertes per a mantenir l'ordre.
Branca del coneixement que és matèria d'estudi i d'ensenyament.

discreció /dis.kɾe.siˈo/ /dis.kɾə.siˈo/ n fem
Diskretion

discriminació /dis.kɾi.mi.na.siˈo/ /dis.kɾi.mi.nə.siˈo/ n fem
Diskriminierung

discurs /disˈkurs/ n masc
Diskurs

discussió /dis.ku.siˈo/ n fem
Diskussion Erörterung

discòrdia /disˈkɔr.di.ə/ /disˈkɔɾ.ði.a/ n fem
Uneinigkeit

disfressa /disˈfɾe.sa/ /disˈfɾə.sə/ /disˈfɾɛ.sə/ n fem
Verkleidung
Màscara; vestit de màscara, especialment de carnaval.
Artifici amb què s'oculta o dissimula alguna cosa per què no sigui entesa o coneguda.

dislèxia /dizˈɫɛk.si.a/ /dizˈɫɛk.si.ə/ n fem
Dyslexie Legasthenie

disparar /dis.paˈɾa/ /dis.paˈɾaɾ/ /dis.pəˈɾa/ alg ant bal cent dispar dispara disparada disparades disparaia disparaien disparaies disparam disparant disparar disparara dispararan dispararem dispararen disparares disparareu dispararia dispararien dispararies disparariva disparariven dispararives dispararà dispararàs dispararé dispararíem dispararíeu dispararívem dispararíveu disparassen disparasses disparassin disparassis disparat disparats disparau disparava disparaven disparaves disparavi disparavo dispare dispareguem dispareguessa dispareguessen dispareguesses disparegueu disparegués dispareguéssom dispareguéssou disparem disparen dispares disparessa disparessen disparesses disparessi disparessin disparessis dispareu dispari disparin disparis disparo disparos dispars disparà disparàiem disparàieu disparàrem disparàreu disparàs disparàssem disparàsseu disparàssim disparàssiu disparàvem disparàvets disparàveu disparàvom disparés disparéssem disparésseu disparéssim disparéssiu disparí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
schießen

dispersió /dis.peɾ.siˈo/ /dis.pər.siˈo/ n fem
Verteilung
Desviació d'un conjunt de valors respecte a un valor central, que generalment correspon a la mitjana aritmètica.

disprosi n masc
Dysprosium

dissabte /diˈsap.te/ n masc
Samstag Sonnabend

disseccionar /di.sek.si.oˈna/ /di.sek.si.oˈnaɾ/ /di.sək.si.oˈna/ /di.sək.si.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) disseccion dissecciona disseccionada disseccionades disseccionam disseccionant disseccionar disseccionara disseccionaran disseccionarem disseccionaren disseccionares disseccionareu disseccionaria disseccionarien disseccionaries disseccionarà disseccionaràs disseccionaré disseccionaríem disseccionaríeu disseccionassen disseccionasses disseccionassin disseccionassis disseccionat disseccionats disseccionau disseccionava disseccionaven disseccionaves disseccione disseccionem disseccionen dissecciones disseccionessen disseccionesses disseccionessin disseccionessis disseccioneu disseccioni disseccionin disseccionis dissecciono disseccionà disseccionàrem disseccionàreu disseccionàs disseccionàssem disseccionàsseu disseccionàssim disseccionàssiu disseccionàvem disseccionàveu disseccionés disseccionéssem disseccionésseu disseccionéssim disseccionéssiu disseccioní occ sept val v
sezieren

disseny /diˈseɲ/ /diˈsəɲ/ /diˈsɛɲ/ n masc
Design

disseny de joc n masc
Spiel-Design

dissenyar /di.seˈɲa/ /di.seˈɲaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) disseny dissenya dissenyada dissenyades dissenyam dissenyant dissenyar dissenyara dissenyaran dissenyarem dissenyaren dissenyares dissenyareu dissenyaria dissenyarien dissenyaries dissenyarà dissenyaràs dissenyaré dissenyaríem dissenyaríeu dissenyassen dissenyasses dissenyassin dissenyassis dissenyat dissenyats dissenyau dissenyava dissenyaven dissenyaves dissenye dissenyem dissenyen dissenyes dissenyessen dissenyesses dissenyessin dissenyessis dissenyeu dissenyi dissenyin dissenyis dissenyo dissenyà dissenyàrem dissenyàreu dissenyàs dissenyàssem dissenyàsseu dissenyàssim dissenyàssiu dissenyàvem dissenyàveu dissenyés dissenyéssem dissenyésseu dissenyéssim dissenyéssiu dissenyí occ sept val v
entwerfen

dissertació /ði.seɾ.ta.siˈo/ /ði.səɾ.tə.siˈo/ n fem
Dissertation

disset number
siebzehn

dissoldre /diˈsɔɫ.dɾe/ /diˈsɔɫ.dɾə/ bal dissol dissolc dissoldran dissoldre dissoldrem dissoldreu dissoldria dissoldrien dissoldries dissoldrà dissoldràs dissoldré dissoldríem dissoldríeu dissolem dissolen dissolent dissoleu dissolga dissolguem dissolguen dissolguera dissolgueren dissolgueres dissolgues dissolguessen dissolguesses dissolguessin dissolguessis dissolgueu dissolgui dissolguin dissolguis dissolgué dissolguérem dissolguéreu dissolgués dissolguéssem dissolguésseu dissolguéssim dissolguéssiu dissolguí dissolia dissolien dissolies dissols dissolt dissolta dissoltes dissolts dissolíem dissolíeu occ val v
auflösen

dissolució /di.so.ɫu.siˈo/ /di.su.ɫu.siˈo/ n fem
Auflösung

distinció /dis.tin.siˈo/ n fem
Unterschied

distingir /dis.tiɲˈd͡ʒi/ /dis.tiɲˈd͡ʒiɾ/ /dis.tiɲˈʒi/ alg ant bal centr distingeix distingeixa distingeixen distingeixes distingeixi distingeixin distingeixis distingeixo distingeixs distingesc distingesca distingesquen distingesques distingesqui distingesquin distingesquis distingia distingida distingides distingien distingies distingiguem distingiguera distingigueren distingigueres distingiguessen distingiguesses distingiguessin distingiguessis distingigueu distingigueva distingigueven distingigueves distingigué distingiguérem distingiguéreu distingigués distingiguéssem distingiguésseu distingiguéssim distingiguéssiu distingiguévem distingiguéveu distingim distingint distingir distingira distingiran distingirem distingiren distingires distingireu distingiria distingirien distingiries distingiriva distingiriven distingirives distingirà distingiràs distingiré distingiríem distingiríeu distingirívem distingiríveu distingisc distingisca distingisco distingiscos distingisquem distingisquen distingisques distingisqueu distingissa distingissen distingisses distingissi distingissin distingissis distingist distingit distingits distingiu distingiva distingiven distingives distingix distingixa distingixen distingixes distingixi distingixin distingixis distingixo distingixos distingí distingíem distingíets distingíeu distingírem distingíreu distingís distingíscon distingíssem distingísseu distingíssim distingíssiu distingíssom distingíssou distingívem distingíveu distingíxon eiv mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
unterscheiden
Diferenciar, discriminar.

distribució /dis.tɾi.βu.siˈo/ n fem
Distribution

districte /disˈtrik.te/ /disˈtrik.tə/ n masc
Bezirk

distància /disˈtan.si.a/ n fem
Entfernung Abstand
Separació d'espai o de temps entre dos punts, fets o persones.
Separació de forma de pensar o afectiva entre persones.

dit n masc
Finger Zehe
(anatomia) Cadascun dels extrems articulats i separats de la mà, del peu i de les potes d'alguns animals.

diumenge /diwˈmeɲ.d͡ʒa/ /diwˈmeɲ.d͡ʒe/ /diwˈməɲ.ʒə/ /diwˈmɛɲ.ʒə/ n masc
Sonntag

divendres /diˈvɛn.dɾes/ /diˈvɛn.dɾəs/ /diˈβɛn.dɾes/ n masc
Freitag

divergència /di.veɾˈd͡ʒɛn.si.a/ /di.vəɾˈʒɛn.si.ə/ /di.βerˈd͡ʒɛn.si.a/ /di.βərˈʒɛn.si.ə/ n fem
Abweichung
Acció i efecte de divergir, de separar-se.
Meinungsverschiedenheit
Conjunt d'opinions diferents.
Divergenz
(matemàtiques) Operador diferencial lineal. La divergència d'un camp vectorial és un camp escalar, i es defineix com el flux del camp vectorial per unitat de volum.

diversió n fem
Spaß

divertir /di.veɾˈtiɾ/ /di.vəɾˈti/ /di.βerˈti/ /di.βeɾˈti/ /di.βərˈti/ bal diverteix diverteixen diverteixes diverteixi diverteixin diverteixis diverteixo divertesc divertesqui divertesquin divertesquis divertia divertida divertides divertien diverties divertiguem divertigueu divertim divertint divertir divertira divertiran divertirem divertiren divertires divertireu divertiria divertirien divertiries divertirà divertiràs divertiré divertiríem divertiríeu divertisc divertisca divertisquen divertisques divertissen divertisses divertissin divertissis divertit divertits divertiu divertix divertixen divertixes divertixo divertí divertíem divertíeu divertírem divertíreu divertís divertíssem divertísseu divertíssim divertíssiu n-occ occ sept val v
unterhalten
Distreure, entretenir, passar una bona estona.

divisa /diˈvi.za/ /diˈvi.zə/ /diˈβi.za/ /diˈβi.zə/ n fem
Motto
Figura o emblema amb una sentència concisa que l'explica, s'empra normalment en heràldica.
Fremdwährung
Moneda estrangera.

divisió /di.vi.ziˈo/ /di.vi.ziˈo/ /di.βi.ziˈo/ n fem
Division Teilung

divisor /di.viˈzo/ /di.viˈzoɾ/ /di.βiˈzo/ /di.βiˈzoɾ/ n masc
Divisor

divorci /diˈvɔɾ.si/ /diˈvɔɾ.si/ /diˈβɔr.si/ /diˈβɔɾ.si/ n masc
Scheidung Ehescheidung

divorciat /di.voɾ.siˈat/ /di.vur.siˈat/ /di.βor.siˈat/ /di.βoɾ.siˈat/ adj masc
geschieden
Separat pel divorci.

divuit /diˈvujt/ /diˈvujt/ /diˈβujt/ number
achtzehn

diví /diˈvi/ /diˈvi/ /diˈβi/ adj masc
göttlich
Relatiu o pertanyent a Déu o als déus i a la seva espècie.
(per extensió) perfecte, de gran excel·lència.

diàleg /diˈa.ɫek/ /diˈa.ɫək/ n masc
Dialog Zwiegespräch

diàmetre /diˈa.me.tɾe/ n masc
Durchmesser Diameter

diàmetre a l'alçada de l'home n masc
Brusthöhendurchmesser

diàriament /diˌa.ɾi.aˈmen/ /diˌa.ɾi.aˈment/ /diˌa.ɾi.əˈmen/ /diˌa.ɾi.əˈment/ adv
täglich

dièsel /diˈe.zeɫ/ /diˈɛ.zəɫ/ n masc
Diesel

diòcesi /diˈɔ.se.zi/ /diˈɔ.sə.zi/ n fem
Diözese Bistum

diòxid /diˈɔk.sit/ n masc
Dioxid

diòxid de sofre n masc
Schwefeldioxid

do /ˈdo/ /ˈdɔ/ n masc
Begabung
Talent innat per a fer una cosa.

doble /ˈdo.bɫe/ /ˈdo.βɫe/ /ˈdo.βɫə/ /ˈdob.bɫe/ /ˈdob.bɫə/ n masc
Doppelte doppelt
Qualsevol quantitat multiplicada per dos.
Doppelspiel doppelt
(bowling) Conjunt de dos plens consecutius.

doble falta n fem
Doppelfehler
(tennis) Falta de servei en què el servidor falla els dos serveis de què disposa en un mateix punt.
(basquetbol) Falta consistent en la comissió simultània de dues faltes entre dos adversaris, l'un contra l'altre.

doble salt n masc
Doppelsprung

doblegar /do.bɫeˈɣaɾ/ /do.βɫeˈɣa/ /dob.bɫeˈɣa/ /dob.bɫəˈɣa/ /du.βɫəˈɣa/ /dub.bɫəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) dobleg doblega doblegada doblegades doblegam doblegant doblegar doblegara doblegaran doblegarem doblegaren doblegares doblegareu doblegaria doblegarien doblegaries doblegarà doblegaràs doblegaré doblegaríem doblegaríeu doblegassen doblegasses doblegassin doblegassis doblegat doblegats doblegau doblegava doblegaven doblegaves doblego doblegue dobleguem dobleguen doblegues dobleguessen dobleguesses dobleguessin dobleguessis doblegueu doblegui dobleguin dobleguis doblegués dobleguéssem dobleguésseu dobleguéssim dobleguéssiu dobleguí doblegà doblegàrem doblegàreu doblegàs doblegàssem doblegàsseu doblegàssim doblegàssiu doblegàvem doblegàveu occ sept val v
falten
Posar una part d'una peça de material sobre ella mateixa, una o diverses vegades, amb l'objectiu que la peça ocupi menys espai o que canviï de direcció.

doctor /dokˈto/ /dokˈtoɾ/ /dokˈtoɾ/ /dukˈto/ /dukˈtor/ /duˈtor/ n masc
Doktor
Persona que ha rebut el més alt grau acadèmic que confereix una universitat.
Arzt
(formal, cortesia) metge

doctrina /dokˈtɾi.na/ /dokˈtɾi.nə/ /dukˈtɾi.nə/ n fem
Doktrin Lehre

document /do.kuˈmen/ /do.kuˈment/ /du.kuˈmen/ n masc
Dokument Unterlagen

document de disseny n masc
Design-Dokumentation

documentació /do.ku.men.ta.siˈo/ /do.ku.mən.tə.siˈo/ /du.ku.mən.tə.siˈo/ n fem
Dokumentation

documentari /do.ku.menˈta.ɾi/ /do.ku.mənˈta.ɾi/ /du.ku.mənˈta.ɾi/ n masc
Dokumentation

dofí /doˈfi/ /duˈfi/ n masc
Delfin Delphin

dogma /ˈdoɡ.ma/ /ˈdoɡ.mə/ n masc
Dogma

dol /ˈdɔɫ/ n masc
Trauer

doldre /ˈdɔɫ.dɾe/ /ˈdɔɫ.dɾə/ bal dol dolc doldran doldre o doler doldrem doldreu doldria doldrien doldries doldrà doldràs doldré doldríem doldríeu dolem dolen dolent doleu dolga dolguda dolgudes dolguem dolguen dolguera dolgueren dolgueres dolgues dolguessen dolguesses dolguessin dolguessis dolgueu dolgui dolguin dolguis dolgut dolguts dolgué dolguérem dolguéreu dolgués dolguéssem dolguésseu dolguéssim dolguéssiu dolguí dolia dolien dolies dols dolíem dolíeu eiv v.cent val v
weh tun

dolent /doˈɫen/ /duˈɫen/ adj
schlecht böse
Que fa el mal, que no és bo

dolor /doˈɫo/ /doˈɫoɾ/ /duˈɫo/ n
Leid Schmerz
Patiment, pena.
Schmerz
Símptoma que presenta el cos quan s'alteren els receptors nerviosos per avisar d'un perill o mal, produint una sensació desagradable.

dolorosament /do.ɫoˌɾo.zaˈmen/ /do.ɫoˌɾo.zaˈment/ /do.ɫoˌɾo.zəˈment/ /du.ɫuˌɾo.zəˈmen/ adv
schmerzhaft

dolç adj masc
süß lieblich

dolçor /doɫˈso/ /doɫˈsoɾ/ /duɫˈso/ n fem
Süße

domar /doˈma/ /doˈmaɾ/ /duˈma/ alg ant bal cent dom doma domada domades domaia domaien domaies domam domant domar domara domaran domarem domaren domares domareu domaria domarien domaries domariva domariven domarives domarà domaràs domaré domaríem domaríeu domarívem domaríveu domassen domasses domassin domassis domat domats domau domava domaven domaves domavi domavo dome domeguem domeguessa domeguessen domeguesses domegueu domegués domeguéssom domeguéssou domem domen domes domessa domessen domesses domessi domessin domessis domeu domi domin domis domo domos doms domà domàiem domàieu domàrem domàreu domàs domàssem domàsseu domàssim domàssiu domàvem domàvets domàveu domàvom domés doméssem domésseu doméssim doméssiu domí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
zähmen

dominar /do.miˈna/ /do.miˈnaɾ/ /du.miˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) domina dominada dominades dominam dominant dominar dominara dominaran dominarem dominaren dominares dominareu dominaria dominarien dominaries dominarà dominaràs dominaré dominaríem dominaríeu dominassen dominasses dominassin dominassis dominat dominats dominau dominava dominaven dominaves domine dominem dominen domines dominessen dominesses dominessin dominessis domineu domini dominin dominis domino dominà dominàrem dominàreu dominàs dominàssem dominàsseu dominàssim dominàssiu dominàvem dominàveu dominés dominéssem dominésseu dominéssim dominéssiu dominí domín occ sept val v
dominieren
(intransitiu) Tenir el poder, la supremacia.
(transitiu) Destacar per ultrapassar en alçària.

domini lingüístic n masc
sprachlichen Domäne

domàs /doˈmas/ /duˈmas/ n masc
Damast

domèstic /doˈmɛs.tik/ /duˈmɛs.tik/ adj masc
häuslich

dona /ˈdo.na/ /ˈdo.nə/ /ˈdɔ.na/ /ˈdɔ.nɔ/ /ˈdɔ.nə/ n fem
Frau Weib
Persona del sexe femení.
Muller, independentment de la situació legal.

donació /do.na.siˈo/ /do.nə.siˈo/ /du.nə.siˈo/ n fem
Spende

donar /doˈna/ /doˈnaɾ/ /duˈna/ alg bal bal (1) dar don donada donades donam donant donar donara donaran donarem donaren donares donareu donaria donarien donaries donarà donaràs donaré donaríem donaríeu donassen donasses donassin donassis donat donats donau donava donaven donaves done donem donen donessen donesses donessin donessis doneu doni donin donis dono donà donàrem donàreu donàs donàssem donàsseu donàssim donàssiu donàvem donàveu donés donéssem donésseu donéssim donéssiu doní dóna dónes occ sept val v
geben abgeben
Entregar de franc, regalar.

donzella /donˈze.ʎa/ /donˈze.ʎə/ /dunˈze.ʎə/ n fem
Meerfunker
Peix osteïcti de l'ordre dels perciformes i de la família dels làbrids (Coris julis).

dopamina /do.paˈmi.na/ /do.pəˈmi.nə/ /du.pəˈmi.nə/ n fem
Dopamin

dorayaki /do.ɾaˈja.ki/ n masc
Dorayaki

dormir /dorˈmi/ /doɾˈmi/ /doɾˈmiɾ/ /durˈmi/ /dɾuˈmiɾ/ alg bal dorm dorma dormen dormes dormi dormia dormida dormides dormien dormies dormiguem dormigueu dormim dormin dormint dormir dormira dormiran dormirem dormiren dormires dormireu dormiria dormirien dormiries dormirà dormiràs dormiré dormiríem dormiríeu dormis dormissen dormisses dormissin dormissis dormit dormits dormiu dormo dorms dormí dormíem dormíeu dormírem dormíreu dormís dormíssem dormísseu dormíssim dormíssiu occ sept val v
schlafen

dormitori /doɾ.miˈtɔ.ɾi/ /dur.miˈtɔ.ɾi/ n masc
Schlafzimmer

dos number
zwei

dos-cents /ˌdoˈsens/ number
zweihundert

dosi n fem
Dosis

dot /ˈdɔt/ n masc
Mitgift Aussteuer
Diners i béns aportats per la núvia en el seu contracte matrimonial.

dotze /ˈdo.d͡ze/ number
zwölf

dotzè /doˈd͡ze/ /doˈd͡zə/ /duˈd͡zɛ/ number
zwölfte
(ordinal) Que en l'ordre d'una sèrie ocupa la posició dotze.

drac n masc
Drache

dracma /ˈdɾaɡ.ma/ /ˈdɾaɡ.mə/ n fem
Drakme
Certa moneda de plata que corregué entre els grecs, i també entre els romans, i que valia quasi el mateix que un denari.

dragar /dɾaˈɣa/ /dɾaˈɣaɾ/ /dɾəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) drag draga dragada dragades dragam dragant dragar dragara dragaran dragarem dragaren dragares dragareu dragaria dragarien dragaries dragarà dragaràs dragaré dragaríem dragaríeu dragassen dragasses dragassin dragassis dragat dragats dragau dragava dragaven dragaves drago drague draguem draguen dragues draguessen draguesses draguessin draguessis dragueu dragui draguin draguis dragués draguéssem draguésseu draguéssim draguéssiu draguí dragà dragàrem dragàreu dragàs dragàssem dragàsseu dragàssim dragàssiu dragàvem dragàveu occ sept val v
ausbaggern
Treure sorra, fang, etc. del fons d'un riu.

dragona /dɾaˈɣo.na/ /dɾəˈɣo.nə/ n fem
Drachin

drama /ˈdɾa.ma/ /ˈdɾa.mə/ n masc
Drama

drap /ˈdɾap/ n masc
Tuch

drapaire /dɾaˈpaj.ɾe/ /dɾəˈpaj.ɾə/ n neut
Altwarenhändler

drassana /dɾaˈsa.na/ n fem
Werft

drecera /dɾeˈse.ɾa/ n masc
Abkürzung
Camí que, en contrast amb una altra ruta més principal, estalvia recorregut.

dret /ˈdɾet/ /ˈdɾət/ /ˈdɾɛt/ adj masc
rechts recht
Referent al cantó oposat a l'esquerre.
gerade
Que segueix una línia recta imaginària, sense torçar-se.
aufrecht
Situació d'una persona fent servir com a suport del propi pes els peus, dempeus.

dret /ˈdɾet/ /ˈdɾət/ /ˈdɾɛt/ n masc
Rechte Recht
Disciplina que estudia les lleis d'una regió o tema.
Recht recht
Justícia, qualitat de poder reclamar una possessió o servei.
Front
(hoquei sobre herba) Cara esquerra de la pala d'un estic, de forma plana, l'única amb què es pot tocar la bola.

dreta /ˈdɾe.ta/ /ˈdɾə.tə/ /ˈdɾɛ.tə/ n fem
Rechte
Costat dret.

droga /ˈdɾɔ.ɣa/ /ˈdɾɔ.ɣɔ/ /ˈdɾɔ.ɣə/ n fem
Droge

druida /ˈdɾuj.ða/ /ˈdɾuj.ðə/ /ˈdɾwi.ða/ n masc
Druide

duana /duˈa.na/ /duˈa.nə/ n fem
Zoll

dubni n masc
Dubnium

dubtar /dupˈta/ /dupˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) dubt dubta dubtada dubtades dubtam dubtant dubtar dubtara dubtaran dubtarem dubtaren dubtares dubtareu dubtaria dubtarien dubtaries dubtarà dubtaràs dubtaré dubtaríem dubtaríeu dubtassen dubtasses dubtassin dubtassis dubtat dubtats dubtau dubtava dubtaven dubtaves dubte dubtem dubten dubtes dubtessen dubtesses dubtessin dubtessis dubteu dubti dubtin dubtis dubto dubtà dubtàrem dubtàreu dubtàs dubtàssem dubtàsseu dubtàssim dubtàssiu dubtàvem dubtàveu dubtés dubtéssem dubtésseu dubtéssim dubtéssiu dubtí occ sept val v
zweifeln bezweifeln
(intransitiu) Trobar-se indecís, no saber prendre una decisió.

dubte /ˈdup.te/ /ˈdup.tə/ n masc
Zweifel

duc n masc
Uhu
Ocell pertanyent a la família dels estrígids (Bubo bubo).
Herzog
Persona que posseeix el títol nobiliari de duc.

ducat n masc
Dukat
(numismàtica) Moneda d'or originària de Venècia i adoptada per diversos països europeus.

duna /ˈdu.na/ /ˈdu.nə/ n fem
Düne

duodenal /du.o.ðeˈnaɫ/ /du.o.ðəˈnaɫ/ /du.u.ðəˈnaɫ/ adj
duodenal

duquessa /duˈke.sa/ /duˈkə.sə/ /duˈkɛ.sə/ n fem
Herzogin

dur /ˈdu/ /ˈduɾ/ adj masc
hart
De duresa, fort, difícil de ratllar, resistent.

dur /ˈdu/ /ˈduɾ/ bal du duc duem duen duent dueu duga duguem duguen duguera dugueren dugueres dugues duguessen duguesses duguessin duguessis dugueu dugui duguin duguis dugué duguérem duguéreu dugués duguéssem duguésseu duguéssim duguéssiu duguí duia duien duies duim duis duit duita duites duits dur duran durem dureu duria durien duries durà duràs duré duríem duríeu dus dut duta dutes duts duu duus dúiem dúieu occ val v
tragen
Portar amb les mans, a la butxaca, carregar amb el cos alguna cosa.

durant /duˈɾan/ /duˈɾant/ preposition
während

durar /duˈɾa/ /duˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) dur dura durada durades duram durant durar durara duraran durarem duraren durares durareu duraria durarien duraries durarà duraràs duraré duraríem duraríeu durassen durasses durassin durassis durat durats durau durava duraven duraves dure durem duren dures duressen duresses duressin duressis dureu duri durin duris duro durà duràrem duràreu duràs duràssem duràsseu duràssim duràssiu duràvem duràveu durés duréssem durésseu duréssim duréssiu durí occ sept val v
dauern

dutxa /ˈdu.t͡ʃa/ /ˈdu.t͡ʃɛ/ n fem
Dusche
Bany pres en una dutxa.

dàtil n masc
Dattel

dècada /ˈdɛ.ka.ða/ n fem
Jahrzehnt
Període de deu anys.

dèdal /ˈdɛ.ðaɫ/ /ˈdɛ.ðəɫ/ n masc
Irrgarten
Laberint com a joc.

dèspota /ˈdɛs.po.ta/ /ˈdɛs.po.tə/ /ˈdɛs.pu.tə/ n neut
Despot Despotin

déntol /ˈden.toɫ/ /ˈden.tuɫ/ n masc
Zahmbrassen

déu n masc
Gott Gottheit

díptic /ˈdip.tik/ n masc
Diptychon

dòcil /ˈdɔ.siɫ/ adj
folgsam gefügig
Que accepta les normes.

dòlar /ˈdɔ.ɫaɾ/ n masc
Dollar

dònut /ˈdɔ.nut/ n masc
Krapfen Berliner
Pastisset en forma de tor fet de massa de pasta fregida, normalment ensucrat o recobert de xocolata.

eben /ˈe.ben/ /ˈe.βən/ n masc
Ebenholz

ebenista /e.beˈnis.ta/ /e.beˈnis.te/ /ə.βəˈnis.tə/ n neut
Schreiner Tischler
Persona que treballa amb fustes fines.

eclipsi /eˈkɫip.si/ n masc
Finsternis Eklipse

eco /ˈɛ.ko/ /ˈɛ.ku/ n masc
Echo Widerhall

ecoansietat /ˌe.ko.an.si.eˈtat/ /ˌɛ.ko.ən.si.əˈtat/ /ˌɛ.ku.ən.si.əˈtat/ n fem
Öko-Angst

economia /e.ko.noˈmi.a/ /ə.ko.noˈmi.ə/ /ə.ku.nuˈmi.ə/ n fem
Wirtschaft Wirtschaftswissenschaft
Disciplina que tracta dels intercanvis comercials i l'estudi dels diners i les relacions que provoca.

economitzar /e.ko.no.miˈd͡za/ /e.ko.no.miˈza/ /e.ko.no.miˈzaɾ/ /ə.ko.no.miˈd͡za/ /ə.ku.nu.miˈd͡za/ alg ant bal cent economitz economitza economitzada economitzades economitzaia economitzaien economitzaies economitzam economitzant economitzar economitzara economitzaran economitzarem economitzaren economitzares economitzareu economitzaria economitzarien economitzaries economitzariva economitzariven economitzarives economitzarà economitzaràs economitzaré economitzaríem economitzaríeu economitzarívem economitzaríveu economitzassen economitzasses economitzassin economitzassis economitzat economitzats economitzau economitzava economitzaven economitzaves economitzavi economitzavo economitze economitzeguem economitzeguessa economitzeguessen economitzeguesses economitzegueu economitzegués economitzeguéssom economitzeguéssou economitzem economitzen economitzes economitzessa economitzessen economitzesses economitzessi economitzessin economitzessis economitzeu economitzi economitzin economitzis economitzo economitzos economitzs economitzà economitzàiem economitzàieu economitzàrem economitzàreu economitzàs economitzàssem economitzàsseu economitzàssim economitzàssiu economitzàvem economitzàvets economitzàveu economitzàvom economitzés economitzéssem economitzésseu economitzéssim economitzéssiu economitzí eiv n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
ökonomisieren

ecoturisme n masc
Ecotourismus

edat /eˈðat/ n fem
Alter
Temps transcorregut des del començament de la vida d'una persona.
Zeit Alter
Període de temps determinat pels historiadors per tal de concretar aquests estudis.

edició /e.ði.siˈo/ /ə.ði.siˈo/ n fem
Ausgabe

edicte /eˈðik.te/ /əˈðik.tə/ n masc
Edikt

edifici /e.ðiˈfi.si/ n masc
Gebäude Bau

editor /e.ðiˈto/ /e.ðiˈtoɾ/ /ə.ðiˈto/ n masc
Herausgeber
Persona d'una editorial o d'una empresa periodística que dirigeix els continguts.
Editor
(informàtica) Programa per crear i modificar fitxers, especialment de fitxers de text.

educació /e.ðu.ka.siˈo/ n fem
Ausbildung Unterricht
Procés pel qual s'aprenen conceptes, hàbits o valors que ajuden a establir una base cultural i una correcta socialització.

educació religiosa n fem
Religionspädagogik

educat /e.ðuˈkat/ /ə.ðuˈkat/ adj masc
höflich

efecte /eˈfɛk.te/ /əˈfɛk.tə/ n masc
Auswirkung

efecte hivernacle n masc
Treibhauseffekt

efectuar /e.fek.tuˈa/ /e.fek.tuˈaɾ/ /ə.fək.tuˈa/ alg bal efectua efectuada efectuades efectuam efectuant efectuar efectuara efectuaran efectuarem efectuaren efectuares efectuareu efectuaria efectuarien efectuaries efectuarà efectuaràs efectuaré efectuaríem efectuaríeu efectuassen efectuasses efectuassin efectuassis efectuat efectuats efectuau efectuava efectuaven efectuaves efectue efectuem efectuen efectues efectuessen efectuesses efectuessin efectuessis efectueu efectuo efectuu efectuà efectuàrem efectuàreu efectuàs efectuàssem efectuàsseu efectuàssim efectuàssiu efectuàvem efectuàveu efectués efectuéssem efectuésseu efectuéssim efectuéssiu efectuí efectuï efectuïn efectuïs eiv nota 1 occ sept v.cent val v
vollbringen

eficiència /e.fi.siˈɛn.si.a/ /ə.fi.siˈɛn.si.ə/ n fem
Effizienz
Relació entre els resultats obtinguts i els recursos utilitzats.

eficàcia /e.fiˈka.si.a/ /ə.fiˈka.si.ə/ n fem
Wirksamkeit

efímer /eˈfi.meɾ/ /əˈfi.mər/ adj masc
kurzlebig
De duració molt breu.

egipci /eˈʒip.si/ /əˈʒip.si/ egípcia adj masc
ägyptisch
Relatiu o pertanyent a Egipte o la seva llengua.

egipci /eˈʒip.si/ /əˈʒip.si/ n masc
Ägypter
Persona que habita o és originària d'Egipte.
Ägyptisch
(masculí singular) Llengua afroasiàtica parlada a l'Antic Egipte.

eglefí /e.ɣɫeˈfi/ /ə.ɣɫəˈfi/ n masc
Schellfisch

egocentrisme /e.ɣo.senˈtɾiz.me/ /ə.ɣo.sənˈtɾiz.mə/ /ə.ɣu.sənˈtɾiz.mə/ n masc
Egozentrismus

egocèntric /e.ɣoˈsɛn.tɾik/ /ə.ɣoˈsɛn.tɾik/ /ə.ɣuˈsɛn.tɾik/ adj masc
egozentrisch

egoisme /e.ɣoˈiz.me/ /ə.ɣoˈiz.mə/ /ə.ɣuˈiz.mə/ n masc
Egoismus

egoista /e.ɣoˈis.ta/ /e.ɣoˈis.te/ /ə.ɣoˈis.tə/ /ə.ɣuˈis.tə/ adj
egoistisch

egua /ˈe.ɣwa/ /ˈɛ.ɣwə/ n fem
Stute

eina /ˈej.na/ /ˈəj.nə/ /ˈɛj.nə/ n fem
Werkzeug Mittel
Qualsevol objecte que ajuda a realitzar alguna tasca.

einsteini /əjnsˈtɛj.ni/ n masc
Einsteinium

eix /ˈejʃ/ n masc
Achse
Línia imaginària al voltant de la qual es produeix un moviment rotatori.
Welle
Barra a la qual va unit un mecanisme que efectua girs.

eixam /ejˈʃam/ /eˈʃam/ /əˈʃam/ n masc
Schwarm

eixamplar /aj.ʃamˈpɫa/ /e.ʃamˈpɫa/ /ej.ʃamˈpɫa/ /ej.ʃamˈpɫaɾ/ /ə.ʃəmˈpɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) eixampl eixampla eixamplada eixamplades eixamplam eixamplant eixamplar eixamplara eixamplaran eixamplarem eixamplaren eixamplares eixamplareu eixamplaria eixamplarien eixamplaries eixamplarà eixamplaràs eixamplaré eixamplaríem eixamplaríeu eixamplassen eixamplasses eixamplassin eixamplassis eixamplat eixamplats eixamplau eixamplava eixamplaven eixamplaves eixample eixamplem eixamplen eixamples eixamplessen eixamplesses eixamplessin eixamplessis eixampleu eixampli eixamplin eixamplis eixamplo eixamplà eixamplàrem eixamplàreu eixamplàs eixamplàssem eixamplàsseu eixamplàssim eixamplàssiu eixamplàvem eixamplàveu eixamplés eixampléssem eixamplésseu eixampléssim eixampléssiu eixamplí occ sept val v
erweitern

eixarm /ejˈʃarm/ /ejˈʃaɾm/ /eˈʃaɾm/ /əˈʃarm/ n masc
Zauberspruch

eixir /ejˈʃi/ /ejˈʃiɾ/ /eˈʃi/ /iˈʃi/ /əˈʃi/ alg bal eixia eixida eixides eixien eixies eixiguem eixigueu eixim eixint eixir eixiran eixirem eixiren eixires eixireu eixiria eixirien eixiries eixirà eixiràs eixiré eixiríem eixiríeu eixissin eixissis eixit eixits eixiu eixí eixíem eixíeu eixírem eixíreu eixís eixíssim eixíssiu isc isca isquem isquen isquera isqueren isqueres isques isquessen isquesses isqueu isqué isquérem isquéreu isqués isquéssem isquésseu isquí ix ixen ixes ixi ixin ixis ixo n-occ occ sept val v
hinausgehen

eixugacabells /e.ʃu.ɣa.kaˈβeʎʃ/ /ej.ʃu.ɣa.kaˈbeʎs/ /ej.ʃu.ɣa.kaˈβeʎs/ /ə.ʃu.ɣə.kəˈbəʎs/ /ə.ʃu.ɣə.kəˈbɛʎs/ n masc
Föhn

eixut /ejˈʃut/ /eˈʃut/ /əˈʃut/ eixuta adj masc
trocken
Sense humitat després de treure'n el líquid.

ejacular /e.d͡ʒa.kuˈɫa/ /e.d͡ʒa.kuˈɫaɾ/ /e.ʒa.kuˈɫa/ /ə.ʒə.kuˈɫa/ alg ant bal cent eiv ejacul ejacula ejaculada ejaculades ejaculaia ejaculaien ejaculaies ejaculam ejaculant ejacular ejaculara ejacularan ejacularem ejacularen ejaculares ejaculareu ejacularia ejacularien ejacularies ejaculariva ejaculariven ejacularives ejacularà ejacularàs ejacularé ejacularíem ejacularíeu ejacularívem ejacularíveu ejaculassen ejaculasses ejaculassin ejaculassis ejaculat ejaculats ejaculau ejaculava ejaculaven ejaculaves ejaculavi ejaculavo ejacule ejaculeguem ejaculeguessa ejaculeguessen ejaculeguesses ejaculegueu ejaculegués ejaculeguéssom ejaculeguéssou ejaculem ejaculen ejacules ejaculessa ejaculessen ejaculesses ejaculessi ejaculessin ejaculessis ejaculeu ejaculi ejaculin ejaculis ejaculo ejaculos ejaculs ejaculà ejaculàiem ejaculàieu ejaculàrem ejaculàreu ejaculàs ejaculàssem ejaculàsseu ejaculàssim ejaculàssiu ejaculàvem ejaculàvets ejaculàveu ejaculàvom ejaculés ejaculéssem ejaculésseu ejaculéssim ejaculéssiu ejaculí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
ejakulieren

el pro i el contra n masc
Für und Wider

elecció /e.ɫek.siˈo/ n fem
Wahl

electricitat /e.ɫek.tɾi.siˈtat/ n fem
Elektrizität

electritzar /e.ɫek.tɾiˈd͡za/ /e.ɫek.tɾiˈza/ /e.ɫek.tɾiˈzaɾ/ /ə.ɫək.tɾiˈd͡za/ alg ant bal cent eiv electritz electritza electritzada electritzades electritzaia electritzaien electritzaies electritzam electritzant electritzar electritzara electritzaran electritzarem electritzaren electritzares electritzareu electritzaria electritzarien electritzaries electritzariva electritzariven electritzarives electritzarà electritzaràs electritzaré electritzaríem electritzaríeu electritzarívem electritzaríveu electritzassen electritzasses electritzassin electritzassis electritzat electritzats electritzau electritzava electritzaven electritzaves electritzavi electritzavo electritze electritzeguem electritzeguessa electritzeguessen electritzeguesses electritzegueu electritzegués electritzeguéssom electritzeguéssou electritzem electritzen electritzes electritzessa electritzessen electritzesses electritzessi electritzessin electritzessis electritzeu electritzi electritzin electritzis electritzo electritzos electritzs electritzà electritzàiem electritzàieu electritzàrem electritzàreu electritzàs electritzàssem electritzàsseu electritzàssim electritzàssiu electritzàvem electritzàvets electritzàveu electritzàvom electritzés electritzéssem electritzésseu electritzéssim electritzéssiu electritzí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
elektrifizieren

electrocardiograma /eˌɫek.tɾo.kaɾ.ði.oˈɣɾa.ma/ /əˌɫɛk.tɾo.kəɾ.ði.oˈɣɾa.mə/ /əˌɫɛk.tɾu.kər.di.uˈɣɾa.mə/ /əˌɫɛk.tɾu.kər.ði.uˈɣɾa.mə/ n masc
Elektrokardiogramm

electrònica /e.ɫekˈtɾɔ.ni.ka/ n fem
Elektronik

electró /e.ɫekˈtɾo/ n masc
Elektron

elefant /e.ɫeˈfan/ /ə.ɫəˈfan/ /ə.ɫəˈfant/ n masc
Elefant Elefantin
Família de grans mamífers terrestres de l'ordre dels proboscidis. Es caracteritza per ser d'enormes dimensions, tenir una gran trompa i en algunes espècies per les enormes dimensions dels ullals corbs que sobresurten de la boca.

elegant /e.ɫeˈɣan/ /e.ɫeˈɣant/ /ə.ɫəˈɣan/ /ə.ɫəˈɣant/ adj
elegant

elegia /e.ɫeˈd͡ʒi.a/ /e.ɫeˈʒi.a/ /ə.ɫəˈʒi.ə/ n fem
Elegie

elegir /e.ɫeˈd͡ʒi/ /e.ɫeˈd͡ʒiɾ/ /ə.ɫəˈʒi/ bal elegeix elegeixen elegeixes elegeixi elegeixin elegeixis elegeixo elegesc elegesqui elegesquin elegesquis elegia elegida elegides elegien elegies elegiguem elegigueu elegim elegint elegir elegira elegiran elegirem elegiren elegires elegireu elegiria elegirien elegiries elegirà elegiràs elegiré elegiríem elegiríeu elegisc elegisca elegisquen elegisques elegissen elegisses elegissin elegissis elegit elegits elegiu elegix elegixen elegixes elegixo elegí elegíem elegíeu elegírem elegíreu elegís elegíssem elegísseu elegíssim elegíssiu n-occ occ sept val v
wählen
Nomenar algú per elecció per a un càrrec o dignitat.

elegíac /e.ɫeˈd͡ʒi.ak/ /e.ɫeˈʒi.ak/ /ə.ɫəˈʒi.ək/ adj masc
elegisch
De l'elegia, de la mateixa naturalesa.

element /e.ɫeˈmen/ /e.ɫeˈment/ /ə.ɫəˈmen/ /ə.ɫəˈment/ n masc
Element
Cosa que reunida o combinada amb d’altres en forma una de més complexa.
(química) Substància que no pot ésser descomposta en altres substàncies més simples.

element químic n masc
chemisches Element

eliminació de cares posteriors n fem
Rückseiten-Entfernung

elit /eˈɫit/ /əˈɫit/ n fem
Elite Spitzengruppe

ell /ˈɛʎ/ pronoun
er

ella /ˈe.ʎa/ /ˈɛ.ʎə/ pronoun
sie

elles /ˈe.ʎes/ /ˈe.ʎəs/ /ˈɛ.ʎəs/ pronoun
sie

elli /ˈe.ʎi/ pronoun
sier

ells /ˈeʎs/ /ˈeʎʃ/ /ˈɛʎs/ pronoun
sie

elm /ˈɛɫm/ n masc
Helm

eloqüència /e.ɫoˈkwɛn.si.a/ /ə.ɫuˈkwɛn.si.ə/ n fem
Eloquenz

el·lipse /eɫˈɫip.se/ /eˈɫip.se/ /əɫˈɫip.sə/ /əˈɫip.sə/ n fem
Ellipse

el·lipsi /eɫˈɫip.si/ /eˈɫip.si/ /əɫˈɫip.si/ /əˈɫip.si/ n fem
Ellipse

emancipació /e.man.si.pa.siˈo/ /ə.mən.si.pə.siˈo/ n fem
Emanzipation

emascular /e.mas.kuˈɫa/ /e.mas.kuˈɫaɾ/ /ə.məs.kuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) emascul emascula emasculada emasculades emasculam emasculant emascular emasculara emascularan emascularem emascularen emasculares emasculareu emascularia emascularien emascularies emascularà emascularàs emascularé emascularíem emascularíeu emasculassen emasculasses emasculassin emasculassis emasculat emasculats emasculau emasculava emasculaven emasculaves emascule emasculem emasculen emascules emasculessen emasculesses emasculessin emasculessis emasculeu emasculi emasculin emasculis emasculo emasculà emasculàrem emasculàreu emasculàs emasculàssem emasculàsseu emasculàssim emasculàssiu emasculàvem emasculàveu emasculés emasculéssem emasculésseu emasculéssim emasculéssiu emasculí occ sept val v
entmannen

embarbussament /em.baɾ.βu.saˈmen/ /əm.bər.bu.səˈmen/ n masc
Zungenbrecher
Joc de paraules amb dificultat de pronúncia basant-se en la similitud dels sons que contenen.

embarcació /em.baɾ.ka.siˈo/ n fem
Schiff

embaràs /em.baˈɾas/ /əm.bəˈɾas/ n masc
Schwangerschaft
Estat de la dona prenyada.

embassament /em.ba.saˈmen/ /em.ba.saˈment/ /əm.bə.səˈmen/ /əm.bə.səˈment/ n masc
Stausee

embellir /am.baˈʎi/ /am.beˈʎi/ /am.beˈʎiɾ/ /em.beˈʎi/ /em.beˈʎiɾ/ /əm.bəˈʎi/ bal embelleix embelleixen embelleixes embelleixi embelleixin embelleixis embelleixo embellesc embellesqui embellesquin embellesquis embellia embellida embellides embellien embellies embelliguem embelligueu embellim embellint embellir embellira embelliran embellirem embelliren embellires embellireu embelliria embellirien embelliries embellirà embelliràs embelliré embelliríem embelliríeu embellisc embellisca embellisquen embellisques embellissen embellisses embellissin embellissis embellit embellits embelliu embellix embellixen embellixes embellixo embellí embellíem embellíeu embellírem embellíreu embellís embellíssem embellísseu embellíssim embellíssiu n-occ occ sept val v
verschönern
Fer tornar bell; adornar.

embenar /am.beˈna/ /am.beˈnaɾ/ /em.beˈna/ /em.beˈnaɾ/ alg ant bal cent eiv embena embenada embenades embenaia embenaien embenaies embenam embenant embenar embenara embenaran embenarem embenaren embenares embenareu embenaria embenarien embenaries embenariva embenariven embenarives embenarà embenaràs embenaré embenaríem embenaríeu embenarívem embenaríveu embenassen embenasses embenassin embenassis embenat embenats embenau embenava embenaven embenaves embenavi embenavo embene embeneguem embeneguessa embeneguessen embeneguesses embenegueu embenegués embeneguéssom embeneguéssou embenem embenen embenes embenessa embenessen embenesses embenessi embenessin embenessis embeneu embeni embenin embenis embeno embenos embenà embenàiem embenàieu embenàrem embenàreu embenàs embenàssem embenàsseu embenàssim embenàssiu embenàvem embenàvets embenàveu embenàvom embenés embenéssem embenésseu embenéssim embenéssiu embení embèn n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
verbinden

emblanquir /am.bɫaŋˈki/ /em.bɫaŋˈki/ /em.bɫaŋˈkiɾ/ /əm.bɫəŋˈki/ bal emblanqueix emblanqueixen emblanqueixes emblanqueixi emblanqueixin emblanqueixis emblanqueixo emblanquesc emblanquesqui emblanquesquin emblanquesquis emblanquia emblanquida emblanquides emblanquien emblanquies emblanquiguem emblanquigueu emblanquim emblanquint emblanquir emblanquira emblanquiran emblanquirem emblanquiren emblanquires emblanquireu emblanquiria emblanquirien emblanquiries emblanquirà emblanquiràs emblanquiré emblanquiríem emblanquiríeu emblanquisc emblanquisca emblanquisquen emblanquisques emblanquissen emblanquisses emblanquissin emblanquissis emblanquit emblanquits emblanquiu emblanquix emblanquixen emblanquixes emblanquixo emblanquí emblanquíem emblanquíeu emblanquírem emblanquíreu emblanquís emblanquíssem emblanquísseu emblanquíssim emblanquíssiu n-occ occ sept val v
weiß machen

emblema /emˈbɫe.ma/ /əmˈbɫɛ.mə/ n masc
Emblem

embolic /am.boˈɫik/ /em.boˈɫik/ /əm.boˈɫik/ /əm.buˈɫik/ n masc
Labyrinth
Qualsevol tipus de complicació.

embossar /em.boˈsa/ /em.boˈsaɾ/ /əm.boˈsa/ /əm.buˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) embossa embossada embossades embossam embossant embossar embossara embossaran embossarem embossaren embossares embossareu embossaria embossarien embossaries embossarà embossaràs embossaré embossaríem embossaríeu embossassen embossasses embossassin embossassis embossat embossats embossau embossava embossaven embossaves embosse embossem embossen embosses embossessen embossesses embossessin embossessis embosseu embossi embossin embossis embosso embossà embossàrem embossàreu embossàs embossàssem embossàsseu embossàssim embossàssiu embossàvem embossàveu embossés embosséssem embossésseu embosséssim embosséssiu embossí embós occ sept val v
verstopfen
Matèria acumulada, obstruir un conducte.
Un obstacle, un excés de vehicles, obstruir una via de circulació.

embragatge /em.bɾaˈɣa.d͡ʒe/ n masc
Kupplung Kupplungspedal

embriac /em.bɾiˈak/ embriaga adj masc
betrunken

embriac /em.bɾiˈak/ n masc
Trinker

embriagar /em.bɾi.aˈɣa/ /em.bɾi.aˈɣaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) embriag embriaga embriagada embriagades embriagam embriagant embriagar embriagara embriagaran embriagarem embriagaren embriagares embriagareu embriagaria embriagarien embriagaries embriagarà embriagaràs embriagaré embriagaríem embriagaríeu embriagassen embriagasses embriagassin embriagassis embriagat embriagats embriagau embriagava embriagaven embriagaves embriago embriague embriaguem embriaguen embriagues embriaguessen embriaguesses embriaguessin embriaguessis embriagueu embriagui embriaguin embriaguis embriagués embriaguéssem embriaguésseu embriaguéssim embriaguéssiu embriaguí embriagà embriagàrem embriagàreu embriagàs embriagàssem embriagàsseu embriagàssim embriagàssiu embriagàvem embriagàveu occ sept val v
berauschen
Pertorbar les facultats a causa de la ingestió de begudes alcohòliques.

embriaguesa /em.bɾi.aˈɣe.za/ /əm.bɾi.əˈɣə.zə/ /əm.bɾi.əˈɣɛ.zə/ n fem
Rausch

embridar /em.bɾiˈða/ /em.bɾiˈðaɾ/ /əm.bɾiˈða/ alg ant bal cent eiv embrid embrida embridada embridades embridaia embridaien embridaies embridam embridant embridar embridara embridaran embridarem embridaren embridares embridareu embridaria embridarien embridaries embridariva embridariven embridarives embridarà embridaràs embridaré embridaríem embridaríeu embridarívem embridaríveu embridassen embridasses embridassin embridassis embridat embridats embridau embridava embridaven embridaves embridavi embridavo embride embrideguem embrideguessa embrideguessen embrideguesses embridegueu embridegués embrideguéssom embrideguéssou embridem embriden embrides embridessa embridessen embridesses embridessi embridessin embridessis embrideu embridi embridin embridis embrido embridos embrids embridà embridàiem embridàieu embridàrem embridàreu embridàs embridàssem embridàsseu embridàssim embridàssiu embridàvem embridàvets embridàveu embridàvom embridés embridéssem embridésseu embridéssim embridéssiu embridí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
aufzäumen

embruixar /am.bɾujˈʃa/ /em.bɾujˈʃa/ /em.bɾujˈʃaɾ/ /em.bɾuˈʃa/ /əm.bɾuˈʃa/ alg ant bal cent eiv embruix embruixa embruixada embruixades embruixaia embruixaien embruixaies embruixam embruixant embruixar embruixara embruixaran embruixarem embruixaren embruixares embruixareu embruixaria embruixarien embruixaries embruixariva embruixariven embruixarives embruixarà embruixaràs embruixaré embruixaríem embruixaríeu embruixarívem embruixaríveu embruixassen embruixasses embruixassin embruixassis embruixat embruixats embruixau embruixava embruixaven embruixaves embruixavi embruixavo embruixe embruixeguem embruixeguessa embruixeguessen embruixeguesses embruixegueu embruixegués embruixeguéssom embruixeguéssou embruixem embruixen embruixes embruixessa embruixessen embruixesses embruixessi embruixessin embruixessis embruixeu embruixi embruixin embruixis embruixo embruixos embruixs embruixà embruixàiem embruixàieu embruixàrem embruixàreu embruixàs embruixàssem embruixàsseu embruixàssim embruixàssiu embruixàvem embruixàvets embruixàveu embruixàvom embruixés embruixéssem embruixésseu embruixéssim embruixéssiu embruixí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
verhexen

embut /amˈbut/ /emˈbut/ /əmˈbut/ n masc
Trichter
Estri amb forma de con buit invertit acabat amb un tub al seu vèrtex, que s'empra per transvasar líquids dins d'un recipient de boca estreta.

emergir /e.merˈd͡ʒi/ /e.meɾˈd͡ʒi/ /e.meɾˈd͡ʒiɾ/ /ə.mərˈʒi/ alg ant bal centr eiv emergeix emergeixa emergeixen emergeixes emergeixi emergeixin emergeixis emergeixo emergeixs emergesc emergesca emergesquen emergesques emergesqui emergesquin emergesquis emergia emergida emergides emergien emergies emergiguem emergiguera emergigueren emergigueres emergiguessen emergiguesses emergiguessin emergiguessis emergigueu emergigueva emergigueven emergigueves emergigué emergiguérem emergiguéreu emergigués emergiguéssem emergiguésseu emergiguéssim emergiguéssiu emergiguévem emergiguéveu emergim emergint emergir emergira emergiran emergirem emergiren emergires emergireu emergiria emergirien emergiries emergiriva emergiriven emergirives emergirà emergiràs emergiré emergiríem emergiríeu emergirívem emergiríveu emergisc emergisca emergisco emergiscos emergisquem emergisquen emergisques emergisqueu emergissa emergissen emergisses emergissi emergissin emergissis emergist emergit emergits emergiu emergiva emergiven emergives emergix emergixa emergixen emergixes emergixi emergixin emergixis emergixo emergixos emergí emergíem emergíets emergíeu emergírem emergíreu emergís emergíscon emergíssem emergísseu emergíssim emergíssiu emergíssom emergíssou emergívem emergíveu emergíxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
auftauchen

emergència /e.meɾˈd͡ʒɛn.si.a/ /ə.mərˈʒɛn.si.ə/ n fem
Not
Situació de risc immediat que demana una actuació urgent.

emfasitzar /eɱ.fa.ziˈd͡za/ /eɱ.fa.ziˈza/ /eɱ.fa.ziˈzaɾ/ /əɱ.fə.ziˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) emfasitz emfasitza emfasitzada emfasitzades emfasitzam emfasitzant emfasitzar emfasitzara emfasitzaran emfasitzarem emfasitzaren emfasitzares emfasitzareu emfasitzaria emfasitzarien emfasitzaries emfasitzarà emfasitzaràs emfasitzaré emfasitzaríem emfasitzaríeu emfasitzassen emfasitzasses emfasitzassin emfasitzassis emfasitzat emfasitzats emfasitzau emfasitzava emfasitzaven emfasitzaves emfasitze emfasitzem emfasitzen emfasitzes emfasitzessen emfasitzesses emfasitzessin emfasitzessis emfasitzeu emfasitzi emfasitzin emfasitzis emfasitzo emfasitzà emfasitzàrem emfasitzàreu emfasitzàs emfasitzàssem emfasitzàsseu emfasitzàssim emfasitzàssiu emfasitzàvem emfasitzàveu emfasitzés emfasitzéssem emfasitzésseu emfasitzéssim emfasitzéssiu emfasitzí occ sept val v
betonen

emfiteuta /eɱ.fiˈtɛw.ta/ /eɱ.fiˈtɛw.tɛ/ /əɱ.fiˈtɛw.tə/ n neut
Erbpächter

emigració /e.mi.ɣɾa.siˈo/ /ə.mi.ɣɾə.siˈo/ n fem
Auswanderung

eminència /e.miˈnɛn.si.a/ /ə.miˈnɛn.si.ə/ n fem
Eminenz
Tractament de respecte per adreçar-se a un cardenal.
Erhebung
Petita elevació darrere situat darrere la pituïtària.

emmalaltir /em.ma.ɫaɫˈti/ /em.ma.ɫaɫˈtiɾ/ bal emmalalteix emmalalteixen emmalalteixes emmalalteixi emmalalteixin emmalalteixis emmalalteixo emmalaltesc emmalaltesqui emmalaltesquin emmalaltesquis emmalaltia emmalaltida emmalaltides emmalaltien emmalalties emmalaltiguem emmalaltigueu emmalaltim emmalaltint emmalaltir emmalaltira emmalaltiran emmalaltirem emmalaltiren emmalaltires emmalaltireu emmalaltiria emmalaltirien emmalaltiries emmalaltirà emmalaltiràs emmalaltiré emmalaltiríem emmalaltiríeu emmalaltisc emmalaltisca emmalaltisquen emmalaltisques emmalaltissen emmalaltisses emmalaltissin emmalaltissis emmalaltit emmalaltits emmalaltiu emmalaltix emmalaltixen emmalaltixes emmalaltixo emmalaltí emmalaltíem emmalaltíeu emmalaltírem emmalaltíreu emmalaltís emmalaltíssem emmalaltísseu emmalaltíssim emmalaltíssiu n-occ occ sept val v
erkranken
Fer caure malalt.
Caure malalt.

emmarcar /em.marˈka/ /em.maɾˈka/ /em.maɾˈkaɾ/ /əm.mərˈka/ alg ant bal cent eiv emmarc emmarca emmarcada emmarcades emmarcaia emmarcaien emmarcaies emmarcam emmarcant emmarcar emmarcara emmarcaran emmarcarem emmarcaren emmarcares emmarcareu emmarcaria emmarcarien emmarcaries emmarcariva emmarcariven emmarcarives emmarcarà emmarcaràs emmarcaré emmarcaríem emmarcaríeu emmarcarívem emmarcaríveu emmarcassen emmarcasses emmarcassin emmarcassis emmarcat emmarcats emmarcau emmarcava emmarcaven emmarcaves emmarcavi emmarcavo emmarco emmarcos emmarcà emmarcàiem emmarcàieu emmarcàrem emmarcàreu emmarcàs emmarcàssem emmarcàsseu emmarcàssim emmarcàssiu emmarcàvem emmarcàvets emmarcàveu emmarcàvom emmarque emmarqueguem emmarqueguessa emmarqueguessen emmarqueguesses emmarquegueu emmarquegués emmarqueguéssom emmarqueguéssou emmarquem emmarquen emmarques emmarquessa emmarquessen emmarquesses emmarquessi emmarquessin emmarquessis emmarqueu emmarqui emmarquin emmarquis emmarqués emmarquéssem emmarquésseu emmarquéssim emmarquéssiu emmarquí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
einrahmen

emmetzinar /em.me.d͡ziˈnaɾ/ /em.med.ziˈna/ /əm.məd.ziˈna/ alg ant bal cent eiv emmetzina emmetzinada emmetzinades emmetzinaia emmetzinaien emmetzinaies emmetzinam emmetzinant emmetzinar emmetzinara emmetzinaran emmetzinarem emmetzinaren emmetzinares emmetzinareu emmetzinaria emmetzinarien emmetzinaries emmetzinariva emmetzinariven emmetzinarives emmetzinarà emmetzinaràs emmetzinaré emmetzinaríem emmetzinaríeu emmetzinarívem emmetzinaríveu emmetzinassen emmetzinasses emmetzinassin emmetzinassis emmetzinat emmetzinats emmetzinau emmetzinava emmetzinaven emmetzinaves emmetzinavi emmetzinavo emmetzine emmetzineguem emmetzineguessa emmetzineguessen emmetzineguesses emmetzinegueu emmetzinegués emmetzineguéssom emmetzineguéssou emmetzinem emmetzinen emmetzines emmetzinessa emmetzinessen emmetzinesses emmetzinessi emmetzinessin emmetzinessis emmetzineu emmetzini emmetzinin emmetzinis emmetzino emmetzinos emmetzinà emmetzinàiem emmetzinàieu emmetzinàrem emmetzinàreu emmetzinàs emmetzinàssem emmetzinàsseu emmetzinàssim emmetzinàssiu emmetzinàvem emmetzinàvets emmetzinàveu emmetzinàvom emmetzinés emmetzinéssem emmetzinésseu emmetzinéssim emmetzinéssiu emmetziní emmetzín n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
vergiften

emoció /e.mo.siˈo/ /ə.mo.siˈo/ /ə.mu.siˈo/ n fem
Gefühl Emotion

emoji /eˈmɔ.d͡ʒi/ /eˈmɔ.ʒi/ /əˈmɔ.ʒi/ n masc
Emoji

empaitar /em.pajˈta/ /em.pajˈtaɾ/ /əm.pəjˈta/ alg ant bal cent eiv empait empaita empaitada empaitades empaitaia empaitaien empaitaies empaitam empaitant empaitar empaitara empaitaran empaitarem empaitaren empaitares empaitareu empaitaria empaitarien empaitaries empaitariva empaitariven empaitarives empaitarà empaitaràs empaitaré empaitaríem empaitaríeu empaitarívem empaitaríveu empaitassen empaitasses empaitassin empaitassis empaitat empaitats empaitau empaitava empaitaven empaitaves empaitavi empaitavo empaite empaiteguem empaiteguessa empaiteguessen empaiteguesses empaitegueu empaitegués empaiteguéssom empaiteguéssou empaitem empaiten empaites empaitessa empaitessen empaitesses empaitessi empaitessin empaitessis empaiteu empaiti empaitin empaitis empaito empaitos empaits empaità empaitàiem empaitàieu empaitàrem empaitàreu empaitàs empaitàssem empaitàsseu empaitàssim empaitàssiu empaitàvem empaitàvets empaitàveu empaitàvom empaités empaitéssem empaitésseu empaitéssim empaitéssiu empaití n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
verfolgen, jagen

empalar /em.paˈɫa/ /em.paˈɫaɾ/ /əm.pəˈɫa/ alg ant bal cent eiv empal empala empalada empalades empalaia empalaien empalaies empalam empalant empalar empalara empalaran empalarem empalaren empalares empalareu empalaria empalarien empalaries empalariva empalariven empalarives empalarà empalaràs empalaré empalaríem empalaríeu empalarívem empalaríveu empalassen empalasses empalassin empalassis empalat empalats empalau empalava empalaven empalaves empalavi empalavo empale empaleguem empaleguessa empaleguessen empaleguesses empalegueu empalegués empaleguéssom empaleguéssou empalem empalen empales empalessa empalessen empalesses empalessi empalessin empalessis empaleu empali empalin empalis empalo empalos empals empalà empalàiem empalàieu empalàrem empalàreu empalàs empalàssem empalàsseu empalàssim empalàssiu empalàvem empalàvets empalàveu empalàvom empalés empaléssem empalésseu empaléssim empaléssiu empalí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
aufspießen
Clavar algú en un pal per l'anus.

empassar /em.paˈsa/ /em.paˈsaɾ/ /əm.pəˈsa/ alg ant bal cent eiv empassa empassada empassades empassaia empassaien empassaies empassam empassant empassar empassara empassaran empassarem empassaren empassares empassareu empassaria empassarien empassaries empassariva empassariven empassarives empassarà empassaràs empassaré empassaríem empassaríeu empassarívem empassaríveu empassassen empassasses empassassin empassassis empassat empassats empassau empassava empassaven empassaves empassavi empassavo empasse empasseguem empasseguessa empasseguessen empasseguesses empassegueu empassegués empasseguéssom empasseguéssou empassem empassen empasses empassessa empassessen empassesses empassessi empassessin empassessis empasseu empassi empassin empassis empasso empassos empassà empassàiem empassàieu empassàrem empassàreu empassàs empassàssem empassàsseu empassàssim empassàssiu empassàvem empassàvets empassàveu empassàvom empassés empasséssem empassésseu empasséssim empasséssiu empassí empàs n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
schlucken

empatia /em.paˈti.a/ /əm.pəˈti.ə/ n fem
Empathie تَعَاطُف‎

empeltar /em.peɫˈta/ /em.peɫˈtaɾ/ /əm.pəɫˈta/ alg ant bal cent eiv empelt empelta empeltada empeltades empeltaia empeltaien empeltaies empeltam empeltant empeltar empeltara empeltaran empeltarem empeltaren empeltares empeltareu empeltaria empeltarien empeltaries empeltariva empeltariven empeltarives empeltarà empeltaràs empeltaré empeltaríem empeltaríeu empeltarívem empeltaríveu empeltassen empeltasses empeltassin empeltassis empeltat empeltats empeltau empeltava empeltaven empeltaves empeltavi empeltavo empelte empelteguem empelteguessa empelteguessen empelteguesses empeltegueu empeltegués empelteguéssom empelteguéssou empeltem empelten empeltes empeltessa empeltessen empeltesses empeltessi empeltessin empeltessis empelteu empelti empeltin empeltis empelto empeltos empelts empeltà empeltàiem empeltàieu empeltàrem empeltàreu empeltàs empeltàssem empeltàsseu empeltàssim empeltàssiu empeltàvem empeltàvets empeltàveu empeltàvom empeltés empeltéssem empeltésseu empeltéssim empeltéssiu empeltí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
pfropfen

empentar /em.penˈta/ /em.penˈtaɾ/ /əm.pənˈta/ alg ant bal cent eiv empent empenta empentada empentades empentaia empentaien empentaies empentam empentant empentar empentara empentaran empentarem empentaren empentares empentareu empentaria empentarien empentaries empentariva empentariven empentarives empentarà empentaràs empentaré empentaríem empentaríeu empentarívem empentaríveu empentassen empentasses empentassin empentassis empentat empentats empentau empentava empentaven empentaves empentavi empentavo empente empenteguem empenteguessa empenteguessen empenteguesses empentegueu empentegués empenteguéssom empenteguéssou empentem empenten empentes empentessa empentessen empentesses empentessi empentessin empentessis empenteu empenti empentin empentis empento empentos empents empentà empentàiem empentàieu empentàrem empentàreu empentàs empentàssem empentàsseu empentàssim empentàssiu empentàvem empentàvets empentàveu empentàvom empentés empentéssem empentésseu empentéssim empentéssiu empentí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
drücken
Donar una empenta.

empenya /amˈpe.ɲa/ /emˈpe.ɲa/ /əmˈpə.ɲə/ /əmˈpɛ.ɲə/ n fem
Fußrücken Spann
Part superior del peu des del turmell fins als dits.
Part superior del calçat.

empenyorar /em.pe.ɲoˈɾa/ /em.pe.ɲoˈɾaɾ/ /əm.pə.ɲoˈɾa/ /əm.pə.ɲuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) empenyor empenyora empenyorada empenyorades empenyoram empenyorant empenyorar empenyorara empenyoraran empenyorarem empenyoraren empenyorares empenyorareu empenyoraria empenyorarien empenyoraries empenyorarà empenyoraràs empenyoraré empenyoraríem empenyoraríeu empenyorassen empenyorasses empenyorassin empenyorassis empenyorat empenyorats empenyorau empenyorava empenyoraven empenyoraves empenyore empenyorem empenyoren empenyores empenyoressen empenyoresses empenyoressin empenyoressis empenyoreu empenyori empenyorin empenyoris empenyoro empenyorà empenyoràrem empenyoràreu empenyoràs empenyoràssem empenyoràsseu empenyoràssim empenyoràssiu empenyoràvem empenyoràveu empenyorés empenyoréssem empenyorésseu empenyoréssim empenyoréssiu empenyorí occ sept val v
verpfänden
Donar en penyora o per penyora.

emperador /am.pe.ɾaˈoɾ/ /am.pe.ɾaˈðo/ /em.pe.ɾaˈðo/ /em.pe.ɾaˈðoɾ/ n masc
Kaiser
Cap d'un imperi.

empetitir /em.pe.tiˈti/ /em.pe.tiˈtiɾ/ /əm.pə.tiˈti/ bal empetiteix empetiteixen empetiteixes empetiteixi empetiteixin empetiteixis empetiteixo empetitesc empetitesqui empetitesquin empetitesquis empetitia empetitida empetitides empetitien empetities empetitiguem empetitigueu empetitim empetitint empetitir empetitira empetitiran empetitirem empetitiren empetitires empetitireu empetitiria empetitirien empetitiries empetitirà empetitiràs empetitiré empetitiríem empetitiríeu empetitisc empetitisca empetitisquen empetitisques empetitissen empetitisses empetitissin empetitissis empetitit empetitits empetitiu empetitix empetitixen empetitixes empetitixo empetití empetitíem empetitíeu empetitírem empetitíreu empetitís empetitíssem empetitísseu empetitíssim empetitíssiu n-occ occ sept val v
verkleinern

empitjorar /am.pi.d͡ʒoˈɾa/ /em.pi.d͡ʒoˈɾa/ /em.pi.d͡ʒoˈɾaɾ/ /əm.pi.d͡ʒoˈɾa/ /əm.pi.d͡ʒuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) empitjor empitjora empitjorada empitjorades empitjoram empitjorant empitjorar empitjorara empitjoraran empitjorarem empitjoraren empitjorares empitjorareu empitjoraria empitjorarien empitjoraries empitjorarà empitjoraràs empitjoraré empitjoraríem empitjoraríeu empitjorassen empitjorasses empitjorassin empitjorassis empitjorat empitjorats empitjorau empitjorava empitjoraven empitjoraves empitjore empitjorem empitjoren empitjores empitjoressen empitjoresses empitjoressin empitjoressis empitjoreu empitjori empitjorin empitjoris empitjoro empitjorà empitjoràrem empitjoràreu empitjoràs empitjoràssem empitjoràsseu empitjoràssim empitjoràssiu empitjoràvem empitjoràveu empitjorés empitjoréssem empitjorésseu empitjoréssim empitjoréssiu empitjorí occ sept val v
verschlechtern

empremta /emˈpɾem.ta/ /əmˈpɾem.tə/ n fem
Fingerabdruck

empresa /emˈpɾe.za/ /əmˈpɾə.zə/ /əmˈpɾɛ.zə/ n fem
Unternehmen Betrieb

empresa matriu n fem
Muttergesellschaft

empresonament /em.pɾe.zo.naˈmen/ /em.pɾe.zo.naˈment/ /əm.pɾə.zo.nəˈment/ /əm.pɾə.zu.nəˈmen/ n masc
Gefangenschaft

empresonar /am.pɾe.zoˈna/ /em.pɾe.zoˈna/ /em.pɾe.zoˈnaɾ/ /əm.pɾə.zoˈna/ /əm.pɾə.zuˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) empreson empresona empresonada empresonades empresonam empresonant empresonar empresonara empresonaran empresonarem empresonaren empresonares empresonareu empresonaria empresonarien empresonaries empresonarà empresonaràs empresonaré empresonaríem empresonaríeu empresonassen empresonasses empresonassin empresonassis empresonat empresonats empresonau empresonava empresonaven empresonaves empresone empresonem empresonen empresones empresonessen empresonesses empresonessin empresonessis empresoneu empresoni empresonin empresonis empresono empresonà empresonàrem empresonàreu empresonàs empresonàssem empresonàsseu empresonàssim empresonàssiu empresonàvem empresonàveu empresonés empresonéssem empresonésseu empresonéssim empresonéssiu empresoní occ sept val v
einsperren

empènyer /amˈpe.ɲe/ /emˈpe.ɲe/ /emˈpe.ɲeɾ/ /əmˈpə.ɲə/ /əmˈpɛ.ɲə/ bal empenc empenguem empengueren empengueres empenguessin empenguessis empengueu empengui empenguin empenguis empengué empenguérem empenguéreu empengués empenguéssim empenguéssiu empenguí empeny empenya empenyem empenyen empenyent empenyera empenyeran empenyerem empenyeren empenyeres empenyereu empenyeria empenyerien empenyeries empenyerà empenyeràs empenyeré empenyeríem empenyeríeu empenyes empenyessen empenyesses empenyessin empenyessis empenyeu empenyi empenyia empenyien empenyies empenyin empenyis empenyo empenys empenyé empenyérem empenyéreu empenyés empenyéssem empenyésseu empenyéssim empenyéssiu empenyí empenyíem empenyíeu empesa empeses empesos empènyer empès empés occ sept val v
drücken
Exercir una pressió sobre un cos amb la intencionalitat de moure'l.

enamorar /a.na.moˈɾa/ /e.na.moˈɾa/ /e.na.moˈɾaɾ/ /ə.nə.moˈɾa/ /ə.nə.muˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) enamor enamora enamorada enamorades enamoram enamorant enamorar enamorara enamoraran enamorarem enamoraren enamorares enamorareu enamoraria enamorarien enamoraries enamorarà enamoraràs enamoraré enamoraríem enamoraríeu enamorassen enamorasses enamorassin enamorassis enamorat enamorats enamorau enamorava enamoraven enamoraves enamore enamorem enamoren enamores enamoressen enamoresses enamoressin enamoressis enamoreu enamori enamorin enamoris enamoro enamorà enamoràrem enamoràreu enamoràs enamoràssem enamoràsseu enamoràssim enamoràssiu enamoràvem enamoràveu enamorés enamoréssem enamorésseu enamoréssim enamoréssiu enamorí occ sept val v
erobern
Fer sorgir amor a algú.
sich verlieben
(pronominal) Sentir una forta atracció per algú o alguna cosa.

encaixar /aŋ.kajˈʃa/ /aŋ.kajˈʃaɾ/ /eŋ.kajˈʃa/ /eŋ.kajˈʃaɾ/ /eŋ.kaˈʃa/ /əŋ.kəˈʃa/ alg ant bal cent eiv encaix encaixa encaixada encaixades encaixaia encaixaien encaixaies encaixam encaixant encaixar encaixara encaixaran encaixarem encaixaren encaixares encaixareu encaixaria encaixarien encaixaries encaixariva encaixariven encaixarives encaixarà encaixaràs encaixaré encaixaríem encaixaríeu encaixarívem encaixaríveu encaixassen encaixasses encaixassin encaixassis encaixat encaixats encaixau encaixava encaixaven encaixaves encaixavi encaixavo encaixe encaixeguem encaixeguessa encaixeguessen encaixeguesses encaixegueu encaixegués encaixeguéssom encaixeguéssou encaixem encaixen encaixes encaixessa encaixessen encaixesses encaixessi encaixessin encaixessis encaixeu encaixi encaixin encaixis encaixo encaixos encaixs encaixà encaixàiem encaixàieu encaixàrem encaixàreu encaixàs encaixàssem encaixàsseu encaixàssim encaixàssiu encaixàvem encaixàvets encaixàveu encaixàvom encaixés encaixéssem encaixésseu encaixéssim encaixéssiu encaixí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
passen
Col·locar un objecte, normalment una peça, en el lloc ajustat que li correspon.

encantar /aŋ.kanˈta/ /aŋ.kanˈtaɾ/ /eŋ.kanˈta/ /eŋ.kanˈtaɾ/ /əŋ.kənˈta/ alg ant bal cent eiv encant encanta encantada encantades encantaia encantaien encantaies encantam encantant encantar encantara encantaran encantarem encantaren encantares encantareu encantaria encantarien encantaries encantariva encantariven encantarives encantarà encantaràs encantaré encantaríem encantaríeu encantarívem encantaríveu encantassen encantasses encantassin encantassis encantat encantats encantau encantava encantaven encantaves encantavi encantavo encante encanteguem encanteguessa encanteguessen encanteguesses encantegueu encantegués encanteguéssom encanteguéssou encantem encanten encantes encantessa encantessen encantesses encantessi encantessin encantessis encanteu encanti encantin encantis encanto encantos encants encantà encantàiem encantàieu encantàrem encantàreu encantàs encantàssem encantàsseu encantàssim encantàssiu encantàvem encantàvets encantàveu encantàvom encantés encantéssem encantésseu encantéssim encantéssiu encantí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
entzücken
Manipular usant fórmules màgiques, encanteris.
(figurat) Agradar amb plaer o admiració.

encanteri /eŋ.kanˈtɛ.ɾi/ /əŋ.kənˈtɛ.ɾi/ n masc
Zauberspruch

encara /aŋˈka.ɾa/ /aŋˈka.ɾa/ /aŋˈka.ɾɛ/ /eŋˈka.ɾa/ /əŋˈka.ɾə/ /əŋˈka.ɾə/ adv
noch

encendre /anˈsen.dɾe/ /enˈsen.dɾe/ /ənˈsen.dɾə/ bal encenc encendran encendre encendrem encendreu encendria encendrien encendries encendrà encendràs encendré encendríem encendríeu encenem encenen encenent enceneu encenga encenguem encenguen encenguera encengueren encengueres encengues encenguessen encenguesses encenguessin encenguessis encengueu encengui encenguin encenguis encengué encenguérem encenguéreu encengués encenguéssem encenguésseu encenguéssim encenguéssiu encenguí encenia encenien encenies encens enceníem enceníeu encesa enceses encesos encès encén encés occ val v
anzünden
Iniciar la combustió fent que una cosa cremi.
einschalten anzünden
Accionar i posar en funcionament un circuit elèctric, un aparell, una màquina...

encenedor /en.se.neˈðo/ /en.se.neˈðoɾ/ n masc
Feuerzeug Zigarettenanzünder

encens /anˈsens/ /enˈsens/ /ənˈsens/ /ənˈsəns/ /ənˈsɛns/ n masc
Weihrauch

encerclar /en.serˈkɫa/ /en.seɾˈkɫa/ /en.seɾˈkɫaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. encercla encerclada encerclades encerclant encerclar encerclara encerclaran encerclarem encerclaren encerclares encerclareu encerclaria encerclarien encerclaries encerclarà encerclaràs encerclaré encerclaríem encerclaríeu encerclassen encerclasses encerclat encerclats encerclava encerclaven encerclaves encercle encerclem encerclen encercles encerclessen encerclesses encerclessin encerclessis encercleu encercli encerclin encerclis encerclo encerclà encerclàrem encerclàreu encerclàssem encerclàsseu encerclàvem encerclàveu encerclés encercléssem encerclésseu encercléssim encercléssiu encerclí occ sept val val (1) v
umzingeln

enciam /an.siˈam/ /en.siˈam/ n masc
Kopfsalat Salat
Planta herbàcia anual de la família de les compostes, de fulles amples, que es cultiva en hort principalment per menjar amanida (Lactuca sativa).

enciclopèdia /en.si.kɫoˈpɛ.ði.a/ /ən.si.kɫoˈpɛ.ði.ə/ /ən.si.kɫuˈpɛ.ði.ə/ n fem
Enzyklopädie Encyklopädie

encimbellament /en.sim.be.ʎaˈmen/ /en.sim.be.ʎaˈment/ /ən.sim.bə.ʎəˈmen/ /ən.sim.bə.ʎəˈment/ n masc
Gipfelbalz
Comportament reproductiu dels individus mascles d'alguns grups d'artròpodes consistent a establir i defensar un territori propi dalt d'un turó, o a les parts altes d'un terreny, per poder-se aparellar amb alguna de les femelles que hi acudeixen.

enclusa /aŋˈkɫu.za/ /aŋˈkɫu.zɛ/ /eŋˈkɫu.za/ n fem
Amboss
Peça quadrada de ferro, massissa, encaixada en un piló de fusta molt forta, sobre la que s'aprima o s'engruix el ferro a cops de martell.
Os de l'oïda de molts vertebrats.

encongir /es.koɲˈʒiɾ/ /eŋ.koɲˈʒi/ /əŋ.kuɲˈʒi/ alg ant bal centr eiv encongeix encongeixa encongeixen encongeixes encongeixi encongeixin encongeixis encongeixo encongeixs encongesc encongesca encongesquen encongesques encongesqui encongesquin encongesquis encongia encongida encongides encongien encongies encongiguem encongiguera encongigueren encongigueres encongiguessen encongiguesses encongiguessin encongiguessis encongigueu encongigueva encongigueven encongigueves encongigué encongiguérem encongiguéreu encongigués encongiguéssem encongiguésseu encongiguéssim encongiguéssiu encongiguévem encongiguéveu encongim encongint encongir encongira encongiran encongirem encongiren encongires encongireu encongiria encongirien encongiries encongiriva encongiriven encongirives encongirà encongiràs encongiré encongiríem encongiríeu encongirívem encongiríveu encongisc encongisca encongisco encongiscos encongisquem encongisquen encongisques encongisqueu encongissa encongissen encongisses encongissi encongissin encongissis encongist encongit encongits encongiu encongiva encongiven encongives encongix encongixa encongixen encongixes encongixi encongixin encongixis encongixo encongixos encongí encongíem encongíets encongíeu encongírem encongíreu encongís encongíscon encongíssem encongísseu encongíssim encongíssiu encongíssom encongíssou encongívem encongíveu encongíxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
schrumpfen

encoratjar /eŋ.ko.ɾaˈd͡ʒa/ /eŋ.ko.ɾaˈd͡ʒaɾ/ /əŋ.ko.ɾəˈd͡ʒa/ /əŋ.ku.ɾəˈd͡ʒa/ alg bal cent eiv encoratge encoratgeguem encoratgeguessa encoratgeguessen encoratgeguesses encoratgegueu encoratgegués encoratgeguéssom encoratgeguéssou encoratgem encoratgen encoratges encoratgessa encoratgessen encoratgesses encoratgessi encoratgessin encoratgessis encoratgeu encoratgi encoratgin encoratgis encoratgés encoratgéssem encoratgésseu encoratgéssim encoratgéssiu encoratgí encoratj encoratja encoratjada encoratjades encoratjaia encoratjaien encoratjaies encoratjaieu encoratjam encoratjant encoratjar encoratjara encoratjaran encoratjarem encoratjaren encoratjares encoratjareu encoratjaria encoratjarien encoratjaries encoratjariva encoratjariven encoratjarives encoratjarà encoratjaràs encoratjaré encoratjaríem encoratjaríeu encoratjarívem encoratjaríveu encoratjassen encoratjasses encoratjassin encoratjassis encoratjat encoratjats encoratjau encoratjava encoratjaven encoratjaves encoratjavi encoratjavo encoratjo encoratjos encoratjà encoratjàiem encoratjàrem encoratjàreu encoratjàs encoratjàssem encoratjàsseu encoratjàssim encoratjàssiu encoratjàvem encoratjàveu encoratjàvom n-occ nota1 occ sept v.cent val v
ermutigen

encàrrec /eŋˈka.rek/ /əŋˈka.rek/ /əŋˈka.rək/ n masc
Auftrag

enderrocar /an.de.roˈka/ /an.de.roˈkaɾ/ /en.de.roˈka/ /en.de.roˈkaɾ/ /ən.də.roˈka/ /ən.də.ruˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) enderroc enderroca enderrocada enderrocades enderrocam enderrocant enderrocar enderrocara enderrocaran enderrocarem enderrocaren enderrocares enderrocareu enderrocaria enderrocarien enderrocaries enderrocarà enderrocaràs enderrocaré enderrocaríem enderrocaríeu enderrocassen enderrocasses enderrocassin enderrocassis enderrocat enderrocats enderrocau enderrocava enderrocaven enderrocaves enderroco enderrocà enderrocàrem enderrocàreu enderrocàs enderrocàssem enderrocàsseu enderrocàssim enderrocàssiu enderrocàvem enderrocàveu enderroque enderroquem enderroquen enderroques enderroquessen enderroquesses enderroquessin enderroquessis enderroqueu enderroqui enderroquin enderroquis enderroqués enderroquéssem enderroquésseu enderroquéssim enderroquéssiu enderroquí occ sept val v
abreißen
Destruir totalment o parcialment una edificació.
stürzen
Per extensió fer caure un govern.

endevinalla /an.de.βiˈna.ʎa/ /en.de.βiˈna.ʎa/ /ən.də.viˈna.jə/ n fem
Rätsel

endocarditis /en.do.kaɾˈði.tis/ /ən.do.kəɾˈði.tis/ /ən.du.kərˈdi.tis/ /ən.du.kərˈði.tis/ n fem
Endokarditis

endoll /enˈdoʎ/ /ənˈdoʎ/ n masc
Stecker
Connector d'un aparell amb el corrent elèctric d'un edifici.
Steckdose
Dispositiu a les parets d'un edifici per a connectar-hi aparells elèctrics.

endometri /en.doˈmɛ.tɾi/ /ən.doˈmɛ.tɾi/ /ən.duˈmɛ.tɾi/ n masc
Endometrium

endrapar /an.dɾəˈpa/ /en.dɾaˈpa/ /en.dɾaˈpaɾ/ /ən.dɾəˈpa/ alg ant bal cent eiv endrap endrapa endrapada endrapades endrapaia endrapaien endrapaies endrapam endrapant endrapar endrapara endraparan endraparem endraparen endrapares endrapareu endraparia endraparien endraparies endrapariva endrapariven endraparives endraparà endraparàs endraparé endraparíem endraparíeu endraparívem endraparíveu endrapassen endrapasses endrapassin endrapassis endrapat endrapats endrapau endrapava endrapaven endrapaves endrapavi endrapavo endrape endrapeguem endrapeguessa endrapeguessen endrapeguesses endrapegueu endrapegués endrapeguéssom endrapeguéssou endrapem endrapen endrapes endrapessa endrapessen endrapesses endrapessi endrapessin endrapessis endrapeu endrapi endrapin endrapis endrapo endrapos endraps endrapà endrapàiem endrapàieu endrapàrem endrapàreu endrapàs endrapàssem endrapàsseu endrapàssim endrapàssiu endrapàvem endrapàvets endrapàveu endrapàvom endrapés endrapéssem endrapésseu endrapéssim endrapéssiu endrapí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
schlingen
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los.

enemic /e.neˈmik/ n masc
Feind feindlich

enemic final n masc
Endgegner

energia /e.neɾˈd͡ʒi.a/ n fem
Energie

energia renovable n fem
erneuerbare Energie

enfonsar /aɱ.fonˈza/ /eɱ.fonˈza/ /eɱ.fonˈzaɾ/ /əɱ.fonˈza/ /əɱ.funˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) enfons enfonsa enfonsada enfonsades enfonsam enfonsant enfonsar enfonsara enfonsaran enfonsarem enfonsaren enfonsares enfonsareu enfonsaria enfonsarien enfonsaries enfonsarà enfonsaràs enfonsaré enfonsaríem enfonsaríeu enfonsassen enfonsasses enfonsassin enfonsassis enfonsat enfonsats enfonsau enfonsava enfonsaven enfonsaves enfonse enfonsem enfonsen enfonses enfonsessen enfonsesses enfonsessin enfonsessis enfonseu enfonsi enfonsin enfonsis enfonso enfonsà enfonsàrem enfonsàreu enfonsàs enfonsàssem enfonsàsseu enfonsàssim enfonsàssiu enfonsàvem enfonsàveu enfonsés enfonséssem enfonsésseu enfonséssim enfonséssiu enfonsí occ sept val v
sinken
Posar, fer anar, al fons.

enfortir /aɱ.forˈti/ /eɱ.forˈti/ /eɱ.foɾˈti/ /eɱ.foɾˈtiɾ/ /əɱ.foɾˈti/ /əɱ.furˈti/ bal enforteix enforteixen enforteixes enforteixi enforteixin enforteixis enforteixo enfortesc enfortesqui enfortesquin enfortesquis enfortia enfortida enfortides enfortien enforties enfortiguem enfortigueu enfortim enfortint enfortir enfortira enfortiran enfortirem enfortiren enfortires enfortireu enfortiria enfortirien enfortiries enfortirà enfortiràs enfortiré enfortiríem enfortiríeu enfortisc enfortisca enfortisquen enfortisques enfortissen enfortisses enfortissin enfortissis enfortit enfortits enfortiu enfortix enfortixen enfortixes enfortixo enfortí enfortíem enfortíeu enfortírem enfortíreu enfortís enfortíssem enfortísseu enfortíssim enfortíssiu n-occ occ sept val v
verstärken

engany /aŋˈgaɲ/ /eŋˈɡaɲ/ /əŋˈɡaɲ/ n masc
Streich Schwindel

enganyar /aŋ.ɡaˈɲa/ /eŋ.ɡaˈɲa/ /eŋ.ɡaˈɲaɾ/ /əŋ.ɡəˈɲa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) engany enganya enganyada enganyades enganyam enganyant enganyar enganyara enganyaran enganyarem enganyaren enganyares enganyareu enganyaria enganyarien enganyaries enganyarà enganyaràs enganyaré enganyaríem enganyaríeu enganyassen enganyasses enganyassin enganyassis enganyat enganyats enganyau enganyava enganyaven enganyaves enganye enganyem enganyen enganyes enganyessen enganyesses enganyessin enganyessis enganyeu enganyi enganyin enganyis enganyo enganyà enganyàrem enganyàreu enganyàs enganyàssem enganyàsseu enganyàssim enganyàssiu enganyàvem enganyàveu enganyés enganyéssem enganyésseu enganyéssim enganyéssiu enganyí occ sept val v
düpieren

engendrar /an.d͡ʒenˈdɾa/ /eɲ.d͡ʒenˈdɾa/ /eɲ.d͡ʒenˈdɾaɾ/ /əɲ.ʒənˈdɾa/ alg ant bal cent eiv engendr engendra engendrada engendrades engendraia engendraien engendraies engendram engendrant engendrar engendrara engendraran engendrarem engendraren engendrares engendrareu engendraria engendrarien engendraries engendrariva engendrariven engendrarives engendrarà engendraràs engendraré engendraríem engendraríeu engendrarívem engendraríveu engendrassen engendrasses engendrassin engendrassis engendrat engendrats engendrau engendrava engendraven engendraves engendravi engendravo engendre engendreguem engendreguessa engendreguessen engendreguesses engendregueu engendregués engendreguéssom engendreguéssou engendrem engendren engendres engendressa engendressen engendresses engendressi engendressin engendressis engendreu engendri engendrin engendris engendro engendros engendrs engendrà engendràiem engendràieu engendràrem engendràreu engendràs engendràssem engendràsseu engendràssim engendràssiu engendràvem engendràvets engendràveu engendràvom engendrés engendréssem engendrésseu engendréssim engendréssiu engendrí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
erzeugen

enginyer /eɲ.d͡ʒiˈɲe/ /eɲ.d͡ʒiˈɲeɾ/ n masc
Ingenieur

enginyós /aɲ.d͡ʒiˈɲos/ /aɲ.ʒiˈɲos/ /eɲ.d͡ʒiˈɲos/ adj masc
gewitzt

engolir /aŋ.ɡoˈɫi/ /aŋ.ɡuˈɫiɾ/ /eŋ.ɡoˈɫi/ /eŋ.ɡoˈɫiɾ/ /eŋ.ɡuˈɫi/ /əŋ.ɡoˈɫi/ /əŋ.ɡuˈɫi/ alg bal eiv engoleix engoleixen engoleixes engoleixi engoleixin engoleixis engoleixo engoleixs engolesc engolesca engolesquen engolesques engolesqui engolesquin engolesquis engolia engolida engolides engolien engolies engoliguem engoligueu engolim engolint engolir engolira engoliran engolirem engoliren engolires engolireu engoliria engolirien engoliries engolirà engoliràs engoliré engoliríem engoliríeu engolisc engolisca engolisquen engolisques engolissen engolisses engolissin engolissis engolit engolits engoliu engolix engolixen engolixes engolixo engolí engolíem engolíeu engolírem engolíreu engolís engolíssem engolísseu engolíssim engolíssiu engul engula engulen engules enguls mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
schlucken
Passar alguna cosa per la gola.
verschlingen
Menjar atropelladament i sense mastegar.
entwässern
desaiguar

engranatge /eŋ.ɡɾaˈna.d͡ʒe/ /əŋ.ɡɾəˈna.d͡ʒə/ n masc
Getriebe
Sistema de peces dentades que engranen de forma que transmeten el moviment.

enguixar /aŋ.ɡiˈʃa/ /aŋ.ɡiˈʃaɾ/ /eŋ.ɡiˈʃa/ /eŋ.ɡiˈʃaɾ/ /əŋ.ɡiˈʃa/ alg ant bal cent eiv enguix enguixa enguixada enguixades enguixaia enguixaien enguixaies enguixam enguixant enguixar enguixara enguixaran enguixarem enguixaren enguixares enguixareu enguixaria enguixarien enguixaries enguixariva enguixariven enguixarives enguixarà enguixaràs enguixaré enguixaríem enguixaríeu enguixarívem enguixaríveu enguixassen enguixasses enguixassin enguixassis enguixat enguixats enguixau enguixava enguixaven enguixaves enguixavi enguixavo enguixe enguixeguem enguixeguessa enguixeguessen enguixeguesses enguixegueu enguixegués enguixeguéssom enguixeguéssou enguixem enguixen enguixes enguixessa enguixessen enguixesses enguixessi enguixessin enguixessis enguixeu enguixi enguixin enguixis enguixo enguixos enguixs enguixà enguixàiem enguixàieu enguixàrem enguixàreu enguixàs enguixàssem enguixàsseu enguixàssim enguixàssiu enguixàvem enguixàvets enguixàveu enguixàvom enguixés enguixéssem enguixésseu enguixéssim enguixéssiu enguixí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
vergipsen
Cobrir alguna superfície amb guix, especialment les parets.
Posar una capa de guix a una part del cos per evitar-ne el moviment, en especial per tractar trencadures d'ossos i dislocacions.

enigma n masc
Rätsel

enigmàtic /e.niɡˈma.tik/ /ə.niɡˈma.tik/ adj masc
rätselhaft

enlairament /en.ɫaj.ɾaˈmen/ /en.ɫaj.ɾaˈment/ /ən.ɫəj.ɾəˈmen/ /ən.ɫəj.ɾəˈment/ n masc
Start

enlairar /an.ɫajˈɾa/ /en.ɫajˈɾa/ /en.ɫajˈɾaɾ/ /ən.ɫəjˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) enlair enlaira enlairada enlairades enlairam enlairant enlairar enlairara enlairaran enlairarem enlairaren enlairares enlairareu enlairaria enlairarien enlairaries enlairarà enlairaràs enlairaré enlairaríem enlairaríeu enlairassen enlairasses enlairassin enlairassis enlairat enlairats enlairau enlairava enlairaven enlairaves enlaire enlairem enlairen enlaires enlairessen enlairesses enlairessin enlairessis enlaireu enlairi enlairin enlairis enlairo enlairà enlairàrem enlairàreu enlairàs enlairàssem enlairàsseu enlairàssim enlairàssiu enlairàvem enlairàveu enlairés enlairéssem enlairésseu enlairéssim enlairéssiu enlairí occ sept val v
starten

enllaunar /aɲ.ʎawˈna/ /aɲ.ʎawˈnaɾ/ /eɲ.ʎawˈna/ /eɲ.ʎawˈnaɾ/ /əɲ.ʎəwˈna/ alg ant bal cent eiv enllaun enllauna enllaunada enllaunades enllaunaia enllaunaien enllaunaies enllaunam enllaunant enllaunar enllaunara enllaunaran enllaunarem enllaunaren enllaunares enllaunareu enllaunaria enllaunarien enllaunaries enllaunariva enllaunariven enllaunarives enllaunarà enllaunaràs enllaunaré enllaunaríem enllaunaríeu enllaunarívem enllaunaríveu enllaunassen enllaunasses enllaunassin enllaunassis enllaunat enllaunats enllaunau enllaunava enllaunaven enllaunaves enllaunavi enllaunavo enllaune enllauneguem enllauneguessa enllauneguessen enllauneguesses enllaunegueu enllaunegués enllauneguéssom enllauneguéssou enllaunem enllaunen enllaunes enllaunessa enllaunessen enllaunesses enllaunessi enllaunessin enllaunessis enllauneu enllauni enllaunin enllaunis enllauno enllaunos enllauns enllaunà enllaunàiem enllaunàieu enllaunàrem enllaunàreu enllaunàs enllaunàssem enllaunàsseu enllaunàssim enllaunàssiu enllaunàvem enllaunàvets enllaunàveu enllaunàvom enllaunés enllaunéssem enllaunésseu enllaunéssim enllaunéssiu enllauní n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
eindosen
Recobrir de llauna
konservieren
Embolicar en vasos de llauna (mètode de conservació d'aliments)

enlluernar /aɲ.ʎu.erˈna/ /eɲ.ʎu.erˈna/ /eɲ.ʎu.eɾˈna/ /eɲ.ʎu.eɾˈnaɾ/ /əɲ.ʎu.ərˈna/ alg ant bal cent eiv enlluern enlluerna enlluernada enlluernades enlluernaia enlluernaien enlluernaies enlluernam enlluernant enlluernar enlluernara enlluernaran enlluernarem enlluernaren enlluernares enlluernareu enlluernaria enlluernarien enlluernaries enlluernariva enlluernariven enlluernarives enlluernarà enlluernaràs enlluernaré enlluernaríem enlluernaríeu enlluernarívem enlluernaríveu enlluernassen enlluernasses enlluernassin enlluernassis enlluernat enlluernats enlluernau enlluernava enlluernaven enlluernaves enlluernavi enlluernavo enlluerne enlluerneguem enlluerneguessa enlluerneguessen enlluerneguesses enlluernegueu enlluernegués enlluerneguéssom enlluerneguéssou enlluernem enlluernen enlluernes enlluernessa enlluernessen enlluernesses enlluernessi enlluernessin enlluernessis enlluerneu enlluerni enlluernin enlluernis enlluerno enlluernos enlluerns enlluernà enlluernàiem enlluernàieu enlluernàrem enlluernàreu enlluernàs enlluernàssem enlluernàsseu enlluernàssim enlluernàssiu enlluernàvem enlluernàvets enlluernàveu enlluernàvom enlluernés enlluernéssem enlluernésseu enlluernéssim enlluernéssiu enlluerní n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
blenden

ennegrir /an.neˈɣɾi/ /en.neˈɣɾi/ /en.neˈɣɾiɾ/ /ən.nəˈɣɾi/ alg ant bal centr eiv ennegreix ennegreixa ennegreixen ennegreixes ennegreixi ennegreixin ennegreixis ennegreixo ennegreixs ennegresc ennegresca ennegresquen ennegresques ennegresqui ennegresquin ennegresquis ennegria ennegrida ennegrides ennegrien ennegries ennegriguem ennegriguera ennegrigueren ennegrigueres ennegriguessen ennegriguesses ennegriguessin ennegriguessis ennegrigueu ennegrigueva ennegrigueven ennegrigueves ennegrigué ennegriguérem ennegriguéreu ennegrigués ennegriguéssem ennegriguésseu ennegriguéssim ennegriguéssiu ennegriguévem ennegriguéveu ennegrim ennegrint ennegrir ennegrira ennegriran ennegrirem ennegriren ennegrires ennegrireu ennegriria ennegririen ennegriries ennegririva ennegririven ennegririves ennegrirà ennegriràs ennegriré ennegriríem ennegriríeu ennegrirívem ennegriríveu ennegrisc ennegrisca ennegrisco ennegriscos ennegrisquem ennegrisquen ennegrisques ennegrisqueu ennegrissa ennegrissen ennegrisses ennegrissi ennegrissin ennegrissis ennegrist ennegrit ennegrits ennegriu ennegriva ennegriven ennegrives ennegrix ennegrixa ennegrixen ennegrixes ennegrixi ennegrixin ennegrixis ennegrixo ennegrixos ennegrí ennegríem ennegríets ennegríeu ennegrírem ennegríreu ennegrís ennegríscon ennegríssem ennegrísseu ennegríssim ennegríssiu ennegríssom ennegríssou ennegrívem ennegríveu ennegríxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
schwärzen

enorme /eˈnoɾ.me/ /əˈnor.mə/ adj
ungeheuer

enoturisme n masc
Es Kam tourismus

enquadernació /eŋ.kwa.ðeɾ.na.siˈo/ /əŋ.kwə.ðər.nə.siˈo/ n fem
Bund

enquesta /eŋˈkes.ta/ /əŋˈkes.tə/ n fem
Umfrage

enrenou /en.reˈnɔw/ n masc
Hektik
Soroll causat per un desordre.

enrocador /en.ro.kaˈðo/ /en.ro.kaˈðoɾ/ /ən.ro.kəˈðo/ /ən.ru.kəˈðo/ n masc
Geangelte lipppfisch

ensabonar /an.sa.βoˈna/ /en.sa.boˈnaɾ/ /en.sa.βoˈna/ /ən.sə.boˈna/ /ən.sə.buˈna/ /ən.sə.βuˈna/ alg ant bal cent eiv ensabon ensabona ensabonada ensabonades ensabonaia ensabonaien ensabonaies ensabonam ensabonant ensabonar ensabonara ensabonaran ensabonarem ensabonaren ensabonares ensabonareu ensabonaria ensabonarien ensabonaries ensabonariva ensabonariven ensabonarives ensabonarà ensabonaràs ensabonaré ensabonaríem ensabonaríeu ensabonarívem ensabonaríveu ensabonassen ensabonasses ensabonassin ensabonassis ensabonat ensabonats ensabonau ensabonava ensabonaven ensabonaves ensabonavi ensabonavo ensabone ensaboneguem ensaboneguessa ensaboneguessen ensaboneguesses ensabonegueu ensabonegués ensaboneguéssom ensaboneguéssou ensabonem ensabonen ensabones ensabonessa ensabonessen ensabonesses ensabonessi ensabonessin ensabonessis ensaboneu ensaboni ensabonin ensabonis ensabono ensabonos ensabons ensabonà ensabonàiem ensabonàieu ensabonàrem ensabonàreu ensabonàs ensabonàssem ensabonàsseu ensabonàssim ensabonàssiu ensabonàvem ensabonàvets ensabonàveu ensabonàvom ensabonés ensabonéssem ensabonésseu ensabonéssim ensabonéssiu ensaboní n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
schäumen

ensarronar /an.sa.roˈna/ /en.sa.roˈna/ /en.sa.roˈnaɾ/ /ən.sə.roˈna/ /ən.sə.ruˈna/ alg ant bal cent eiv ensarron ensarrona ensarronada ensarronades ensarronaia ensarronaien ensarronaies ensarronam ensarronant ensarronar ensarronara ensarronaran ensarronarem ensarronaren ensarronares ensarronareu ensarronaria ensarronarien ensarronaries ensarronariva ensarronariven ensarronarives ensarronarà ensarronaràs ensarronaré ensarronaríem ensarronaríeu ensarronarívem ensarronaríveu ensarronassen ensarronasses ensarronassin ensarronassis ensarronat ensarronats ensarronau ensarronava ensarronaven ensarronaves ensarronavi ensarronavo ensarrone ensarroneguem ensarroneguessa ensarroneguessen ensarroneguesses ensarronegueu ensarronegués ensarroneguéssom ensarroneguéssou ensarronem ensarronen ensarrones ensarronessa ensarronessen ensarronesses ensarronessi ensarronessin ensarronessis ensarroneu ensarroni ensarronin ensarronis ensarrono ensarronos ensarrons ensarronà ensarronàiem ensarronàieu ensarronàrem ensarronàreu ensarronàs ensarronàssem ensarronàsseu ensarronàssim ensarronàssiu ensarronàvem ensarronàvets ensarronàveu ensarronàvom ensarronés ensarronéssem ensarronésseu ensarronéssim ensarronéssiu ensarroní n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
austricksen
(figurat) Enganyar algú, normalment fent ús de la paraula.

ensinistrar /an.si.nisˈtɾa/ /en.si.nisˈtɾa/ /en.si.nisˈtɾaɾ/ alg ant bal cent eiv ensinistr ensinistra ensinistrada ensinistrades ensinistraia ensinistraien ensinistraies ensinistram ensinistrant ensinistrar ensinistrara ensinistraran ensinistrarem ensinistraren ensinistrares ensinistrareu ensinistraria ensinistrarien ensinistraries ensinistrariva ensinistrariven ensinistrarives ensinistrarà ensinistraràs ensinistraré ensinistraríem ensinistraríeu ensinistrarívem ensinistraríveu ensinistrassen ensinistrasses ensinistrassin ensinistrassis ensinistrat ensinistrats ensinistrau ensinistrava ensinistraven ensinistraves ensinistravi ensinistravo ensinistre ensinistreguem ensinistreguessa ensinistreguessen ensinistreguesses ensinistregueu ensinistregués ensinistreguéssom ensinistreguéssou ensinistrem ensinistren ensinistres ensinistressa ensinistressen ensinistresses ensinistressi ensinistressin ensinistressis ensinistreu ensinistri ensinistrin ensinistris ensinistro ensinistros ensinistrs ensinistrà ensinistràiem ensinistràieu ensinistràrem ensinistràreu ensinistràs ensinistràssem ensinistràsseu ensinistràssim ensinistràssiu ensinistràvem ensinistràvets ensinistràveu ensinistràvom ensinistrés ensinistréssem ensinistrésseu ensinistréssim ensinistréssiu ensinistrí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
dressieren

ensopegar /an.so.peˈɣa/ /en.so.peˈɣa/ /en.so.peˈɣaɾ/ /ən.so.pəˈɣa/ /ən.su.pəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) ensopeg ensopega ensopegada ensopegades ensopegam ensopegant ensopegar ensopegara ensopegaran ensopegarem ensopegaren ensopegares ensopegareu ensopegaria ensopegarien ensopegaries ensopegarà ensopegaràs ensopegaré ensopegaríem ensopegaríeu ensopegassen ensopegasses ensopegassin ensopegassis ensopegat ensopegats ensopegau ensopegava ensopegaven ensopegaves ensopego ensopegue ensopeguem ensopeguen ensopegues ensopeguessen ensopeguesses ensopeguessin ensopeguessis ensopegueu ensopegui ensopeguin ensopeguis ensopegués ensopeguéssem ensopeguésseu ensopeguéssim ensopeguéssiu ensopeguí ensopegà ensopegàrem ensopegàreu ensopegàs ensopegàssem ensopegàsseu ensopegàssim ensopegàssiu ensopegàvem ensopegàveu occ sept val v
stolpern

entapissar /en.ta.piˈsa/ /en.ta.piˈsaɾ/ /ən.tə.piˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) entapissa entapissada entapissades entapissam entapissant entapissar entapissara entapissaran entapissarem entapissaren entapissares entapissareu entapissaria entapissarien entapissaries entapissarà entapissaràs entapissaré entapissaríem entapissaríeu entapissassen entapissasses entapissassin entapissassis entapissat entapissats entapissau entapissava entapissaven entapissaves entapisse entapissem entapissen entapisses entapissessen entapissesses entapissessin entapissessis entapisseu entapissi entapissin entapissis entapisso entapissà entapissàrem entapissàreu entapissàs entapissàssem entapissàsseu entapissàssim entapissàssiu entapissàvem entapissàveu entapissés entapisséssem entapissésseu entapisséssim entapisséssiu entapissí entapís occ sept val v
tapezieren

entendre /anˈten.dɾa/ /anˈten.dɾe/ /enˈten.dɾe/ /ənˈten.dɾə/ bal entenc entendran entendre entendrem entendreu entendria entendrien entendries entendrà entendràs entendré entendríem entendríeu entenem entenen entenent enteneu entenga entenguem entenguen entenguera entengueren entengueres entengues entenguessen entenguesses entenguessin entenguessis entengueu entengui entenguin entenguis entengué entenguérem entenguéreu entengués entenguéssem entenguésseu entenguéssim entenguéssiu entenguí entenia entenien entenies entens enteníem enteníeu entesa enteses entesos entès entén entés occ val v
verstehen
Comprendre, copsar la relació entre conceptes, assimilar.

enterrar /an.teˈra/ /en.teˈra/ /en.teˈraɾ/ /ən.təˈra/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) enterr enterra enterrada enterrades enterram enterrant enterrar enterrara enterraran enterrarem enterraren enterrares enterrareu enterraria enterrarien enterraries enterrarà enterraràs enterraré enterraríem enterraríeu enterrassen enterrasses enterrassin enterrassis enterrat enterrats enterrau enterrava enterraven enterraves enterre enterrem enterren enterres enterressen enterresses enterressin enterressis enterreu enterri enterrin enterris enterro enterrà enterràrem enterràreu enterràs enterràssem enterràsseu enterràssim enterràssiu enterràvem enterràveu enterrés enterréssem enterrésseu enterréssim enterréssiu enterrí occ sept val v
vergraben

entitat /en.tiˈtat/ /ən.tiˈtat/ n fem
Entität

entrada /anˈtɾa.ðɛ/ /anˈtɾa/ /enˈtɾa.ða/ n fem
Eintritt
Acte d'entrar.
Eingang
Lloc per accedir a l'interior d'un espai.
Eintrittskarte
Tiquet que permet accedir a un recinte o espectacle.
Stichwort
Títol que encapçala un article de diccionari o enciclopèdia.

entrant /anˈtɾan/ /enˈtɾan/ /enˈtɾant/ /ənˈtɾan/ /ənˈtɾant/ n masc
Vorspeise
Primer plat lleuger que se serveix en un àpat.

entrar /anˈtɾa/ /enˈtɾa/ /enˈtɾaɾ/ /ənˈtɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) entr entra entrada entrades entram entrant entrar entrara entraran entrarem entraren entrares entrareu entraria entrarien entraries entrarà entraràs entraré entraríem entraríeu entrassen entrasses entrassin entrassis entrat entrats entrau entrava entraven entraves entre entrem entren entres entressen entresses entressin entressis entreu entri entrin entris entro entrà entràrem entràreu entràs entràssem entràsseu entràssim entràssiu entràvem entràveu entrés entréssem entrésseu entréssim entréssiu entrí occ sept val v
eintreten
Passar de fora cap endins.

entre /ˈen.tɾe/ /ˈen.tɾə/ /ˈən.tɾə/ /ˈɛn.tɾə/ preposition
zwischen

entrecot /en.tɾeˈkɔt/ /ən.tɾəˈkɔt/ n masc
Entrecote

entrenador /en.tɾe.naˈðo/ /en.tɾe.naˈðoɾ/ /ən.tɾə.nəˈðo/ n masc
Trainer

entrenament /en.tɾe.naˈmen/ /en.tɾe.naˈment/ /ən.tɾə.nəˈmen/ /ən.tɾə.nəˈment/ n masc
Training

entrenar /en.tɾeˈna/ /en.tɾeˈnaɾ/ /ən.tɾəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) entrena entrenada entrenades entrenam entrenant entrenar entrenara entrenaran entrenarem entrenaren entrenares entrenareu entrenaria entrenarien entrenaries entrenarà entrenaràs entrenaré entrenaríem entrenaríeu entrenassen entrenasses entrenassin entrenassis entrenat entrenats entrenau entrenava entrenaven entrenaves entrene entrenem entrenen entrenes entrenessen entrenesses entrenessin entrenessis entreneu entreni entrenin entrenis entreno entrenà entrenàrem entrenàreu entrenàs entrenàssem entrenàsseu entrenàssim entrenàssiu entrenàvem entrenàveu entrenés entrenéssem entrenésseu entrenéssim entrenéssiu entrení entrén occ sept val v
üben

entreobrir /ˌen.tɾe.oˈbɾiɾ/ /ˌen.tɾe.oˈβɾi/ /ˌen.tɾə.oˈbɾi/ /ˌen.tɾə.uˈbɾi/ alg bal eiv entreobert entreoberta entreobertes entreoberts entreobr entreobre entreobren entreobres entreobri entreobria entreobrien entreobries entreobriguem entreobrigueu entreobrim entreobrin entreobrint entreobrir entreobrira entreobriran entreobrirem entreobriren entreobrires entreobrireu entreobriria entreobririen entreobriries entreobrirà entreobriràs entreobriré entreobriríem entreobriríeu entreobris entreobrissen entreobrisses entreobrissin entreobrissis entreobriu entreobro entreobrí entreobríem entreobríeu entreobrírem entreobríreu entreobrís entreobríssem entreobrísseu entreobríssim entreobríssiu entreòbric entreòbriga entreòbriguen entreòbrigues occ sept v.cent val v
einen Spalt öffnen

entrepà /ən.tɾəˈpa/ /ˌen.tɾeˈpa/ /ˌen.tɾəˈpa/ n masc
Sandwich

entresòl /en.tɾeˈsɔɫ/ n masc
Galeriegeschoss Halbgeschoss

entrevista /en.tɾeˈvis.ta/ /en.tɾeˈβis.ta/ /ən.tɾəˈvis.tə/ /ən.tɾəˈβis.tə/ n fem
Interview

entusiasme /en.tu.ziˈaz.me/ /ən.tu.ziˈaz.mə/ n masc
Begeisterung Enthusiasmus

enutjar /e.nuˈd͡ʒa/ /e.nuˈd͡ʒaɾ/ /ə.nuˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) enutge enutgem enutgen enutges enutgessen enutgesses enutgessin enutgessis enutgeu enutgi enutgin enutgis enutgés enutgéssem enutgésseu enutgéssim enutgéssiu enutgí enutj enutja enutjada enutjades enutjam enutjant enutjar enutjara enutjaran enutjarem enutjaren enutjares enutjareu enutjaria enutjarien enutjaries enutjarà enutjaràs enutjaré enutjaríem enutjaríeu enutjassen enutjasses enutjassin enutjassis enutjat enutjats enutjau enutjava enutjaven enutjaves enutjo enutjà enutjàrem enutjàreu enutjàs enutjàssem enutjàsseu enutjàssim enutjàssiu enutjàvem enutjàveu occ sept val v
zornig werden
(pronominal) Sentir enuig

envair /em.baˈi/ /eɱ.vaˈiɾ/ /əm.bəˈi/ /əɱ.vəˈi/ bal envaeix envaeixen envaeixes envaeixi envaeixin envaeixis envaeixo envaesc envaesqui envaesquin envaesquis envaint envair envairan envairem envaireu envairia envairien envairies envairà envairàs envairé envairíem envairíeu envaí envaíem envaíeu envaírem envaíreu envaís envaíssem envaísseu envaíssim envaíssiu envaïa envaïda envaïdes envaïen envaïes envaïguem envaïgueu envaïm envaïra envaïren envaïres envaïsc envaïsca envaïsquen envaïsques envaïssen envaïsses envaïssin envaïssis envaït envaïts envaïu envaïx envaïxen envaïxes envaïxo n-occ occ sept val v
eindringen einfallen
Entrar per força i ocupar un territori, ciutat, lloc.

enveja /amˈbe.d͡ʒɛ/ /emˈbe.d͡ʒa/ /emˈbe.ʒa/ /eɱˈve.d͡ʒa/ /əmˈbɛ.ʒə/ /əɱˈvə.ʒə/ /əɱˈvɛ.ʒə/ n fem
Neid
Sentiment que experimenta una persona quan desitja ferventment una cosa (material o no) que pertany a algú altre.

envejar /am.beˈd͡ʒa/ /am.beˈʒa/ /em.beˈd͡ʒa/ /em.beˈʒa/ /eɱ.veˈd͡ʒaɾ/ /əɱ.vəˈd͡ʒa/ /əɱ.vəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) envege envegem envegen enveges envegessen envegesses envegessin envegessis envegeu envegi envegin envegis envegés envegéssem envegésseu envegéssim envegéssiu envegí enveig enveja envejada envejades envejam envejant envejar envejara envejaran envejarem envejaren envejares envejareu envejaria envejarien envejaries envejarà envejaràs envejaré envejaríem envejaríeu envejassen envejasses envejassin envejassis envejat envejats envejau envejava envejaven envejaves envejo envejà envejàrem envejàreu envejàs envejàssem envejàsseu envejàssim envejàssiu envejàvem envejàveu occ sept val v
beneiden neiden

envejós /am.beˈʒos/ /em.beˈd͡ʒos/ /em.beˈʒos/ /eɱ.veˈd͡ʒos/ /əm.bəˈʒos/ /əɱ.vəˈʒos/ adj masc
neidisch

envelliment /am.be.ʎiˈmen/ /em.be.ʎiˈmen/ /eɱ.ve.ʎiˈment/ /əm.bə.ʎiˈmen/ /əɱ.və.jiˈmen/ /əɱ.və.ʎiˈment/ n masc
Altern

enverinar /em.be.ɾiˈna/ /em.be.ɾiˈnaɾ/ /eɱ.ve.ɾiˈnaɾ/ /əm.bə.ɾiˈna/ /əɱ.və.ɾiˈna/ alg ant bal cent eiv enverina enverinada enverinades enverinaia enverinaien enverinaies enverinam enverinant enverinar enverinara enverinaran enverinarem enverinaren enverinares enverinareu enverinaria enverinarien enverinaries enverinariva enverinariven enverinarives enverinarà enverinaràs enverinaré enverinaríem enverinaríeu enverinarívem enverinaríveu enverinassen enverinasses enverinassin enverinassis enverinat enverinats enverinau enverinava enverinaven enverinaves enverinavi enverinavo enverine enverineguem enverineguessa enverineguessen enverineguesses enverinegueu enverinegués enverineguéssom enverineguéssou enverinem enverinen enverines enverinessa enverinessen enverinesses enverinessi enverinessin enverinessis enverineu enverini enverinin enverinis enverino enverinos enverinà enverinàiem enverinàieu enverinàrem enverinàreu enverinàs enverinàssem enverinàsseu enverinàssim enverinàssiu enverinàvem enverinàvets enverinàveu enverinàvom enverinés enverinéssem enverinésseu enverinéssim enverinéssiu enveriní enverín n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
vergiften

envernissar /em.ber.niˈsa/ /em.beɾ.niˈsa/ /eɱ.veɾ.niˈsaɾ/ /əɱ.vəɾ.niˈsa/ alg ant bal cent eiv envernissa envernissada envernissades envernissaia envernissaien envernissaies envernissam envernissant envernissar envernissara envernissaran envernissarem envernissaren envernissares envernissareu envernissaria envernissarien envernissaries envernissariva envernissariven envernissarives envernissarà envernissaràs envernissaré envernissaríem envernissaríeu envernissarívem envernissaríveu envernissassen envernissasses envernissassin envernissassis envernissat envernissats envernissau envernissava envernissaven envernissaves envernissavi envernissavo envernisse envernisseguem envernisseguessa envernisseguessen envernisseguesses envernissegueu envernissegués envernisseguéssom envernisseguéssou envernissem envernissen envernisses envernissessa envernissessen envernissesses envernissessi envernissessin envernissessis envernisseu envernissi envernissin envernissis envernisso envernissos envernissà envernissàiem envernissàieu envernissàrem envernissàreu envernissàs envernissàssem envernissàsseu envernissàssim envernissàssiu envernissàvem envernissàvets envernissàveu envernissàvom envernissés envernisséssem envernissésseu envernisséssim envernisséssiu envernissí envernís n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
lackieren

enyorança /a.ɲoˈɾan.sa/ /e.ɲoˈɾan.sa/ /ə.ɲoˈɾan.sə/ /ə.ɲuˈɾan.sə/ n fem
Heimweh

ep /ˈep/ Interjection
he
Interjecció per a cridar l'atenció a algú.

epidemiologia /e.pi.ðe.mi.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /e.pi.ðe.mi.o.ɫoˈʒi.a/ /ə.pi.ðə.mi.o.ɫoˈʒi.ə/ /ə.pi.ðə.mi.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
Epidemiologie

epidèmia /e.piˈðɛ.mi.a/ /ə.piˈðɛ.mi.ə/ n fem
Epidemie

epigastri /e.piˈɣas.tɾi/ /ə.piˈɣas.tɾi/ n masc
Epigastrium

epilèpsia /e.piˈɫɛp.si.a/ /ə.piˈɫɛp.si.ə/ n fem
Epilepsie

episodi /e.piˈzɔ.ði/ /ə.piˈzɔ.ði/ n masc
Episode

epistemologia /e.pis.te.mo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /e.pis.te.mo.ɫoˈʒi.a/ /ə.pis.tə.mo.ɫoˈʒi.ə/ /ə.pis.tə.mu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
Epistemologie Erkenntnistheorie

epiteli /e.piˈtɛ.ɫi/ /ə.piˈtɛ.ɫi/ n masc
Epithel

epèntesi /eˈpɛn.te.zi/ /əˈpɛn.tə.zi/ n fem
Epenthese Fugenelement

epífisi /eˈpi.fi.zi/ /əˈpi.fi.zi/ n fem
Epiphysis

epònim /eˈpɔ.nim/ /əˈpɔ.nim/ n neut
Eponym

equador /ə.kwəˈðo/ /ə.kwəˈðor/ n masc
Äquator
Línia imaginària que divideix la Terra perpendicularment al seu eix de rotació, resultant dues meitats.

equilibrar /e.ki.ɫiˈbɾaɾ/ /e.ki.ɫiˈβɾa/ /ə.ki.ɫiˈβɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) equilibr equilibra equilibrada equilibrades equilibram equilibrant equilibrar equilibrara equilibraran equilibrarem equilibraren equilibrares equilibrareu equilibraria equilibrarien equilibraries equilibrarà equilibraràs equilibraré equilibraríem equilibraríeu equilibrassen equilibrasses equilibrassin equilibrassis equilibrat equilibrats equilibrau equilibrava equilibraven equilibraves equilibre equilibrem equilibren equilibres equilibressen equilibresses equilibressin equilibressis equilibreu equilibri equilibrin equilibris equilibro equilibrà equilibràrem equilibràreu equilibràs equilibràssem equilibràsseu equilibràssim equilibràssiu equilibràvem equilibràveu equilibrés equilibréssem equilibrésseu equilibréssim equilibréssiu equilibrí occ sept val v
auswuchten
(tecnologia, enginyeria) Dur a terme un equilibrament.

equilibrista /e.ki.ɫiˈbɾis.ta/ /e.ki.ɫiˈbɾis.te/ /ə.ki.ɫiˈβɾis.tə/ n neut
Seiltänzer

equilàter /e.kiˈɫa.teɾ/ /ə.kiˈɫa.tər/ adj masc
gleichseitig

equinocci /e.kiˈnɔk.si/ n masc
Tagundnachtgleiche Äquinoktium

equip /eˈkip/ /əˈkip/ n masc
Team
Grup de persones organitzat.
Ausrüstung
Allò amb què algú s'equipa, com vestits o estris.

equipatge /e.kiˈpa.d͡ʒe/ n masc
Gepäck

equivalent /e.ki.vaˈɫent/ /e.ki.βaˈɫen/ /ə.ki.vəˈɫen/ /ə.ki.vəˈɫent/ /ə.ki.βəˈɫen/ adj
Entsprechung gleichwertig

equivocació /e.ki.vo.ka.siˈo/ /e.ki.βo.ka.siˈo/ /ə.ki.vo.kə.siˈo/ /ə.ki.vu.kə.siˈo/ /ə.ki.βu.kə.siˈo/ n fem
Verwechslung

eradicar /e.ra.ðiˈka/ /e.ra.ðiˈkaɾ/ /ə.rə.ðiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) eradic eradica eradicada eradicades eradicam eradicant eradicar eradicara eradicaran eradicarem eradicaren eradicares eradicareu eradicaria eradicarien eradicaries eradicarà eradicaràs eradicaré eradicaríem eradicaríeu eradicassen eradicasses eradicassin eradicassis eradicat eradicats eradicau eradicava eradicaven eradicaves eradico eradicà eradicàrem eradicàreu eradicàs eradicàssem eradicàsseu eradicàssim eradicàssiu eradicàvem eradicàveu eradique eradiquem eradiquen eradiques eradiquessen eradiquesses eradiquessin eradiquessis eradiqueu eradiqui eradiquin eradiquis eradiqués eradiquéssem eradiquésseu eradiquéssim eradiquéssiu eradiquí occ sept val v
ausmerzen

erbi n masc
Erbium

erer /eˈɾe/ /eˈɾeɾ/ /əˈɾe/ n masc
Weinzensieb

eriçó /a.ɾiˈso/ /e.ɾiˈso/ n masc
Igel

erm /ˈerm/ /ˈeɾm/ /ˈɛrm/ n masc
Ödland
Lloc sense conrear, de terreny àrid i escassa vegetació.

ermini /eɾˈmi.ni/ /ərˈmi.ni/ n masc
Hermelin
Mamífer de la família dels mustèlids apreciat pel pelatge que és blanc a l’estiu i rogenc a l’hivern (Mustela erminea).

errada /eˈra.ða/ n fem
Fehler

error /eˈroɾ/ /əˈro/ /əˈror/ n
Irrtum Fehler
Equivocació, incorrecció.
Bug
(informàtica) Defecte de programari que impedeix el funcionament correcte

eructar /e.ɾukˈta/ /e.ɾukˈtaɾ/ /ə.ɾukˈta/ alg ant bal cent eiv eruct eructa eructada eructades eructaia eructaien eructaies eructam eructant eructar eructara eructaran eructarem eructaren eructares eructareu eructaria eructarien eructaries eructariva eructariven eructarives eructarà eructaràs eructaré eructaríem eructaríeu eructarívem eructaríveu eructassen eructasses eructassin eructassis eructat eructats eructau eructava eructaven eructaves eructavi eructavo eructe eructeguem eructeguessa eructeguessen eructeguesses eructegueu eructegués eructeguéssom eructeguéssou eructem eructen eructes eructessa eructessen eructesses eructessi eructessin eructessis eructeu eructi eructin eructis eructo eructos eructs eructà eructàiem eructàieu eructàrem eructàreu eructàs eructàssem eructàsseu eructàssim eructàssiu eructàvem eructàvets eructàveu eructàvom eructés eructéssem eructésseu eructéssim eructéssiu eructí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
rülpsen

eruga /eˈɾu.ɣa/ n fem
Raupe

erupció /e.ɾup.siˈo/ /ə.ɾup.siˈo/ n masc
Eruption Ausbruch

esbalair /az.βa.ɫaˈi/ /az.βa.ɫaˈiɾ/ /ez.ba.ɫaˈiɾ/ /ez.βa.ɫaˈi/ /əz.bə.ɫəˈi/ esbalaeix esbalaeixen esbalaeixes esbalaeixi esbalaeixin esbalaeixis esbalaeixo esbalaint esbalair esbalairan esbalairem esbalaireu esbalairia esbalairien esbalairies esbalairà esbalairàs esbalairé esbalairíem esbalairíeu esbalaí esbalaíem esbalaíeu esbalaírem esbalaíreu esbalaís esbalaíssem esbalaísseu esbalaíssim esbalaíssiu esbalaïa esbalaïda esbalaïdes esbalaïen esbalaïes esbalaïm esbalaïra esbalaïren esbalaïres esbalaïsc esbalaïsca esbalaïsquen esbalaïsques esbalaïssen esbalaïsses esbalaïssin esbalaïssis esbalaït esbalaïts esbalaïu esbalaïx esbalaïxen esbalaïxes esbalaïxo n-occ occ sept val v
verblüffen

esbarzer /az.βarˈze/ /ez.baɾˈzeɾ/ /ez.βarˈze/ /əz.bərˈze/ n masc
Brombeerstrauch

esberlar /az.βerˈɫa/ /ez.beɾˈɫaɾ/ /ez.βerˈɫa/ /ez.βeɾˈɫa/ /əz.bərˈɫa/ esberla esberlada esberlades esberlant esberlar esberlaran esberlarem esberlaren esberlares esberlareu esberlaria esberlarien esberlaries esberlarà esberlaràs esberlaré esberlaríem esberlaríeu esberlat esberlats esberlava esberlaven esberlaves esberle esberlem esberlen esberles esberlessen esberlesses esberlessin esberlessis esberleu esberli esberlin esberlis esberlo esberlà esberlàrem esberlàreu esberlàvem esberlàveu esberlés esberléssem esberlésseu esberléssim esberléssiu esberlí occ sept v
spalten

esborrany /ez.boˈraɲ/ /əz.boˈraɲ/ /əz.buˈraɲ/ n masc
Entwurf

esborrar /az.βoˈra/ /ez.boˈraɾ/ /ez.βoˈra/ /əz.boˈra/ /əz.buˈra/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) esborr esborra esborrada esborrades esborram esborrant esborrar esborrara esborraran esborrarem esborraren esborrares esborrareu esborraria esborrarien esborraries esborrarà esborraràs esborraré esborraríem esborraríeu esborrassen esborrasses esborrassin esborrassis esborrat esborrats esborrau esborrava esborraven esborraves esborre esborrem esborren esborres esborressen esborresses esborressin esborressis esborreu esborri esborrin esborris esborro esborrà esborràrem esborràreu esborràs esborràssem esborràsseu esborràssim esborràssiu esborràvem esborràveu esborrés esborréssem esborrésseu esborréssim esborréssiu esborrí occ sept val v
ausradieren löschen
Fer desaparèixer el traç de signes, textos, dibuixos.
löschen
Treure del cap un sentiment, un record.

esbossar /ez.boˈsaɾ/ /ez.βoˈsa/ /əz.boˈsa/ /əz.buˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) esbossa esbossada esbossades esbossam esbossant esbossar esbossara esbossaran esbossarem esbossaren esbossares esbossareu esbossaria esbossarien esbossaries esbossarà esbossaràs esbossaré esbossaríem esbossaríeu esbossassen esbossasses esbossassin esbossassis esbossat esbossats esbossau esbossava esbossaven esbossaves esbosse esbossem esbossen esbosses esbossessen esbossesses esbossessin esbossessis esbosseu esbossi esbossin esbossis esbosso esbossà esbossàrem esbossàreu esbossàs esbossàssem esbossàsseu esbossàssim esbossàssiu esbossàvem esbossàveu esbossés esbosséssem esbossésseu esbosséssim esbosséssiu esbossí esbós occ sept val v
grob entwerfen

esbravar /az.βɾaˈβa/ /ez.bɾaˈvaɾ/ /ez.βɾaˈβa/ /əz.bɾəˈva/ /əz.bɾəˈβa/ alg ant bal cent eiv esbrau esbraus esbrav esbrava esbravada esbravades esbravaia esbravaien esbravaies esbravaieu esbravam esbravant esbravar esbravara esbravaran esbravarem esbravaren esbravares esbravareu esbravaria esbravarien esbravaries esbravariva esbravariven esbravarives esbravarà esbravaràs esbravaré esbravaríem esbravaríeu esbravarívem esbravaríveu esbravassen esbravasses esbravassin esbravassis esbravat esbravats esbravau esbravava esbravaven esbravaves esbravavi esbravavo esbrave esbraveguem esbraveguessa esbraveguessen esbraveguesses esbravegueu esbravegués esbraveguéssom esbraveguéssou esbravem esbraven esbraves esbravessa esbravessen esbravesses esbravessi esbravessin esbravessis esbraveu esbravi esbravin esbravis esbravo esbravos esbravà esbravàiem esbravàrem esbravàreu esbravàs esbravàssem esbravàsseu esbravàssim esbravàssiu esbravàvem esbravàvets esbravàveu esbravàvom esbravés esbravéssem esbravésseu esbravéssim esbravéssiu esbraví n-occ nota 1 nota 2 occ sept v.cent val v
erleichtern

esbrinar /az.βɾiˈna/ /ez.bɾiˈnaɾ/ /ez.βɾiˈna/ /əz.bɾiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) esbrina esbrinada esbrinades esbrinam esbrinant esbrinar esbrinara esbrinaran esbrinarem esbrinaren esbrinares esbrinareu esbrinaria esbrinarien esbrinaries esbrinarà esbrinaràs esbrinaré esbrinaríem esbrinaríeu esbrinassen esbrinasses esbrinassin esbrinassis esbrinat esbrinats esbrinau esbrinava esbrinaven esbrinaves esbrine esbrinem esbrinen esbrines esbrinessen esbrinesses esbrinessin esbrinessis esbrineu esbrini esbrinin esbrinis esbrino esbrinà esbrinàrem esbrinàreu esbrinàs esbrinàssem esbrinàsseu esbrinàssim esbrinàssiu esbrinàvem esbrinàveu esbrinés esbrinéssem esbrinésseu esbrinéssim esbrinéssiu esbriní esbrín occ sept val v
schätzen
Cercar un coneixement fins a arribar a saber-ho.

esbós /ezˈbos/ n masc
Skize

esca /ˈes.ka/ /ˈəs.kə/ /ˈɛs.kə/ n fem
Zunder
Matèria molt seca, generalment de cuiro, drap o esponja, preparada de forma que qualsevol espurna de foc la fa cremar.

escabetx /es.kaˈbet͡ʃ/ /əs.kəˈβɛt͡ʃ/ n masc
Marinade

escac /esˈkak/ /əsˈkak/ n masc
Schach

escacs /esˈkaks/ n masc
Schach Schachspiel
Joc de taula d'estratègia en el qual dos bàndols (blanc i negre) amb setze peces cada un (dues torres, dos cavalls, dos alfils, una reina, un rei i vuit peons) tracten de vèncer el rei contrari i així guanyar la partida.

escaire /asˈkaj.ɾe/ /esˈkaj.ɾe/ /əsˈkaj.ɾə/ n masc
Geodreieck
(waterpolo, esports de pilota) Cadascun dels dos angles rectes formats per la unió d'un dels pals de la porteria i el travesser.

escala /asˈka.la/ /asˈka.ɫa/ /asˈka.ɫɛ/ /esˈka.ɫa/ /əsˈka.ɫə/ n fem
Treppe
Conjunt de graons per pujar o baixar a un indret.
Skala
Agrupació de set notes musicals consecutives separades per tons i semitons.
Maßstab Skala
Proporció de dibuixos, plànols o maquetes respecte a l'element real al que fan referència.
Sistema de mesura que estableix una correspondència entre els nombres i les propietats dels objectes mesurats.

escalar /as.kaˈɫa/ /as.kaˈɫaɾ/ /es.kaˈɫa/ /es.kaˈɫaɾ/ /əs.kəˈɫa/ /əs.kəˈɫar/ alg ant bal cent eiv escal escala escalada escalades escalaia escalaien escalaies escalam escalant escalar escalara escalaran escalarem escalaren escalares escalareu escalaria escalarien escalaries escalariva escalariven escalarives escalarà escalaràs escalaré escalaríem escalaríeu escalarívem escalaríveu escalassen escalasses escalassin escalassis escalat escalats escalau escalava escalaven escalaves escalavi escalavo escale escaleguem escaleguessa escaleguessen escaleguesses escalegueu escalegués escaleguéssom escaleguéssou escalem escalen escales escalessa escalessen escalesses escalessi escalessin escalessis escaleu escali escalin escalis escalo escalos escals escalà escalàiem escalàieu escalàrem escalàreu escalàs escalàssem escalàsseu escalàssim escalàssiu escalàvem escalàvets escalàveu escalàvom escalés escaléssem escalésseu escaléssim escaléssiu escalí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
klettern

escalat n masc
Skalierung

escaldar /as.kaɫˈda/ /es.kaɫˈda/ /es.kaɫˈdaɾ/ /əs.kəɫˈda/ alg ant bal cent eiv escald escalda escaldada escaldades escaldaia escaldaien escaldaies escaldam escaldant escaldar escaldara escaldaran escaldarem escaldaren escaldares escaldareu escaldaria escaldarien escaldaries escaldariva escaldariven escaldarives escaldarà escaldaràs escaldaré escaldaríem escaldaríeu escaldarívem escaldaríveu escaldassen escaldasses escaldassin escaldassis escaldat escaldats escaldau escaldava escaldaven escaldaves escaldavi escaldavo escalde escaldeguem escaldeguessa escaldeguessen escaldeguesses escaldegueu escaldegués escaldeguéssom escaldeguéssou escaldem escalden escaldes escaldessa escaldessen escaldesses escaldessi escaldessin escaldessis escaldeu escaldi escaldin escaldis escaldo escaldos escalds escaldà escaldàiem escaldàieu escaldàrem escaldàreu escaldàs escaldàssem escaldàsseu escaldàssim escaldàssiu escaldàvem escaldàvets escaldàveu escaldàvom escaldés escaldéssem escaldésseu escaldéssim escaldéssiu escaldí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
verbrühen

escalf /esˈkaɫf/ /əsˈkaɫf/ n masc
Wärme

escalfador /as.kaɫ.faˈðo/ /es.kaɫ.faˈðo/ /es.kaɫ.faˈðoɾ/ /əs.kəɫ.fəˈðo/ adj masc
wärmen
Que escalfa.

escalfador /as.kaɫ.faˈðo/ /es.kaɫ.faˈðo/ /es.kaɫ.faˈðoɾ/ /əs.kəɫ.fəˈðo/ n masc
Heizung
Aparell termodinàmic que escalfa l’aigua domèstica.

escalivar /as.ka.ɫiˈβa/ /es.ka.ɫiˈvaɾ/ /es.ka.ɫiˈβa/ /əs.kə.ɫiˈva/ /əs.kə.ɫiˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) escaliu escaliv escaliva escalivada escalivades escalivam escalivant escalivar escalivara escalivaran escalivarem escalivaren escalivares escalivareu escalivaria escalivarien escalivaries escalivarà escalivaràs escalivaré escalivaríem escalivaríeu escalivassen escalivasses escalivassin escalivassis escalivat escalivats escalivau escalivava escalivaven escalivaves escalive escalivem escaliven escalives escalivessen escalivesses escalivessin escalivessis escaliveu escalivi escalivin escalivis escalivo escalivà escalivàrem escalivàreu escalivàs escalivàssem escalivàsseu escalivàssim escalivàssiu escalivàvem escalivàveu escalivés escalivéssem escalivésseu escalivéssim escalivéssiu escaliví occ sept val v
rösten

escalunya /es.kaˈɫu.ɲa/ /əs.kəˈɫu.ɲə/ n fem
Schalotte
Planta de la família de les aliàcies (Allium ascalonicum).

escamarlà /es.ka.maɾˈɫa/ /əs.kə.mərˈɫa/ n masc
Hummer

escambell /as.kamˈbeʎ/ /es.kamˈbeʎ/ /əs.kəmˈbeʎ/ n masc
Hocker
Tamboret de poca alçada i sense respatller que serveix per a posar-hi els peus quan hom està assegut, o per a pujar-hi de peus.

escandi /əsˈkan.di/ n masc
Scandium

escandir /es.kanˈdi/ /es.kanˈdiɾ/ /əs.kənˈdi/ bal escandeix escandeixen escandeixes escandeixi escandeixin escandeixis escandeixo escandesc escandesqui escandesquin escandesquis escandia escandida escandides escandien escandies escandiguem escandigueu escandim escandint escandir escandira escandiran escandirem escandiren escandires escandireu escandiria escandirien escandiries escandirà escandiràs escandiré escandiríem escandiríeu escandisc escandisca escandisquen escandisques escandissen escandisses escandissin escandissis escandit escandits escandiu escandix escandixen escandixes escandixo escandí escandíem escandíeu escandírem escandíreu escandís escandíssem escandísseu escandíssim escandíssiu n-occ occ sept val v
skandieren

escanejar /es.ka.neˈd͡ʒa/ /es.ka.neˈd͡ʒaɾ/ /es.ka.neˈʒa/ /əs.kə.nəˈd͡ʒa/ /əs.kə.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) escanege escanegem escanegen escaneges escanegessen escanegesses escanegessin escanegessis escanegeu escanegi escanegin escanegis escanegés escanegéssem escanegésseu escanegéssim escanegéssiu escanegí escaneig escaneja escanejada escanejades escanejam escanejant escanejar escanejara escanejaran escanejarem escanejaren escanejares escanejareu escanejaria escanejarien escanejaries escanejarà escanejaràs escanejaré escanejaríem escanejaríeu escanejassen escanejasses escanejassin escanejassis escanejat escanejats escanejau escanejava escanejaven escanejaves escanejo escanejà escanejàrem escanejàreu escanejàs escanejàssem escanejàsseu escanejàssim escanejàssiu escanejàvem escanejàveu occ sept val v
scannen

escapar /as.kaˈpa/ /es.kaˈpa/ /es.kaˈpaɾ/ /əs.kəˈpa/ alg ant bal cent eiv escap escapa escapada escapades escapaia escapaien escapaies escapam escapant escapar escapara escaparan escaparem escaparen escapares escapareu escaparia escaparien escaparies escapariva escapariven escaparives escaparà escaparàs escaparé escaparíem escaparíeu escaparívem escaparíveu escapassen escapasses escapassin escapassis escapat escapats escapau escapava escapaven escapaves escapavi escapavo escape escapeguem escapeguessa escapeguessen escapeguesses escapegueu escapegués escapeguéssom escapeguéssou escapem escapen escapes escapessa escapessen escapesses escapessi escapessin escapessis escapeu escapi escapin escapis escapo escapos escaps escapà escapàiem escapàieu escapàrem escapàreu escapàs escapàssem escapàsseu escapàssim escapàssiu escapàvem escapàvets escapàveu escapàvom escapés escapéssem escapésseu escapéssim escapéssiu escapí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
entgehen

escapar-se v
entfliehen

escarabat /as.ka.ɾaˈβat/ /es.ka.ɾaˈbat/ /əs.kərˈβat/ n masc
Käfer

escarapel·la /es.ka.ɾaˈpɛɫ.ɫa/ /əs.kə.ɾəˈpɛɫ.ɫə/ n fem
Kokarde
Adornament en forma de disc col·locat en una part visible de la roba o del barret.

escarnir /as.kaɾˈni/ /es.karˈni/ /es.kaɾˈni/ /es.kaɾˈniɾ/ /əs.kərˈni/ bal escarneix escarneixen escarneixes escarneixi escarneixin escarneixis escarneixo escarnesc escarnesqui escarnesquin escarnesquis escarnia escarnida escarnides escarnien escarnies escarniguem escarnigueu escarnim escarnint escarnir escarnira escarniran escarnirem escarniren escarnires escarnireu escarniria escarnirien escarniries escarnirà escarniràs escarniré escarniríem escarniríeu escarnisc escarnisca escarnisquen escarnisques escarnissen escarnisses escarnissin escarnissis escarnit escarnits escarniu escarnix escarnixen escarnixes escarnixo escarní escarníem escarníeu escarnírem escarníreu escarnís escarníssem escarnísseu escarníssim escarníssiu n-occ occ sept val v
spotten

escata /asˈka.ta/ /asˈka.tɛ/ /esˈka.ta/ /əsˈka.tə/ n fem
Schuppe

escena /eˈse.na/ /əsˈsɛ.nə/ /əˈsɛ.nə/ n fem
Szene

escenari /e.seˈna.ɾi/ /ə.səˈna.ɾi/ /əs.səˈna.ɾi/ n masc
Bühne

escissió /e.si.siˈo/ /ə.si.siˈo/ /əs.si.siˈo/ n fem
Spaltung

esclatar /as.kɫaˈta/ /es.kɫaˈta/ /es.kɫaˈtaɾ/ /əs.kɫəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) esclat esclata esclatada esclatades esclatam esclatant esclatar esclatara esclataran esclatarem esclataren esclatares esclatareu esclataria esclatarien esclataries esclatarà esclataràs esclataré esclataríem esclataríeu esclatassen esclatasses esclatassin esclatassis esclatat esclatats esclatau esclatava esclataven esclataves esclate esclatem esclaten esclates esclatessen esclatesses esclatessin esclatessis esclateu esclati esclatin esclatis esclato esclatà esclatàrem esclatàreu esclatàs esclatàssem esclatàsseu esclatàssim esclatàssiu esclatàvem esclatàveu esclatés esclatéssem esclatésseu esclatéssim esclatéssiu esclatí occ sept val v
platzen
Obrir-se una cosa per una força o impuls interior.
ausbrechen
Manifestar-se de forma sobtada.

esclau /esˈkɫaw/ n masc
Sklave
Persona sotmesa al domini d'una altra i sense llibertat.

escletxa /asˈkle.t͡ʃa/ /asˈkle.t͡ʃɛ/ /esˈkɫe.t͡ʃa/ /əsˈkɫe.t͡ʃə/ n fem
Schlitz

esclop /asˈkɫɔp/ /esˈkɫɔp/ /əsˈkɫɔp/ n masc
Holzschuh
Espècie de canal de fusta de la part inferior de la tremuja dels molins de farina que rep el cereal i el dirigeix al forat de la mola.

escola /asˈkɔ.ɫa/ /asˈkɔ.ɫɛ/ /esˈkɔ.ɫa/ /esˈkɔ.ɫɔ/ n fem
Schule
Col·legi, establiment per aprendre.

escola tècnica n fem
Fachschule
escola professional

escolanet /as.ko.ɫaˈnet/ /es.ko.ɫaˈnet/ /əs.ko.ɫəˈnət/ /əs.ku.ɫəˈnɛt/ n masc
Messdiener

escolar /as.koˈɫa/ /es.koˈɫa/ /es.koˈɫaɾ/ /əs.koˈɫa/ /əs.kuˈɫa/ /əs.kuˈɫar/ adj
schulisch

escolar /as.koˈɫa/ /es.koˈɫa/ /es.koˈɫaɾ/ /əs.koˈɫa/ /əs.kuˈɫa/ /əs.kuˈɫar/ n neut
Schüler
Persona que assisteix a una escola com a alumne.

escolar /as.koˈɫa/ /es.koˈɫa/ /es.koˈɫaɾ/ /əs.koˈɫa/ /əs.kuˈɫa/ /əs.kuˈɫar/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) escol escola escolada escolades escolam escolant escolar escolara escolaran escolarem escolaren escolares escolareu escolaria escolarien escolaries escolarà escolaràs escolaré escolaríem escolaríeu escolassen escolasses escolassin escolassis escolat escolats escolau escolava escolaven escolaves escole escolem escolen escoles escolessen escolesses escolessin escolessis escoleu escoli escolin escolis escolo escolà escolàrem escolàreu escolàs escolàssem escolàsseu escolàssim escolàssiu escolàvem escolàveu escolés escoléssem escolésseu escoléssim escoléssiu escolí occ sept val v
abfließen

escolta /asˈkoɫ.ta/ /esˈkoɫ.ta/ /əsˈkoɫ.tə/ n neut
Pfadfinder
Noi o noia afiliat a l'escoltisme.

escoltar /as.koɫˈta/ /as.koɫˈtaɾ/ /es.koɫˈta/ /es.koɫˈtaɾ/ /əs.koɫˈta/ /əs.kuɫˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) escolt escolta escoltada escoltades escoltam escoltant escoltar escoltara escoltaran escoltarem escoltaren escoltares escoltareu escoltaria escoltarien escoltaries escoltarà escoltaràs escoltaré escoltaríem escoltaríeu escoltassen escoltasses escoltassin escoltassis escoltat escoltats escoltau escoltava escoltaven escoltaves escolte escoltem escolten escoltes escoltessen escoltesses escoltessin escoltessis escolteu escolti escoltin escoltis escolto escoltà escoltàrem escoltàreu escoltàs escoltàssem escoltàsseu escoltàssim escoltàssiu escoltàvem escoltàveu escoltés escoltéssem escoltésseu escoltéssim escoltéssiu escoltí occ sept val v
hören zuhören

escombra /asˈkom.bɾa/ /asˈkom.bɾɛ/ /esˈkom.bɾa/ n fem
Besen
(central, nord-occidental, septentrional, alguerès) Estri de neteja format per uns pèls o un raspall i un mànec llarg per moure-la amb comoditat.

escombrar /as.komˈbɾa/ /as.kumˈbɾa/ /es.komˈbɾa/ /es.komˈbɾaɾ/ /əs.komˈbɾa/ /əs.kumˈbɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) escombr escombra escombrada escombrades escombram escombrant escombrar escombrara escombraran escombrarem escombraren escombrares escombrareu escombraria escombrarien escombraries escombrarà escombraràs escombraré escombraríem escombraríeu escombrassen escombrasses escombrassin escombrassis escombrat escombrats escombrau escombrava escombraven escombraves escombre escombrem escombren escombres escombressen escombresses escombressin escombressis escombreu escombri escombrin escombris escombro escombrà escombràrem escombràreu escombràs escombràssem escombràsseu escombràssim escombràssiu escombràvem escombràveu escombrés escombréssem escombrésseu escombréssim escombréssiu escombrí occ sept val v
kehren fegen
Treure la brutícia del terra amb una escombra.

escombriaire /es.kom.bɾiˈaj.ɾe/ /əs.kom.bɾiˈaj.ɾə/ /əs.kum.bɾiˈaj.ɾə/ n neut
Müllmann

escometre /as.koˈme.tɾe/ /es.koˈme.tɾe/ /əs.koˈmə.tɾə/ /əs.kuˈmɛ.tɾə/ alg bal escomesa escomeses escomesos escomet escometa escometem escometen escometent escometera escometeren escometeres escometes escometessen escometesses escometessin escometessis escometeu escometi escometia escometien escometies escometin escometis escometo escometran escometre escometrem escometreu escometria escometrien escometries escometrà escometràs escometré escometríem escometríeu escomets escometé escometérem escometéreu escometés escometéssem escometésseu escometéssim escometéssiu escometí escometíem escometíeu escomès escomés occ sept val v
angreifen
Dirigir-se contra algú de forma violenta o ofensiva, envestir.
Tirar endavant o posar en marxa un projecte o una empresa.

escopir /as.koˈpi/ /as.koˈpiɾ/ /es.koˈpi/ /es.koˈpiɾ/ /es.kuˈpi/ /əs.koˈpi/ /əs.kuˈpi/ alg bal escopia escopida escopides escopien escopies escopiguem escopigueu escopim escopint escopir escopira escopiran escopirem escopiren escopires escopireu escopiria escopirien escopiries escopirà escopiràs escopiré escopiríem escopiríeu escopissen escopisses escopissin escopissis escopit escopits escopiu escopí escopíem escopíeu escopírem escopíreu escopís escopíssem escopísseu escopíssim escopíssiu escup escupa escupen escupes escupi escupin escupis escupo escups occ sept val v
spucken
Expulsar alguna cosa de la boca, especialment saliva.

escopofília /es.ko.poˈfi.ɫi.a/ /əs.ko.poˈfi.ɫi.ə/ /əs.ku.puˈfi.ɫi.ə/ n fem
Skopophilie

escorcoll /as.koɾˈkoʎ/ /es.koɾˈkoʎ/ /əs.koɾˈkoʎ/ /əs.kurˈkoʎ/ n masc
Durchsuchung

escorcollar /as.kor.koˈʎa/ /es.kor.koˈʎa/ /es.koɾ.koˈʎa/ /es.koɾ.koˈʎaɾ/ /əs.koɾ.koˈʎa/ /əs.kur.kuˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) escorcoll escorcolla escorcollada escorcollades escorcollam escorcollant escorcollar escorcollara escorcollaran escorcollarem escorcollaren escorcollares escorcollareu escorcollaria escorcollarien escorcollaries escorcollarà escorcollaràs escorcollaré escorcollaríem escorcollaríeu escorcollassen escorcollasses escorcollassin escorcollassis escorcollat escorcollats escorcollau escorcollava escorcollaven escorcollaves escorcolle escorcollem escorcollen escorcolles escorcollessen escorcollesses escorcollessin escorcollessis escorcolleu escorcolli escorcollin escorcollis escorcollo escorcollà escorcollàrem escorcollàreu escorcollàs escorcollàssem escorcollàsseu escorcollàssim escorcollàssiu escorcollàvem escorcollàveu escorcollés escorcolléssem escorcollésseu escorcolléssim escorcolléssiu escorcollí occ sept val v
durchsuchen

escorpí /as.korˈpi/ /es.koɾˈpi/ /əs.koɾˈpi/ /əs.kurˈpi/ n masc
Skorpion

escorça /asˈkɔr.sɛ/ /asˈkɔɾ.sa/ /esˈkɔr.sa/ /esˈkɔɾ.sa/ /esˈkɔɾ.sɔ/ /əsˈkɔr.sə/ n fem
Rinde Borke
Part exterior del tronc dels arbres.

escriptor /es.kɾipˈto/ /es.kɾipˈtoɾ/ n masc
Schriftsteller

escriptori /es.kɾipˈtɔ.ɾi/ /əs.kɾipˈtɔ.ɾi/ n masc
Schreibtisch
Moble emprat per escriure cartes, en el qual es guardava el paper i els estris per escriure.
Schreibstube
Habitació en què treballa un escriptor.
Schreibtischoberfläche
Aparença de pantalla d’un ordinador que mostra informació perquè l'usuari pugui manipular-lo.

escriptura /es.kɾipˈtu.ɾa/ /əs.kɾipˈtu.ɾə/ n fem
Schrift
acte d'escriure

escriure /asˈkɾiw.ɾa/ /asˈkɾiw.ɾe/ /esˈkɾiw.ɾe/ /əsˈkɾiw.ɾə/ bal escric escriga escriguem escriguen escriguera escrigueren escrigueres escrigues escriguessen escriguesses escriguessin escriguessis escrigueu escrigui escriguin escriguis escrigué escriguérem escriguéreu escrigués escriguéssem escriguésseu escriguéssim escriguéssiu escriguí escrit escrita escrites escrits escriu escriuen escriuran escriure escriurem escriureu escriuria escriurien escriuries escriurà escriuràs escriuré escriuríem escriuríeu escrius escrivia escrivien escrivies escrivim escrivint escriviren escrivires escrivissin escrivissis escriviu escriví escrivíem escrivíeu escrivírem escrivíreu escrivís escrivíssim escrivíssiu occ val v
schreiben

escrofulària /es.kɾo.fuˈɫa.ɾi.a/ /əs.kɾu.fuˈɫa.ɾi.ə/ n fem
Braunwurz
(botànica) Gènere de plantes herbàcies de la família de les escrofulariàcies (Scrophularia).
(botànica) Herba medicinal de la família de les escrofulariàcies (Scrophularia nodosa).

escrofulària nodosa n fem
Knotige Braunwurz

escrot /esˈkɾot/ /əsˈkɾot/ n masc
Skrotum Hodensack

escrutar /es.kɾuˈta/ /es.kɾuˈtaɾ/ /əs.kɾuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) escrut escruta escrutada escrutades escrutam escrutant escrutar escrutara escrutaran escrutarem escrutaren escrutares escrutareu escrutaria escrutarien escrutaries escrutarà escrutaràs escrutaré escrutaríem escrutaríeu escrutassen escrutasses escrutassin escrutassis escrutat escrutats escrutau escrutava escrutaven escrutaves escrute escrutem escruten escrutes escrutessen escrutesses escrutessin escrutessis escruteu escruti escrutin escrutis escruto escrutà escrutàrem escrutàreu escrutàs escrutàssem escrutàsseu escrutàssim escrutàssiu escrutàvem escrutàveu escrutés escrutéssem escrutésseu escrutéssim escrutéssiu escrutí occ sept val v
hinterfragen

escull /esˈkuʎ/ /əsˈkuj/ /əsˈkuʎ/ n masc
Riff

escultura /es.kuɫˈtu.ɾa/ n fem
Skulptur Bildhauerkunst

escuma /asˈku.ma/ /asˈku.mɛ/ /esˈku.ma/ /əsˈku.mə/ n fem
Schaum

escumadora /as.ku.maˈðo.ɾa/ /as.ku.maˈðo.ɾɛ/ /es.ku.maˈðo.ɾa/ /əs.ku.məˈðo.ɾə/ n fem
Schaumlöffel

escura-xemeneies /esˌku.ɾa.t͡ʃe.meˈne.jes/ /əsˌku.ɾə.ʃə.məˈnɛ.jəs/ n neut
Schornsteinfeger

escuradents /asˌku.ɾaˈðens/ /esˌku.ɾaˈðens/ /əsˌku.ɾəˈðens/ n masc
Zahnstocher

escurçana /es.kuɾˈsa.na/ /əs.kurˈsa.nə/ n fem
Gemeine Heich roche
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Dasyatis pastinaca)

escurçó /as.kuɾˈso/ /əs.kurˈso/ n masc
Viper
Serp de la família dels vipèrids.

escut /asˈkut/ /esˈkut/ /əsˈkut/ n masc
Schild
Arma defensiva, agafada amb la mà o amb el braç, amb suficient amplària i solidesa per aturar l'escomesa de l'enemic.
Wappen
Element emblemàtic d'un país, ciutat, família, institució, etc., que correspon a un dibuix simbòlic normalment emmarcat en la forma d'un escut medieval.
Schutz
Tipus de defensa contra qualsevol tipus d'atac.

escàlem /esˈka.ɫem/ /əsˈka.ɫəm/ n masc
Dolle Ruderpflock

escàndol /esˈkan.doɫ/ /əsˈkan.doɫ/ /əsˈkan.duɫ/ n masc
Skandal

escórpora /esˈkoɾ.po.ɾa/ /əsˈkor.pu.ɾə/ /əsˈkoɾ.po.ɾə/ n fem
brauner Drachenk
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Scorpaena porcus)

esdeveniment /ez.ðe.ve.niˈment/ /ez.ðe.βe.niˈmen/ /ez.ðe.βe.niˈment/ /əz.də.βə.niˈmen/ /əz.ðə.və.niˈment/ n masc
Vorkommnis

esfera /esˈfe.ɾa/ /əsˈfe.ɾə/ n fem
Kugel Sphäre

esfilagarsar /es.fi.ɫa.ɣarˈsa/ /es.fi.ɫa.ɣaɾˈsaɾ/ /əs.fi.ɫə.ɣərˈsa/ alg ant bal cent eiv esfilagars esfilagarsa esfilagarsada esfilagarsades esfilagarsaia esfilagarsaien esfilagarsaies esfilagarsam esfilagarsant esfilagarsar esfilagarsara esfilagarsaran esfilagarsarem esfilagarsaren esfilagarsares esfilagarsareu esfilagarsaria esfilagarsarien esfilagarsaries esfilagarsariva esfilagarsariven esfilagarsarives esfilagarsarà esfilagarsaràs esfilagarsaré esfilagarsaríem esfilagarsaríeu esfilagarsarívem esfilagarsaríveu esfilagarsassen esfilagarsasses esfilagarsassin esfilagarsassis esfilagarsat esfilagarsats esfilagarsau esfilagarsava esfilagarsaven esfilagarsaves esfilagarsavi esfilagarsavo esfilagarse esfilagarseguem esfilagarseguessa esfilagarseguessen esfilagarseguesses esfilagarsegueu esfilagarsegués esfilagarseguéssom esfilagarseguéssou esfilagarsem esfilagarsen esfilagarses esfilagarsessa esfilagarsessen esfilagarsesses esfilagarsessi esfilagarsessin esfilagarsessis esfilagarseu esfilagarsi esfilagarsin esfilagarsis esfilagarso esfilagarsos esfilagarss esfilagarsà esfilagarsàiem esfilagarsàieu esfilagarsàrem esfilagarsàreu esfilagarsàs esfilagarsàssem esfilagarsàsseu esfilagarsàssim esfilagarsàssiu esfilagarsàvem esfilagarsàvets esfilagarsàveu esfilagarsàvom esfilagarsés esfilagarséssem esfilagarsésseu esfilagarséssim esfilagarséssiu esfilagarsí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
ausfransen

esfinx /esˈfiŋks/ /esˈfiŋs/ /əsˈfiŋks/ /əsˈfiŋs/ n
Sphinx

esfondrar /as.fonˈdɾa/ /es.fonˈdɾa/ /es.fonˈdɾaɾ/ /əs.fonˈdɾa/ /əs.funˈdɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) esfondr esfondra esfondrada esfondrades esfondram esfondrant esfondrar esfondrara esfondraran esfondrarem esfondraren esfondrares esfondrareu esfondraria esfondrarien esfondraries esfondrarà esfondraràs esfondraré esfondraríem esfondraríeu esfondrassen esfondrasses esfondrassin esfondrassis esfondrat esfondrats esfondrau esfondrava esfondraven esfondraves esfondre esfondrem esfondren esfondres esfondressen esfondresses esfondressin esfondressis esfondreu esfondri esfondrin esfondris esfondro esfondrà esfondràrem esfondràreu esfondràs esfondràssem esfondràsseu esfondràssim esfondràssiu esfondràvem esfondràveu esfondrés esfondréssem esfondrésseu esfondréssim esfondréssiu esfondrí occ sept val v
versenken

esforç /asˈfɔrs/ /esˈfɔɾs/ /əsˈfɔrs/ n masc
Anstrengung Bemühung

esgarrapada /az.ɡa.raˈpa/ /az.ɣa.raˈpa.ða/ /ez.ɣa.raˈpa.ða/ /əz.ɡə.rəˈpa.ðə/ n fem
Kratzer

esgarrapar /az.ɣa.raˈpa/ /az.ɣa.raˈpaɾ/ /ez.ɣa.raˈpa/ /ez.ɣa.raˈpaɾ/ /əz.ɡə.rəˈpa/ alg ant bal cent eiv esgarrap esgarrapa esgarrapada esgarrapades esgarrapaia esgarrapaien esgarrapaies esgarrapam esgarrapant esgarrapar esgarrapara esgarraparan esgarraparem esgarraparen esgarrapares esgarrapareu esgarraparia esgarraparien esgarraparies esgarrapariva esgarrapariven esgarraparives esgarraparà esgarraparàs esgarraparé esgarraparíem esgarraparíeu esgarraparívem esgarraparíveu esgarrapassen esgarrapasses esgarrapassin esgarrapassis esgarrapat esgarrapats esgarrapau esgarrapava esgarrapaven esgarrapaves esgarrapavi esgarrapavo esgarrape esgarrapeguem esgarrapeguessa esgarrapeguessen esgarrapeguesses esgarrapegueu esgarrapegués esgarrapeguéssom esgarrapeguéssou esgarrapem esgarrapen esgarrapes esgarrapessa esgarrapessen esgarrapesses esgarrapessi esgarrapessin esgarrapessis esgarrapeu esgarrapi esgarrapin esgarrapis esgarrapo esgarrapos esgarraps esgarrapà esgarrapàiem esgarrapàieu esgarrapàrem esgarrapàreu esgarrapàs esgarrapàssem esgarrapàsseu esgarrapàssim esgarrapàssiu esgarrapàvem esgarrapàvets esgarrapàveu esgarrapàvom esgarrapés esgarrapéssem esgarrapésseu esgarrapéssim esgarrapéssiu esgarrapí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
kratzen

esglaó /ez.ɣɫaˈo/ n masc
Stufe

església /azˈɣɫe.zi.(aɛ)/ /ezˈɣɫe.zi.a/ /əzˈɡɫɛ.zi.ə/ /əzˈɣɫə.zi.ə/ /əzˈɣɫə.zi/ /əzˈɣɫɛ.zi.ə/ /əzˈɣɫɛ.zi/ n fem
Kirche
Conjunt de tots els fidels cristians.
Institució administrativa i jeràrquica de govern de qualsevol congregació de fidels cristians.

esgrima /ezˈɣɾi.ma/ /əzˈɡɾi.mə/ n fem
Fechten

eslip /ezˈɫip/ /əzˈɫip/ n masc
Slips
Calçotets curts i sense camals.
Badehose
Banyador curt i sense camals.

eslovac /ez.ɫoˈvak/ /ez.ɫoˈβak/ /əz.ɫoˈvak/ /əz.ɫuˈvak/ /əz.ɫuˈβak/ adj masc
slowakisch Slowakisch
Relatiu o pertanyent a Eslovàquia.

eslovac /ez.ɫoˈvak/ /ez.ɫoˈβak/ /əz.ɫoˈvak/ /əz.ɫuˈvak/ /əz.ɫuˈβak/ n masc
Slowake Slowakisch
Natural d’Eslovàquia.
Slowakisch slowakisch
(masculí singular) Llengua eslava parlada a Eslovàquia.

eslovè /ez.ɫoˈve/ /ez.ɫoˈβe/ /əz.ɫoˈvɛ/ /əz.ɫuˈvɛ/ adj masc
Slowenisch slowenisch
Relatiu o pertanyent a Eslovènia, als seus habitants o a la llengua eslovena.

eslovè /ez.ɫoˈve/ /ez.ɫoˈβe/ /əz.ɫoˈvɛ/ /əz.ɫuˈvɛ/ n masc
Slowenisch
Natural d'Eslovènia.
Slowenisch slowenisch
(masculí singular) Llengua parlada a Eslovènia, i a unes zones de Àustria, Itàlia i Hongria.

esma /ˈez.ma/ /ˈez.mə/ /ˈəz.mə/ /ˈɛz.mə/ n fem
Geschick
Aptesa o traça per a fer instintivament alguna cosa.

esmalt /ezˈmaɫ/ /ezˈmaɫt/ /əzˈmaɫ/ /əzˈmaɫt/ n masc
Email Emaille

esmaltar /ez.maɫˈta/ /ez.maɫˈtaɾ/ /əz.məɫˈta/ alg ant bal cent eiv esmalt esmalta esmaltada esmaltades esmaltaia esmaltaien esmaltaies esmaltam esmaltant esmaltar esmaltara esmaltaran esmaltarem esmaltaren esmaltares esmaltareu esmaltaria esmaltarien esmaltaries esmaltariva esmaltariven esmaltarives esmaltarà esmaltaràs esmaltaré esmaltaríem esmaltaríeu esmaltarívem esmaltaríveu esmaltassen esmaltasses esmaltassin esmaltassis esmaltat esmaltats esmaltau esmaltava esmaltaven esmaltaves esmaltavi esmaltavo esmalte esmalteguem esmalteguessa esmalteguessen esmalteguesses esmaltegueu esmaltegués esmalteguéssom esmalteguéssou esmaltem esmalten esmaltes esmaltessa esmaltessen esmaltesses esmaltessi esmaltessin esmaltessis esmalteu esmalti esmaltin esmaltis esmalto esmaltos esmalts esmaltà esmaltàiem esmaltàieu esmaltàrem esmaltàreu esmaltàs esmaltàssem esmaltàsseu esmaltàssim esmaltàssiu esmaltàvem esmaltàvets esmaltàveu esmaltàvom esmaltés esmaltéssem esmaltésseu esmaltéssim esmaltéssiu esmaltí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
emaillieren

esmena /ezˈme.na/ /əzˈmɛ.nə/ n fem
Änderung

esmeril /ez.meˈɾiɫ/ /əz.məˈɾiɫ/ n masc
Schmirgel

esmolar /az.moˈɫa/ /az.moˈɫaɾ/ /ez.moˈɫa/ /ez.moˈɫaɾ/ /əz.moˈɫa/ /əz.muˈɫa/ alg ant bal cent eiv esmol esmola esmolada esmolades esmolaia esmolaien esmolaies esmolam esmolant esmolar esmolara esmolaran esmolarem esmolaren esmolares esmolareu esmolaria esmolarien esmolaries esmolariva esmolariven esmolarives esmolarà esmolaràs esmolaré esmolaríem esmolaríeu esmolarívem esmolaríveu esmolassen esmolasses esmolassin esmolassis esmolat esmolats esmolau esmolava esmolaven esmolaves esmolavi esmolavo esmole esmoleguem esmoleguessa esmoleguessen esmoleguesses esmolegueu esmolegués esmoleguéssom esmoleguéssou esmolem esmolen esmoles esmolessa esmolessen esmolesses esmolessi esmolessin esmolessis esmoleu esmoli esmolin esmolis esmolo esmolos esmols esmolà esmolàiem esmolàieu esmolàrem esmolàreu esmolàs esmolàssem esmolàsseu esmolàssim esmolàssiu esmolàvem esmolàvets esmolàveu esmolàvom esmolés esmoléssem esmolésseu esmoléssim esmoléssiu esmolí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
schärfen

esmorzar /az.morˈza/ /az.mulˈza/ /ez.morˈza/ /ez.moɾˈza/ /ez.moɾˈzaɾ/ /əz.moɾˈza/ /əz.murˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) esmorz esmorza esmorzada esmorzades esmorzam esmorzant esmorzar esmorzara esmorzaran esmorzarem esmorzaren esmorzares esmorzareu esmorzaria esmorzarien esmorzaries esmorzarà esmorzaràs esmorzaré esmorzaríem esmorzaríeu esmorzassen esmorzasses esmorzassin esmorzassis esmorzat esmorzats esmorzau esmorzava esmorzaven esmorzaves esmorze esmorzem esmorzen esmorzes esmorzessen esmorzesses esmorzessin esmorzessis esmorzeu esmorzi esmorzin esmorzis esmorzo esmorzà esmorzàrem esmorzàreu esmorzàs esmorzàssem esmorzàsseu esmorzàssim esmorzàssiu esmorzàvem esmorzàveu esmorzés esmorzéssem esmorzésseu esmorzéssim esmorzéssiu esmorzí occ sept val v
frühstücken
(intransitiu) Prendre el primer menjar del dia.

esnob /ezˈnɔp/ /əzˈnɔp/ n neut
Snob

esofagitis /e.zo.faˈd͡ʒi.tis/ /e.zo.faˈʒi.tis/ /ə.zo.fəˈʒi.tis/ /ə.zu.fəˈʒi.tis/ n fem
Ösophagitis

espacial /es.pa.siˈaɫ/ /əs.pə.siˈaɫ/ adj
räumlich

espagueti /es.paˈɣɛ.ti/ /əs.pəˈɣɛ.ti/ n masc
Spagetti Spaghetti

espai /asˈpaj/ /esˈpaj/ n masc
Raum Weltraum
Extensió aparentment buida entre dos o més cossos; lloc.
Extensió contínua que conté tots els objectes sensibles, també dit cosmos o univers.

espantaocells /esˌpan.ta.oˈseʎs/ /esˌpan.ta.oˈseʎʃ/ /əsˌpan.tə.oˈseʎs/ /əsˌpan.tə.uˈseʎs/ n masc
Vogelscheuche

espantar /as.panˈta/ /es.panˈta/ /es.panˈtaɾ/ /əs.pənˈta/ /əs.pənˈta/ alg ant bal cent eiv espant espanta espantada espantades espantaia espantaien espantaies espantam espantant espantar espantara espantaran espantarem espantaren espantares espantareu espantaria espantarien espantaries espantariva espantariven espantarives espantarà espantaràs espantaré espantaríem espantaríeu espantarívem espantaríveu espantassen espantasses espantassin espantassis espantat espantats espantau espantava espantaven espantaves espantavi espantavo espante espanteguem espanteguessa espanteguessen espanteguesses espantegueu espantegués espanteguéssom espanteguéssou espantem espanten espantes espantessa espantessen espantesses espantessi espantessin espantessis espanteu espanti espantin espantis espanto espantos espants espantà espantàiem espantàieu espantàrem espantàreu espantàs espantàssem espantàsseu espantàssim espantàssiu espantàvem espantàvets espantàveu espantàvom espantés espantéssem espantésseu espantéssim espantéssiu espantí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
erschrecken

espanyol /as.paˈɲɔɫ/ /əs.pəˈɲɔɫ/ /əs.pəˈɲɔɫ/ adj masc
spanisch
Relatiu o pertanyent a Espanya.
Relatiu o pertanyent a la llengua castellana.

espanyol /as.paˈɲɔɫ/ /əs.pəˈɲɔɫ/ /əs.pəˈɲɔɫ/ n masc
Spanier spanisch
Habitant o nadiu d'Espanya.
spanisch
(invariable) Llengua originària de Castella usada a Espanya i als antics dominis.

esparrall /es.paˈraʎ/ /əs.pəˈraj/ /əs.pəˈraʎ/ n masc
Ringel Brassen

espart /esˈpaɾt/ /əsˈpart/ n masc
Halfagras

espasa /asˈpa.za/ /asˈpa.zɛ/ /esˈpa.za/ n fem
Schwert
Arma blanca consistent en un tall llarg i recte i una empunyadura.
Schwert Schwerter
(jocs, plural) Coll de la baralla de cartes representada per una arma blanca llarga.
Schwerter
(jocs) Carta d’un dels quatre colls de la baralla.

espatlla /asˈpaʎ.ʎa/ /asˈpaʎ.ʎɛ/ /esˈpaɫ.ɫa/ /esˈpaʎ.ʎa/ /əsˈpa.ʎə/ /əsˈpaɫ.ɫə/ n fem
Schulter Achsel

especial /es.pe.siˈaɫ/ /əs.pə.siˈaɫ/ adj
speziell

especialista /es.pe.si.aˈɫis.ta/ /es.pe.si.aˈɫis.te/ /əs.pə.si.əˈɫis.tə/ n neut
Fachmann Spezialist

especialitat /es.pe.si.a.ɫiˈtat/ /əs.pə.si.ə.ɫiˈtat/ /əs.pə.si.ə.ɫiˈðat/ n fem
Spezialität

especialment /es.pe.siˌaɫˈmen/ /es.pe.siˌaɫˈment/ /əs.pə.siˌaɫˈmen/ /əs.pə.siˌaɫˈment/ adv
besonders speziell

espectacle /es.pekˈta.kɫe/ /əs.pəkˈta.kɫə/ n masc
Show

espectre /esˈpɛk.tɾe/ /əsˈpɛk.tɾə/ n masc
Spektrum

específic /es.peˈsi.fik/ /əs.pəˈsi.fik/ adj masc
spezifisch

espelleringar /es.pe.ʎe.ɾiŋˈɡa/ /es.pe.ʎe.ɾiŋˈɡaɾ/ /əs.pə.ʎə.ɾiŋˈɡa/ alg bal eiv espellering espelleringa espelleringada espelleringades espelleringam espelleringant espelleringar espelleringara espelleringaran espelleringarem espelleringaren espelleringares espelleringareu espelleringaria espelleringarien espelleringaries espelleringarà espelleringaràs espelleringaré espelleringaríem espelleringaríeu espelleringassen espelleringasses espelleringassin espelleringassis espelleringat espelleringats espelleringau espelleringava espelleringaven espelleringaves espelleringo espelleringue espelleringuem espelleringuen espelleringues espelleringuessen espelleringuesses espelleringuessin espelleringuessis espelleringueu espelleringui espelleringuin espelleringuis espelleringués espelleringuéssem espelleringuésseu espelleringuéssim espelleringuéssiu espelleringuí espelleringà espelleringàrem espelleringàreu espelleringàs espelleringàssem espelleringàsseu espelleringàssim espelleringàssiu espelleringàvem espelleringàveu nota 1 occ sept v.cent val v
zerreißen
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los.

espelma /asˈpɛɫ.ma/ /esˈpɛɫ.ma/ /esˈpɛɫ.mɛ/ n fem
Kerze

esperanto /əs.peˈɾan.to/ /əs.pəˈɾan.tu/ n masc
Esperanto
Llengua artificial, amb lèxic i vocabulari de marcat caire romànic i fonètica principalment eslava, creada per Ludwik Lejzer Zamenhof a final segle xix.

esperantologia /es.pe.ɾan.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /es.pe.ɾan.to.ɫoˈʒi.a/ /əs.pə.ɾən.to.ɫoˈʒi.ə/ /əs.pə.ɾən.tu.ɫuˈʒi.ə/ n masc
Esperantologie

esperantòleg /es.pe.ɾanˈtɔ.ɫek/ /əs.pə.ɾənˈtɔ.ɫək/ n masc
Esperantologe

esperança /as.peˈɾan.sa/ /as.peˈɾan.sɛ/ /es.peˈɾan.sa/ /əs.peˈɾan.sə/ /əs.pəˈɾan.sə/ n fem
Hoffnung

esperar /as.peˈɾa/ /es.peˈɾa/ /es.peˈɾaɾ/ /əs.peˈɾa/ /əs.pəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) esper espera esperada esperades esperam esperant esperar esperara esperaran esperarem esperaren esperares esperareu esperaria esperarien esperaries esperarà esperaràs esperaré esperaríem esperaríeu esperassen esperasses esperassin esperassis esperat esperats esperau esperava esperaven esperaves espere esperem esperen esperes esperessen esperesses esperessin esperessis espereu esperi esperin esperis espero esperà esperàrem esperàreu esperàs esperàssem esperàsseu esperàssim esperàssiu esperàvem esperàveu esperés esperéssem esperésseu esperéssim esperéssiu esperí occ sept val v
warten erwarten
Estar pendent que passi una cosa, sovint coneguda.
hoffen
Tenir esperança en alguna cosa.

esperit /as.piˈɾit/ /es.peˈɾit/ /əs.pəˈɾit/ /əs.pəˈɾit/ n masc
Geist
Part no material de la persona, ànima.

esperó /es.peˈɾo/ /əs.pəˈɾo/ n masc
Sporn

espia /esˈpi.a/ /əsˈpi.ə/ n neut
Spion Spionin

espiar /as.piˈa/ /es.piˈa/ /es.piˈaɾ/ /əs.piˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) espia espiada espiades espiam espiant espiar espiara espiaran espiarem espiaren espiares espiareu espiaria espiarien espiaries espiarà espiaràs espiaré espiaríem espiaríeu espiassen espiasses espiassin espiassis espiat espiats espiau espiava espiaven espiaves espie espiem espien espies espiessen espiesses espiessin espiessis espieu espii espio espià espiàrem espiàreu espiàs espiàssem espiàsseu espiàssim espiàssiu espiàvem espiàveu espiés espiéssem espiésseu espiéssim espiéssiu espií espiï espiïn espiïs occ sept val v
ausspionieren

espiera /es.piˈe.ɾa/ /əs.piˈe.ɾə/ n fem
Türspion

espiga /asˈpi.ɣa/ /asˈpi.ɣɛ/ /esˈpi.ɣa/ /əsˈpi.ɣə/ n fem
Ähre

espina /asˈpi.na/ /asˈpi.nɛ/ /esˈpi.na/ /əsˈpi.nə/ n fem
Dorn
Extrems punxants presents en les tiges d'algunes plantes, per exemple el roser.
Esquelet dels peixos.

espinac /as.piˈnak/ /es.piˈnak/ /əs.piˈnak/ n masc
Spinat

espineta /es.piˈne.ta/ /əs.piˈnə.tə/ /əs.piˈnɛ.tə/ n fem
Spinett

espitllera /es.piʎˈʎe.ɾa/ /es.piˈʎe.ɾa/ /əs.piʎˈʎe.ɾə/ /əs.piˈʎe.ɾə/ n fem
Schießscharte

esplanar /es.pɫaˈna/ /es.pɫaˈnaɾ/ /əs.pɫəˈna/ alg ant bal cent eiv esplan esplana esplanada esplanades esplanaia esplanaien esplanaies esplanam esplanant esplanar esplanara esplanaran esplanarem esplanaren esplanares esplanareu esplanaria esplanarien esplanaries esplanariva esplanariven esplanarives esplanarà esplanaràs esplanaré esplanaríem esplanaríeu esplanarívem esplanaríveu esplanassen esplanasses esplanassin esplanassis esplanat esplanats esplanau esplanava esplanaven esplanaves esplanavi esplanavo esplane esplaneguem esplaneguessa esplaneguessen esplaneguesses esplanegueu esplanegués esplaneguéssom esplaneguéssou esplanem esplanen esplanes esplanessa esplanessen esplanesses esplanessi esplanessin esplanessis esplaneu esplani esplanin esplanis esplano esplanos esplans esplanà esplanàiem esplanàieu esplanàrem esplanàreu esplanàs esplanàssem esplanàsseu esplanàssim esplanàssiu esplanàvem esplanàvets esplanàveu esplanàvom esplanés esplanéssem esplanésseu esplanéssim esplanéssiu esplaní n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
abflachen

esplet /esˈpɫet/ /əsˈpɫət/ /əsˈpɫɛt/ n masc
Ernte
Acció o efecte d'espletar.
Fülle
Gran quantitat, abundància.

espoliar /es.po.ɫiˈa/ /es.po.ɫiˈaɾ/ /əs.po.ɫiˈa/ /əs.pu.ɫiˈa/ alg bal eiv espolia espoliada espoliades espoliam espoliant espoliar espoliara espoliaran espoliarem espoliaren espoliares espoliareu espoliaria espoliarien espoliaries espoliarà espoliaràs espoliaré espoliaríem espoliaríeu espoliassen espoliasses espoliassin espoliassis espoliat espoliats espoliau espoliava espoliaven espoliaves espolie espoliem espolien espolies espoliessen espoliesses espoliessin espoliessis espolieu espolii espolio espolià espoliàrem espoliàreu espoliàs espoliàssem espoliàsseu espoliàssim espoliàssiu espoliàvem espoliàveu espoliés espoliéssem espoliésseu espoliéssim espoliéssiu espolií espoliï espoliïn espoliïs nota 1 occ sept v.cent val v
spoliieren

esponja /asˈpɔn.d͡ʒa/ /asˈpɔn.d͡ʒɛ/ /esˈpɔɲ.d͡ʒa/ /esˈpɔɲ.d͡ʒɔ/ /əsˈpoɲ.ʒə/ /əsˈpɔɲ.ʒə/ n fem
Schwamm

esponjós /es.poɲˈd͡ʒos/ /əs.poɲˈʒos/ /əs.puɲˈʒos/ adj masc
schwammartig

espora /esˈpo.ɾa/ /əsˈpo.ɾə/ n fem
Spore

esport /esˈpɔɾt/ n masc
Sport

esport de pilota n masc
Ballspiel

esporuguir /as.po.ɾuˈɣi/ /es.po.ɾuˈɣi/ /es.po.ɾuˈɣiɾ/ /əs.po.ɾuˈɣi/ /əs.pu.ɾuˈɣi/ esporugueix esporugueixen esporugueixes esporugueixi esporugueixin esporugueixis esporugueixo esporuguia esporuguida esporuguides esporuguien esporuguies esporuguim esporuguint esporuguir esporuguiran esporuguirem esporuguiren esporuguires esporuguireu esporuguiria esporuguirien esporuguiries esporuguirà esporuguiràs esporuguiré esporuguiríem esporuguiríeu esporuguisca esporuguisquen esporuguisques esporuguissen esporuguisses esporuguissin esporuguissis esporuguit esporuguits esporuguiu esporuguix esporuguixen esporuguixes esporuguixo esporuguí esporuguíem esporuguíeu esporuguírem esporuguíreu esporuguís esporuguíssem esporuguísseu esporuguíssim esporuguíssiu n-occ occ sept v
verängstigen
Fer agafar por a algú.

esposa /esˈpɔ.za/ /esˈpɔ.zɔ/ n fem
Frau

espremedor /as.pɾe.meˈðo/ /es.pɾe.meˈðo/ /es.pɾe.meˈðoɾ/ /əs.pɾə.məˈðo/ n masc
Entsafter

esprémer /asˈpɾe.me/ /esˈpɾe.me/ /esˈpɾe.meɾ/ /əsˈpɾe.mə/ bal eiv esprem esprema espremem espremen esprement espremera espremeran espremerem espremeren espremeres espremereu espremeria espremerien espremeries espremerà espremeràs espremeré espremeríem espremeríeu espremes espremessen espremesses espremessin espremessis espremeu espremi espremia espremien espremies espremin espremis espremo esprems espremuda espremudes espremut espremuts espremé espremérem espreméreu espremés espreméssem espremésseu espreméssim espreméssiu espremí espremíem espremíeu esprémer occ sept v.cent val v
auspressen

espurna /asˈpuɾ.na/ /asˈpuɾ.nɛ/ /esˈpuɾ.na/ /əsˈpur.nə/ n fem
Funke
Partícula inflamada que s'escapa d'un foc o de dues pedres copejades entre sí.

espàrrec /asˈpa.rek/ /esˈpa.rek/ /əsˈpa.rek/ /əsˈpa.rək/ n masc
Spargel

espècia /esˈpɛ.si.a/ /əsˈpɛ.si.ə/ n fem
Würze Gewürz

espècie /esˈpɛ.si.e/ /əsˈpɛ.si.ə/ /əsˈpɛ.si/ n fem
Art

espígol /asˈpi.ɣoɫ/ /esˈpi.ɣoɫ/ /əsˈpi.ɣoɫ/ /əsˈpi.ɣuɫ/ n masc
Lavendel

espín /esˈpin/ /əsˈpin/ n masc
spin Spin

espòiler /esˈpɔj.ɫeɾ/ /əsˈpɔj.ɫər/ n masc
Spoiler

esquadró /es.kwaˈðɾo/ n masc
Schwadron

esquat /esˈkwat/ /əsˈkwat/ n masc
Kniebeuge

esquelet /es.keˈɫet/ /əs.kəˈɫət/ /əs.kəˈɫɛt/ n masc
Skelett Gerippe
Conjunt dels ossos d'un animal, en especial els de les persones.

esquema /esˈke.ma/ /əsˈkɛ.mə/ n masc
Schema
Representació gràfica simplificada d'un conjunt funcional complex.

esquena /asˈke.na/ /asˈke.nɛ/ /esˈke.na/ /əsˈkə.nə/ /əsˈkɛ.nə/ n fem
Rücken

esquer /esˈke/ /esˈkeɾ/ /esˈkɛɾ/ /əsˈke/ /əsˈkɛr/ n masc
Köder

esquerda /asˈkɛr.da/ /asˈkɛr.dɛ/ /esˈkɛɾ.ða/ /əsˈcəɾ.ðə/ /əsˈkɛr.də/ /əsˈkɛr.ðə/ n fem
Riss
Obertura allargada i estreta produïda en un cos dur per trencament.

esquerra /esˈkɛ.ra/ /esˈkɛ.rɛ/ /əsˈkɛ.rə/ n fem
Linke
Costat esquerre.

esquerrà /es.keˈra/ /əs.kəˈra/ adj masc
linkshändig
Dit d'una persona que se serveix de la mà esquerra o del peu esquerre en allò en què la generalitat de les persones empren la mà dreta o el peu dret, com a resultat d'un predomini cerebral de l'hemisferi dret.

esquetx /esˈket͡ʃ/ /əsˈkɛt͡ʃ/ n masc
Sketch

esquiar /es.kiˈa/ /es.kiˈaɾ/ /əs.kiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) esquia esquiada esquiades esquiam esquiant esquiar esquiara esquiaran esquiarem esquiaren esquiares esquiareu esquiaria esquiarien esquiaries esquiarà esquiaràs esquiaré esquiaríem esquiaríeu esquiassen esquiasses esquiassin esquiassis esquiat esquiats esquiau esquiava esquiaven esquiaves esquie esquiem esquien esquies esquiessen esquiesses esquiessin esquiessis esquieu esquii esquio esquià esquiàrem esquiàreu esquiàs esquiàssem esquiàsseu esquiàssim esquiàssiu esquiàvem esquiàveu esquiés esquiéssem esquiésseu esquiéssim esquiéssiu esquií esquiï esquiïn esquiïs occ sept val v
Ski fahren Ski laufen

esquilar /as.kiˈɫa/ /es.kiˈɫa/ /es.kiˈɫaɾ/ /əs.kiˈɫa/ alg ant bal cent eiv esquil esquila esquilada esquilades esquilaia esquilaien esquilaies esquilam esquilant esquilar esquilara esquilaran esquilarem esquilaren esquilares esquilareu esquilaria esquilarien esquilaries esquilariva esquilariven esquilarives esquilarà esquilaràs esquilaré esquilaríem esquilaríeu esquilarívem esquilaríveu esquilassen esquilasses esquilassin esquilassis esquilat esquilats esquilau esquilava esquilaven esquilaves esquilavi esquilavo esquile esquileguem esquileguessa esquileguessen esquileguesses esquilegueu esquilegués esquileguéssom esquileguéssou esquilem esquilen esquiles esquilessa esquilessen esquilesses esquilessi esquilessin esquilessis esquileu esquili esquilin esquilis esquilo esquilos esquils esquilà esquilàiem esquilàieu esquilàrem esquilàreu esquilàs esquilàssem esquilàsseu esquilàssim esquilàssiu esquilàvem esquilàvets esquilàveu esquilàvom esquilés esquiléssem esquilésseu esquiléssim esquiléssiu esquilí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
scheren

esquinç /asˈkins/ /esˈkins/ /əsˈkins/ n masc
Verstauchung

esquirol /as.kiˈɾɔɫ/ /es.kiˈɾɔɫ/ n masc
Eichhörnchen Hörnchen
Rosegador arbori de cua llarga i peluda (Sciurus vulgaris).

esquirol /as.kiˈɾɔɫ/ /es.kiˈɾɔɫ/ n neut
Streikbrecher
(economia) Treballador que refusa seguir una vaga.

esquist /esˈkist/ /əsˈkist/ n masc
Glimmerschiefer

esquivar /as.kiˈβa/ /es.kiˈvaɾ/ /es.kiˈβa/ /əs.kiˈva/ /əs.kiˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) esquiu esquiv esquiva esquivada esquivades esquivam esquivant esquivar esquivara esquivaran esquivarem esquivaren esquivares esquivareu esquivaria esquivarien esquivaries esquivarà esquivaràs esquivaré esquivaríem esquivaríeu esquivassen esquivasses esquivassin esquivassis esquivat esquivats esquivau esquivava esquivaven esquivaves esquive esquivem esquiven esquives esquivessen esquivesses esquivessin esquivessis esquiveu esquivi esquivin esquivis esquivo esquivà esquivàrem esquivàreu esquivàs esquivàssem esquivàsseu esquivàssim esquivàssiu esquivàvem esquivàveu esquivés esquivéssem esquivésseu esquivéssim esquivéssiu esquiví occ sept val v
ausweichen

esquizofrènia /ez.ki.zoˈfɾɛ.ni.a/ /əz.ki.zuˈfɾɛ.ni.ə/ n fem
Schizophrenie

esquí /esˈki/ /əsˈki/ n masc
Ski Schi

essencial /e.sen.siˈaɫ/ /ə.sən.siˈaɫ/ adj
essenziell wesentlich

est n masc
Ost Osten

estable /esˈta.bɫe/ /esˈta.βɫe/ /esˈtab.bɫe/ /əsˈta.βɫə/ /əsˈtab.bɫə/ adj
Stall
Establert o fixat amb fermesa.

estable /esˈta.bɫe/ /esˈta.βɫe/ /esˈtab.bɫe/ /əsˈta.βɫə/ /əsˈtab.bɫə/ n masc
Stall
(per extensió) Lloc brut.

establir /as.tabˈbɫi/ /es.tabˈbɫi/ /es.taˈbɫiɾ/ /es.taˈβɫi/ /əs.təbˈbɫi/ /əs.təˈβɫi/ bal estableix estableixen estableixes estableixi estableixin estableixis estableixo establert establerta establertes establerts establesc establesqui establesquin establesquis establia establida establides establien establies establiguem establigueu establim establint establir establira establiran establirem establiren establires establireu establiria establirien establiries establirà establiràs establiré establiríem establiríeu establisc establisca establisquen establisques establissen establisses establissin establissis establit establits establiu establix establixen establixes establixo establí establíem establíeu establírem establíreu establís establíssem establísseu establíssim establíssiu n-occ occ sept val v
etablieren niederlassen
Fundar o crear alguna cosa.

estació /es.ta.siˈo/ n fem
Bahnhof Station
Parada d'un vehicle de transport col·lectiu.
Jahreszeit
Cadascun dels quatre períodes en què es divideix l'any.

estadi /esˈta.ði/ n masc
Stadion
Instal·lació de grans dimensions amb grades, apta per a la pràctica de diversos esports.
Stufe
Nom de les diverses etapes de desenvolupament en certs fenòmens, malalties, animals o plantes.

estadista /es.taˈðis.ta/ /es.taˈðis.te/ /əs.təˈðis.tə/ n neut
Staatsmann

estadística /es.taˈðis.ti.ka/ n fem
Statistik

estafa /esˈta.fa/ /əsˈta.fə/ n fem
Schwindel

estafar /as.taˈfa/ /es.taˈfa/ /es.taˈfaɾ/ /əs.təˈfa/ alg ant bal cent eiv estaf estafa estafada estafades estafaia estafaien estafaies estafam estafant estafar estafara estafaran estafarem estafaren estafares estafareu estafaria estafarien estafaries estafariva estafariven estafarives estafarà estafaràs estafaré estafaríem estafaríeu estafarívem estafaríveu estafassen estafasses estafassin estafassis estafat estafats estafau estafava estafaven estafaves estafavi estafavo estafe estafeguem estafeguessa estafeguessen estafeguesses estafegueu estafegués estafeguéssom estafeguéssou estafem estafen estafes estafessa estafessen estafesses estafessi estafessin estafessis estafeu estafi estafin estafis estafo estafos estafs estafà estafàiem estafàieu estafàrem estafàreu estafàs estafàssem estafàsseu estafàssim estafàssiu estafàvem estafàvets estafàveu estafàvom estafés estaféssem estafésseu estaféssim estaféssiu estafí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
betrügen
Enganyar a algú per robar-lo o no pagar el que correspon.

estalactita /es.ta.ɫakˈti.ta/ /əs.tə.ɫəkˈti.tə/ n fem
Stalaktit

estalviar /as.taɫ.βiˈa/ /as.taɫ.βiˈaɾ/ /es.taɫ.viˈaɾ/ /es.taɫ.βiˈa/ /əs.təɫ.viˈa/ /əs.təɫ.βiˈa/ alg bal eiv estalvia estalviada estalviades estalviam estalviant estalviar estalviara estalviaran estalviarem estalviaren estalviares estalviareu estalviaria estalviarien estalviaries estalviarà estalviaràs estalviaré estalviaríem estalviaríeu estalviassen estalviasses estalviassin estalviassis estalviat estalviats estalviau estalviava estalviaven estalviaves estalvie estalviem estalvien estalvies estalviessen estalviesses estalviessin estalviessis estalvieu estalvii estalvio estalvià estalviàrem estalviàreu estalviàs estalviàssem estalviàsseu estalviàssim estalviàssiu estalviàvem estalviàveu estalviés estalviéssem estalviésseu estalviéssim estalviéssiu estalvií estalviï estalviïn estalviïs nota 1 occ sept v.cent val v
sparen

estand /esˈtan/ /esˈtant/ /əsˈtan/ /əsˈtant/ n masc
Stand

estany /asˈtaɲ/ /əsˈtaɲ/ n masc
Teich
Massa d'aigua acumulada en una depressió del terreny relativament reduïda.
Zinn
Element químic metàl·lic, mal·leable i dúctil, amb nombre atòmic 50 i símbol Sn.

estat /asˈtat/ /esˈtat/ /əsˈtat/ n masc
Staat Zustand
Forma d’organització política caracteritzada per l’existència d’un territori delimitat, una població definida i una autoritat que s’atribueix un poder indiscutible.

estatura /es.taˈtu.ɾa/ /əs.təˈtu.ɾə/ n fem
Körpergröße

estel /asˈtɛɫ/ /esˈtɛɫ/ n masc
Stern
(astronomia) Astre que emet llum pròpia.
Drachen
Joguina voladora que s'eleva per la força del vent i que consta d'un centre i opcionalment d'una cua.

estela /esˈtɛ.la/ /əsˈtɛ.lə/ n fem
Stele
monument commemoratiu en forma de pilar o làpida amb relleus o inscripcions

estella /asˈte.ʎa/ /asˈte.ʎɛ/ /esˈte.ʎa/ /əsˈte.ʎə/ n fem
Splitter Spreißel

estellar /as.teˈʎa/ /as.teˈʎaɾ/ /es.teˈʎa/ /es.teˈʎaɾ/ /əs.təˈʎa/ alg ant bal cent eiv estell estella estellada estellades estellaia estellaien estellaies estellam estellant estellar estellara estellaran estellarem estellaren estellares estellareu estellaria estellarien estellaries estellariva estellariven estellarives estellarà estellaràs estellaré estellaríem estellaríeu estellarívem estellaríveu estellassen estellasses estellassin estellassis estellat estellats estellau estellava estellaven estellaves estellavi estellavo estelle estelleguem estelleguessa estelleguessen estelleguesses estellegueu estellegués estelleguéssom estelleguéssou estellem estellen estelles estellessa estellessen estellesses estellessi estellessin estellessis estelleu estelli estellin estellis estello estellos estells estellà estellàiem estellàieu estellàrem estellàreu estellàs estellàssem estellàsseu estellàssim estellàssiu estellàvem estellàvets estellàveu estellàvom estellés estelléssem estellésseu estelléssim estelléssiu estellí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
spalten
D'alguna cosa fer-ne estelles.

estendard /es.tenˈdaɾt/ /əs.tənˈdart/ n masc
Standarte

estendre /asˈten.dɾe/ /esˈten.dɾe/ /əsˈten.dɾə/ bal estenc estendran estendre estendrem estendreu estendria estendrien estendries estendrà estendràs estendré estendríem estendríeu estenem estenen estenent esteneu estenga estenguem estenguen estenguera estengueren estengueres estengues estenguessen estenguesses estenguessin estenguessis estengueu estengui estenguin estenguis estengué estenguérem estenguéreu estengués estenguéssem estenguésseu estenguéssim estenguéssiu estenguí estenia estenien estenies estens esteníem esteníeu estesa esteses estesos estès estén estés occ val v
ausbreiten verteilen
Col·laborar en la difusió d'una notícia.

estenedor /as.te.neˈðo/ /as.te.neˈðoɾ/ /es.te.neˈðo/ /es.te.neˈðoɾ/ /əs.tə.nəˈðo/ n masc
Wäscheleine

estepa /esˈte.pa/ /əsˈtə.pə/ /əsˈtɛ.pə/ n fem
Steppe
Gran i vasta planura sense vegetació, erma.

esterilitzar /es.te.ɾi.ɫiˈd͡za/ /es.te.ɾi.ɫiˈza/ /es.te.ɾi.ɫiˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) esterilitz esterilitza esterilitzada esterilitzades esterilitzam esterilitzant esterilitzar esterilitzara esterilitzaran esterilitzarem esterilitzaren esterilitzares esterilitzareu esterilitzaria esterilitzarien esterilitzaries esterilitzarà esterilitzaràs esterilitzaré esterilitzaríem esterilitzaríeu esterilitzassen esterilitzasses esterilitzassin esterilitzassis esterilitzat esterilitzats esterilitzau esterilitzava esterilitzaven esterilitzaves esterilitze esterilitzem esterilitzen esterilitzes esterilitzessen esterilitzesses esterilitzessin esterilitzessis esterilitzeu esterilitzi esterilitzin esterilitzis esterilitzo esterilitzà esterilitzàrem esterilitzàreu esterilitzàs esterilitzàssem esterilitzàsseu esterilitzàssim esterilitzàssiu esterilitzàvem esterilitzàveu esterilitzés esterilitzéssem esterilitzésseu esterilitzéssim esterilitzéssiu esterilitzí occ sept val v
sterilisieren
Fer tornar estèril, incapaç de reproduir-se.
(biologia) Deslliurar de microorganismes un producte, objecte o medi mitjançant el procés d'esterilització.

esternudar /as.tar.nuˈða/ /as.tor.nuˈðaɾ/ /es.ter.nuˈða/ /es.teɾ.nuˈða/ /es.teɾ.nuˈðaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) esternud esternuda esternudada esternudades esternudam esternudant esternudar esternudara esternudaran esternudarem esternudaren esternudares esternudareu esternudaria esternudarien esternudaries esternudarà esternudaràs esternudaré esternudaríem esternudaríeu esternudassen esternudasses esternudassin esternudassis esternudat esternudats esternudau esternudava esternudaven esternudaves esternude esternudem esternuden esternudes esternudessen esternudesses esternudessin esternudessis esternudeu esternudi esternudin esternudis esternudo esternudà esternudàrem esternudàreu esternudàs esternudàssem esternudàsseu esternudàssim esternudàssiu esternudàvem esternudàveu esternudés esternudéssem esternudésseu esternudéssim esternudéssiu esternudí occ sept val v
niesen

esternut /es.teɾˈnut/ /əs.tərˈnut/ n masc
Niesen

esticomítia /es.ti.koˈmi.ti.a/ /əs.ti.kuˈmi.ti.ə/ n fem
Stichomythie

estigma /esˈtiɡ.ma/ /əsˈtiɡ.mə/ n masc
Stigma
Senyal indeleble fet com a càstig infamant o com a signe d'esclavitud.

estigmatitzar /es.tiɡ.ma.tiˈd͡za/ /es.tiɡ.ma.tiˈza/ /es.tiɡ.ma.tiˈzaɾ/ /əs.tiɡ.mə.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) estigmatitz estigmatitza estigmatitzada estigmatitzades estigmatitzam estigmatitzant estigmatitzar estigmatitzara estigmatitzaran estigmatitzarem estigmatitzaren estigmatitzares estigmatitzareu estigmatitzaria estigmatitzarien estigmatitzaries estigmatitzarà estigmatitzaràs estigmatitzaré estigmatitzaríem estigmatitzaríeu estigmatitzassen estigmatitzasses estigmatitzassin estigmatitzassis estigmatitzat estigmatitzats estigmatitzau estigmatitzava estigmatitzaven estigmatitzaves estigmatitze estigmatitzem estigmatitzen estigmatitzes estigmatitzessen estigmatitzesses estigmatitzessin estigmatitzessis estigmatitzeu estigmatitzi estigmatitzin estigmatitzis estigmatitzo estigmatitzà estigmatitzàrem estigmatitzàreu estigmatitzàs estigmatitzàssem estigmatitzàsseu estigmatitzàssim estigmatitzàssiu estigmatitzàvem estigmatitzàveu estigmatitzés estigmatitzéssem estigmatitzésseu estigmatitzéssim estigmatitzéssiu estigmatitzí occ sept val v
stigmatisieren

estil /esˈtiɫ/ n masc
Stil

estilet /es.tiˈɫet/ /əs.tiˈɫət/ /əs.tiˈɫɛt/ n masc
Stilett Schreibgriffel
Punxó per escriure gratant una tauleta de cera.
Punyal de fulla molt estreta.

estilòbata /es.tiˈɫɔ.ba.ta/ /əs.tiˈɫɔ.βə.tə/ n masc
Stylobat

estima /esˈti.ma/ /əsˈti.mə/ n fem
Wertschätzung
Opinió positiva que es té d'algú o alguna cosa per la seva honradesa, mèrit, bondat...
Valoració del preu d'una cosa.
Càlcul de la posició i la direcció desitjada d'una nau.

estimar /as.tiˈma/ /as.tiˈmaɾ/ /es.tiˈma/ /es.tiˈmaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) estim estima estimada estimades estimam estimant estimar estimara estimaran estimarem estimaren estimares estimareu estimaria estimarien estimaries estimarà estimaràs estimaré estimaríem estimaríeu estimassen estimasses estimassin estimassis estimat estimats estimau estimava estimaven estimaves estime estimem estimen estimes estimessen estimesses estimessin estimessis estimeu estimi estimin estimis estimo estimà estimàrem estimàreu estimàs estimàssem estimàsseu estimàssim estimàssiu estimàvem estimàveu estimés estiméssem estimésseu estiméssim estiméssiu estimí occ sept val v
schätzen
Valorar de forma aproximativa alguna cosa.
Jutjar valorant els pros i contres d'una situació.
lieben
Valorar molt positivament una persona o alguna cosa, sentir-ne afecte.
(especialment) Amar.

estimat /as.tiˈmat/ /es.tiˈmat/ /əs.tiˈmat/ adj masc
geschätzt
Valorat positivament.

estimat /as.tiˈmat/ /es.tiˈmat/ /əs.tiˈmat/ n masc
Geliebter
Persona amb qui es té una relació sexual i sentimental il·lícita.

estiu /asˈtiw/ /esˈtiw/ /isˈtiw/ n masc
Sommer

estofar /as.tuˈfa/ /es.toˈfa/ /es.toˈfaɾ/ /es.tuˈfa/ /əs.toˈfa/ /əs.tuˈfa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) estof estofa estofada estofades estofam estofant estofar estofara estofaran estofarem estofaren estofares estofareu estofaria estofarien estofaries estofarà estofaràs estofaré estofaríem estofaríeu estofassen estofasses estofassin estofassis estofat estofats estofau estofava estofaven estofaves estofe estofem estofen estofes estofessen estofesses estofessin estofessis estofeu estofi estofin estofis estofo estofà estofàrem estofàreu estofàs estofàssem estofàsseu estofàssim estofàssiu estofàvem estofàveu estofés estoféssem estofésseu estoféssim estoféssiu estofí occ sept val v
dünsten
Coure a foc lent en un recipient ben tapat.

estoig /esˈtot͡ʃ/ /əsˈtot͡ʃ/ n masc
Mäppchen

estola /asˈtɔ.ɫa/ /asˈtɔ.ɫɛ/ /esˈtɔ.ɫa/ /esˈtɔ.ɫɔ/ /əsˈtɔ.ɫə/ n fem
Stola

estona /asˈto.na/ /asˈto.nɛ/ /esˈto.na/ /əsˈto.nə/ n fem
Weile Moment

estonià /əs.to.niˈa/ /əs.tu.niˈa/ adj masc
Estnisch
Relatiu a Estònia.

estonià /əs.to.niˈa/ /əs.tu.niˈa/ n masc
Estnisch
Natural d’Estònia
(masculí singular) Llengua parlada a Estònia.

estordit /as.toɾˈðit/ /es.toɾˈðit/ /əs.toɾˈðit/ /əs.turˈdit/ /əs.turˈðit/ adj masc
verblüfft
En estat de pertorbació o confusió, minvat en la seva raó o enteniment.

estornell /as.toɾˈneʎ/ /es.toɾˈneʎ/ /əs.toɾˈneʎ/ /əs.turˈneʎ/ n masc
Star

estossegar /as.to.seˈɣa/ /es.to.seˈɣa/ /es.to.seˈɣaɾ/ /əs.to.səˈɣa/ /əs.tu.səˈɣa/ alg bal eiv estosseg estossega estossegada estossegades estossegam estossegant estossegar estossegara estossegaran estossegarem estossegaren estossegares estossegareu estossegaria estossegarien estossegaries estossegarà estossegaràs estossegaré estossegaríem estossegaríeu estossegassen estossegasses estossegassin estossegassis estossegat estossegats estossegau estossegava estossegaven estossegaves estossego estossegue estosseguem estosseguen estossegues estosseguessen estosseguesses estosseguessin estosseguessis estossegueu estossegui estosseguin estosseguis estossegués estosseguéssem estosseguésseu estosseguéssim estosseguéssiu estosseguí estossegà estossegàrem estossegàreu estossegàs estossegàssem estossegàsseu estossegàssim estossegàssiu estossegàvem estossegàveu nota 1 occ sept v.cent val v
husten

estoïcisme /es.to.iˈsiz.me/ /əs.to.iˈsiz.mə/ /əs.tu.iˈsiz.mə/ n masc
Stoizismus

estranger /as.tɾanˈd͡ʒe/ /es.tɾaɲˈd͡ʒe/ /es.tɾaɲˈd͡ʒeɾ/ /əs.tɾəɲˈʒe/ adj masc
ausländisch
Que és d'un altre país.

estrangular /es.tɾaŋ.ɡuˈɫa/ /es.tɾaŋ.ɡuˈɫaɾ/ /əs.tɾəŋ.ɡuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) estrangul estrangula estrangulada estrangulades estrangulam estrangulant estrangular estrangulara estrangularan estrangularem estrangularen estrangulares estrangulareu estrangularia estrangularien estrangularies estrangularà estrangularàs estrangularé estrangularíem estrangularíeu estrangulassen estrangulasses estrangulassin estrangulassis estrangulat estrangulats estrangulau estrangulava estrangulaven estrangulaves estrangule estrangulem estrangulen estrangules estrangulessen estrangulesses estrangulessin estrangulessis estranguleu estranguli estrangulin estrangulis estrangulo estrangulà estrangulàrem estrangulàreu estrangulàs estrangulàssem estrangulàsseu estrangulàssim estrangulàssiu estrangulàvem estrangulàveu estrangulés estranguléssem estrangulésseu estranguléssim estranguléssiu estrangulí occ sept val v
strangulieren

estrany /asˈtɾaɲ/ /esˈtɾaɲ/ adj masc
sonderbar
Que no segueix la norma, que no és comú (amb un cert matís despectiu).

estrat /esˈtɾat/ /əsˈtɾat/ n masc
Schicht

estratègia /es.tɾaˈtɛ.ʒi.a/ /əs.tɾəˈtɛ.ʒi.ə/ n fem
Strategie

estrella /asˈtɾe.ʎa/ /asˈtɾe.ʎɛ/ /esˈtɾe.ʎa/ /əsˈtɾə.ʎə/ /əsˈtɾɛ.ʎə/ n fem
Stern
(astrologia) Planeta que determina el destí d’una persona.
Persona que destaca en un camp concret.

estressar /es.tɾeˈsa/ /es.tɾeˈsaɾ/ /əs.tɾəˈsa/ alg ant bal cent eiv estressa estressada estressades estressaia estressaien estressaies estressam estressant estressar estressara estressaran estressarem estressaren estressares estressareu estressaria estressarien estressaries estressariva estressariven estressarives estressarà estressaràs estressaré estressaríem estressaríeu estressarívem estressaríveu estressassen estressasses estressassin estressassis estressat estressats estressau estressava estressaven estressaves estressavi estressavo estresse estresseguem estresseguessa estresseguessen estresseguesses estressegueu estressegués estresseguéssom estresseguéssou estressem estressen estresses estressessa estressessen estressesses estressessi estressessin estressessis estresseu estressi estressin estressis estresso estressos estressà estressàiem estressàieu estressàrem estressàreu estressàs estressàssem estressàsseu estressàssim estressàssiu estressàvem estressàvets estressàveu estressàvom estressés estresséssem estressésseu estresséssim estresséssiu estressí estrès n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
stressen

estret /asˈtɾet/ /esˈtɾet/ /əsˈtɾət/ /əsˈtɾɛt/ adj masc
eng schmal
Que té poca amplada.

estribord /es.tɾiˈboɾt/ /əs.tɾiˈβort/ n masc
Steuerbord

estrijolar /as.tɾi.ʒoˈɫa/ /es.tɾi.d͡ʒoˈɫa/ /es.tɾi.d͡ʒoˈɫaɾ/ /es.tɾi.ʒoˈɫa/ /əs.tɾi.ʒoˈɫa/ /əs.tɾi.ʒuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) estrijol estrijola estrijolada estrijolades estrijolam estrijolant estrijolar estrijolara estrijolaran estrijolarem estrijolaren estrijolares estrijolareu estrijolaria estrijolarien estrijolaries estrijolarà estrijolaràs estrijolaré estrijolaríem estrijolaríeu estrijolassen estrijolasses estrijolassin estrijolassis estrijolat estrijolats estrijolau estrijolava estrijolaven estrijolaves estrijole estrijolem estrijolen estrijoles estrijolessen estrijolesses estrijolessin estrijolessis estrijoleu estrijoli estrijolin estrijolis estrijolo estrijolà estrijolàrem estrijolàreu estrijolàs estrijolàssem estrijolàsseu estrijolàssim estrijolàssiu estrijolàvem estrijolàveu estrijolés estrijoléssem estrijolésseu estrijoléssim estrijoléssiu estrijolí occ sept val v
striegeln

estrofa /esˈtɾɔ.fa/ /esˈtɾɔ.fɔ/ /əsˈtɾɔ.fə/ n fem
Strophe
Conjunt de versos que segueixen un patró mètric determinat; qualsevol de les parts simètricament iguals a les altres de què consta una oda o cançó.

estronci /əsˈtɾɔn.si/ n masc
Strontium

estructura /es.tɾukˈtu.ɾa/ /əs.tɾukˈtu.ɾə/ n fem
Struktur
Distribució i ordre de les parts d'un edifici, o més genèricament, d'un ens.
Distribució i ordre amb què està composta alguna obra d'enginy, com un poema, una història, etc.

estructural /es.tɾuk.tuˈɾaɫ/ /əs.tɾuk.tuˈɾaɫ/ adj
strukturell

estruç /esˈtɾus/ n masc
Strauß

estrènyer /asˈtɾe.ɲe/ /esˈtɾe.ɲe/ /esˈtɾe.ɲeɾ/ /əsˈtɾə.ɲə/ /əsˈtɾɛ.ɲə/ bal estrenc estrenguem estrengueren estrengueres estrenguessin estrenguessis estrengueu estrengui estrenguin estrenguis estrengué estrenguérem estrenguéreu estrengués estrenguéssim estrenguéssiu estrenguí estreny estrenya estrenyem estrenyen estrenyent estrenyera estrenyeran estrenyerem estrenyeren estrenyeres estrenyereu estrenyeria estrenyerien estrenyeries estrenyerà estrenyeràs estrenyeré estrenyeríem estrenyeríeu estrenyes estrenyessen estrenyesses estrenyessin estrenyessis estrenyeu estrenyi estrenyia estrenyien estrenyies estrenyin estrenyis estrenyo estrenys estrenyé estrenyérem estrenyéreu estrenyés estrenyéssem estrenyésseu estrenyéssim estrenyéssiu estrenyí estrenyíem estrenyíeu estret estreta estretes estrets estrènyer occ sept val v
einschränken
Fer estreta o petita una cosa.

estrès /esˈtɾes/ /əsˈtɾes/ /əsˈtɾəs/ /əsˈtɾɛs/ n masc
Stress

estríjol /asˈtɾi.ʒoɫ/ /esˈtɾi.d͡ʒoɫ/ /esˈtɾi.ʒoɫ/ /əsˈtɾi.ʒoɫ/ /əsˈtɾi.ʒuɫ/ n masc
Striegel

estuari /es.tuˈa.ɾi/ /əs.tuˈa.ɾi/ n masc
Ästuar

estudi /asˈtu.ði/ /esˈtu.ði/ n masc
Studium
Acció d'estudiar.
Arbeitszimmer
Habitació dedicada per estudiar.

estudi de desenvolupament de videojocs n masc
Entwicklungsstudio

estudi exclusiu n masc
Second-Party-Entwickler

estudi independent n masc
Third-Party-Entwickler

estudi intern n masc
First-Party-Entwickler

estudiant /as.tu.ðiˈan/ /es.tu.ðiˈan/ /es.tu.ðiˈant/ /əs.tu.ðiˈan/ /əs.tu.ðiˈant/ n neut
Student
Persona que estudia en l'ensenyament superior.

estudiar /as.tu.ðiˈa/ /es.tu.ðiˈa/ /es.tu.ðiˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) estudia estudiada estudiades estudiam estudiant estudiar estudiara estudiaran estudiarem estudiaren estudiares estudiareu estudiaria estudiarien estudiaries estudiarà estudiaràs estudiaré estudiaríem estudiaríeu estudiassen estudiasses estudiassin estudiassis estudiat estudiats estudiau estudiava estudiaven estudiaves estudie estudiem estudien estudies estudiessen estudiesses estudiessin estudiessis estudieu estudii estudio estudià estudiàrem estudiàreu estudiàs estudiàssem estudiàsseu estudiàssim estudiàssiu estudiàvem estudiàveu estudiés estudiéssem estudiésseu estudiéssim estudiéssiu estudií estudiï estudiïn estudiïs occ sept val v
studieren
Reflexionar, aplicar-se per comprendre alguna cosa.

estufa /esˈtu.fa/ /əsˈtu.fə/ n fem
Ofen

esturió /as.tu.ɾiˈo/ /es.tu.ɾiˈo/ /əs.tu.ɾiˈo/ n masc
Stör

esturió oscietra n masc
osetr

esturió sevruga n masc
Sevruga

estàtua /esˈta.tu.a/ n fem
Statue Standbild

estèril /esˈtɛ.ɾiɫ/ adj
steril
Persona que no pot engendrar.

estímul /esˈti.muɫ/ /əsˈti.muɫ/ n masc
Stimulus

estómac /esˈto.mak/ n masc
Magen

estúpid /esˈtu.pit/ /əsˈtu.pit/ adj masc
dumm

etanol /e.taˈnɔɫ/ /ə.təˈnɔɫ/ n masc
Ethanol

etern /eˈtɛɾn/ /əˈtɛrn/ adj masc
ewig

eternitat /e.teɾ.niˈtat/ /ə.tər.niˈtat/ n fem
Ewigkeit

etimologia /e.ti.mo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /e.ti.mo.ɫoˈʒi.a/ /ə.ti.mo.ɫoˈʒi.ə/ /ə.ti.mu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
Etymologie Herkunft

etnologia /ed.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ed.no.ɫoˈʒi.a/ /əd.no.ɫoˈʒi.ə/ /əd.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
Ethnologie Völkerkunde

ets /əd͡z/ /ˈes/ /ˈets/ /ˈɛts/ v
bist

eucaristia /ew.ka.ɾisˈti.a/ /əw.kə.ɾisˈti.ə/ n fem
Eucharistie

eucarístic /ew.kaˈɾis.tik/ /əw.kəˈɾis.tik/ adj masc
eucharistisch

eufoni /ewˈfɔ.ni/ /əwˈfɔ.ni/ n masc
Euphonium

eufòria /ewˈfɔ.ɾi.a/ /əwˈfɔ.ɾi.ə/ n fem
Euphorie

euro /ˈew.ɾo/ /ˈɛw.ɾo/ /ˈɛw.ɾu/ n masc
Euro

europeu /ew.ɾoˈpɛw/ /əw.ɾoˈpɛw/ /əw.ɾuˈpɛw/ europea adj masc
europäisch
Relacionat amb Europa

europeïtzar /ew.ɾo.pe.iˈd͡za/ /ew.ɾo.pe.iˈza/ /ew.ɾo.pe.iˈzaɾ/ /əw.ɾo.pə.iˈd͡za/ /əw.ɾu.pə.iˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) europeïtz europeïtza europeïtzada europeïtzades europeïtzam europeïtzant europeïtzar europeïtzara europeïtzaran europeïtzarem europeïtzaren europeïtzares europeïtzareu europeïtzaria europeïtzarien europeïtzaries europeïtzarà europeïtzaràs europeïtzaré europeïtzaríem europeïtzaríeu europeïtzassen europeïtzasses europeïtzassin europeïtzassis europeïtzat europeïtzats europeïtzau europeïtzava europeïtzaven europeïtzaves europeïtze europeïtzem europeïtzen europeïtzes europeïtzessen europeïtzesses europeïtzessin europeïtzessis europeïtzeu europeïtzi europeïtzin europeïtzis europeïtzo europeïtzà europeïtzàrem europeïtzàreu europeïtzàs europeïtzàssem europeïtzàsseu europeïtzàssim europeïtzàssiu europeïtzàvem europeïtzàveu europeïtzés europeïtzéssem europeïtzésseu europeïtzéssim europeïtzéssiu europeïtzí occ sept val v
europäisieren

europi /əwˈɾɔ.pi/ n masc
Europium

eutanàsia /ew.taˈna.zi.a/ /əw.təˈna.zi.ə/ n fem
Euthanasie Sterbehilfe

evacuar /e.va.kuˈaɾ/ /e.βa.kuˈa/ /ə.və.kuˈa/ /ə.βə.kuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) evacua evacuada evacuades evacuam evacuant evacuar evacuara evacuaran evacuarem evacuaren evacuares evacuareu evacuaria evacuarien evacuaries evacuarà evacuaràs evacuaré evacuaríem evacuaríeu evacuassen evacuasses evacuassin evacuassis evacuat evacuats evacuau evacuava evacuaven evacuaves evacue evacuem evacuen evacues evacuessen evacuesses evacuessin evacuessis evacueu evacuo evacuu evacuà evacuàrem evacuàreu evacuàs evacuàssem evacuàsseu evacuàssim evacuàssiu evacuàvem evacuàveu evacués evacuéssem evacuésseu evacuéssim evacuéssiu evacuí evacuï evacuïn evacuïs occ sept val v
evakuieren entleeren

evangeli /e.vaɲˈd͡ʒɛ.ɫi/ /e.βaɲˈd͡ʒɛ.ɫi/ /ə.vəɲˈʒɛ.ɫi/ /ə.βəɲˈʒɛ.ɫi/ n masc
Evangelium

evasió fiscal n fem
Steuerflucht Steuerhinterziehung

evident /e.viˈðent/ /e.βiˈðen/ /ə.viˈðen/ /ə.viˈðent/ adj
offenkundig

evitar /e.viˈtaɾ/ /e.βiˈta/ /e.βiˈtaɾ/ /ə.viˈta/ /ə.βiˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) evit evita evitada evitades evitam evitant evitar evitara evitaran evitarem evitaren evitares evitareu evitaria evitarien evitaries evitarà evitaràs evitaré evitaríem evitaríeu evitassen evitasses evitassin evitassis evitat evitats evitau evitava evitaven evitaves evite evitem eviten evites evitessen evitesses evitessin evitessis eviteu eviti evitin evitis evito evità evitàrem evitàreu evitàs evitàssem evitàsseu evitàssim evitàssiu evitàvem evitàveu evités evitéssem evitésseu evitéssim evitéssiu evití occ sept val v
vermeiden ausweichen

evocar /e.voˈkaɾ/ /e.βoˈka/ /ə.voˈka/ /ə.vuˈka/ alg ant bal cent eiv evoc evoca evocada evocades evocaia evocaien evocaies evocam evocant evocar evocara evocaran evocarem evocaren evocares evocareu evocaria evocarien evocaries evocariva evocariven evocarives evocarà evocaràs evocaré evocaríem evocaríeu evocarívem evocaríveu evocassen evocasses evocassin evocassis evocat evocats evocau evocava evocaven evocaves evocavi evocavo evoco evocos evocà evocàiem evocàieu evocàrem evocàreu evocàs evocàssem evocàsseu evocàssim evocàssiu evocàvem evocàvets evocàveu evocàvom evoque evoqueguem evoqueguessa evoqueguessen evoqueguesses evoquegueu evoquegués evoqueguéssom evoqueguéssou evoquem evoquen evoques evoquessa evoquessen evoquesses evoquessi evoquessin evoquessis evoqueu evoqui evoquin evoquis evoqués evoquéssem evoquésseu evoquéssim evoquéssiu evoquí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
hervorrufen

evolució /e.vo.ɫu.siˈo/ /e.βo.ɫu.siˈo/ /ə.vo.ɫu.siˈo/ /ə.vu.ɫu.siˈo/ n fem
Evolution

exacte /eɡˈzak.te/ /əɡˈzak.tə/ adj masc
exakt genau
Precís, ajustat a un patró.

exactitud /eɡ.zak.tiˈtut/ /əɡ.zək.tiˈtut/ n fem
Gründlichkeit
Puntualitat en l'execució d'alguna cosa.
Genauigkeit
Característica d'una mesura (o de l'aparell utilitzat per fer-la) que indica en quin grau s'acosta al valor real a determinar, diferent de la "precisió" i de la "fidelitat" d'una mesura.

excavació /eks.ka.va.siˈo/ /eks.ka.βa.siˈo/ /əks.kə.və.siˈo/ /əks.kə.βə.siˈo/ n fem
Ausgrabung

excedent /ek.seˈðen/ /ek.seˈðent/ /ək.səˈðen/ /ək.səˈðent/ n masc
Überschuss

excel·lent /ek.seɫˈɫen/ /ek.seɫˈɫent/ /ek.seˈɫen/ /ək.səɫˈɫen/ /ək.səɫˈɫent/ /ək.səˈɫen/ adj
ausgezeichnet hervorragend
De gran valor.

excel·lència /ek.seɫˈɫɛn.si.a/ /ek.seˈɫɛn.si.a/ /ək.səɫˈɫɛn.si.ə/ /ək.səˈɫɛn.si.ə/ n masc
Vortrefflichkeit

excepció /ek.sep.siˈo/ /ək.səp.siˈo/ n fem
Ausnahme

exclusiu /eks.kɫuˈziw/ /əks.kɫuˈziw/ adj masc
ausschließlich

excursionisme /eks.kuɾ.si.oˈniz.me/ /əks.kur.si.uˈniz.mə/ /əks.kuɾ.si.oˈniz.mə/ n masc
wandern

excursionista /eks.kuɾ.si.oˈnis.ta/ /eks.kuɾ.si.oˈnis.te/ /əks.kur.si.uˈnis.tə/ /əks.kuɾ.si.oˈnis.tə/ n neut
Ausflüger

excursió /eks.kuɾ.siˈo/ /əks.kur.siˈo/ n fem
Ausflug

excusa /eksˈku.za/ /əksˈku.zə/ n fem
Ausrede

execució /eɡ.ze.ku.siˈo/ /əɡ.zə.ku.siˈo/ n fem
Hinrichtung Ausführung

executar /eɡ.ze.kuˈta/ /eɡ.ze.kuˈtaɾ/ /əɡ.zə.kuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) execut executa executada executades executam executant executar executara executaran executarem executaren executares executareu executaria executarien executaries executarà executaràs executaré executaríem executaríeu executassen executasses executassin executassis executat executats executau executava executaven executaves execute executem executen executes executessen executesses executessin executessis executeu executi executin executis executo executà executàrem executàreu executàs executàssem executàsseu executàssim executàssiu executàvem executàveu executés executéssem executésseu executéssim executéssiu executí occ sept val v
hinrichten
Portar a terme un treball fins al final.
Aplicar la pena de mort a un condemnat per la justícia.
Tocar amb un instrument una obra musical.

exemplar /eɡ.zemˈpɫaɾ/ /əɡ.zəmˈpɫa/ /əɡ.zəmˈpɫar/ adj
vorbildlich
Que pot servir d'exemple.

exemplar /eɡ.zemˈpɫaɾ/ /əɡ.zəmˈpɫa/ /əɡ.zəmˈpɫar/ n masc
Exemplar
Ésser viu que serveix de mostra o model representatiu de la seva espècie.

exemple /ejˈʃem.pɫe/ /eɡˈzem.pɫe/ /əˈʒem.pɫə/ n masc
Beispiel Exempel

exercici /eɡ.zeɾˈsi.si/ /əɡ.zərˈsi.si/ n masc
Übung

exhaustiu /eɡ.zawsˈtiw/ /əɡ.zəwsˈtiw/ adj masc
vollständig

exhibir /eɡ.ziˈbiɾ/ /eɡ.ziˈβi/ /əɡ.ziˈβi/ alg ant bal centr eiv exhibeix exhibeixa exhibeixen exhibeixes exhibeixi exhibeixin exhibeixis exhibeixo exhibeixs exhibesc exhibesca exhibesquen exhibesques exhibesqui exhibesquin exhibesquis exhibia exhibida exhibides exhibien exhibies exhibiguem exhibiguera exhibigueren exhibigueres exhibiguessen exhibiguesses exhibiguessin exhibiguessis exhibigueu exhibigueva exhibigueven exhibigueves exhibigué exhibiguérem exhibiguéreu exhibigués exhibiguéssem exhibiguésseu exhibiguéssim exhibiguéssiu exhibiguévem exhibiguéveu exhibim exhibint exhibir exhibira exhibiran exhibirem exhibiren exhibires exhibireu exhibiria exhibirien exhibiries exhibiriva exhibiriven exhibirives exhibirà exhibiràs exhibiré exhibiríem exhibiríeu exhibirívem exhibiríveu exhibisc exhibisca exhibisco exhibiscos exhibisquem exhibisquen exhibisques exhibisqueu exhibissa exhibissen exhibisses exhibissi exhibissin exhibissis exhibist exhibit exhibits exhibiu exhibiva exhibiven exhibives exhibix exhibixa exhibixen exhibixes exhibixi exhibixin exhibixis exhibixo exhibixos exhibí exhibíem exhibíets exhibíeu exhibírem exhibíreu exhibís exhibíscon exhibíssem exhibísseu exhibíssim exhibíssiu exhibíssom exhibíssou exhibívem exhibíveu exhibíxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
zeigen

exigir /eɡ.ziˈd͡ʒi/ /eɡ.ziˈd͡ʒiɾ/ /eɡ.ziˈʒi/ /əɡ.ziˈʒi/ bal exigeix exigeixen exigeixes exigeixi exigeixin exigeixis exigeixo exigesc exigesqui exigesquin exigesquis exigia exigida exigides exigien exigies exigiguem exigigueu exigim exigint exigir exigira exigiran exigirem exigiren exigires exigireu exigiria exigirien exigiries exigirà exigiràs exigiré exigiríem exigiríeu exigisc exigisca exigisquen exigisques exigissen exigisses exigissin exigissis exigit exigits exigiu exigix exigixen exigixes exigixo exigí exigíem exigíeu exigírem exigíreu exigís exigíssem exigísseu exigíssim exigíssiu n-occ occ sept val v
verlangen bestehen

exili /eɡˈzi.ɫi/ /əɡˈzi.ɫi/ n masc
Exil

existencialisme /eɡ.zis.ten.si.aˈɫiz.me/ /əɡ.zis.tən.si.əˈɫiz.mə/ n masc
Existentialismus

existir /eɡ.zisˈti/ /eɡ.zisˈtiɾ/ /əɡ.zisˈti/ bal existeix existeixen existeixes existeixi existeixin existeixis existeixo existesc existesqui existesquin existesquis existia existida existides existien existies existiguem existigueu existim existint existir existira existiran existirem existiren existires existireu existiria existirien existiries existirà existiràs existiré existiríem existiríeu existisc existisca existisquen existisques existissen existisses existissin existissis existit existits existiu existix existixen existixes existixo existí existíem existíeu existírem existíreu existís existíssem existísseu existíssim existíssiu n-occ occ sept val v
bestehen existieren
Formar part de la realitat, especialment en contrast amb el qual és imaginari.
existieren bestehen
Haver-hi, restar alguna cosa.

existència /eɡ.zisˈtɛn.si.a/ /əɡ.zisˈtɛn.si.ə/ n fem
Existenz

exoesquelet /eɡ.zo.es.keˈɫet/ /əɡ.zos.kəˈɫət/ /əɡ.zus.kəˈɫɛt/ n masc
Exoskelett

exogen /eɡˈzɔ.d͡ʒen/ /eɡˈzɔ.ʒen/ /əɡˈzɔ.ʒən/ adj masc
exogen

exorcisme /eɡ.zoɾˈsiz.me/ /əɡ.zoɾˈsiz.mə/ /əɡ.zurˈsiz.mə/ n masc
Exorzismus

exormador n masc
Quacksalber

expectació /eks.pek.ta.siˈo/ /əks.pək.tə.siˈo/ n fem
Erwartung

expectativa /eks.pek.taˈti.va/ /eks.pek.taˈti.βa/ /əks.pək.təˈti.və/ /əks.pək.təˈti.βə/ n fem
Erwartung

expedició /eks.pe.ði.siˈo/ /əks.pə.ði.siˈo/ n fem
Expedition

expedidor /eks.pe.ðiˈðo/ /eks.pe.ðiˈðoɾ/ /əks.pə.ðiˈðo/ n masc
Absender

expedient /eks.pe.ðiˈen/ /eks.pe.ðiˈent/ /əks.pə.ðiˈen/ /əks.pə.ðiˈent/ n masc
Dossier

experiment /eks.pe.ɾiˈmen/ /eks.pe.ɾiˈment/ /əks.pə.ɾiˈmen/ /əks.pə.ɾiˈment/ n masc
Experiment Versuch
Prova realitzada en condicions específiques i pensada per a treure conclusions del resultat.

experiència /eks.pe.ɾiˈɛn.si.a/ /əks.pə.ɾiˈɛn.si.ə/ n fem
Erfahrung

explicar /eks.pɫiˈka/ /eks.pɫiˈkaɾ/ /es.pɫiˈka/ /es.pɫiˈkaɾ/ /əs.pɫiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) explic explica explicada explicades explicam explicant explicar explicara explicaran explicarem explicaren explicares explicareu explicaria explicarien explicaries explicarà explicaràs explicaré explicaríem explicaríeu explicassen explicasses explicassin explicassis explicat explicats explicau explicava explicaven explicaves explico explicà explicàrem explicàreu explicàs explicàssem explicàsseu explicàssim explicàssiu explicàvem explicàveu explique expliquem expliquen expliques expliquessen expliquesses expliquessin expliquessis expliqueu expliqui expliquin expliquis expliqués expliquéssem expliquésseu expliquéssim expliquéssiu expliquí occ sept val v
erklären
Donar una lliçó, fer entendre continguts nous.
Justificar, aclarir.
Dir, contar.

explorar /eks.pɫoˈɾa/ /eks.pɫoˈɾaɾ/ /əks.pɫoˈɾa/ /əks.pɫuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) explor explora explorada explorades exploram explorant explorar explorara exploraran explorarem exploraren explorares explorareu exploraria explorarien exploraries explorarà exploraràs exploraré exploraríem exploraríeu explorassen explorasses explorassin explorassis explorat explorats explorau explorava exploraven exploraves explore explorem exploren explores exploressen exploresses exploressin exploressis exploreu explori explorin exploris exploro explorà exploràrem exploràreu exploràs exploràssem exploràsseu exploràssim exploràssiu exploràvem exploràveu explorés exploréssem explorésseu exploréssim exploréssiu explorí occ sept val v
erforschen

explosiu /eks.pɫoˈziw/ /əks.pɫoˈziw/ /əks.pɫuˈziw/ adj masc
explosiv Sprengstoff
Relatiu a l’explosió.

explosiu /eks.pɫoˈziw/ /əks.pɫoˈziw/ /əks.pɫuˈziw/ n masc
Sprengstoff explosiv
Substància o artefacte capaç d’explotar.

explosió /eks.pɫo.ziˈo/ /əks.pɫo.ziˈo/ /əks.pɫu.ziˈo/ n fem
Explosion

explotació /eks.pɫo.ta.siˈo/ /əks.pɫo.tə.siˈo/ /əks.pɫu.tə.siˈo/ n fem
Ausbeutung

explotar /eks.pɫoˈta/ /eks.pɫoˈtaɾ/ /əks.pɫoˈta/ /əks.pɫuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) explot explota explotada explotades explotam explotant explotar explotara explotaran explotarem explotaren explotares explotareu explotaria explotarien explotaries explotarà explotaràs explotaré explotaríem explotaríeu explotassen explotasses explotassin explotassis explotat explotats explotau explotava explotaven explotaves explote explotem exploten explotes explotessen explotesses explotessin explotessis exploteu exploti explotin explotis exploto explotà explotàrem explotàreu explotàs explotàssem explotàsseu explotàssim explotàssiu explotàvem explotàveu explotés explotéssem explotésseu explotéssim explotéssiu explotí occ sept val v
sprengen explodieren
Esclatar.

exportar /eks.porˈta/ /eks.poɾˈta/ /eks.poɾˈtaɾ/ /əks.poɾˈta/ /əks.purˈta/ alg ant bal cent eiv export exporta exportada exportades exportaia exportaien exportaies exportam exportant exportar exportara exportaran exportarem exportaren exportares exportareu exportaria exportarien exportaries exportariva exportariven exportarives exportarà exportaràs exportaré exportaríem exportaríeu exportarívem exportaríveu exportassen exportasses exportassin exportassis exportat exportats exportau exportava exportaven exportaves exportavi exportavo exporte exporteguem exporteguessa exporteguessen exporteguesses exportegueu exportegués exporteguéssom exporteguéssou exportem exporten exportes exportessa exportessen exportesses exportessi exportessin exportessis exporteu exporti exportin exportis exporto exportos exports exportà exportàiem exportàieu exportàrem exportàreu exportàs exportàssem exportàsseu exportàssim exportàssiu exportàvem exportàvets exportàveu exportàvom exportés exportéssem exportésseu exportéssim exportéssiu exportí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
exportieren ausführen

exposició /eks.po.zi.siˈo/ /əks.po.zi.siˈo/ /əks.pu.zi.siˈo/ n fem
Ausstellung
Exhibició d'obres d'art, generalment pintures o escultures.

expressar /eks.pɾeˈsa/ /eks.pɾeˈsaɾ/ /əks.pɾəˈsa/ alg ant bal cent eiv expressa expressada expressades expressaia expressaien expressaies expressam expressant expressar expressara expressaran expressarem expressaren expressares expressareu expressaria expressarien expressaries expressariva expressariven expressarives expressarà expressaràs expressaré expressaríem expressaríeu expressarívem expressaríveu expressassen expressasses expressassin expressassis expressat expressats expressau expressava expressaven expressaves expressavi expressavo expresse expresseguem expresseguessa expresseguessen expresseguesses expressegueu expressegués expresseguéssom expresseguéssou expressem expressen expresses expressessa expressessen expressesses expressessi expressessin expressessis expresseu expressi expressin expressis expresso expressos expressà expressàiem expressàieu expressàrem expressàreu expressàs expressàssem expressàsseu expressàssim expressàssiu expressàvem expressàvets expressàveu expressàvom expressés expresséssem expressésseu expresséssim expresséssiu expressí exprès n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
ausdrücken

expressió /eks.pɾe.siˈo/ /əks.pɾə.siˈo/ n fem
Ausdruck
Manifestació del pensament, dels sentiments, dels desitjos, etc., per mitjà de qualsevol forma de representació.
Redensart Ausdruck
Forma d'unitat lingüística que està fossilitzada i es transmet de manera tradicional, oral o escrita.

expropiació /eks.pɾo.pi.a.siˈo/ /əks.pɾo.pi.ə.siˈo/ /əks.pɾu.pi.ə.siˈo/ n fem
Einteignum

expulsar /eks.puɫˈsa/ /eks.puɫˈsaɾ/ /əks.puɫˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) expuls expulsa expulsada expulsades expulsam expulsant expulsar expulsara expulsaran expulsarem expulsaren expulsares expulsareu expulsaria expulsarien expulsaries expulsarà expulsaràs expulsaré expulsaríem expulsaríeu expulsassen expulsasses expulsassin expulsassis expulsat expulsats expulsau expulsava expulsaven expulsaves expulse expulsem expulsen expulses expulsessen expulsesses expulsessin expulsessis expulseu expulsi expulsin expulsis expulso expulsà expulsàrem expulsàreu expulsàs expulsàssem expulsàsseu expulsàssim expulsàssiu expulsàvem expulsàveu expulsés expulséssem expulsésseu expulséssim expulséssiu expulsí occ sept val v
ausweisen
Treure algú d’un lloc considerant que no hi pot estar.

extens /eksˈtens/ adj masc
weit

exterminar /eks.ter.miˈna/ /eks.teɾ.miˈna/ /eks.teɾ.miˈnaɾ/ /əks.tər.miˈna/ alg ant bal cent eiv extermina exterminada exterminades exterminaia exterminaien exterminaies exterminam exterminant exterminar exterminara exterminaran exterminarem exterminaren exterminares exterminareu exterminaria exterminarien exterminaries exterminariva exterminariven exterminarives exterminarà exterminaràs exterminaré exterminaríem exterminaríeu exterminarívem exterminaríveu exterminassen exterminasses exterminassin exterminassis exterminat exterminats exterminau exterminava exterminaven exterminaves exterminavi exterminavo extermine extermineguem extermineguessa extermineguessen extermineguesses exterminegueu exterminegués extermineguéssom extermineguéssou exterminem exterminen extermines exterminessa exterminessen exterminesses exterminessi exterminessin exterminessis extermineu extermini exterminin exterminis extermino exterminos exterminà exterminàiem exterminàieu exterminàrem exterminàreu exterminàs exterminàssem exterminàsseu exterminàssim exterminàssiu exterminàvem exterminàvets exterminàveu exterminàvom exterminés exterminéssem exterminésseu exterminéssim exterminéssiu exterminí extermín n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
ausrotten

extinció /eks.tin.siˈo/ /əks.tin.siˈo/ n fem
Aussterben

extingir /eks.tiɲˈd͡ʒi/ /eks.tiɲˈd͡ʒiɾ/ /əks.tiɲˈʒi/ bal extingeix extingeixen extingeixes extingeixi extingeixin extingeixis extingeixo extingesc extingesqui extingesquin extingesquis extingia extingida extingides extingien extingies extingiguem extingigueu extingim extingint extingir extingira extingiran extingirem extingiren extingires extingireu extingiria extingirien extingiries extingirà extingiràs extingiré extingiríem extingiríeu extingisc extingisca extingisquen extingisques extingissen extingisses extingissin extingissis extingit extingits extingiu extingix extingixen extingixes extingixo extingí extingíem extingíeu extingírem extingíreu extingís extingíssem extingísseu extingíssim extingíssiu n-occ occ sept val v
löschen

extra /ˈeks.tɾa/ /ˈɛks.tɾə/ n neut
Statist
Actor que treballa sense que hagi de dir un text.

extrapolar /eks.tɾa.poˈɫa/ /eks.tɾa.poˈɫaɾ/ /əks.tɾə.poˈɫa/ /əks.tɾə.puˈɫa/ alg ant bal cent eiv extrapol extrapola extrapolada extrapolades extrapolaia extrapolaien extrapolaies extrapolam extrapolant extrapolar extrapolara extrapolaran extrapolarem extrapolaren extrapolares extrapolareu extrapolaria extrapolarien extrapolaries extrapolariva extrapolariven extrapolarives extrapolarà extrapolaràs extrapolaré extrapolaríem extrapolaríeu extrapolarívem extrapolaríveu extrapolassen extrapolasses extrapolassin extrapolassis extrapolat extrapolats extrapolau extrapolava extrapolaven extrapolaves extrapolavi extrapolavo extrapole extrapoleguem extrapoleguessa extrapoleguessen extrapoleguesses extrapolegueu extrapolegués extrapoleguéssom extrapoleguéssou extrapolem extrapolen extrapoles extrapolessa extrapolessen extrapolesses extrapolessi extrapolessin extrapolessis extrapoleu extrapoli extrapolin extrapolis extrapolo extrapolos extrapols extrapolà extrapolàiem extrapolàieu extrapolàrem extrapolàreu extrapolàs extrapolàssem extrapolàsseu extrapolàssim extrapolàssiu extrapolàvem extrapolàvets extrapolàveu extrapolàvom extrapolés extrapoléssem extrapolésseu extrapoléssim extrapoléssiu extrapolí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
extrapolieren

extraterrestre /ˌeks.tɾa.teˈres.tɾe/ /ˌɛks.tɾə.təˈres.tɾə/ adj
außerirdisch extraterrestrisch

extrem /eksˈtɾem/ /əksˈtɾem/ adj
extrem
Que està a un grau molt alt.

extrem /eksˈtɾem/ /əksˈtɾem/ n masc
Extrem extrem
Part d'un objecte situada més lluny respecte del qui parla.

extremitat /eks.tɾe.miˈtat/ /əks.tɾə.miˈtat/ n fem
Extremität

exèrcit /agˈzɛr.sit/ /ejˈʃɛɾ.sit/ /eɡˈzɛɾ.sit/ /əˈd͡zɛɾ.sit/ n masc
Armee Heer
Conjunt organitzat de soldats.

fabricar /fa.bɾiˈkaɾ/ /fa.βɾiˈka/ /fə.βɾiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) fabric fabrica fabricada fabricades fabricam fabricant fabricar fabricara fabricaran fabricarem fabricaren fabricares fabricareu fabricaria fabricarien fabricaries fabricarà fabricaràs fabricaré fabricaríem fabricaríeu fabricassen fabricasses fabricassin fabricassis fabricat fabricats fabricau fabricava fabricaven fabricaves fabrico fabricà fabricàrem fabricàreu fabricàs fabricàssem fabricàsseu fabricàssim fabricàssiu fabricàvem fabricàveu fabrique fabriquem fabriquen fabriques fabriquessen fabriquesses fabriquessin fabriquessis fabriqueu fabriqui fabriquin fabriquis fabriqués fabriquéssem fabriquésseu fabriquéssim fabriquéssiu fabriquí occ sept val v
erzeugen

facció /fak.siˈo/ /fək.siˈo/ n fem
Fraktion

facultat /fa.kuɫˈtat/ /fə.kuɫˈtat/ n fem
Fakultät
Capacitat innata per fer una cosa.
Secció d'una universitat, a la qual correspon una o diverses àrees de coneixement contigües, on s'imparteixen els ensenyaments d'una carrera determinada o de diverses carreres afins.

fada /ˈfa.ða/ n fem
Fee

fagot /faˈɣɔt/ /fəˈɣɔt/ n masc
Fagott

faig /ˈfajk/ /ˈfat͡ʃ/ n masc
Buche

faisà /fajˈza/ n masc
Fasan

falca /ˈfaɫ.ka/ n fem
Keil

falcó /faɫˈko/ n masc
Falke

faldilla /faɫˈdi.ʎa/ n fem
Rock
(sovint en plural) Peça de roba que cobreix el cos de la cintura en avall i que no té cap divisió que separi les cames.
(bàdminton) Element allargat de material sintètic d'un volant artificial.

faldiller /faɫ.diˈʎe/ /faɫ.diˈʎeɾ/ /fəɫ.diˈʎe/ n masc
Schürzenjäger

faldistori /faɫ.disˈtɔ.ɾi/ /fəɫ.disˈtɔ.ɾi/ n masc
Faldistorium

fals /ˈfaɫs/ adj masc
falsch
Que no s'ajusta a la veritat.

falsedat /faɫ.seˈðat/ /fəɫ.səˈðat/ n fem
Unwahrheit
Informació o dita falsa.

falta /ˈfaɫ.ta/ /ˈfaɫ.tə/ n fem
Mangel
Mancança d'una cosa necessària.

faluca /faˈɫu.ka/ /fəˈɫu.kə/ n fem
Feluke

fal·lera /faɫˈɫe.ɾa/ /fəɫˈɫe.ɾə/ n fem
Schwäche

fal·lus /ˈfa.ɫus/ /ˈfaɫ.ɫus/ n masc
Phallus

fal·làcia /faɫˈɫa.si.a/ /faˈɫa.si.a/ /fəɫˈɫa.si.ə/ /fəˈɫa.si.ə/ n fem
Fehlschluss

falç /ˈfaɫs/ n fem
Sichel

fam n fem
Hunger

fam canina n masc
Bärenhunger

fama /ˈfa.ma/ /ˈfa.mə/ n fem
Ruhm Berühmtheit

familiar /fa.mi.ɫiˈaɾ/ /fə.mi.ɫiˈa/ /fə.mi.ɫiˈar/ n neut
Angehörige
Parent, membre de la mateixa família.

familiarització /fa.mi.ɫi.a.ɾi.d͡za.siˈo/ /fa.mi.ɫi.a.ɾi.za.siˈo/ /fə.mi.ɫi.ə.ɾi.d͡zə.siˈo/ n fem
Kennenlernen

familiaritzar /fa.mi.ɫi.a.ɾiˈd͡za/ /fa.mi.ɫi.a.ɾiˈza/ /fa.mi.ɫi.a.ɾiˈzaɾ/ /fə.mi.ɫi.ə.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) familiaritz familiaritza familiaritzada familiaritzades familiaritzam familiaritzant familiaritzar familiaritzara familiaritzaran familiaritzarem familiaritzaren familiaritzares familiaritzareu familiaritzaria familiaritzarien familiaritzaries familiaritzarà familiaritzaràs familiaritzaré familiaritzaríem familiaritzaríeu familiaritzassen familiaritzasses familiaritzassin familiaritzassis familiaritzat familiaritzats familiaritzau familiaritzava familiaritzaven familiaritzaves familiaritze familiaritzem familiaritzen familiaritzes familiaritzessen familiaritzesses familiaritzessin familiaritzessis familiaritzeu familiaritzi familiaritzin familiaritzis familiaritzo familiaritzà familiaritzàrem familiaritzàreu familiaritzàs familiaritzàssem familiaritzàsseu familiaritzàssim familiaritzàssiu familiaritzàvem familiaritzàveu familiaritzés familiaritzéssem familiaritzésseu familiaritzéssim familiaritzéssiu familiaritzí occ sept val v
sich bekanntmachen
Fer esdevenir algú familiar amb algú altre o quelcom.

família /faˈmi.ɫi.a/ /fəˈmi.ɫi/ n fem
Familie

família monoparental n fem
Einelternfamilie

famós /faˈmos/ /fəˈmos/ adj masc
bekannt berühmt

fanal /faˈnaɫ/ /fəˈnaɫ/ n masc
Straßenlaterne
Font lluminosa col·locada en una caixa destinada a la il·luminació de la via pública.

fang /ˈfaŋ/ /ˈfaŋk/ /ˈfaŋk/ n masc
Schlamm
Barreja d'aigua i terra.

fangar /faŋˈɡa/ /faŋˈɡaɾ/ /fəŋˈɡa/ n masc
Pfuhl

fansub /fanˈsup/ n masc
Fansub

fantasia /fan.taˈzi.a/ /fən.təˈzi.ə/ n fem
Fantasie Phantasie

fantasma /fanˈtaz.ma/ /fənˈtaz.mə/ n masc
Gespenst Geist

fantoma /fanˈto.ma/ /fənˈto.mə/ n masc
Phantom

fantàstic /fanˈtas.tik/ /fənˈtas.tik/ adj
fantastisch
Relatiu a la fantasia.

far n masc
Leuchtturm
Edificació en forma de torre amb un aparell lluminós a la part més alta que emet senyals de llum com a referència per a navegants.
Scheinwerfer
Llum emprat en els vehicles per il·luminar el camí quan la il·luminació ambiental no és suficient.

faraó /fa.ɾaˈo/ /fə.ɾəˈo/ n masc
Pharao Pharaonin
Màxim jerarca de la monarquia egípcia de l'antiguitat.

farciment /far.siˈmen/ /faɾ.siˈmen/ /faɾ.siˈment/ /fər.siˈmen/ /fəɾ.siˈment/ n masc
Füllung
Contingut amb el que està farcida una cosa.
Acció o efecte de farcir.

farcit /faɾˈsit/ /fərˈsit/ adj masc
gefüllt

fardell /faɾˈðeʎ/ /fərˈdeʎ/ n masc
Ballen

farga /ˈfaɾ.ɣa/ n fem
Schmiede

farigola /fa.ɾiˈɣɔ.ɫa/ /fa.ɾiˈɣɔ.ɫɔ/ /fɾiˈɣɔ.ɫa/ /fɾiˈɣɔ.ɫə/ n fem
Thymian

farina /faˈɾi.na/ n fem
Mehl

farinetes /fa.ɾiˈne.tes/ /fə.ɾiˈnə.təs/ /fə.ɾiˈnɛ.təs/ n fem
Brei
Menjar fet amb farina de llegums, barrejada amb aigua bullint, sal i oli.

faringe /faˈɾiɲ.d͡ʒe/ /fəˈɾiɲ.ʒə/ n fem
Pharynx

faristol /fa.ɾisˈtɔɫ/ /fə.ɾisˈtɔɫ/ n masc
Ständer Pult

farmacovigilància /ˌfar.ma.ko.βi.ʒiˈɫan.si.a/ /ˌfar.mə.ku.vi.ʒiˈɫan.si.ə/ /ˌfar.mə.ku.βi.ʒiˈɫan.si.ə/ /ˌfaɾ.ma.ko.vi.d͡ʒiˈɫan.si.a/ /ˌfaɾ.ma.ko.βi.d͡ʒiˈɫan.si.a/ /ˌfaɾ.mə.ko.vi.ʒiˈɫan.si.ə/ n fem
Pharmakovigilanz

farmacèutic /faɾ.maˈsɛw.tik/ adj masc
pharmazeutisch
Producte elaborat amb finalitats sanadores.

farmacèutic /faɾ.maˈsɛw.tik/ n masc
Apotheker
Persona amb estudis de farmàcia.

farmàcia /faɾˈma.si.a/ /fəɾˈma.si/ n fem
Apotheke Pharmazie

fascinació /fa.si.na.siˈo/ /fə.si.nə.siˈo/ /fəs.si.nə.siˈo/ n fem
Faszination

fase /ˈfa.ze/ n fem
Phase

fatalista /fa.taˈɫis.ta/ /fa.taˈɫis.te/ /fə.təˈɫis.tə/ n neut
Fatalistin
Persona amb una actitud resignada a un desenllaç desfavorable.

faula /ˈfaw.ɫa/ /ˈfaw.ɫə/ n fem
Fabel

fauna /ˈfaw.na/ n fem
Fauna Tierwelt

favor /faˈβor/ /faˈβoɾ/ /fəˈvo/ /fəˈβor/ n masc
Gefallen

fax /ˈfaks/ n masc
Fax
Màquina per l'emissió de documents en paper mitjançant el sistema anterior.
Qualsevol document quan s'ha enviat o rebut mitjançant el sistema anterior.

façana /faˈsa.na/ /fəˈsa.nə/ n fem
Fassade
Mur d'un edifici que es veure des de l'exterior, especialment el principal.

fe /ˈfe/ /ˈfə/ /ˈfɛ/ n fem
Glaube Vertrauen

feble /ˈfe.bɫe/ /ˈfe.βɫe/ /ˈfe.βɫə/ /ˈfeb.bɫe/ /ˈfeb.bɫə/ adj
schwach
Sense prou força física.

febre /ˈfe.bɾe/ n fem
Fieber

febrer /faˈbɾe/ /feˈβɾe/ /fəˈbɾe/ /fəˈβɾe/ n masc
Februar Feber
Segon mes de l'any.

fecundació /fe.kun.da.siˈo/ /fə.kun.də.siˈo/ n fem
Düngung Befruchtung

federació /fe.ðe.ɾa.siˈo/ /fə.ðə.ɾə.siˈo/ n fem
Föderation Bund

feina /ˈfej.na/ /ˈfəj.nə/ /ˈfɛj.nə/ n fem
Arbeitsstelle
Activitat laboral que una persona realitza de manera quotidiana i generalment remunerada.
Arbeit
Lloc de treball ofert per una empresa.

feixisme /fejˈʃiz.me/ /feˈʃiz.me/ /fəˈʃiz.mə/ n masc
Faschismus

feixista /fejˈʃis.ta/ /fejˈʃis.te/ /feˈʃis.ta/ /feˈʃis.te/ /fəˈʃis.tə/ adj
faschistisch Faschist
Relatiu al feixisme.

feixista /fejˈʃis.ta/ /fejˈʃis.te/ /feˈʃis.ta/ /feˈʃis.te/ /fəˈʃis.tə/ n neut
Faschist Faschistin
Partidari del feixisme.

feldespat /feɫ.desˈpat/ /fəɫ.dəsˈpat/ n masc
Feldspat

felicitació /fe.ɫi.si.ta.siˈo/ /fə.ɫi.si.tə.siˈo/ n fem
Glückwunsch

felicitar /fe.ɫi.siˈta/ /fe.ɫi.siˈtaɾ/ /fə.ɫi.siˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) felicit felicita felicitada felicitades felicitam felicitant felicitar felicitara felicitaran felicitarem felicitaren felicitares felicitareu felicitaria felicitarien felicitaries felicitarà felicitaràs felicitaré felicitaríem felicitaríeu felicitassen felicitasses felicitassin felicitassis felicitat felicitats felicitau felicitava felicitaven felicitaves felicite felicitem feliciten felicites felicitessen felicitesses felicitessin felicitessis feliciteu feliciti felicitin felicitis felicito felicità felicitàrem felicitàreu felicitàs felicitàssem felicitàsseu felicitàssim felicitàssiu felicitàvem felicitàveu felicités felicitéssem felicitésseu felicitéssim felicitéssiu felicití occ sept val v
gratulieren

felicitat /fe.ɫi.siˈtat/ n fem
Glück Glücklichkeit
(normalment incomptable) Sentiment positiu de plenitud, satisfacció i alegria.

feliç /feˈɫis/ felices adj
zufrieden glücklich
Que sent felicitat.

fellonia /fe.ʎoˈni.a/ /fə.ʎoˈni.ə/ /fə.ʎuˈni.ə/ n fem
Verrat

feltre /ˈfeɫ.tɾe/ /ˈfeɫ.tɾə/ n masc
Filz
Drap gruixut de superfície peluda compost de fibres adherides per pressió i humitat.

fem /ˈfem/ /ˈfəm/ /ˈfɛm/ n masc
Mist
Munt d’excrements d’animal.
Jauche Mist
Adob format per excrements d’animal fermentats amb el jaç de l’explotació agrícola.

femella /feˈme.ʎa/ /fəˈme.ʎə/ n fem
Weibchen
Individu animal o vegetal de sexe femení, o amb aparell reproductor femení, o que pertany al gènere sexual femení; és el gènere o sexe contraposat amb el del mascle.
Schraubenmutter Mutter
(botànica) En les plantes, individu que porta només flors femelles i lleva fruit.

feminisme /fe.miˈniz.me/ /fə.miˈniz.mə/ n masc
Feminismus

fenc /ˈfeŋ/ /ˈfeŋk/ /ˈfəŋk/ /ˈfɛŋ/ /ˈfɛŋk/ n masc
Heu
Farratge assecat per fenificació.

feocromocitoma /fe.o.kɾo.mo.siˈto.ma/ /fə.o.kɾo.mo.siˈto.mə/ /fə.u.kɾu.mu.siˈto.mə/ n masc
Phäochromozytom

fer /ˈfe/ /ˈfer/ /ˈfeɾ/ v
machen tun
Portar a terme una acció.

fer el préssec v
sich zum Affen machen

fer malbé v
kaputtmachen

ferida /feˈɾi.ða/ n fem
Wunde Verletzung
Lesió causada per un cop o tall; acte o efecte de ferir.

ferir /feˈɾi/ /feˈɾiɾ/ /fəˈɾi/ alg bal fereix fereixen fereixes fereixi fereixin fereixis fereixo feresc feresqui feresquin feresquis feri feria ferida ferides ferien feries feriguem ferigueu ferim ferin ferint ferir ferira feriran ferirem feriren ferires ferireu feriria feririen feriries ferirà feriràs feriré feriríem feriríeu feris ferisc ferisca ferisquen ferisques ferissen ferisses ferissin ferissis ferit ferits feriu ferix ferixen ferixes ferixo ferí feríem feríeu ferírem feríreu ferís feríssem ferísseu feríssim feríssiu fér féren férs n-occ occ sept val v
verletzen verwunden
Provocar una ferida, fer mal a una persona o ésser viu.

ferm /ˈfeɾm/ /ˈfəɾm/ /ˈfɛrm/ adj masc
befestigt
Que està ben subjectat i és difícil de fer trontollar.

ferment /ferˈment/ /feɾˈmen/ /fərˈment/ /fəɾˈmen/ n masc
Gärmittel

fermentació /feɾ.men.ta.siˈo/ /fər.mən.tə.siˈo/ n fem
Fermentation Gärung

fermesa /feɾˈme.za/ /fərˈmɛ.zə/ /fəɾˈmə.zə/ n fem
Geschlossenheit

fermi n masc
Fermium

fermió n masc
Fermion

ferrer /feˈre/ /feˈreɾ/ n masc
Schmied
Persona que treballa el ferro.

ferreter /fe.reˈte/ /fe.reˈteɾ/ /fə.rəˈte/ n masc
Eisenhändler
Persona que treballa en una ferreteria.

ferro /ˈfɛ.ro/ /ˈfɛ.ru/ n masc
Eisen

ferum /feˈɾum/ /fəˈɾum/ n masc
Gestank

festa /ˈfes.ta/ /ˈfes.tə/ n fem
Fest
Dia dedicat a la commemoració d'un esdeveniment, generalment comporta el lliurament laboral.

festivar /fes.tiˈvaɾ/ /fes.tiˈβa/ /fəs.tiˈva/ /fəs.tiˈβa/ alg ant bal cent eiv festiu festius festiv festiva festivada festivades festivaia festivaien festivaies festivaieu festivam festivant festivar festivara festivaran festivarem festivaren festivares festivareu festivaria festivarien festivaries festivariva festivariven festivarives festivarà festivaràs festivaré festivaríem festivaríeu festivarívem festivaríveu festivassen festivasses festivassin festivassis festivat festivats festivau festivava festivaven festivaves festivavi festivavo festive festiveguem festiveguessa festiveguessen festiveguesses festivegueu festivegués festiveguéssom festiveguéssou festivem festiven festives festivessa festivessen festivesses festivessi festivessin festivessis festiveu festivi festivin festivis festivo festivos festivà festivàiem festivàrem festivàreu festivàs festivàssem festivàsseu festivàssim festivàssiu festivàvem festivàvets festivàveu festivàvom festivés festivéssem festivésseu festivéssim festivéssiu festiví n-occ nota 1 nota 2 occ sept v.cent val v
feiern

festivitat /fes.ti.viˈtat/ /fes.ti.βiˈtat/ /fəs.ti.viˈtat/ /fəs.ti.βiˈtat/ n fem
Fest
Qualitat de festiu, d’exultació.

festuc /fesˈtuk/ /fəsˈtuk/ n masc
Pistazie

fet /ˈfet/ n masc
Tatsache
Quelcom que succeeix, que ocorre, que hom ha dut a terme.

fetge /ˈfe.d͡ʒe/ /ˈfe.t͡ʃe/ n masc
Leber
Òrgan i glàndula del cos humà i d'altres animals, encarregat de funcions digestives (segrega bilis), participa en el metabolisme, sintetitza la proteïna del plasma, emmagatzema vitamines, etc.

feu /ˈfew/ /ˈfəw/ /ˈfɛw/ n masc
Lehen

fi fina fins adj masc
dünn
Dit dels materials poc gruixuts.

fi n fem
Ende Schluss
Lloc on s'acaba una cosa.
Phi
Vint-i-unena lletra de l'alfabet grec: φ ‎(f) Φ ‎(F).

fi n masc
Zweck
Objectiu, finalitat o motivació.

fiabilitat /fi.a.bi.ɫiˈtat/ /fi.ə.βi.ɫiˈtat/ n fem
Zuverlässigkeit

fiador /fi.aˈðo/ /fi.aˈðoɾ/ /fi.əˈðo/ n masc
Griffsicherung
Dispositiu de seguretat que serveix per a evitar que una arma de foc es dispari accidentalment.

fibra /ˈfi.bɾa/ /ˈfi.βɾə/ n fem
Faser

ficcionar /fik.si.oˈna/ /fik.si.oˈnaɾ/ /fik.si.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) ficcion ficciona ficcionada ficcionades ficcionam ficcionant ficcionar ficcionara ficcionaran ficcionarem ficcionaren ficcionares ficcionareu ficcionaria ficcionarien ficcionaries ficcionarà ficcionaràs ficcionaré ficcionaríem ficcionaríeu ficcionassen ficcionasses ficcionassin ficcionassis ficcionat ficcionats ficcionau ficcionava ficcionaven ficcionaves ficcione ficcionem ficcionen ficciones ficcionessen ficcionesses ficcionessin ficcionessis ficcioneu ficcioni ficcionin ficcionis ficciono ficcionà ficcionàrem ficcionàreu ficcionàs ficcionàssem ficcionàsseu ficcionàssim ficcionàssiu ficcionàvem ficcionàveu ficcionés ficcionéssem ficcionésseu ficcionéssim ficcionéssiu ficcioní occ val v
fiktionalisieren

ficció n fem
Fiktion Belletristik

fidel /fiˈðɛɫ/ adj
treu
que té fidelitat, que manté les conviccions, promeses o lligams amb una altra persona o causa

fidel /fiˈðɛɫ/ n neut
Gläubiger
(religió) creient iniciat

fidelitat /fi.ðe.ɫiˈtat/ /fi.ðə.ɫiˈtat/ n fem
Treue Genauigkeit

figa /ˈfi.ɣə/ n fem
Feige Feigenbaum
Fruit de la figuera (gènere Ficus).
Feige
(vulgarisme) vulva

figle /ˈfi.ɣɫe/ /ˈfi.ɣɫə/ n masc
Ophikleide

figuera /fiˈɣe.ɾə/ n fem
Feigenbaum

fil n masc
Garn Faden
Element prim i flexible de gran llargada, en especial el que s'utilitza en el tèxtil.

filantrop /fi.ɫanˈtɾɔp/ /fi.ɫənˈtɾɔp/ n masc
Philanthrop

filera /fiˈɫe.ɾa/ /fiˈɫe.ɾə/ n fem
Reihe

filferro /fiɫˈfɛ.ro/ /fiɫˈfɛ.ru/ n masc
Draht
Fil metàl·lic, especialment d’acer dolç, flexible i tenaç.

filibuster /fi.ɫi.busˈteɾ/ /fi.ɫi.βusˈte/ n masc
Filibuster
Aquell que en un parlament utilitza estratagemes per a bloquejar o endarrerir allò que és proposat.

fill /ˈfij/ /ˈfiʎ/ n masc
Sohn

filla /ˈfi.jə/ /ˈfi.ʎa/ /ˈfi.ʎə/ n fem
Tochter

fillastra /fiˈjas.tɾə/ /fiˈʎas.tɾa/ /fiˈʎas.tɾə/ n fem
Stieftochter

fillastre /fiˈjas.tɾə/ /fiˈʎas.tɾe/ /fiˈʎas.tɾə/ n masc
Stiefsohn

filologia /fi.ɫo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /fi.ɫo.ɫoˈʒi.a/ /fi.ɫo.ɫoˈʒi.ə/ /fi.ɫu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
Philologie
Estudi d'una llengua o d'un conjunt d'aquestes i de la seva literatura basant-se en els seus texts.

filològic /fi.ɫoˈɫɔ.d͡ʒik/ /fi.ɫoˈɫɔ.ʒik/ /fi.ɫuˈɫɔ.ʒik/ adj masc
philologisch

filosa /fiˈɫo.za/ /fiˈɫo.zə/ n fem
Rocken Kunkel

filosofia /fi.ɫo.zoˈfi.a/ /fi.ɫo.zoˈfi.ə/ /fi.ɫu.zuˈfi.ə/ n fem
Philosophie

filosòfic /fi.ɫoˈzɔ.fik/ /fi.ɫuˈzɔ.fik/ adj masc
philosophisch

filtrar /fiɫˈtɾa/ /fiɫˈtɾaɾ/ alg ant bal cent eiv filtr filtra filtrada filtrades filtraia filtraien filtraies filtram filtrant filtrar filtrara filtraran filtrarem filtraren filtrares filtrareu filtraria filtrarien filtraries filtrariva filtrariven filtrarives filtrarà filtraràs filtraré filtraríem filtraríeu filtrarívem filtraríveu filtrassen filtrasses filtrassin filtrassis filtrat filtrats filtrau filtrava filtraven filtraves filtravi filtravo filtre filtreguem filtreguessa filtreguessen filtreguesses filtregueu filtregués filtreguéssom filtreguéssou filtrem filtren filtres filtressa filtressen filtresses filtressi filtressin filtressis filtreu filtri filtrin filtris filtro filtros filtrs filtrà filtràiem filtràieu filtràrem filtràreu filtràs filtràssem filtràsseu filtràssim filtràssiu filtràvem filtràvets filtràveu filtràvom filtrés filtréssem filtrésseu filtréssim filtréssiu filtrí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
filtern
Fer passar una cosa a través d'un filtre per separar els components.
Passar un líquid o un gas a través d'una superfície sòlida.
Deixar passar una informació que havia de ser secreta.

filtratge de textura n masc
Textur-Filterung

filtre /ˈfiɫ.tɾe/ /ˈfiɫ.tɾə/ n masc
Filter

filòsof /fiˈlɔ.zof/ /fiˈɫɔ.zuf/ n masc
Philosoph

final /fiˈnaɫ/ adj
endgültig
Que acaba, conclou o perfecciona alguna cosa.

final /fiˈnaɫ/ n fem
Finale
Competició o prova última que determina el guanyador.

final /fiˈnaɫ/ n masc
Ende
fi, última part d'alguna cosa

finalment /fiˌnaɫˈmen/ /fiˌnaɫˈment/ adv
endlich schließlich

finançar /fi.nanˈsa/ /fi.nanˈsaɾ/ /fi.nənˈsa/ alg ant bal cent eiv finance financeguem financeguessa financeguessen financeguesses financegueu financegués financeguéssom financeguéssou financem financen finances financessa financessen financesses financessi financessin financessis financeu financi financin financis financés financéssem financésseu financéssim financéssiu financí finanç finança finançada finançades finançaia finançaien finançaies finançam finançant finançar finançara finançaran finançarem finançaren finançares finançareu finançaria finançarien finançaries finançariva finançariven finançarives finançarà finançaràs finançaré finançaríem finançaríeu finançarívem finançaríveu finançassen finançasses finançassin finançassis finançat finançats finançau finançava finançaven finançaves finançavi finançavo finanço finanços finançà finançàiem finançàieu finançàrem finançàreu finançàs finançàssem finançàsseu finançàssim finançàssiu finançàvem finançàvets finançàveu finançàvom n-occ nord-occ nota 1 occ sept v.cent val v
finanzieren

finestra /fiˈnes.tɾa/ /fiˈnes.tɾə/ /fiˈnɛs.tɾa/ /fiˈnɛs.tɾə/ n fem
Fenster Luke

fingir /fiɲˈd͡ʒi/ /fiɲˈd͡ʒiɾ/ /fiɲˈʒi/ bal fingeix fingeixen fingeixes fingeixi fingeixin fingeixis fingeixo fingesc fingesqui fingesquin fingesquis fingia fingida fingides fingien fingies fingiguem fingigueu fingim fingint fingir fingira fingiran fingirem fingiren fingires fingireu fingiria fingirien fingiries fingirà fingiràs fingiré fingiríem fingiríeu fingisc fingisca fingisquen fingisques fingissen fingisses fingissin fingissis fingit fingits fingiu fingix fingixen fingixes fingixo fingí fingíem fingíeu fingírem fingíreu fingís fingíssem fingísseu fingíssim fingíssiu n-occ occ sept val v
fingieren vorgeben

fins preposition
bis

finès /fiˈnes/ /fiˈnəs/ /fiˈnɛs/ n masc
Finnisch
Individu de l'antic poble establert a Finlàndia i voltants
(només singular) Llengua parlada a Finlàndia.

fiola /fiˈɔ.ɫa/ /fiˈɔ.ɫɔ/ /fiˈɔ.ɫə/ n fem
Phiole

fira /ˈfi.ɾa/ /ˈfi.ɾə/ n fem
Ausstellung Messe

fiscal n neut
Staatsanwalt

fiscorn /fisˈkɔrn/ n masc
Flügelhorn

fisonomia /fi.zo.noˈmi.a/ /fi.zo.noˈmi.ə/ /fi.zu.nuˈmi.ə/ n fem
Physiognomik

fita /ˈfi.ta/ n fem
Grenzstein
Marca sobre el terra que serveix per a delimitar un terme o finca o bé per a marcar el recorregut d'una via, camí o carretera.

fixar /fikˈsa/ /fikˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) fix fixa fixada fixades fixam fixant fixar fixara fixaran fixarem fixaren fixares fixareu fixaria fixarien fixaries fixarà fixaràs fixaré fixaríem fixaríeu fixassen fixasses fixassin fixassis fixat fixats fixau fixava fixaven fixaves fixe fixem fixen fixes fixessen fixesses fixessin fixessis fixeu fixi fixin fixis fixo fixà fixàrem fixàreu fixàs fixàssem fixàsseu fixàssim fixàssiu fixàvem fixàveu fixés fixéssem fixésseu fixéssim fixéssiu fixí occ sept val v
befestigen
Deixar una cosa ben subjecta a una altra, de forma immòbil.
Establir de forma definitiva.

flabiol /fla.βiˈɔɫ/ /fɫə.βiˈɔɫ/ n masc
Hirtenflöte

flac /ˈfɫak/ adj masc
schwach

flagell /fɫaˈd͡ʒeʎ/ /fɫaˈʒeʎ/ /fɫəˈʒeʎ/ n masc
Peitsche

flageolet n masc
Flageolett

flama /ˈfɫa.ma/ /ˈfɫa.mə/ n fem
Flamme Lohe

flamenc /fɫaˈmeŋ/ /fɫaˈmeŋk/ /fɫəˈməŋk/ /fɫəˈmɛŋ/ /fɫəˈmɛŋk/ n masc
Flamingo
(epicè) Ocell de la família dels fenicoptèrids, de coll i bec llargs i plomatge rosat.

flauta /ˈfɫaw.ta/ n fem
Flöte

flauta de Pan n fem
Panflöte

flauta dolça n fem
Blockflöte

flauta travessera n fem
Querflöte

flautí /fɫawˈti/ /fɫəwˈti/ n masc
Pikkoloflöte

flequer /fɫeˈke/ /fɫeˈkeɾ/ /fɫəˈke/ n masc
Bäcker

flerovi /fɫeˈɾɔ.βi/ /fɫəˈɾɔ.vi/ /fɫəˈɾɔ.βi/ n masc
Flerovium

fletxa /ˈfɫe.t͡ʃa/ n fem
Pfeil
Vara prima amb punta aguda i normalment metàl·lica llançada com a projectil per un arc o una ballesta, emprada per a caçar animals o com a arma de guerra.

flexible /fɫekˈsi.bɫe/ /fɫekˈsi.βɫe/ /fɫekˈsib.bɫe/ /fɫəkˈsi.βɫə/ /fɫəkˈsib.bɫə/ adj
biegsam

flexionar /fɫek.si.oˈna/ /fɫek.si.oˈnaɾ/ /fɫək.si.oˈna/ /fɫək.si.uˈna/ alg ant bal cent eiv flexion flexiona flexionada flexionades flexionaia flexionaien flexionaies flexionam flexionant flexionar flexionara flexionaran flexionarem flexionaren flexionares flexionareu flexionaria flexionarien flexionaries flexionariva flexionariven flexionarives flexionarà flexionaràs flexionaré flexionaríem flexionaríeu flexionarívem flexionaríveu flexionassen flexionasses flexionassin flexionassis flexionat flexionats flexionau flexionava flexionaven flexionaves flexionavi flexionavo flexione flexioneguem flexioneguessa flexioneguessen flexioneguesses flexionegueu flexionegués flexioneguéssom flexioneguéssou flexionem flexionen flexiones flexionessa flexionessen flexionesses flexionessi flexionessin flexionessis flexioneu flexioni flexionin flexionis flexiono flexionos flexions flexionà flexionàiem flexionàieu flexionàrem flexionàreu flexionàs flexionàssem flexionàsseu flexionàssim flexionàssiu flexionàvem flexionàvets flexionàveu flexionàvom flexionés flexionéssem flexionésseu flexionéssim flexionéssiu flexioní n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
beugen

flexiseguretat /fɫek.si.ze.ɣu.ɾeˈtat/ /fɫək.si.zə.ɣu.ɾəˈtat/ n fem
Flexicurity

flirtar /fɫirˈta/ /fɫiɾˈta/ /fɫiɾˈtaɾ/ alg ant bal cent eiv flirt flirta flirtada flirtades flirtaia flirtaien flirtaies flirtam flirtant flirtar flirtara flirtaran flirtarem flirtaren flirtares flirtareu flirtaria flirtarien flirtaries flirtariva flirtariven flirtarives flirtarà flirtaràs flirtaré flirtaríem flirtaríeu flirtarívem flirtaríveu flirtassen flirtasses flirtassin flirtassis flirtat flirtats flirtau flirtava flirtaven flirtaves flirtavi flirtavo flirte flirteguem flirteguessa flirteguessen flirteguesses flirtegueu flirtegués flirteguéssom flirteguéssou flirtem flirten flirtes flirtessa flirtessen flirtesses flirtessi flirtessin flirtessis flirteu flirti flirtin flirtis flirto flirtos flirts flirtà flirtàiem flirtàieu flirtàrem flirtàreu flirtàs flirtàssem flirtàsseu flirtàssim flirtàssiu flirtàvem flirtàvets flirtàveu flirtàvom flirtés flirtéssem flirtésseu flirtéssim flirtéssiu flirtí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
flirten

floc /ˈfɫɔk/ n masc
Flocke
Petita porció de neu.

flor /ˈfrɔr/ /ˈfɫo/ /ˈfɫɔ/ /ˈfɫɔɾ/ n fem
Blüte Blume

floridura /fɫo.ɾiˈðu.ɾa/ /fɫo.ɾiˈðu.ɾə/ /fɫu.ɾiˈðu.ɾə/ n fem
Schimmel

florir /fɫoˈɾi/ /fɫoˈɾiɾ/ /fɫuˈɾi/ bal floreix floreixen floreixes floreixi floreixin floreixis floreixo floresc floresqui floresquin floresquis floria florida florides florien flories floriguem florigueu florim florint florir florira floriran florirem floriren florires florireu floriria floririen floriries florirà floriràs floriré floriríem floriríeu florisc florisca florisquen florisques florissen florisses florissin florissis florit florits floriu florix florixen florixes florixo florí floríem floríeu florírem floríreu florís floríssem florísseu floríssim floríssiu n-occ occ sept val v
blühen
Obrir-se les flors o fer-ne flors una planta.
schimmeln
Cobrir-se de fongs.

florit /fɫoˈɾit/ /fɫuˈɾit/ adj masc
blühend

florí /fɫoˈɾi/ /fɫuˈɾi/ n masc
Gulden

flotació /fɫo.ta.siˈo/ /fɫo.tə.siˈo/ /fɫu.tə.siˈo/ n fem
Scheweben

flotilla /fɫoˈti.ʎa/ /fɫoˈti.ʎə/ /fɫuˈti.ʎə/ n fem
Flottille

fluid /ˈfɫujt/ n masc
Fluid
Material quan pren un estat gasós, líquid o pastós, pel fet d'adaptar-se fàcilment a la forma del continent que l'inclou.

fluir /fɫuˈi/ /fɫuˈiɾ/ bal flueix flueixen flueixes flueixi flueixin flueixis flueixo fluesc fluesqui fluesquin fluesquis fluint fluir fluiran fluirem fluireu fluiria fluirien fluiries fluirà fluiràs fluiré fluiríem fluiríeu fluí fluíem fluíeu fluírem fluíreu fluís fluíssem fluísseu fluíssim fluíssiu fluïa fluïda fluïdes fluïen fluïes fluïguem fluïgueu fluïm fluïra fluïren fluïres fluïsc fluïsca fluïsquen fluïsques fluïssen fluïsses fluïssin fluïssis fluït fluïts fluïu fluïx fluïxen fluïxes fluïxo n-occ occ sept val v
fließen

fluix /ˈfɫujʃ/ /ˈfɫuʃ/ adj masc
lose
Mancat de força.

fluix /ˈfɫujʃ/ /ˈfɫuʃ/ n masc
Fluss
Vessament d’un líquid orgànic, especialment el fluix vaginal.

fluor /fɫuˈor/ n masc
Fluor

foc n masc
Feuer
Quelcom que crema, que produeix combustió.
Encenedor, llumí, misto.
Un dels elements de l'antiguitat (referit tant al foc físic, a la foguera) com al metafòric.
Tret d'arma, acte de disparar

foca /ˈfo.ka/ /ˈfo.kə/ n fem
Seehund Robbe

foca de Groenlàndia n fem
Sattelrobbe

foca grisa n fem
Kegelrobbe

foca lleopard n fem
Seeleopard

foguera /foˈɣe.ɾa/ /foˈɣe.ɾə/ /fuˈɣe.ɾə/ n fem
Feuer

foie-gras /fu.aˈɣɾas/ /fu.əˈɣɾas/ /ˌfwaˈɣɾas/ n masc
Foie Gras

folklore /fuɫˈkɫɔ.ɾə/ /ˌfɔɫˈkɫɔɾ/ n masc
Folklore

follet /foˈʎet/ /foˈʎət/ /fuˈʎɛt/ n masc
Kobold
Personatge de l'imaginari popular, trapella però no especialment cruel. Se'l representa típicament com un humanoide petit i amb les orelles punxegudes.

follia /foˈʎi.a/ /foˈʎi.ə/ /fuˈʎi.ə/ n fem
Verrücktheit
Qualitat de foll.

fona /ˈfo.na/ /ˈfo.nə/ n fem
Schleuder
Arma per a caçar o per a la guerra, consistent en una corda no gaire llarga amb una part més ampla en el mig. El funcionament és el següent: s'agafada pels dos extrems, es col·loca un projectil en la part ampla del mig, es fa voleiar en cercles per impel·lir energia cinètica al projectil fins que es deixa anar un extrem de la corda, la qual cosa allibera el projectil del moviment circular i el dirigeix en moviment recte al seu objectiu.

fonament /fo.naˈmen/ /fo.naˈment/ /fo.nəˈment/ /fu.nəˈmen/ n masc
Grundlage Gründung
Dipòsit de material sòlid, prèvi a la construcció d'un edifici, que es fa servir com a base ferma i anivellada.
Argument jurídic en què es basa una petició o demanda.

fonamental /fo.na.menˈtaɫ/ /fo.nə.mənˈtaɫ/ /fu.nə.mənˈtaɫ/ adj
grundlegend

fondre /ˈfon.dɾe/ /ˈfon.dɾə/ bal fon fonc fondran fondre fondrem fondreu fondria fondrien fondries fondrà fondràs fondré fondríem fondríeu fonem fonen fonent foneu fonga fonguem fonguen fonguera fongueren fongueres fongues fonguessen fonguesses fonguessin fonguessis fongueu fongui fonguin fonguis fongué fonguérem fonguéreu fongués fonguéssem fonguésseu fonguéssim fonguéssiu fonguí fonia fonien fonies fons foníem foníeu fos fosa foses fosos fus fusa fuses fusos occ val v
schmelzen
(transitiu, pronominal) Fer passar un sòlid a líquid aplicant calor.

fong /ˈfoŋ/ /ˈfoŋk/ /ˈfoŋk/ n masc
Pilz

fonoll /foˈnoʎ/ /fuˈnoj/ /fuˈnoʎ/ n masc
Fenchel

font /ˈfon/ /ˈfun/ /ˈfɔn/ /ˈfɔnt/ n fem
Quelle
Punt d'on brolla un curs d'aigua.

fora /ˈfɔ.ɾa/ /ˈfɔ.ɾɔ/ /ˈfɔ.ɾə/ Interjection
draußen
(esports de raqueta) Expressió amb què el jutge de línia o l'anotador anuncia que la pilota o el volant ha sortit dels límits de la pista de joc.

fora /ˈfɔ.ɾa/ /ˈfɔ.ɾɔ/ /ˈfɔ.ɾə/ adv
außerhalb draußen
a l'exterior

fora de joc n masc
Abseits
(futbol, rugbi, waterpolo) Situació de joc consistent en la localització d'un atacant sense pilota en una posició determinada del camp contrari susceptible de fer-lo incórrer en falta.
(hoquei sobre patins) Situació de joc consistent en la immobilització de la bola entre les guardes o les cames del porter o bé en una part exterior de la carcassa de la porteria.
(hoquei sobre gel) Falta d'un atacant consistent a penetrar abans que el disc en la zona d'atac, amb tots dos patins a l'interior d'aquesta zona o bé a sobre la línia blava.
(futbol americà) Falta d'un defensor consistent a penetrar en la línia de scrimmage mentre s'efectua l'snap.

foraster /fo.ɾasˈte/ /fo.ɾasˈteɾ/ /fo.ɾəsˈte/ /fu.ɾəsˈte/ adj masc
Ausländer

forat /foˈɾat/ /fuˈɾat/ n masc
Loch
(golf) Cadascun dels terrenys delimitats d'un camp de golf que comprenen un lloc de sortida, un carrer, obstacles, un green i el rough adjacent.
(pilota basca) Cadascun dels espais que queden sense cobrir entre les posicions dels jugadors a la canxa.

forca /ˈfor.kə/ /ˈfoɾ.ka/ n fem
Galgen
Instal·lació per a executar els condemnats a mort composta per una estructura, típicament de fusta, d'on penja una corda que ha de lligar el coll de la víctima i per on quedarà suspès el seu cos provocant la mort per estrangulació.

forcadella /foɾ.kaˈðe.ʎa/ /foɾ.kəˈðe.ʎə/ /fur.kəˈðe.ʎə/ n fem
Drei Schwänze

forja /ˈfɔr.d͡ʒa/ /ˈfɔr.ʒə/ /ˈfɔɾ.d͡ʒa/ /ˈfɔɾ.d͡ʒɔ/ n fem
Schmiedeofen

forma /ˈfor.mə/ /ˈfoɾ.ma/ n fem
Form Gestalt

formal /foɾˈmaɫ/ /furˈmaɫ/ adj
formal

formar /forˈma/ /foɾˈma/ /foɾˈmaɾ/ /furˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) form forma formada formades formam formant formar formara formaran formarem formaren formares formareu formaria formarien formaries formarà formaràs formaré formaríem formaríeu formassen formasses formassin formassis format formats formau formava formaven formaves forme formem formen formes formessen formesses formessin formessis formeu formi formin formis formo formà formàrem formàreu formàs formàssem formàsseu formàssim formàssiu formàvem formàveu formés forméssem formésseu forméssim forméssiu formí occ sept val v
formen
Donar forma

format /foɾˈmat/ /furˈmat/ n masc
Format

formatge /foɾˈma.d͡ʒə/ /furˈma.d͡ʒə/ n masc
Käse

formiga /foɾˈmi.ɣə/ /furˈmi.ɣə/ n fem
Ameise

formigó /foɾ.miˈɣo/ /fur.miˈɣo/ n masc
Beton
Material de construcció força dur quan solidifica, compost per una mescla de diverses parts sòlides (grava, còdols, arena), un aglutinant (ciment, calç, etc.) i aigua.
Sensació a la pell semblant al moviment de formigues, causada per una mala circulació de la sang.

formulari /foɾ.muˈɫa.ɾi/ /fur.muˈɫa.ɾi/ n masc
Formular

forn n masc
Bäckerei Herd Ofen
Lloc clos dins el qual un tipus d'energia, generalment química o elèctrica, es transforma en energia calorífica per tal de transformar física o químicament la matèria que s'introdueix.

forn de microones n masc
Mikrowellenherd

forner /forˈne/ /foɾˈne/ /furˈne/ n masc
Bäcker

fornicació /foɾ.ni.ka.siˈo/ /foɾ.ni.kə.siˈo/ /fur.ni.kə.siˈo/ n fem
Unzucht

forquilla /foɾˈki.ʎa/ /foɾˈki.ʎə/ /furˈki.ʎə/ n fem
Gabel
Cobert per menjar dotat de vàries puntes.

forrellat /fo.reˈʎat/ /fo.rəˈʎat/ /fu.raˈʎat/ /fu.rəˈjat/ /fu.rəˈʎat/ n masc
Riegel

fort adj masc
stark kräftig
Dotat de fortalesa, robust.
stark
De gran importància o intensitat.

fort adv
stark
Amb força.

fortalesa /foɾ.taˈɫe.za/ /foɾ.təˈɫə.zə/ /fur.təˈɫɛ.zə/ n fem
Festung
Construcció per a protegir un indret, amb torres, muralles i bones defenses.

fortificació /foɾ.ti.fi.ka.siˈo/ /foɾ.ti.fi.kə.siˈo/ /fur.ti.fi.kə.siˈo/ n fem
Festung
Edifici pensat per resistir l'atac de l'enemic.

fortitud /foɾ.tiˈtut/ /fur.tiˈtut/ n fem
Stärke

fortuna /foɾˈtu.na/ /foɾˈtu.nə/ /furˈtu.nə/ n fem
Schicksal
Sort, particularment quan és bona.
Vermögen
Patrimoni o propietats que hom posseeix.

força /ˈfɔr.sa/ /ˈfɔɾ.sa/ /ˈfɔɾ.sɔ/ n fem
Stärke Kraft

forçar /forˈsa/ /forˈsaɾ/ /furˈsa/ alg ant bal cent eiv force forceguem forceguessa forceguessen forceguesses forcegueu forcegués forceguéssom forceguéssou forcem forcen forces forcessa forcessen forcesses forcessi forcessin forcessis forceu forci forcin forcis forcés forcéssem forcésseu forcéssim forcéssiu forcí forç força forçada forçades forçaia forçaien forçaies forçam forçant forçar forçara forçaran forçarem forçaren forçares forçareu forçaria forçarien forçaries forçariva forçariven forçarives forçarà forçaràs forçaré forçaríem forçaríeu forçarívem forçaríveu forçassen forçasses forçassin forçassis forçat forçats forçau forçava forçaven forçaves forçavi forçavo forço forços forçà forçàiem forçàieu forçàrem forçàreu forçàs forçàssem forçàsseu forçàssim forçàssiu forçàvem forçàvets forçàveu forçàvom n-occ nord-occ nota 1 occ sept v.cent val v
zwingen

fosc adj masc
dunkel
Sense llum.

foscor /fosˈko/ /fosˈkoɾ/ /fusˈko/ n fem
Dunkelheit

fossa /ˈfo.sa/ /ˈfo.sə/ /ˈfɔ.sa/ /ˈfɔ.sɔ/ /ˈfɔ.sə/ n fem
Grube

fossat /foˈsat/ /fuˈsat/ n masc
Graben

fosser /foˈse/ /foˈseɾ/ /fuˈse/ n masc
Totengräber

fotesa /foˈte.za/ /foˈtə.zə/ /fuˈtɛ.zə/ n fem
Nichtigkeit Kleinigkeit
Cosa insignificant, sense importància, utilitat o interès, desproveïda de sentit.

foto /ˈfo.to/ /ˈfo.tu/ n fem
Foto

fotocopiar /fo.to.ko.piˈa/ /fo.to.ko.piˈaɾ/ /fu.tu.ku.piˈa/ alg bal eiv fotocopia fotocopiada fotocopiades fotocopiam fotocopiant fotocopiar fotocopiara fotocopiaran fotocopiarem fotocopiaren fotocopiares fotocopiareu fotocopiaria fotocopiarien fotocopiaries fotocopiarà fotocopiaràs fotocopiaré fotocopiaríem fotocopiaríeu fotocopiassen fotocopiasses fotocopiassin fotocopiassis fotocopiat fotocopiats fotocopiau fotocopiava fotocopiaven fotocopiaves fotocopie fotocopiem fotocopien fotocopies fotocopiessen fotocopiesses fotocopiessin fotocopiessis fotocopieu fotocopii fotocopio fotocopià fotocopiàrem fotocopiàreu fotocopiàs fotocopiàssem fotocopiàsseu fotocopiàssim fotocopiàssiu fotocopiàvem fotocopiàveu fotocopiés fotocopiéssem fotocopiésseu fotocopiéssim fotocopiéssiu fotocopií fotocopiï fotocopiïn fotocopiïs nota 1 occ sept v.cent val v
fotokopieren

fotografia /fo.to.ɣɾaˈfi.a/ /fo.to.ɣɾəˈfi.ə/ /fu.tu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
Fotografie

fotogrames per segon n masc
Bilder pro Sekunde

fotoperiodisme /ˌfo.to.pe.ɾi.oˈðiz.me/ /ˌfo.to.pə.ɾi.oˈðiz.mə/ /ˌfo.tu.pə.ɾi.uˈðiz.mə/ n masc
Fotojournalismus

fotre /ˈfo.tɾe/ /ˈfo.tɾə/ bal fot fota fotem foten fotent fotera foteren foteres fotes fotessen fotesses fotessin fotessis foteu foti fotia fotien foties fotin fotis foto fotran fotre fotrem fotreu fotria fotrien fotries fotrà fotràs fotré fotríem fotríeu fots fotuda fotudes fotut fotuts foté fotérem fotéreu fotés fotéssem fotésseu fotéssim fotéssiu fotí fotíem fotíeu occ sept val v
ficken
(vulgarisme, intransitiu) Fer el coit, l’acte sexual.

fotòlisi /foˈtɔ.ɫi.zi/ /fuˈtɔ.ɫi.zi/ n fem
Photolyse

fotó /foˈto/ /fuˈto/ n masc
Photon Lichtteilchen

fracció /fɾak.siˈo/ /fɾək.siˈo/ n fem
Bruch Bruchteil
Cadascun dels fragments resultants d'una partició. Ex.:"Això que hem trobat és una fracció d'una antiga gerra".
Bruch Bruchzahl
Expressió numèrica emprada en matemàtica en què es té en compte una part en relació al nombre total de parts del que abans era una totalitat.

fractal /fɾakˈtaɫ/ /fɾəkˈtaɫ/ adj
fraktal
Relatiu a les fractals.

fractal /fɾakˈtaɫ/ /fɾəkˈtaɫ/ n fem
Fraktal
(geometria) Figura composta per unes formes cadascuna de les quals alhora està formada per les mateixes formes (en mida inferior) i així reiteradament i infinita.

fractura /fɾakˈtu.ɾa/ /fɾəkˈtu.ɾə/ n fem
Knochenbruch Bruch

fracàs /fɾaˈkas/ /fɾəˈkas/ n masc
Misserfolg

fragata /fɾaˈɣa.ta/ /fɾəˈɣa.tə/ n fem
Fregatte

franci n masc
Francium

francmaçoneria /ˌfɾaŋ.ma.so.neˈɾi.a/ /ˌfɾaŋ.mə.so.nəˈɾi.ə/ /ˌfɾaŋ.mə.su.nəˈɾi.ə/ n fem
Freimaurerei

francmaçó /ˌfɾaŋ.maˈso/ n masc
Freimaurer

francès /fɾənˈsəs/ /fɾənˈsɛs/ adj masc
französisch Französisch
Relatiu o pertanyent a França, als seus habitants o a la llengua francesa.

francès /fɾənˈsəs/ /fɾənˈsɛs/ n masc
Franzose Französin
(gentilici) Individu natural de França.
Französisch französisch
(només singular) Llengua romànica parlada a França, al Quebec, a Valònia, a la Suïssa Romanya, al Congo i a la majoria d'excolònies franceses.

francès antic n masc
Altfranzösisch

francès mitjà n masc
Mittelfranzösisch

franquisme /fɾaŋˈkiz.me/ /fɾəŋˈkiz.mə/ n masc
Franquismus

frare /ˈfɫa.ɾe/ /ˈfɫa.ɾi/ /ˈfɾa.ɾa/ /ˈfɾa.ɾe/ /ˈfɾa.ɾə/ /ˈfɾa.ɾə/ n masc
Bruder Ordensbruder
Home que viu la seva religiositat en un monestir, amb altres companys.

frase /ˈfɾa.ze/ n fem
Satz
Unió de subjecte i predicat, oració.

fraternitat /fɾa.teɾ.niˈtat/ /fɾə.tər.niˈtat/ n fem
Brüderlichkeit

fraternitzar /fɾa.teɾ.niˈd͡za/ /fɾa.teɾ.niˈzaɾ/ /fɾə.təɾ.nidˈza/ alg ant bal cent eiv fraternitz fraternitza fraternitzada fraternitzades fraternitzaia fraternitzaien fraternitzaies fraternitzam fraternitzant fraternitzar fraternitzara fraternitzaran fraternitzarem fraternitzaren fraternitzares fraternitzareu fraternitzaria fraternitzarien fraternitzaries fraternitzariva fraternitzariven fraternitzarives fraternitzarà fraternitzaràs fraternitzaré fraternitzaríem fraternitzaríeu fraternitzarívem fraternitzaríveu fraternitzassen fraternitzasses fraternitzassin fraternitzassis fraternitzat fraternitzats fraternitzau fraternitzava fraternitzaven fraternitzaves fraternitzavi fraternitzavo fraternitze fraternitzeguem fraternitzeguessa fraternitzeguessen fraternitzeguesses fraternitzegueu fraternitzegués fraternitzeguéssom fraternitzeguéssou fraternitzem fraternitzen fraternitzes fraternitzessa fraternitzessen fraternitzesses fraternitzessi fraternitzessin fraternitzessis fraternitzeu fraternitzi fraternitzin fraternitzis fraternitzo fraternitzos fraternitzs fraternitzà fraternitzàiem fraternitzàieu fraternitzàrem fraternitzàreu fraternitzàs fraternitzàssem fraternitzàsseu fraternitzàssim fraternitzàssiu fraternitzàvem fraternitzàvets fraternitzàveu fraternitzàvom fraternitzés fraternitzéssem fraternitzésseu fraternitzéssim fraternitzéssiu fraternitzí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
verbrüdern

frau /ˈfɾaw/ n masc
Betrug Schwindel

fre /ˈfɾe/ /ˈfɾə/ /ˈfɾɛ/ n masc
Bremse

fred /ˈfɾet/ /ˈfɾət/ /ˈfɾɛt/ adj masc
kalt Kälte
De baixa temperatura.

fred /ˈfɾet/ /ˈfɾət/ /ˈfɾɛt/ n masc
Kälte kalt
Sensació experimentada en baixar la temperatura.

fregall /fɾeˈɣaʎ/ /fɾəˈɣaj/ /fɾəˈɣaʎ/ n masc
Scheuerlappen

fregar /fɾeˈɣa/ /fɾeˈɣaɾ/ /fɾəˈɣa/ alg bal eiv freg frega fregada fregades fregam fregant fregar fregara fregaran fregarem fregaren fregares fregareu fregaria fregarien fregaries fregarà fregaràs fregaré fregaríem fregaríeu fregassen fregasses fregassin fregassis fregat fregats fregau fregava fregaven fregaves frego fregue freguem freguen fregues freguessen freguesses freguessin freguessis fregueu fregui freguin freguis fregués freguéssem freguésseu freguéssim freguéssiu freguí fregà fregàrem fregàreu fregàs fregàssem fregàsseu fregàssim fregàssiu fregàvem fregàveu nota 1 occ sept v.cent val v
schrubben

fregata /fɾeˈɣa.ta/ /fɾəˈɣa.tə/ n fem
Fregattvögel

fregir /fɾeˈd͡ʒi/ /fɾeˈʒi/ /fɾəˈʒi/ alg bal fregeix fregeixen fregeixes fregeixi fregeixin fregeixis fregeixo fregesc fregesqui fregesquin fregesquis fregia fregida fregides fregien fregies fregiguem fregigueu fregim fregint fregir fregira fregiran fregirem fregiren fregires fregireu fregiria fregirien fregiries fregirà fregiràs fregiré fregiríem fregiríeu fregisc fregisca fregisquen fregisques fregissen fregisses fregissin fregissis fregit fregits fregiu fregix fregixen fregixes fregixo fregí fregíem fregíeu fregírem fregíreu fregís fregíssem fregísseu fregíssim fregíssiu frig frigen friges frigi frigin frigis frija frit frita frites frits n-occ occ sept val v
braten

fregit /fɾeˈd͡ʒit/ /fɾeˈʒit/ /fɾəˈʒit/ adj masc
gebraten
Dit d'un aliment cuit en oli o un altre líquid bullent.

frenar /fɾeˈna/ /fɾeˈnaɾ/ /fɾəˈna/ alg ant bal cent eiv fren frena frenada frenades frenaia frenaien frenaies frenam frenant frenar frenara frenaran frenarem frenaren frenares frenareu frenaria frenarien frenaries frenariva frenariven frenarives frenarà frenaràs frenaré frenaríem frenaríeu frenarívem frenaríveu frenassen frenasses frenassin frenassis frenat frenats frenau frenava frenaven frenaves frenavi frenavo frene freneguem freneguessa freneguessen freneguesses frenegueu frenegués freneguéssom freneguéssou frenem frenen frenes frenessa frenessen frenesses frenessi frenessin frenessis freneu freni frenin frenis freno frenos frens frenà frenàiem frenàieu frenàrem frenàreu frenàs frenàssem frenàsseu frenàssim frenàssiu frenàvem frenàvets frenàveu frenàvom frenés frenéssem frenésseu frenéssim frenéssiu frení n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
bremsen

freqüent /fɾeˈkwen/ /fɾeˈkwent/ /fɾəˈkwen/ /fɾəˈkwent/ adj
häufig

freqüència /fɾeˈkwɛn.si.a/ /fɾəˈkwɛn.si.ə/ n fem
Frequenz Häufigkeit

fresc /ˈfɾesk/ /ˈfɾəsk/ /ˈfɾɛsk/ adj masc
frisch
Acabat de fer.

fretura /fɾeˈtu.ɾa/ /fɾəˈtu.ɾə/ n fem
Mangel
Mancança, escassetat, deficiència, carestia o falta d'allò necessari; necessitat.

frigorífic /fɾi.ɣoˈɾi.fik/ /fɾi.ɣuˈɾi.fik/ n masc
Kühlschrank
Aparell per a la conservació de productes a baixa temperatura.

fris n masc
Fries

frisó /fɾiˈzo/ adj masc
Friesisch
Relatiu o pertanyent a Frísia.

frisó /fɾiˈzo/ n masc
Friesisch
Persona que habita o és originària de Frísia.
(invariant) Llengua germànica parlada a Frísia.

front /ˈfɾon/ /ˈfɾont/ n masc
Stirn
Part de la cara per sobre dels ulls
Front
Bàndol de combat

frontera /fɾonˈte.ɾa/ /fɾonˈte.ɾə/ /fɾunˈte.ɾə/ n fem
Grenze
Línia en un mapa que separa els territoris pertanyents a dos territoris administrativament diferenciats.

frontissa /fɾonˈti.sa/ /fɾonˈti.sə/ /fɾunˈti.sə/ n fem
Scharnier Angel

frugal /fɾuˈɣaɫ/ adj
frugal

fruit n masc
Frucht
Producte generat per les plantes fecundades utilitzat com a mecanisme per estendre la llavor.

fruita /ˈfɾuj.ta/ /ˈfɾwi.ta/ n fem
Obst Frucht
Fruit mengívol.

fruites del bosc n fem
Waldbeeren

frustració n fem
Frustration Frust

fràgil /ˈfɾa.d͡ʒiɫ/ /ˈfɾa.ʒiɫ/ adj
fragil zerbrechlich

frívol /ˈfɾi.voɫ/ /ˈfɾi.vuɫ/ /ˈfɾi.βoɫ/ /ˈfɾi.βuɫ/ adj masc
leichtfertig

fuet /fuˈət/ /fuˈɛt/ n masc
Peitsche
Corretja amb un mànec utilitzada per a colpejar.

fugir /fuˈd͡ʒi/ /fuˈd͡ʒiɾ/ /fuˈʒi/ alg bal fugen fuges fugi fugia fugida fugides fugien fugies fugiguem fugigueu fugim fugin fugint fugir fugira fugiran fugirem fugiren fugires fugireu fugiria fugirien fugiries fugirà fugiràs fugiré fugiríem fugiríeu fugis fugissen fugisses fugissin fugissis fugit fugits fugiu fugí fugíem fugíeu fugírem fugíreu fugís fugíssem fugísseu fugíssim fugíssiu fuig fuit fuita fuites fuits fuja fujo occ sept val v
fliehen
Una cosa, allunyar-se ràpidament.
Escapar-se.
Transcórrer ràpidament.

full /ˈfuj/ /ˈfuʎ/ n masc
Blatt

fulla /ˈfu.jə/ /ˈfu.ʎa/ /ˈfu.ʎə/ n fem
Blatt
(botànica) Òrgan de color verd dels vegetals que apareix a la tija o al tronc.
Klinge Blatt
Part tallant d'un objecte.

fullet /fuˈʎet/ /fuˈʎət/ /fuˈʎɛt/ n masc
Broschüre

fum n masc
Rauch
Vapor visible exhalat o substància que aparenta l’exhalació d’una combustió.

fumador /fu.maˈðo/ /fu.maˈðoɾ/ /fu.məˈðo/ n masc
Raucher
Persona que fuma.

fumar /fuˈma/ /fuˈmaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) fum fuma fumada fumades fumam fumant fumar fumara fumaran fumarem fumaren fumares fumareu fumaria fumarien fumaries fumarà fumaràs fumaré fumaríem fumaríeu fumassen fumasses fumassin fumassis fumat fumats fumau fumava fumaven fumaves fume fumem fumen fumes fumessen fumesses fumessin fumessis fumeu fumi fumin fumis fumo fumà fumàrem fumàreu fumàs fumàssem fumàsseu fumàssim fumàssiu fumàvem fumàveu fumés fuméssem fumésseu fuméssim fuméssiu fumí occ sept val v
rauchen

funció n fem
Funktion

fura /ˈfu.ɾa/ /ˈfu.ɾə/ n fem
Frettchen
Mamífer semblant a la mostela (Mustela putorius furo).

furgoneta /fur.ɡuˈnɛ.tə/ /fur.ɣuˈnɛ.tə/ /fuɾ.ɣoˈne.ta/ /fuɾ.ɣoˈnə.tə/ n fem
Lieferwagen
Vehicle automòbil de càrrega lleuger amb la caixa posterior tancada.

fus /ˈfus/ n masc
Spindel
Instrument, ample del mig i estret als extrems, que es fa servir per a convertir matèries primeres (flocs de llana, boles de cotó) en fil.
Zeitzone
Cadascun dels espais entre meridians que es fan servir per a marcar les diferents zones horàries del planeta Terra.

fuselatge /fu.zeˈɫa.d͡ʒe/ /fu.zəˈɫa.d͡ʒə/ n masc
Flugzeugrumpf

fusell /fuˈzeʎ/ n masc
Büchse Gewehr

fusible /fuˈzi.bɫe/ /fuˈzi.βɫe/ /fuˈzi.βɫə/ /fuˈzib.bɫe/ /fuˈzib.bɫə/ n masc
Sicherung

fusta /ˈfus.ta/ n fem
Holz
(normalment no comptable) Material tret dels arbres i vegetals.
(tennis) Cop d'execució incorrecta en què el contacte de la raqueta amb la pilota o el volant s'efectua en part o totalment per mitjà del marc de la raqueta.
(golf) Bastó d'empunyadura llarga i cap rodó, que s'utilitza per a fer els cops més llargs.
Fusta
Tipus de vaixell.

fuster /fusˈte/ /fusˈteɾ/ n masc
Zimmermann
(professions) Persona que treballa amb fusta.

futbol /fubˈbɔɫ/ /fudˈbɔɫ/ n masc
Fußball Fussball

futbol americà n masc
American Football

futur /fuˈtu/ /fuˈtuɾ/ adj masc
Zukunft zukünftig
Que ha de venir.

futur /fuˈtu/ /fuˈtuɾ/ n masc
Zukunft zukünftig
Temps que ha de venir.
Futur Zukunft
Temps verbal diferent del present i del passat.

futvòlei n masc
Footvolley

fàbrica /ˈfa.bɾi.ka/ n fem
Fabrik Werk
Paratge destinat a fabricar alguna cosa.
Edifici sumptuós.

fàcil adj
leicht einfach
Que es pot fer o obtenir sense esforç.

fàl·lic /ˈfa.ɫik/ /ˈfaɫ.ɫik/ adj masc
phallisch

fàrmac /ˈfaɾ.mak/ /ˈfaɾ.mək/ n masc
Droge

fàstic /ˈfas.tik/ n masc
Ekel

fènix /ˈfɛ.niks/ n masc
Phönix

fíbula /ˈfi.bu.ɫa/ /ˈfi.βu.ɫə/ n fem
Fibel

físic /ˈfi.zik/ adj
physisch
Relatiu o pertanyent a la física.

física /ˈfi.zi.ka/ n fem
Physik
Ciència que estudia les propietats i interaccions de la matèria, de l'espai, del temps i de l'energia.
Physikerin
Forma femenina de físic.

fòrum n masc
Forum

fòsfor /ˈfɔs.foɾ/ /ˈfɔs.fur/ n masc
Phosphor

fórmula /ˈfɔr.mu.ɫə/ n fem
Formel

fúcsia /ˈfuk.si.a/ /ˈfuk.si.ə/ n fem
Fuchsie

fútil /ˈfu.tiɫ/ adj
irrelevant

gadolini /ɡə.ðoˈɫi.ni/ /ɡə.ðuˈɫi.ni/ n masc
Gadolinium

gaiata /ɡaˈja.ta/ /ɡəˈja.tə/ n fem
Gauner

gairebé /ˌɡaj.ɾeˈbe/ adv
fast

galera /ɡaˈɫe.ɾa/ /ɡəˈɫe.ɾə/ n fem
Galeere
Vaixell de guerra de l'antiguitat mogut amb la força del vent i dels rems.
Antigament, pena consistent en remar en una galera.

galeria n fem
Galerie

galeta /ɡaˈɫe.ta/ /ɡəˈɫə.tə/ /ɡəˈɫɛ.tə/ n fem
Keks
Tros petit de forma geomètrica diversa de pasta de farina, sucre i greix, cuita al forn.

galiassa n fem
Galeasse

galió /ɡa.ɫiˈo/ /ɡə.ɫiˈo/ n masc
Galeone
Vaixell de vela, armat amb canons, amb capacitat de navegació oceànica, dedicat al tràfic mercant o a la guerra, utilitzat entre els segles XVI i XVIII. Es caracteritza per els seus castells alterosos a popa i proa, els seus tres o quatre pals, a més del bauprès, els dos primers (pals trinquet i major) amb veles quadrades, i les seves grans dimensions en comparació als vaixells de l'època. La propulsió és exclusivament mitjançant veles a excepció d'algunes unitats especials d'algunes flotes (espanyola, turca) que també tenen una coberta ocupada per remers.

gall n masc
Hahn
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Gallus gallus).

gallec /ɡaˈʎek/ gallega adj masc
Galicisch Galizisch
Relatiu o pertanyent a Galícia, als seus habitants o a la llengua gallega.

gallec /ɡaˈʎek/ n masc
Galizisch
(només singular) Llengua parlada a Galícia, la zona occidental d'Astúries, la comarca del Bierzo, a l'oest de Zamora i al nord de Portugal.

galleda /ɡaˈʎe.ða/ /ɡəˈʎə.ðə/ /ɡəˈʎɛ.ðə/ n fem
Eimer

gallet /ɡaˈʎet/ /ɡəˈʎət/ /ɡəˈʎɛt/ n masc
Hahn
Palanca pensada per ser premuda tancant el dit índex i que és utilitzada en diverses eines per fer-les actuar (trepants, etc.), així com per fer disparar diverses armes, en especial armes portàtils de foc i ballestes.
Schultertaste
(videojocs) Botó d'un comandament de joc, generalment analògic, que es troba a la banda del comandament més allunyada del jugador i es prem habitualment amb el dit índex o amb el dit del mig, que serveix per a activar una acció.
Lippfisch
(peixos) Peix de la família dels caproids de cos oval, dors vermellós, ventre argentat i la boca protràctil (Capros aper).

gallina /ɡaˈʎi.na/ n fem
Henne Huhn
Au de corral.

galliner /ɡa.ʎiˈne/ /ɡa.ʎiˈneɾ/ /ɡə.ʎiˈne/ n masc
Hühnerstall

galopar /ga.ɫoˈpa/ /ga.ɫoˈpaɾ/ /gə.ɫuˈpa/ alg ant bal cent eiv galop galopa galopada galopades galopaia galopaien galopaies galopam galopant galopar galopara galoparan galoparem galoparen galopares galopareu galoparia galoparien galoparies galopariva galopariven galoparives galoparà galoparàs galoparé galoparíem galoparíeu galoparívem galoparíveu galopassen galopasses galopassin galopassis galopat galopats galopau galopava galopaven galopaves galopavi galopavo galope galopeguem galopeguessa galopeguessen galopeguesses galopegueu galopegués galopeguéssom galopeguéssou galopem galopen galopes galopessa galopessen galopesses galopessi galopessin galopessis galopeu galopi galopin galopis galopo galopos galops galopà galopàiem galopàieu galopàrem galopàreu galopàs galopàssem galopàsseu galopàssim galopàssiu galopàvem galopàvets galopàveu galopàvom galopés galopéssem galopésseu galopéssim galopéssiu galopí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
galoppieren

galta /ˈɡaɫ.ta/ n fem
Wange Backe

galvanitzar /gaɫ.va.niˈzaɾ/ /gaɫ.βa.niˈd͡za/ /gaɫ.βa.niˈzaɾ/ /gəɫ.və.nidˈza/ /gəɫ.βə.nidˈza/ alg ant bal cent eiv galvanitz galvanitza galvanitzada galvanitzades galvanitzaia galvanitzaien galvanitzaies galvanitzam galvanitzant galvanitzar galvanitzara galvanitzaran galvanitzarem galvanitzaren galvanitzares galvanitzareu galvanitzaria galvanitzarien galvanitzaries galvanitzariva galvanitzariven galvanitzarives galvanitzarà galvanitzaràs galvanitzaré galvanitzaríem galvanitzaríeu galvanitzarívem galvanitzaríveu galvanitzassen galvanitzasses galvanitzassin galvanitzassis galvanitzat galvanitzats galvanitzau galvanitzava galvanitzaven galvanitzaves galvanitzavi galvanitzavo galvanitze galvanitzeguem galvanitzeguessa galvanitzeguessen galvanitzeguesses galvanitzegueu galvanitzegués galvanitzeguéssom galvanitzeguéssou galvanitzem galvanitzen galvanitzes galvanitzessa galvanitzessen galvanitzesses galvanitzessi galvanitzessin galvanitzessis galvanitzeu galvanitzi galvanitzin galvanitzis galvanitzo galvanitzos galvanitzs galvanitzà galvanitzàiem galvanitzàieu galvanitzàrem galvanitzàreu galvanitzàs galvanitzàssem galvanitzàsseu galvanitzàssim galvanitzàssiu galvanitzàvem galvanitzàvets galvanitzàveu galvanitzàvom galvanitzés galvanitzéssem galvanitzésseu galvanitzéssim galvanitzéssiu galvanitzí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
galvanisieren verzinken

gal·li /ˈɡa.ɫi/ /ˈɡaɫ.ɫi/ n masc
Gallium

gal·lès /ɡaɫˈɫes/ /ɡəɫˈɫəs/ /ɡəɫˈɫɛs/ /ɡəˈɫɛs/ adj masc
Walisisch
Relatiu a Gal·les o la seva llengua.

gal·lès /ɡaɫˈɫes/ /ɡəɫˈɫəs/ /ɡəɫˈɫɛs/ /ɡəˈɫɛs/ n masc
Walisisch
(només singular) Llengua celta pròpia de Gal·les.

galàxia /ɡaˈɫak.si.a/ n fem
Galaxie

galó /ɡaˈɫo/ /ɡəˈɫo/ n masc
Gallone
Mesura de capacitat de líquids equivalent a 4,54 litres al RU i 3,78 litres als EUA.

gamba /ˈɡam.ba/ /ˈɡam.bə/ n fem
Garnele
Un dels diversos crustacis comestibles de l’ordre dels decàpodes i del grup dels macrurs amb abdomen translúcid llarg i potes primes.

gamma /ˈɡam.ma/ /ˈɡam.mə/ n fem
Gamma

gammapatia /gam.ma.paˈti.a/ /gəm.mə.pəˈti.ə/ n fem
Gammopathie

gana n fem
Appetit
Desig de menjar, sensació impulsada per la necessitat d'aliment.
Lust
(sovint en plural) Desig de fer alguna cosa o que aquesta cosa s'esdevingui.

gandula /ɡanˈdu.ɫa/ n fem
Liegestuhl

ganivet /ɡa.niˈvet/ /ɡa.niˈβet/ /ɡə.niˈvət/ /ɡə.niˈvɛt/ n masc
Messer
Estri destinat a tallar, en especial el menjar, i de vegades també a punxar, que consta d'un mànec i d'una part en serra o esmolada.

ganivetada /ɡa.ni.veˈta.ða/ /ɡa.ni.βeˈta.ða/ /ɡə.ni.vəˈta.ðə/ /ɡə.ni.βəˈta.ðə/ n masc
Stich

ganxet /ɡaɲˈt͡ʃet/ /ɡəɲˈʃət/ /ɡəɲˈʃɛt/ n masc
Häkeln

ganàpia /ɡaˈna.pi.a/ /ɡəˈna.pi.ə/ n neut
Kindskopf
(central) Aquell que fa criaturades malgrat haver superat l'edat dels infants.

garantia /ɡa.ɾanˈti.a/ /ɡə.ɾənˈti.ə/ n fem
garantie

garantir /ɡa.ɾanˈti/ /ɡa.ɾanˈtiɾ/ bal garanteix garanteixen garanteixes garanteixi garanteixin garanteixis garanteixo garantesc garantesqui garantesquin garantesquis garantia garantida garantides garantien garanties garantiguem garantigueu garantim garantint garantir garantira garantiran garantirem garantiren garantires garantireu garantiria garantirien garantiries garantirà garantiràs garantiré garantiríem garantiríeu garantisc garantisca garantisquen garantisques garantissen garantisses garantissin garantissis garantit garantits garantiu garantix garantixen garantixes garantixo garantí garantíem garantíeu garantírem garantíreu garantís garantíssem garantísseu garantíssim garantíssiu n-occ occ sept val v
garantieren

garatge /ɡaˈɾa.d͡ʒe/ /ɡəˈɾa.d͡ʒə/ n masc
Garage

garbell /ɡaɾˈbeʎ/ /ɡərˈbeʎ/ n masc
Sieb

garjola /ɡarˈd͡ʒɔ.ɫa/ /ɡaɾˈd͡ʒɔ.ɫa/ /ɡaɾˈd͡ʒɔ.ɫɔ/ n fem
Knast
(col·loquial) presó

garlanda /ɡaɾˈɫan.da/ /ɡərˈɫan.də/ n fem
Girlande
Corona o diadema, generalment teixida de flors, herbes, branques o fulles, per adonar el cap.

garnatxa /ɡaɾˈna.t͡ʃa/ /ɡərˈna.t͡ʃə/ n
Grenache
Vi dolç natural produït amb una part de most de raïm garnatxa sobremadurat i fermentat i una part de most no fermentat.

garrofer /ɡa.roˈfe/ /ɡa.roˈfeɾ/ /ɡə.roˈfe/ /ɡə.ruˈfe/ n masc
Johannisbrotbaum

garrotar /ɡa.roˈta/ /ɡa.roˈtaɾ/ /ɡə.roˈta/ /ɡə.ruˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) garrot garrota garrotada garrotades garrotam garrotant garrotar garrotara garrotaran garrotarem garrotaren garrotares garrotareu garrotaria garrotarien garrotaries garrotarà garrotaràs garrotaré garrotaríem garrotaríeu garrotassen garrotasses garrotassin garrotassis garrotat garrotats garrotau garrotava garrotaven garrotaves garrote garrotem garroten garrotes garrotessen garrotesses garrotessin garrotessis garroteu garroti garrotin garrotis garroto garrotà garrotàrem garrotàreu garrotàs garrotàssem garrotàsseu garrotàssim garrotàssiu garrotàvem garrotàveu garrotés garrotéssem garrotésseu garrotéssim garrotéssiu garrotí occ sept val v
knebeln
Estrènyer un lligam amb un garrot.

garrí /ɡaˈri/ /ɡəˈri/ n masc
Ferkel

garsa /ˈɡaɾ.sa/ n fem
Elster

gas n masc
Gas
Matèria en un estat en què les forces de cohesió són dèbils tendint a expandir-se i omplir el recipient que el conté.

gasela /ɡaˈzɛ.ɫa/ /ɡaˈzɛ.ɫɛ/ /ɡəˈzɛ.ɫə/ n fem
Gazelle

gasiu /ɡaˈziw/ /ɡəˈziw/ adj masc
geizig

gasolina /ɡa.zoˈɫi.na/ /ɡə.zoˈɫi.nə/ /ɡə.zuˈɫi.nə/ n fem
Benzin
Combustible líquid, transparent o gairebé, derivat de la destil·lació del petroli. S'utilitza principalment per alimentar els motors a explosió.

gasolinera /ɡa.zo.ɫiˈne.ɾa/ /ɡə.zo.ɫiˈne.ɾə/ /ɡə.zu.ɫiˈne.ɾə/ n fem
Tankstelle

gasosa /gaˈzo.za/ /gəˈzo.zə/ n fem
Sprudelwasser

gastar /ɡasˈta/ /ɡasˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) gast gasta gastada gastades gastam gastant gastar gastara gastaran gastarem gastaren gastares gastareu gastaria gastarien gastaries gastarà gastaràs gastaré gastaríem gastaríeu gastassen gastasses gastassin gastassis gastat gastats gastau gastava gastaven gastaves gaste gastem gasten gastes gastessen gastesses gastessin gastessis gasteu gasti gastin gastis gasto gastà gastàrem gastàreu gastàs gastàssem gastàsseu gastàssim gastàssiu gastàvem gastàveu gastés gastéssem gastésseu gastéssim gastéssiu gastí occ sept val v
ausgeben

gastronomia /ɡas.tɾo.noˈmi.a/ /ɡəs.tɾo.noˈmi.ə/ /ɡəs.tɾu.nuˈmi.ə/ n fem
Gastronomie

gasós /ɡaˈzos/ adj masc
gasförmig
Relatiu al gas o existent com a gas.

gat n masc
Katze Kater
Mamífer felí (Felis silvestris catus), de dimensions reduïdes, domesticat i bastant llest.
Wagenheber
Eina pensada per a aixecar objectes pesats des de sota tot fent-la expandir cap a munt sense gaire esforç.

gatonera /ɡa.toˈne.ɾa/ /ɡə.toˈne.ɾə/ /ɡə.tuˈne.ɾə/ n fem
Katzenklappe

gatvaire /ˌɡabˈvaj.ɾə/ /ˌɡadˈbaj.ɾe/ /ˌɡadˈbaj.ɾə/ /ˌɡadˈvaj.ɾe/ n masc
Gelverhai

gatzara /ɡaˈd͡za.ɾa/ /ɡəˈd͡za.ɾə/ n fem
Geschrei
Cridòria o brogit amb què una colla de gent expressa la seva alegria.

gatòfil /ɡaˈtɔ.fiɫ/ /ɡəˈtɔ.fiɫ/ n masc
Katzenfreund

gaudir /ɡawˈði/ /ɡawˈðiɾ/ alg ant bal centr eiv gaudeix gaudeixa gaudeixen gaudeixes gaudeixi gaudeixin gaudeixis gaudeixo gaudeixs gaudesc gaudesca gaudesquen gaudesques gaudesqui gaudesquin gaudesquis gaudia gaudida gaudides gaudien gaudies gaudiguem gaudiguera gaudigueren gaudigueres gaudiguessen gaudiguesses gaudiguessin gaudiguessis gaudigueu gaudigueva gaudigueven gaudigueves gaudigué gaudiguérem gaudiguéreu gaudigués gaudiguéssem gaudiguésseu gaudiguéssim gaudiguéssiu gaudiguévem gaudiguéveu gaudim gaudint gaudir gaudira gaudiran gaudirem gaudiren gaudires gaudireu gaudiria gaudirien gaudiries gaudiriva gaudiriven gaudirives gaudirà gaudiràs gaudiré gaudiríem gaudiríeu gaudirívem gaudiríveu gaudisc gaudisca gaudisco gaudiscos gaudisquem gaudisquen gaudisques gaudisqueu gaudissa gaudissen gaudisses gaudissi gaudissin gaudissis gaudist gaudit gaudits gaudiu gaudiva gaudiven gaudives gaudix gaudixa gaudixen gaudixes gaudixi gaudixin gaudixis gaudixo gaudixos gaudí gaudíem gaudíets gaudíeu gaudírem gaudíreu gaudís gaudíscon gaudíssem gaudísseu gaudíssim gaudíssiu gaudíssom gaudíssou gaudívem gaudíveu gaudíxon mall n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
genießen

gavella /ɡaˈve.ʎa/ /ɡaˈβe.ʎa/ /ɡəˈve.ʎə/ /ɡəˈβe.ʎə/ n fem
Garbe

gavina /ɡaˈvi.na/ /ɡaˈβi.na/ /ɡəˈvi.nə/ n fem
Lachmöwe

gebre /ˈd͡ʒe.bɾe/ /ˈʒe.βɾə/ n masc
Raureif

gegant /d͡ʒeˈɣan/ /d͡ʒeˈɣant/ /ʒəˈɣan/ /ʒəˈɣant/ adj
riesig

gegant /d͡ʒeˈɣan/ /d͡ʒeˈɣant/ /ʒəˈɣan/ /ʒəˈɣant/ n masc
Riese Gigant
Ésser d'estatura desmesurada.

gel /ˈd͡ʒɛɫ/ n masc
Eis
Estat sòlid de l'aigua, en circumstàncies normals sota els zero graus Celsius.

gelat /ʒəˈɫat/ adj masc
vereist
Que té una temperatura molt freda (capaç de glaçar).

gelat /ʒəˈɫat/ n masc
Eis Speiseeis Eiscreme
(aliments) Aliment típicament dolç, menjat sovint en les postres, format per un líquid solidificat per congelació.

gelatina /d͡ʒe.ɫaˈti.na/ /ʒə.ɫəˈti.nə/ n fem
Gelee Götterspeise
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los.

gelosia /d͡ʒe.ɫoˈzi.a/ /ʒə.ɫoˈzi.ə/ /ʒə.ɫuˈzi.ə/ n fem
Mißgunst
Sentiment d'enveja o de refús envers una persona que gaudeix d'alguna cosa o d'algú que voldríem per a nosaltres.
Tipus de paret d'obra o de fusta que permet passar parcialment l'aire i la llum, emprat per refrescar interiors i veure sense ser vist o també com a suport per fer créixer plantes enfiladisses.

gelós /d͡ʒeˈɫos/ /ʒəˈɫos/ adj masc
eifersüchtig neidisch

gemecor n fem
Quengeln

gemegor /d͡ʒe.meˈɣo/ /d͡ʒe.meˈɣoɾ/ /ʒə.məˈɣo/ n fem
Quengeln

gen /ˈd͡ʒen/ /ˈʒɛn/ n masc
Gen

gendre /ˈd͡ʒɛn.dɾe/ /ˈʒɛn.dɾə/ n masc
Schwiegersohn Eidam

gener /d͡ʒaˈne/ /d͡ʒeˈne/ /ʒəˈne/ /ʒəˈne/ n masc
Januar Hartung
Primer mes de l'any.

generació /d͡ʒe.ne.ɾa.siˈo/ n fem
Generation Geschlecht

generador elèctric n masc
Generator elektrischer

generalització /d͡ʒe.ne.ɾa.ɫi.d͡za.siˈo/ /d͡ʒe.ne.ɾa.ɫi.za.siˈo/ /ʒə.nə.ɾə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
Generalisierung Verallgemeinerung

generalment /d͡ʒe.neˌɾaɫˈmen/ /d͡ʒe.neˌɾaɫˈment/ /ʒə.nəˌɾaɫˈmen/ /ʒə.nəˌɾaɫˈment/ adv
überhaupt

generositat /d͡ʒe.ne.ɾo.ziˈtat/ /ʒə.nə.ɾo.ziˈtat/ /ʒə.nə.ɾu.ziˈtat/ n fem
Großzügigkeit

generós /d͡ʒe.neˈɾos/ adj masc
großzügig

genet /d͡ʒeˈnet/ /ʒəˈnət/ /ʒəˈnɛt/ n masc
Reiten
Cavaller, persona que va a cavall.

geniva /d͡ʒeˈni.va/ /d͡ʒeˈni.βa/ /ʒəˈni.və/ /ʒəˈni.βə/ n fem
Zahnfleisch

genocidi /d͡ʒe.noˈsi.ði/ /ʒə.noˈsi.ði/ /ʒə.nuˈsi.ði/ n masc
Völkermord Genozid

genoll /d͡ʒeˈnoʎ/ /ʒiˈnoʎ/ /ʒuˈnoʎ/ /ʒəˈnoʎ/ n masc
Knie
(anatomia) articulació de la cama que la divideix en dues parts i que permet el seu moviment i flexió.

gent /ˈd͡ʒen/ /ˈd͡ʒent/ /ˈʒen/ /ˈʒent/ n fem
Leute

gentil /d͡ʒenˈtiɫ/ /d͡ʒɛnˈtil/ /ʒənˈtiɫ/ /ʒənˈtiɫ/ n neut
Nichtjude
Per als jueus, els estrangers, els pertanyents a qualsevol altra ètnia.

gentilici /d͡ʒen.tiˈli.si/ /ʒən.tiˈɫi.si/ n masc
Volksbezeichnung

gentrificació /d͡ʒen.tɾi.fi.ka.siˈo/ /ʒən.tɾi.fi.kə.siˈo/ n fem
Gentrifizierung

gentrificar /d͡ʒen.tɾi.fiˈka/ /d͡ʒen.tɾi.fiˈkaɾ/ /ʒən.tɾi.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) gentrific gentrifica gentrificada gentrificades gentrificam gentrificant gentrificar gentrificara gentrificaran gentrificarem gentrificaren gentrificares gentrificareu gentrificaria gentrificarien gentrificaries gentrificarà gentrificaràs gentrificaré gentrificaríem gentrificaríeu gentrificassen gentrificasses gentrificassin gentrificassis gentrificat gentrificats gentrificau gentrificava gentrificaven gentrificaves gentrifico gentrificà gentrificàrem gentrificàreu gentrificàs gentrificàssem gentrificàsseu gentrificàssim gentrificàssiu gentrificàvem gentrificàveu gentrifique gentrifiquem gentrifiquen gentrifiques gentrifiquessen gentrifiquesses gentrifiquessin gentrifiquessis gentrifiqueu gentrifiqui gentrifiquin gentrifiquis gentrifiqués gentrifiquéssem gentrifiquésseu gentrifiquéssim gentrifiquéssiu gentrifiquí occ sept val v
gentrifizieren

geografia /d͡ʒe.o.ɣɾaˈfi.a/ /ʒə.o.ɣɾəˈfi.ə/ /ʒə.u.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
Geographie Erdkunde
Ciència que estudia la terra en especial la seva superfície, però també la seva forma i composició i les capes de l'atmosfera. També és l'estudi de les característiques d'altres astres. Exemple: la geografia de la lluna.

geologia /d͡ʒe.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /d͡ʒe.o.ɫoˈʒi.a/ /ʒə.o.ɫoˈʒi.ə/ /ʒə.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
Geologie
Ciència que estudia la terra, la seva història i els processos que li han donat forma.

geometria /d͡ʒe.o.meˈtɾi.a/ /ʒə.o.məˈtɾi.ə/ /ʒə.u.məˈtɾi.ə/ n fem
Geometrie

geomètric /d͡ʒe.oˈmɛ.tɾik/ /ʒə.oˈmɛ.tɾik/ /ʒə.uˈmɛ.tɾik/ adj masc
geometrisch

geostacionari /ˌd͡ʒe.os.ta.si.oˈna.ɾi/ /ˌʒɛ.os.tə.si.oˈna.ɾi/ /ˌʒɛ.us.tə.si.uˈna.ɾi/ adj masc
geostationär

gerd /ˈd͡ʒɛɾt/ n masc
Himbeere

germana /d͡ʒeɾˈma.na/ n fem
Schwester
Filla dels mateixos pares.
Membre d'una comunitat religiosa.
Col·lega, companya, sòcia.

germanastre /d͡ʒeɾ.maˈnas.tɾe/ /ʒər.məˈnas.tɾə/ n masc
Halbbruder
Germà que només comparteix un dels pares.
Stiefbruder
Fill del padrastre o de la madrastra.

germani /ʒərˈma.ni/ n masc
Germanium

germen /ˈd͡ʒeɾ.men/ /ˈʒɛr.mən/ n masc
Keim

germinar /d͡ʒeɾ.miˈnaɾ/ /ʒeɾ.miˈna/ /ʒəɾ.miˈna/ alg ant bal cent eiv germina germinada germinades germinaia germinaien germinaies germinam germinant germinar germinara germinaran germinarem germinaren germinares germinareu germinaria germinarien germinaries germinariva germinariven germinarives germinarà germinaràs germinaré germinaríem germinaríeu germinarívem germinaríveu germinassen germinasses germinassin germinassis germinat germinats germinau germinava germinaven germinaves germinavi germinavo germine germineguem germineguessa germineguessen germineguesses germinegueu germinegués germineguéssom germineguéssou germinem germinen germines germinessa germinessen germinesses germinessi germinessin germinessis germineu germini germinin germinis germino germinos germinà germinàiem germinàieu germinàrem germinàreu germinàs germinàssem germinàsseu germinàssim germinàssiu germinàvem germinàvets germinàveu germinàvom germinés germinéssem germinésseu germinéssim germinéssiu germiní germín n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
keimen

germà /d͡ʒeɾˈma/ n masc
Bruder
Fill de la mateixa mare i del mateix pare.

germànic /d͡ʒeɾˈma.nik/ /ʒərˈma.nik/ adj
germanisch
Relacionat amb el germani

gerontocràcia /d͡ʒe.ɾon.toˈkɾa.si.a/ /ʒə.ɾon.toˈkɾa.si.ə/ /ʒə.ɾun.tuˈkɾa.si.ə/ n fem
Gerontokratie

gerra /ˈd͡ʒɛ.ra/ /ˈd͡ʒɛ.rɛ/ /ˈʒɛ.rə/ n fem
Kanne Krug
Recipient per contenir líquids, de boca ampla i amb ventre.

gerro /ˈd͡ʒɛ.ro/ /ˈʒɛ.ro/ /ˈʒɛ.ru/ n masc
Vase
Recipient portàtil per a ficar-hi aigua o flors.

gerència /d͡ʒeˈɾɛn.si.a/ /ʒəˈɾɛn.si.ə/ n fem
Verwaltung

gespa /ˈd͡ʒes.pa/ /ˈʒes.pə/ n fem
Rasen Gras

gest /ˈd͡ʒest/ /ˈʒest/ n masc
Geste Gebärde

gestió /d͡ʒes.tiˈo/ /ʒəs.tiˈo/ n fem
Geschäftsführung

gibrell /d͡ʒiˈbɾeʎ/ /ʒiˈβɾeʎ/ n masc
kübel
Tradicionalment, recipient de terrissa envernissada, rodó, aproximadament d'un pam d'alçada, que des del cul es va eixamplant fins a la boca, i serveix principalment per a rentar.

gihad /d͡ʒiˈhat/ /ʒiˈhat/ n masc
Dschihad

gimnàs /d͡ʒimˈnas/ /ʒimˈnas/ n masc
Turnhalle
Espai tancat destinat a realitzar exercicis gimnàstics.

ginebre /d͡ʒiˈne.bɾe/ n masc
Wacholder

ginebrí /d͡ʒi.neˈbɾi/ /ʒi.nəˈβɾi/ adj masc
Genfer
Relatiu o pertanyent a Ginebra.

ginebrí /d͡ʒi.neˈbɾi/ /ʒi.nəˈβɾi/ n masc
Genfer
Persona que habita o és originària de Ginebra.

ginecologia /d͡ʒi.ne.ko.ɫoˈd͡ʒi.a/ /d͡ʒi.ne.ko.ɫoˈʒi.a/ /ʒi.nə.ko.ɫoˈʒi.ə/ /ʒi.nə.ku.ɫuˈʒi.ə/ n fem
Ginäkologie

gira-sol /ˌd͡ʒi.ɾaˈsɔɫ/ n masc
Sonnenblume

girafa /d͡ʒiˈɾa.fa/ n fem
Giraffe
Mamífer remugant de la família dels giràfids (Giraffa camelopardalis), de coll molt llarg, pelatge grogós amb taques fosques, propi de l'Àfrica.
(cinema) Suport amb una perxa per a apropar un micròfon als actors durant el rodatge.

girar /d͡ʒiˈɾa/ /d͡ʒiˈɾaɾ/ /ʒiˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) gir gira girada girades giram girant girar girara giraran girarem giraren girares girareu giraria girarien giraries girarà giraràs giraré giraríem giraríeu girassen girasses girassin girassis girat girats girau girava giraven giraves gire girem giren gires giressen giresses giressin giressis gireu giri girin giris giro girà giràrem giràreu giràs giràssem giràsseu giràssim giràssiu giràvem giràveu girés giréssem girésseu giréssim giréssiu girí occ sept val v
sich drehen
(intransitiu) Moure's al voltant del propi eix.
drehen
(intransitiu) Canviar de direcció en un trajecte.

gla n fem
Eichel

glacial /ɡɫa.siˈaɫ/ adj
eisig
Relatiu o pertanyent al glaç.

glacis /ˈɡɫa.sis/ n masc
Glacis

gland /ˈɡɫan/ /ˈɡɫant/ n masc
Eichel

glaç n masc
Eis

glaçar /ɡɫaˈsa/ /ɡɫaˈsaɾ/ /ɡɫəˈsa/ alg ant bal cent eiv glace glaceguem glaceguessa glaceguessen glaceguesses glacegueu glacegués glaceguéssom glaceguéssou glacem glacen glaces glacessa glacessen glacesses glacessi glacessin glacessis glaceu glaci glacin glacis glacés glacéssem glacésseu glacéssim glacéssiu glací glaç glaça glaçada glaçades glaçaia glaçaien glaçaies glaçam glaçant glaçar glaçara glaçaran glaçarem glaçaren glaçares glaçareu glaçaria glaçarien glaçaries glaçariva glaçariven glaçarives glaçarà glaçaràs glaçaré glaçaríem glaçaríeu glaçarívem glaçaríveu glaçassen glaçasses glaçassin glaçassis glaçat glaçats glaçau glaçava glaçaven glaçaves glaçavi glaçavo glaço glaços glaçà glaçàiem glaçàieu glaçàrem glaçàreu glaçàs glaçàssem glaçàsseu glaçàssim glaçàssiu glaçàvem glaçàvets glaçàveu glaçàvom n-occ nord-occ nota 1 occ sept v.cent val v
gefrieren

globalització /ɡɫo.ba.ɫi.za.siˈo/ /ɡɫo.bə.ɫi.d͡zə.siˈo/ /ɡɫo.βa.ɫi.d͡za.siˈo/ /ɡɫu.bə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
Globalisierung
Acció i efecte de globalitzar.
Procés pel qual un fenomen polític, econòmic, social o cultural esdevé d'àmbit universal.

globus n masc
Luftballon
Mitjà aeri de transport, format per una mena de bossa, típicament amb forma ovoide, que conté un gas més lleuger que l'aire que li permet flotar en l'atmosfera.

glucagonoma /ɡɫu.ka.ɣoˈno.ma/ /ɡɫu.kə.ɣoˈno.mə/ /ɡɫu.kə.ɣuˈno.mə/ n masc
Glucagonom

glucosa /ɡɫuˈko.za/ /ɡɫuˈko.zə/ n fem
Glucose Glukose

glucèmia /ɡɫuˈsɛ.mi.a/ /ɡɫuˈsɛ.mi.ə/ n fem
Glykämie Blutzucker

gluten /ˈɡɫu.ten/ /ˈɡɫu.tən/ n masc
Gluten

gluó n masc
gluon

glàndula /ˈɡɫan.du.ɫa/ /ˈɡɫan.du.ɫə/ n fem
Drüse

glòria /ˈɡɫɔ.ɾi.a/ /ˈɡɫɔ.ɾi.ə/ n fem
Ruhm Glorie

gobi /ˈɡɔ.βi/ n masc
Gründling

gofra /ˈɡo.fɾa/ /ˈɡo.fɾə/ n fem
Waffel

gol /ˈɡɔɫ/ n masc
Tor
(esports de pilota, polo) Acció i efecte d'introduir la pilota, la bola o el disc a una porteria fins a traspassar totalment la línia de gol.

gola /ˈɡo.ɫa/ /ˈɡo.ɫə/ n fem
Kehle
(anatomia) Zona del cos de persones i animals, que comença al final de l'interior de la boca i acaba a l'inici de l'esòfag.

golf /ˈɡoɫf/ n masc
Bucht Golf
Porció de mar tancada parcialment de terra.
Golf
Esport de pilota practicat a l'aire lliure en un camp de golf que consisteix a introduir una bola en una sèrie de forats successius colpejant-la amb un bastó.

goma /ˈɡo.ma/ /ˈɡo.mə/ n fem
Radiergummi Gummi
Substància d'alt pes molecular que tendeix a inflar-se amb l'aigua i a transformar-se en una massa gelatinosa.
Cosa que es fa servir per esborrar les marques de llapis sobre paper.
Substància obtinguda de la resina de les acàcies, que serveix per enganxar.
(tennis de taula) Revestiment d'una o totes dues cares de la fulla d'una pala format per una o dues capes de goma o cautxú.
Material elàstic que es fa servir per subjectar coses.

goma d'esborrar n fem
Radiergummi

gong /ˈɡɔŋ/ /ˈɡɔŋk/ /ˈɡɔŋk/ n masc
Gong

googlejar /ɡu.ɣɫeˈd͡ʒa/ /ɡu.ɣɫeˈd͡ʒaɾ/ /ɡu.ɣɫeˈʒa/ /ɡu.ɣɫəˈd͡ʒa/ /ɡu.ɣɫəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) googlege googlegem googlegen googleges googlegessen googlegesses googlegessin googlegessis googlegeu googlegi googlegin googlegis googlegés googlegéssem googlegésseu googlegéssim googlegéssiu googlegí googleig googleja googlejada googlejades googlejam googlejant googlejar googlejara googlejaran googlejarem googlejaren googlejares googlejareu googlejaria googlejarien googlejaries googlejarà googlejaràs googlejaré googlejaríem googlejaríeu googlejassen googlejasses googlejassin googlejassis googlejat googlejats googlejau googlejava googlejaven googlejaves googlejo googlejà googlejàrem googlejàreu googlejàs googlejàssem googlejàsseu googlejàssim googlejàssiu googlejàvem googlejàveu occ val v
googeln googlen

goril·la /ɡoˈɾiɫ.ɫa/ /ɡoˈɾiɫ.ɫə/ /ɡuˈɾi.ɫə/ /ɡuˈɾiɫ.ɫə/ n masc
Gorilla
Primat herbívor de grans dimensions de la família dels pòngids, amb moltes similituds amb l'ésser humà i que habita una part reduïda de l'Àfrica central.

gorja /ˈɡɔr.d͡ʒa/ /ˈɡɔr.ʒə/ /ˈɡɔɾ.d͡ʒa/ /ˈɡɔɾ.d͡ʒɔ/ n fem
Schlucht

gorra /ˈɡo.ra/ /ˈɡo.rə/ n fem
Schiebermütze Mütze

gorra de beisbol n fem
Müetze

gorra de plat n fem
Schirmmuetze

gos n masc
Hund
Mamífer de la família dels cànids (Canis lupus familiaris), domesticat, subespècie del llop gris, d'olfacte molt desenvolupat i en general obedient al seu amo.

gosar /ɡoˈza/ /ɡoˈzaɾ/ /ɡuˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) gos gosa gosada gosades gosam gosant gosar gosara gosaran gosarem gosaren gosares gosareu gosaria gosarien gosaries gosarà gosaràs gosaré gosaríem gosaríeu gosassen gosasses gosassin gosassis gosat gosats gosau gosava gosaven gosaves gose gosem gosen goses gosessen gosesses gosessin gosessis goseu gosi gosin gosis goso gosà gosàrem gosàreu gosàs gosàssem gosàsseu gosàssim gosàssiu gosàvem gosàveu gosés goséssem gosésseu goséssim goséssiu gosí occ sept val v
wagen

gossa /ˈɡo.sə/ n fem
Hündin

got /ˈɡot/ n masc
Glas
Recipient obert per dalt i sense peu, pensat per agafar-se amb la mà i, en acostar-lo a la boca, poder beure el líquid que conté.

gota /ˈɡo.ta/ /ˈɡo.tə/ n fem
Tropfen Gicht
Petita esfera (o esferoide) líquida, popularment idealitzada en una forma punxeguda per dalt.
Gicht Tropfen
Element ornamental arquitectònic en forma de gota idealitzada, en especial les que es troben sota els tríglifs.
Gicht
(medicina) Malaltia provocada per l'àcid úric que ataca a les articulacions, el ronyó i els teixits tous, especialment temuda pels seus atacs aguts de dolor.

govern /ɡoˈvɛɾn/ /ɡoˈβɛrn/ /ɡoˈβɛɾn/ /ɡuˈvɛrn/ n masc
Regierung
Òrgan que té el poder d'un territori.

governança /ɡo.veɾˈnan.sa/ /ɡo.vəɾˈnan.sə/ /ɡo.βerˈnan.sa/ /ɡo.βeɾˈnan.sa/ /ɡu.vərˈnan.sə/ /ɡu.βərˈnan.sə/ n fem
Regieren

governar /ɡo.veɾˈnaɾ/ /ɡo.vəɾˈna/ /ɡo.βerˈna/ /ɡo.βeɾˈna/ /ɡu.vərˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) govern governa governada governades governam governant governar governara governaran governarem governaren governares governareu governaria governarien governaries governarà governaràs governaré governaríem governaríeu governassen governasses governassin governassis governat governats governau governava governaven governaves governe governem governen governes governessen governesses governessin governessis governeu governi governin governis governo governà governàrem governàreu governàs governàssem governàsseu governàssim governàssiu governàvem governàveu governés governéssem governésseu governéssim governéssiu governí occ sept val v
steuern
Dirigir una embarcació amb l'ajuda del timó.
regieren
Dirigir i administrar els afers públics, exercir l'autoritat del govern.

gra /ˈɡra/ n masc
Korn

graella /ɡɾaˈe.ʎa/ /ɡɾəˈe.ʎə/ n fem
Grill

gralla /ˈɡɾa.jə/ /ˈɡɾa.ʎa/ /ˈɡɾa.ʎə/ n fem
Dohle
Ocell de l’ordre dels passeriformes i de la família dels còrvids, de plomatge molt fosc (Coloeus monedula).

grallar /ɡɾaˈʎa/ /ɡɾaˈʎaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. gralla grallada grallades grallant grallar grallara grallaran grallarem grallaren grallares grallareu grallaria grallarien grallaries grallarà grallaràs grallaré grallaríem grallaríeu grallassen grallasses grallat grallats grallava grallaven grallaves gralle grallem grallen gralles grallessen grallesses grallessin grallessis gralleu gralli grallin grallis grallo grallà grallàrem grallàreu grallàssem grallàsseu grallàvem grallàveu grallés gralléssem grallésseu gralléssim gralléssiu grallí occ sept val val (1) v
krächzen

gram /ˈɡɾam/ n masc
Gramm

gramàtica /ɡɾaˈma.ti.ka/ n fem
Grammatik Sprachlehre

gran adj
groß
De dimensions considerables, que excedeix les mides ordinàries o esperades, en espai, envergadura, quantitat, etc.

granada /ɡɾaˈna.ða/ /ɡɾəˈna.ðə/ n fem
Granate
Bomba de mà.

graner /ɡɾaˈne/ /ɡɾaˈneɾ/ /ɡɾəˈne/ n masc
Getreidespeicher Kornhaus
(agricultura) Lloc on s'emmagatzema el gra.
Getreidespeicher
Lloc fèrtil on abunda el gra.

granja /ˈɡɾaɲ.d͡ʒa/ n fem
Farm Bauernhof

granota /ɡɾaˈnɔ.ta/ /ɡɾaˈnɔ.tɔ/ /ɡɾəˈnɔ.tə/ n fem
Frosch
(zoologia) Nom d'ús generalitzat per designar diversos amfibis de l'ordre dels anurs.
Overall
Peça de roba que cobreix la major part del cos i que està dotada de camals i mànigues, usada principalment com a indumentària de treball.

grapa /ˈɡɾa.pa/ /ˈɡɾa.pə/ n fem
Heftklammer
Peça metàl·lica que, doblegada, serveix per ajuntar papers o cartons.

grapadora /ɡɾa.paˈðo.ɾa/ /ɡɾə.pəˈðo.ɾə/ n fem
Hefter

gras /ˈɡɾas/ adj masc
fettig
Que conté greix.
dick
Amb molt de greix al cos, voluminós.

gratacel /ˌɡɾa.taˈsɛɫ/ /ˌɡɾa.təˈsɛɫ/ n masc
Wolkenkratzer
Edifici d'alçada molt superior a la normal i dividit en un gran nombre de plantes

gratar /ɡɾaˈta/ /ɡɾaˈtaɾ/ /ɡɾəˈta/ alg ant bal cent eiv grat grata gratada gratades grataia grataien grataies gratam gratant gratar gratara grataran gratarem grataren gratares gratareu grataria gratarien grataries gratariva gratariven gratarives gratarà grataràs grataré grataríem grataríeu gratarívem grataríveu gratassen gratasses gratassin gratassis gratat gratats gratau gratava grataven grataves gratavi gratavo grate grateguem grateguessa grateguessen grateguesses grategueu grategués grateguéssom grateguéssou gratem graten grates gratessa gratessen gratesses gratessi gratessin gratessis grateu grati gratin gratis grato gratos grats gratà gratàiem gratàieu gratàrem gratàreu gratàs gratàssem gratàsseu gratàssim gratàssiu gratàvem gratàvets gratàveu gratàvom gratés gratéssem gratésseu gratéssim gratéssiu gratí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
kratzen

gratar-se v
kratzen

gratitud /ɡɾa.tiˈtut/ /ɡɾə.tiˈtut/ n fem
Dankbarkeit

gratuït /ɡɾa.tuˈit/ /ɡɾə.tuˈit/ gratuïta adj masc
gratis

gravar /ɡɾaˈvaɾ/ /ɡɾaˈβa/ /ɡɾəˈva/ /ɡɾəˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) grau grav grava gravada gravades gravam gravant gravar gravara gravaran gravarem gravaren gravares gravareu gravaria gravarien gravaries gravarà gravaràs gravaré gravaríem gravaríeu gravassen gravasses gravassin gravassis gravat gravats gravau gravava gravaven gravaves grave gravem graven graves gravessen gravesses gravessin gravessis graveu gravi gravin gravis gravo gravà gravàrem gravàreu gravàs gravàssem gravàsseu gravàssim gravàssiu gravàvem gravàveu gravés gravéssem gravésseu gravéssim gravéssiu graví occ sept val v
gravieren
Traçar una figura o una inscripció sobre una matèria dura amb una eina punxeguda.
filmen
Fixar una idea o un sentiment amb profunditat en algú.

gravetat /ɡɾa.veˈtat/ /ɡɾa.βeˈtat/ /ɡɾə.vəˈtat/ /ɡɾə.βəˈtat/ n fem
Bedenklichkeit Schwerkraft
L'estat o condició de ser greu.
Erdanziehung Gravitation
Força que atrau els objectes cap al centre de la Terra.

gravitó n masc
Graviton

grec grega adj masc
griechisch Griechisch
Relatiu a Grècia, als habitants, la cultura o la llengua.

grec n masc
Griechisch griechisch
Ciutadà de Grècia.
(només singular) Llengua parlada a Grècia.

grec modern n masc
Neugriechisch

greix /ˈgɾejʃ/ /ˈgɾeʃ/ n masc
Fett

gremi /ˈɡɾɛ.mi/ n masc
Gremium

gresol /ɡɾeˈzɔɫ/ /ɡɾəˈzɔɫ/ n masc
Schmelztiegel Tiegel
(metal·lúrgia) Recipient de material refractari per a fondre metalls a alta temperatura.
Situació en què té lloc una assimilació sociocultural entre individus de procedències diverses.
Tiegel
(metal·lúrgia) Cavitat inferior d’un forn de cup.

greu /ˈɡɾew/ adj
bass
Aplicat a la música o la parla, de to baix.
beträchtlich
Aplicat a un fet o un assumpte d'importància, amb connotacions negatives.
gewichtig
Dit d'una situació, que no admet bromes, seriosa.

greuge /ˈɡɾew.d͡ʒe/ /ˈɡɾew.ʒə/ n masc
Affront
Allò que ataca la dignitat d'una persona, societat, etc.

grill /ˈɡɾiʎ/ n fem
Grille
Insecte saltador diverses espècies de la família dels gríl·lids, de color negre rogenc, característic pel carrisqueig que fan els mascles per fricció dels èlitres.

grimpar /ɡɾimˈpa/ /ɡɾimˈpaɾ/ alg ant bal cent eiv grimp grimpa grimpada grimpades grimpaia grimpaien grimpaies grimpam grimpant grimpar grimpara grimparan grimparem grimparen grimpares grimpareu grimparia grimparien grimparies grimpariva grimpariven grimparives grimparà grimparàs grimparé grimparíem grimparíeu grimparívem grimparíveu grimpassen grimpasses grimpassin grimpassis grimpat grimpats grimpau grimpava grimpaven grimpaves grimpavi grimpavo grimpe grimpeguem grimpeguessa grimpeguessen grimpeguesses grimpegueu grimpegués grimpeguéssom grimpeguéssou grimpem grimpen grimpes grimpessa grimpessen grimpesses grimpessi grimpessin grimpessis grimpeu grimpi grimpin grimpis grimpo grimpos grimps grimpà grimpàiem grimpàieu grimpàrem grimpàreu grimpàs grimpàssem grimpàsseu grimpàssim grimpàssiu grimpàvem grimpàvets grimpàveu grimpàvom grimpés grimpéssem grimpésseu grimpéssim grimpéssiu grimpí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
klettern

grinyolar /ɡɾi.ɲoˈɫa/ /ɡɾi.ɲoˈɫaɾ/ /ɡɾi.ɲuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) grinyol grinyola grinyolada grinyolades grinyolam grinyolant grinyolar grinyolara grinyolaran grinyolarem grinyolaren grinyolares grinyolareu grinyolaria grinyolarien grinyolaries grinyolarà grinyolaràs grinyolaré grinyolaríem grinyolaríeu grinyolassen grinyolasses grinyolassin grinyolassis grinyolat grinyolats grinyolau grinyolava grinyolaven grinyolaves grinyole grinyolem grinyolen grinyoles grinyolessen grinyolesses grinyolessin grinyolessis grinyoleu grinyoli grinyolin grinyolis grinyolo grinyolà grinyolàrem grinyolàreu grinyolàs grinyolàssem grinyolàsseu grinyolàssim grinyolàssiu grinyolàvem grinyolàveu grinyolés grinyoléssem grinyolésseu grinyoléssim grinyoléssiu grinyolí occ sept val v
quietschen
Fer un sorolls estridents provocats pel fregadís entre objectes.

grip n fem
Grippe Influenza

gripau n masc
Kröte

gris adj masc
grau Grau
Color entre el negre i el blanc, el to propi de la cendra o el ciment.

grisú /ɡɾiˈzu/ n masc
Grubengas Schlagwetter

groc groga adj masc
gelb Gelb
Del color de l'or, el safrà o la llimona.

groc n masc
Gelb gelb
Color de l'espectre entre el verd i el taronja.

groller /ɡɾoˈʎe/ /ɡɾoˈʎeɾ/ /ɡɾuˈʎe/ adj masc
grob

gronxador /ɡɾoɲ.t͡ʃaˈðo/ /ɡɾoɲ.t͡ʃaˈðoɾ/ /ɡɾoɲ.ʃəˈðo/ /ɡɾuɲ.ʃəˈðo/ n masc
Schaukel Hutsche

grossa /ˈɡɾɔ.sa/ /ˈɡɾɔ.sɔ/ /ˈɡɾɔ.sə/ n fem
Hauptgewinn
Premi més important d'una loteria.
Gros
Dotze dotzenes

grua /ˈɡɾu.a/ /ˈɡɾu.ə/ n fem
Kranich Kran
Ocell de la família dels gruids de més d’un metre de llargada, plomatge gris, coll i cara negres (Grus grus).
Kran
Màquina per a aixecar i moure càrregues pesades amb un braç articulat.
Abschleppwagen
Camió per a remolcar vehicles.

gruixut /ɡɾujˈʃut/ /ɡɾuˈʃut/ adj masc
dick

grup /ˈɡɾup/ n masc
Gruppe

grup amino n masc
Aminogruppe

gruyère /ɡɾuˈjɛr/ n masc
Gruyère

gràcia /ˈɡɾa.si.a/ /ˈɡɾa.si.ə/ /ˈɡɾa.sja/ /ˈɡɾa.sjə/ n fem
Anmut
Resultar plaent.
Serife
Traç decoratiu que forma la terminació de les astes dels caràcters d'una tipografia.

gràcies /ˈɡɾa.si.əs/ Interjection
danke
Expressió per a manifestar agraïment.

gràfic vectorial n masc
Vektor-Grafik

grèvol /ˈɡɾe.voɫ/ /ˈɡɾe.βoɫ/ /ˈɡɾɛ.voɫ/ /ˈɡɾɛ.vuɫ/ n masc
Stechpalme
Fusta del grèvol, molt apreciada en ebenisteria.
Haselhuhn
Ocell fasianiforme de la família dels tetraònids (Tetrastes bonasia o Bonasia bonasia) de color gris terrós i tacat a franges, que viu al centre i nord d'Europa i algunes regions d'Àsia.

grívia /ˈɡɾi.vi.a/ /ˈɡɾi.vi.ə/ /ˈɡɾi.βi.a/ /ˈɡɾi.βi.ə/ n fem
gefleckter bippfisch
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Labrus bergylta)
Grüne Lippfisch
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Labrus viridis)

guaitar /ɡwajˈta/ /ɡwajˈtaɾ/ /ɡwəjˈta/ alg ant bal cent eiv guait guaita guaitada guaitades guaitaia guaitaien guaitaies guaitam guaitant guaitar guaitara guaitaran guaitarem guaitaren guaitares guaitareu guaitaria guaitarien guaitaries guaitariva guaitariven guaitarives guaitarà guaitaràs guaitaré guaitaríem guaitaríeu guaitarívem guaitaríveu guaitassen guaitasses guaitassin guaitassis guaitat guaitats guaitau guaitava guaitaven guaitaves guaitavi guaitavo guaite guaiteguem guaiteguessa guaiteguessen guaiteguesses guaitegueu guaitegués guaiteguéssom guaiteguéssou guaitem guaiten guaites guaitessa guaitessen guaitesses guaitessi guaitessin guaitessis guaiteu guaiti guaitin guaitis guaito guaitos guaits guaità guaitàiem guaitàieu guaitàrem guaitàreu guaitàs guaitàssem guaitàsseu guaitàssim guaitàssiu guaitàvem guaitàvets guaitàveu guaitàvom guaités guaitéssem guaitésseu guaitéssim guaitéssiu guaití n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
sehen belauern
aguaitar
sehen
mirar

gual /ˈɡwaɫ/ n masc
Furt
En un riu, zona amb el fons ferm i la fondària prou reduïda per poder passar-hi a peu o en vehicle.
Ausfahrt
Enfonsament suau en una vorera per facilitar l'accés a vehicles.

guanabaner /ɡwa.na.baˈneɾ/ /ɡwa.na.βaˈne/ n masc
Stachelannone

guant /ˈɡwan/ /ˈɡwant/ n masc
Handschuh
Peça que cobreix la mà i de vegades part del braç, emprat com a vestimenta o com a protecció de la pell.
(pilota basca) Bossa de cuir amb didals d'una cesta, situada a l'extrem superior i subjectada al canell, dintre la qual el jugador introdueix la mà per sostenir la cesta.

guantera /ɡwanˈte.ɾa/ /ɡwənˈte.ɾə/ n fem
Handschuhfach
Calaix petit al costat del tauler dels automòbils usat per tal de desar coses.

guany /ˈˈɡwaɲ/ n masc
Gewinn

guanyador /ɡwa.ɲaˈðo/ /ɡwa.ɲaˈðoɾ/ /ɡwə.ɲəˈðo/ n masc
Gewinner Sieger
Persona que guanya o ha guanyat alguna cosa.

guanyar /ɡoˈɲa/ /ɡuˈɲa/ /ɡwaˈɲa/ /ɡwaˈɲaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) guany guanya guanyada guanyades guanyam guanyant guanyar guanyara guanyaran guanyarem guanyaren guanyares guanyareu guanyaria guanyarien guanyaries guanyarà guanyaràs guanyaré guanyaríem guanyaríeu guanyassen guanyasses guanyassin guanyassis guanyat guanyats guanyau guanyava guanyaven guanyaves guanye guanyem guanyen guanyes guanyessen guanyesses guanyessin guanyessis guanyeu guanyi guanyin guanyis guanyo guanyà guanyàrem guanyàreu guanyàs guanyàssem guanyàsseu guanyàssim guanyàssiu guanyàvem guanyàveu guanyés guanyéssem guanyésseu guanyéssim guanyéssiu guanyí occ sept val v
gewinnen

guaraní /ɡwa.ɾaˈni/ /ɡwə.ɾəˈni/ n masc
Guaraní
(invariable) Llengua ameríndia parlada al Paraguai i part dels estats limítrofes.

guardar /ɡwarˈða/ /ɡwaɾˈða/ /ɡwaɾˈðaɾ/ /ɡwərˈda/ alg ant bal cent eiv guard guarda guardada guardades guardaia guardaien guardaies guardam guardant guardar guardara guardaran guardarem guardaren guardares guardareu guardaria guardarien guardaries guardariva guardariven guardarives guardarà guardaràs guardaré guardaríem guardaríeu guardarívem guardaríveu guardassen guardasses guardassin guardassis guardat guardats guardau guardava guardaven guardaves guardavi guardavo guarde guardeguem guardeguessa guardeguessen guardeguesses guardegueu guardegués guardeguéssom guardeguéssou guardem guarden guardes guardessa guardessen guardesses guardessi guardessin guardessis guardeu guardi guardin guardis guardo guardos guards guardà guardàiem guardàieu guardàrem guardàreu guardàs guardàssem guardàsseu guardàssim guardàssiu guardàvem guardàvets guardàveu guardàvom guardés guardéssem guardésseu guardéssim guardéssiu guardí n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
bewachen
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los.

guardiola /ɡwar.ðiˈɔ.ɫa/ /ɡwaɾ.ðiˈɔ.ɫa/ /ɡwaɾ.ðiˈɔ.ɫɔ/ /ɡwər.diˈɔ.ɫə/ n fem
Spardose
Receptacle sòlid i tancat, amb una escletxa per on es posen els diners que estan destinats a fer estalvi.

guardià /ɡwaɾ.ðiˈa/ /ɡwər.diˈa/ n masc
Wächter

guarir /ɡwaˈɾi/ /ɡwaˈɾiɾ/ /ɡwəˈɾi/ bal guareix guareixen guareixes guareixi guareixin guareixis guareixo guaresc guaresqui guaresquin guaresquis guaria guarida guarides guarien guaries guariguem guarigueu guarim guarint guarir guarira guariran guarirem guariren guarires guarireu guariria guaririen guariries guarirà guariràs guariré guariríem guariríeu guarisc guarisca guarisquen guarisques guarissen guarisses guarissin guarissis guarit guarits guariu guarix guarixen guarixes guarixo guarí guaríem guaríeu guarírem guaríreu guarís guaríssem guarísseu guaríssim guaríssiu n-occ occ sept val v
heilen

guarir-se v
heilen

guatlla /ˈɡwaɫ.ɫa/ /ˈɡwaɫ.ɫə/ /ˈɡwaʎ.ʎa/ n fem
Wachtel

guerra /ˈɡɛ.ra/ /ˈɡɛ.rɛ/ n fem
Krieg
Conflicte amb armes.

guerrer /ɡeˈre/ /ɡeˈreɾ/ /ɡəˈre/ n masc
Krieger
Persona que fa la guerra, bel·licosa.

guetització /ge.ti.d͡za.siˈo/ /gə.tid.zə.siˈo/ n fem
Ghettoisierung

guia /ˈɡi.a/ /ˈɡi.ə/ n neut
Führer
Persona que vol guiar una altra.

guiar /ɡiˈa/ /ɡiˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) guia guiada guiades guiam guiant guiar guiara guiaran guiarem guiaren guiares guiareu guiaria guiarien guiaries guiarà guiaràs guiaré guiaríem guiaríeu guiassen guiasses guiassin guiassis guiat guiats guiau guiava guiaven guiaves guie guiem guien guies guiessen guiesses guiessin guiessis guieu guii guio guià guiàrem guiàreu guiàs guiàssem guiàsseu guiàssim guiàssiu guiàvem guiàveu guiés guiéssem guiésseu guiéssim guiéssiu guií guiï guiïn guiïs occ sept val v
führen
Fer de guia.

guillotinar /ɡi.ʎo.tiˈna/ /ɡi.ʎo.tiˈnaɾ/ /ɡi.ʎu.tiˈna/ alg ant bal cent eiv guillotina guillotinada guillotinades guillotinaia guillotinaien guillotinaies guillotinam guillotinant guillotinar guillotinara guillotinaran guillotinarem guillotinaren guillotinares guillotinareu guillotinaria guillotinarien guillotinaries guillotinariva guillotinariven guillotinarives guillotinarà guillotinaràs guillotinaré guillotinaríem guillotinaríeu guillotinarívem guillotinaríveu guillotinassen guillotinasses guillotinassin guillotinassis guillotinat guillotinats guillotinau guillotinava guillotinaven guillotinaves guillotinavi guillotinavo guillotine guillotineguem guillotineguessa guillotineguessen guillotineguesses guillotinegueu guillotinegués guillotineguéssom guillotineguéssou guillotinem guillotinen guillotines guillotinessa guillotinessen guillotinesses guillotinessi guillotinessin guillotinessis guillotineu guillotini guillotinin guillotinis guillotino guillotinos guillotinà guillotinàiem guillotinàieu guillotinàrem guillotinàreu guillotinàs guillotinàssem guillotinàsseu guillotinàssim guillotinàssiu guillotinàvem guillotinàvets guillotinàveu guillotinàvom guillotinés guillotinéssem guillotinésseu guillotinéssim guillotinéssiu guillotiní guillotín n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
guillotinieren

guimbarda /ɡimˈbar.də/ /ɡimˈbaɾ.ða/ n fem
Maultrommel

guineu n fem
Fuchs
Mamífer de la família dels cànids (Vulpes vulpes), salvatge i carnívor, semblant als llops, però bastant més petit (té poc més de mig metre de llarg) i el morro més agut. Té especial fama d'astut.

guionista /ɡi.oˈnis.ta/ /ɡi.oˈnis.te/ /ɡi.oˈnis.tə/ /ɡi.uˈnis.tə/ n neut
Drehbuchautor

guitarra /ɡiˈta.ra/ n fem
Gitarre

guitarra elèctrica n fem
Elektrogitarre

guix n masc
Gips
Mineral de sulfat de calci hidratat CaSO4·2H2O que s’usa com a material de construcció i en l’escultura.
Kreide Gips
Barreta de mineral usada per a escriure a la pissarra.

guió /ɡiˈo/ n masc
Gedankenstrich
Un dels signes utilitzats en l'alfabet braille.

gujarati /ɡu.d͡ʒaˈɾa.ti/ /ɡu.ʒaˈɾa.ti/ /ɡu.ʒəˈɾa.ti/ n masc
Gudscharati Gujaratisch

gusla /ˈɡuz.ɫa/ /ˈɡuz.ɫə/ n fem
Gusla

gust /ˈɡust/ n masc
Geschmack
Sentit que permet percebre els sabors.
sabor

gustós adj masc
schmackhaft
Que agrada, que té el sabor adequat.

guèiser /ˈɡɛj.zeɾ/ /ˈɡɛj.zər/ n masc
Geysir

gàl·lic /ˈɡa.ɫik/ /ˈɡaɫ.ɫik/ adj
gallisch
Relatiu a la Gàl·lia o els gals.

gàrgola /ˈɡar.ɡu.ɫə/ /ˈɡar.ɣu.ɫə/ /ˈɡaɾ.ɣo.ɫa/ /ˈɡaɾ.ɣo.ɫə/ n fem
Wasserspeier

gènere n masc
Gattung Genus
Conjunt de persones o coses amb característiques semblants.
Genus Geschlecht
Distinció entre paraules que poden anar acompanyades amb determinants masculins i les que poden anar amb determinants femenins.

gènere femení n masc
feminin
Categoria gramatical corresponent a tots els termes referits al sexe femení o assimilables per l’ús.
weibliches Geschlecht
Conjunt de totes les dones.

gínjol /ˈʒiɲ.ʒoɫ/ /ˈʒiɲ.ʒuɫ/ n masc
Jujube

gòspel /ˈɡɔs.peɫ/ /ˈɡɔs.pəɫ/ n masc
Gospel

habilitat /a.βi.liˈtat/ /ə.βi.ɫiˈtat/ n fem
Skill

habitació /a.bi.ta.siˈo/ n fem
Zimmer

habitant /a.βiˈtan/ /a.βiˈtant/ /ə.βiˈtan/ /ə.βiˈtant/ n neut
Bewohner Einwohner
Persona que viu (habita) en un zona determinada (casa, barri, població, país, etc).
Cadascun dels éssers vius, i en especial els animals, que viu (habita) en un zona determinada (arbre, bosc, regió, etc).

habitar /a.βiˈta/ /a.βiˈtaɾ/ /ə.βiˈta/ alg ant bal cent eiv habit habita habitada habitades habitaia habitaien habitaies habitam habitant habitar habitara habitaran habitarem habitaren habitares habitareu habitaria habitarien habitaries habitariva habitariven habitarives habitarà habitaràs habitaré habitaríem habitaríeu habitarívem habitaríveu habitassen habitasses habitassin habitassis habitat habitats habitau habitava habitaven habitaves habitavi habitavo habite habiteguem habiteguessa habiteguessen habiteguesses habitegueu habitegués habiteguéssom habiteguéssou habitem habiten habites habitessa habitessen habitesses habitessi habitessin habitessis habiteu habiti habitin habitis habito habitos habits habità habitàiem habitàieu habitàrem habitàreu habitàs habitàssem habitàsseu habitàssim habitàssiu habitàvem habitàvets habitàveu habitàvom habités habitéssem habitésseu habitéssim habitéssiu habití n-occ nota 1 occ sept v.cent val v
wohnen

habitat /a.biˈtat/ /ə.βiˈtat/ adj masc
bewohnt
Amb habitants.

habitual /a.bi.tuˈaɫ/ /ə.βi.tuˈaɫ/ adj
gewohnt

habituar /a.bi.tuˈaɾ/ /a.βi.tuˈa/ /ə.βi.tuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) habitua habituada habituades habituam habituant habituar habituara habituaran habituarem habituaren habituares habituareu habituaria habituarien habituaries habituarà habituaràs habituaré habituaríem habituaríeu habituassen habituasses habituassin habituassis habituat habituats habituau habituava habituaven habituaves habitue habituem habituen habitues habituessen habituesses habituessin habituessis habitueu habituo habituu habituà habituàrem habituàreu habituàs habituàssem habituàsseu habituàssim habituàssiu habituàvem habituàveu habitués habituéssem habituésseu habituéssim habituéssiu habituí habituï habituïn habituïs occ sept val v
gewöhnen

hadró n masc
Hadron

hafni n masc
Hafnium

halo /ˈa.ɫo/ /ˈa.ɫu/ n masc
Halo

halogen /aˈɫɔ.d͡ʒen/ /aˈɫɔ.ʒen/ /əˈɫɔ.ʒən/ n masc
Halogen

ham /ˈam/ n masc
Haken

handbol /amˈbɔɫ/ /andˈbɔɫ/ /əmˈbɔɫ/ n masc
Handballspiel Handball

harem /aˈɾem/ /əˈɾɛm/ n masc
Harem
Secció de la casa dels musulmans on viuen les dones.
Grup de dones que viuen a casa del cap d'una família musulmana, que poden ser familiars, concubines o personal del servei domèstic.

harmonia /aɾ.moˈni.a/ /ər.muˈni.ə/ n fem
Harmonie

harmonitzar /ar.mo.niˈd͡za/ /aɾ.mo.niˈd͡zaɾ/ /ər.mu.nidˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) harmonitz harmonitza harmonitzada harmonitzades harmonitzam harmonitzant harmonitzar harmonitzara harmonitzaran harmonitzarem harmonitzaren harmonitzares harmonitzareu harmonitzaria harmonitzarien harmonitzaries harmonitzarà harmonitzaràs harmonitzaré harmonitzaríem harmonitzaríeu harmonitzassen harmonitzasses harmonitzassin harmonitzassis harmonitzat harmonitzats harmonitzau harmonitzava harmonitzaven harmonitzaves harmonitze harmonitzem harmonitzen harmonitzes harmonitzessen harmonitzesses harmonitzessin harmonitzessis harmonitzeu harmonitzi harmonitzin harmonitzis harmonitzo harmonitzà harmonitzàrem harmonitzàreu harmonitzàs harmonitzàssem harmonitzàsseu harmonitzàssim harmonitzàssiu harmonitzàvem harmonitzàveu harmonitzés harmonitzéssem harmonitzésseu harmonitzéssim harmonitzéssiu harmonitzí occ sept val v
harmonisieren
(intransitiu) Estar en harmonia.

harmònica /aɾˈmɔ.ni.ka/ n fem
Mundharmonika

harmònium /aɾˈmɔ.ni.um/ n masc
Harmonium

harúspex /aˈɾus.peks/ /əˈɾus.pəks/ n masc
Haruspex
Endeví de l'antiga Roma que interpretava presagis a través de l'estudi de les vísceres de les víctimes.

hassi n masc
Hassium

haussa /ˈhaw.sa/ /ˈhaw.sə/ n masc
Hausa
Llengua txadiana parlada pel poble del nord de Nigèria i del sud-est de Níger, i com a llengua franca principalment al Txad, el Sudan i Ghana.

haver /aˈver/ /aˈveɾ/ /aˈβe/ /əˈvə/ /əˈvɛ/ n masc
Habe
Possessió d'algú, moble o immoble.

haver /aˈver/ /aˈveɾ/ /aˈβe/ /əˈvə/ /əˈvɛ/ v
haben
Tenir en possessió.

haver de v
müssen
(seguit d’infinitiu) Valor d’obligació o necessitat.

haver-hi /aˈve.ɾi/ /aˈβe.ɾi/ /ə.vəˈɾi/ /əˈvə.ɾi/ /əˈvɛ.ɾi/ /əˈβɛ.ɾi/ v
geben

hawaià /ha.waˈja/ /hə.wəˈja/ adj masc
Hawaiianisch
Relatiu o pertanyent a Hawaii, als seus habitants o a la seva llengua.

hawaià /ha.waˈja/ /hə.wəˈja/ n masc
Hawaiianisch
Individu natural de Hawaii.
(només singular) Llengua polinèsia de Hawaii, de la família austronèsica.

hebreu /eˈbɾɛw/ /əˈbɾɛw/ hebrea adj masc
hebräisch
Relatiu o pertanyent a l'hebraisme o judaisme.

hebreu /eˈbɾɛw/ /əˈbɾɛw/ n masc
Hebräisch
Llengua semítica parlada a Israel.

hectàrea /ekˈta.ɾe.a/ /əkˈta.ɾe.ə/ n fem
Hektar

hedonisme /e.ðoˈniz.me/ /ə.ðoˈniz.mə/ /ə.ðuˈniz.mə/ n masc
Hedonismus

heli n masc
Helium

helicòpter /e.ɫiˈkɔp.teɾ/ n masc
Hubschrauber
Aeronau amb capacitat d'enlairament i aterrament vertical i propulsada per una gran hèlice motoritzada o més col·locades en posició horitzontal o gairebé (conegudes típicament com a rotors).

helicó /e.liˈko/ /ə.ɫiˈko/ n masc
Helikon

helvètic /eɫˈvɛ.tik/ /eɫˈβɛ.tik/ /əɫˈvɛ.tik/ /əɫˈβɛ.tik/ adj masc
helvetisch
Relatiu o pertanyent a la Confederació Helvètica o a Helvècia.

hel·lenisme /e.ɫeˈniz.me/ /eɫ.ɫeˈniz.me/ /ə.ɫəˈniz.mə/ /əɫ.ɫəˈniz.mə/ n masc
Hellenismus

hel·lenitzar /e.ɫe.niˈd͡za/ /e.ɫe.niˈza/ /eɫ.ɫe.niˈd͡za/ /eɫ.ɫe.niˈzaɾ/ /ə.ɫə.niˈd͡za/ /əɫ.ɫə.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) hel·lenitz hel·lenitza hel·lenitzada hel·lenitzades hel·lenitzam hel·lenitzant hel·lenitzar hel·lenitzara hel·lenitzaran hel·lenitzarem hel·lenitzaren hel·lenitzares hel·lenitzareu hel·lenitzaria hel·lenitzarien hel·lenitzaries hel·lenitzarà hel·lenitzaràs hel·lenitzaré hel·lenitzaríem hel·lenitzaríeu hel·lenitzassen hel·lenitzasses hel·lenitzassin hel·lenitzassis hel·lenitzat hel·lenitzats hel·lenitzau hel·lenitzava hel·lenitzaven hel·lenitzaves hel·lenitze hel·lenitzem hel·lenitzen hel·lenitzes hel·lenitzessen hel·lenitzesses hel·lenitzessin hel·lenitzessis hel·lenitzeu hel·lenitzi hel·lenitzin hel·lenitzis hel·lenitzo hel·lenitzà hel·lenitzàrem hel·lenitzàreu hel·lenitzàs hel·lenitzàssem hel·lenitzàsseu hel·lenitzàssim hel·lenitzàssiu hel·lenitzàvem hel·lenitzàveu hel·lenitzés hel·lenitzéssem hel·lenitzésseu hel·lenitzéssim hel·lenitzéssiu hel·lenitzí occ sept val v
hellenisieren

hel·lè /eɫˈɫe/ /eˈɫe/ /əɫˈɫɛ/ /əˈɫɛ/ n masc
Hellene

hel·lènic /eɫˈɫɛ.nik/ /eˈɫɛ.nik/ /əɫˈɫɛ.nik/ /əˈɫɛ.nik/ adj
hellenisch

hematoma /e.maˈto.ma/ /ə.məˈto.mə/ n masc
Hämatom

hemisferi /e.misˈfɛ.ɾi/ /ə.misˈfɛ.ɾi/ n masc
Hemisphäre Halbkugel

hemoglobina /e.mo.ɣɫoˈbi.na/ /ə.mo.ɣɫoˈbi.nə/ /ə.mu.ɣɫuˈbi.nə/ /ə.mu.ɣɫuˈβi.nə/ n fem
Hämoglobin

hepatitis /e.paˈti.tis/ /ə.pəˈti.tis/ n fem
Hepatitis Leberentzündung

heptàgon /epˈta.ɣon/ /əpˈta.ɣon/ /əpˈta.ɣun/ n masc
Siebeneck

herba /ˈer.bə/ n fem
Kraut Gras

herbaci /eɾˈba.si/ /ərˈba.si/ adj masc
krautig
De la naturalesa o qualitat de l'herba. Per exemple, una planta herbàcia és aquella amb aspecte d'herba.
Dit de les plantes no lignificades o amb la tija més o menys dura i rígida, en contraposició amb les plantes llenyoses.

heretar /e.ɾeˈta/ /e.ɾeˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) heret hereta heretada heretades heretam heretant heretar heretara heretaran heretarem heretaren heretares heretareu heretaria heretarien heretaries heretarà heretaràs heretaré heretaríem heretaríeu heretassen heretasses heretassin heretassis heretat heretats heretau heretava heretaven heretaves herete heretem hereten heretes heretessen heretesses heretessin heretessis hereteu hereti heretin heretis hereto heretà heretàrem heretàreu heretàs heretàssem heretàsseu heretàssim heretàssiu heretàvem heretàveu heretés heretéssem heretésseu heretéssim heretéssiu heretí occ sept val v
erben
Succeir a l'universal dret d'algun difunt.

heretge /eˈɾe.d͡ʒe/ n neut
Ketzer

hereu /eˈɾew/ /əˈɾəw/ /əˈɾɛw/ n masc
Erbe
Persona que rep una herència.

heroi /eˈɾɔj/ /əˈɾɔj/ n masc
Held

heroïna /e.ɾoˈi.na/ /ə.ɾoˈi.nə/ /ə.ɾuˈi.nə/ n fem
Heldin
Forma femenina de heroi.

heroïna /e.ɾoˈi.na/ /ə.ɾoˈi.nə/ /ə.ɾuˈi.nə/ n masc
Heroin
(química) Derivat diacetil de la morfina, de fórmula C21H23NO5, de marcada toxicitat, el consum de la qual crea gran dependència.

hertz /ˈɛrt͡s/ n masc
Hertz

herència /eˈɾɛn.si.a/ /əˈɾɛn.si.ə/ n fem
Erbe
Diners o béns que deixa una persona a altres en morir.

herètic /eˈɾɛ.tik/ adj masc
häretisch

heterofòbia /e.te.ɾoˈfɔ.bi.a/ /ə.tə.ɾoˈfɔ.bi.ə/ /ə.tə.ɾuˈfɔ.bi.ə/ /ə.tə.ɾuˈfɔ.βi.ə/ n fem
Heterophobie

heteropatriarcat /ˌe.te.ɾo.pa.tɾi.aɾˈkat/ /ˌe.tə.ɾo.pə.tɾi.əɾˈkat/ /ˌe.tə.ɾu.pə.tɾi.ərˈkat/ n masc
Heteropatriarchat

heterosexual /ˌe.te.ɾo.sek.suˈaɫ/ /ˌe.tə.ɾo.sək.suˈaɫ/ /ˌe.tə.ɾu.sək.suˈaɫ/ adj
heterosexuell

heterònim /e.teˈɾɔ.nim/ /ə.təˈɾɔ.nim/ n masc
Heteronym

heura /ˈew.ɾa/ /ˈew.ɾə/ n fem
Efeu

heurística /ewˈɾis.ti.ka/ /əwˈɾisˈti.kə// n fem
Heuristik

hexàgon /eɡˈza.ɣon/ /əɡˈza.ɣon/ /əɡˈza.ɣun/ n masc
Sechseck Hexagon

hiat /ˈjat/ n masc
Hiatus

hibernació /i.βeɾ.na.siˈo/ /i.βər.nə.siˈo/ n fem
Winterschlaf

hidrastis /iˈðɾas.tis/ n masc
Kanadische Orangenwurzel

hidrat /iˈðɾat/ n masc
Hydrat

hidrogen /iˈðɾɔ.ʒen/ /iˈðɾɔ.ʒən/ n masc
Wasserstoff Hydrogen

hidrònim /iˈðɾɔ.nim/ n masc
Gewässername

hiena /ˈje.na/ n fem
Hyäne

hiena tacada n fem
Tüpfelhyäne

higiene /i.d͡ʒiˈe.ne/ /i.d͡ʒiˈɛ.ne/ /i.ʒiˈe.ne/ /i.ʒiˈɛ.nə/ /i.ʒiˈɛ.nə/ n fem
Hygiene

himne /ˈim.ne/ /ˈim.nə/ n masc
Hymne Hymnus

hindi /ˈhin.di/ /ˈin.di/ n masc
Hindi
Llengua parlada a l'Índia.

hinterland /ˈhin.ter.ɫan/ /ˈhin.teɾ.ɫan/ /ˈhin.teɾ.ɫant/ n masc
Hinterland

hipertext /i.peɾˈtekst/ /i.pərˈtekst/ n masc
Hypertext

hipertrofiar /i.per.tɾo.fiˈa/ /i.peɾ.tɾo.fiˈa/ /i.peɾ.tɾo.fiˈaɾ/ /i.pər.tɾu.fiˈa/ /i.pəɾ.tɾo.fiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) hipertrofia hipertrofiada hipertrofiades hipertrofiam hipertrofiant hipertrofiar hipertrofiara hipertrofiaran hipertrofiarem hipertrofiaren hipertrofiares hipertrofiareu hipertrofiaria hipertrofiarien hipertrofiaries hipertrofiarà hipertrofiaràs hipertrofiaré hipertrofiaríem hipertrofiaríeu hipertrofiassen hipertrofiasses hipertrofiassin hipertrofiassis hipertrofiat hipertrofiats hipertrofiau hipertrofiava hipertrofiaven hipertrofiaves hipertrofie hipertrofiem hipertrofien hipertrofies hipertrofiessen hipertrofiesses hipertrofiessin hipertrofiessis hipertrofieu hipertrofii hipertrofio hipertrofià hipertrofiàrem hipertrofiàreu hipertrofiàs hipertrofiàssem hipertrofiàsseu hipertrofiàssim hipertrofiàssiu hipertrofiàvem hipertrofiàveu hipertrofiés hipertrofiéssem hipertrofiésseu hipertrofiéssim hipertrofiéssiu hipertrofií hipertrofiï hipertrofiïn hipertrofiïs occ sept val v
hypertrophieren

hiperventilar /i.per.βen.tiˈɫa/ /i.peɾ.ven.tiˈɫaɾ/ /i.peɾ.βen.tiˈɫa/ /i.pər.bən.tiˈɫa/ /i.pəɾ.vən.tiˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) hiperventil hiperventila hiperventilada hiperventilades hiperventilam hiperventilant hiperventilar hiperventilara hiperventilaran hiperventilarem hiperventilaren hiperventilares hiperventilareu hiperventilaria hiperventilarien hiperventilaries hiperventilarà hiperventilaràs hiperventilaré hiperventilaríem hiperventilaríeu hiperventilassen hiperventilasses hiperventilassin hiperventilassis hiperventilat hiperventilats hiperventilau hiperventilava hiperventilaven hiperventilaves hiperventile hiperventilem hiperventilen hiperventiles hiperventilessen hiperventilesses hiperventilessin hiperventilessis hiperventileu hiperventili hiperventilin hiperventilis hiperventilo hiperventilà hiperventilàrem hiperventilàreu hiperventilàs hiperventilàssem hiperventilàsseu hiperventilàssim hiperventilàssiu hiperventilàvem hiperventilàveu hiperventilés hiperventiléssem hiperventilésseu hiperventiléssim hiperventiléssiu hiperventilí occ sept val v
hyperventilieren

hiperònim /i.peˈɾɔ.nim/ /i.pəˈɾɔ.nim/ n masc
Hyperonym

hipnosi /ibˈnɔ.zi/ n fem
Hypnose

hipocresia /i.po.kɾeˈzi.a/ /i.pu.kɾəˈzi.ə/ n fem
Heuchelei

hiponatrèmia /i.po.naˈtɾɛ.mi.a/ /i.po.nəˈtɾɛ.mi.ə/ /i.pu.nəˈtɾɛ.mi.ə/ n fem
Hyponatriämie

hipopòtam /i.poˈpɔ.tam/ /i.poˈpɔ.təm/ /i.puˈpɔ.təm/ n masc
Flusspferd Nilpferd

hipoteca /i.poˈte.ka/ /i.puˈtɛ.kə/ n fem
Hypothek

hipotecar /i.po.teˈka/ /i.po.teˈkaɾ/ /i.po.təˈka/ /i.pu.təˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) hipotec hipoteca hipotecada hipotecades hipotecam hipotecant hipotecar hipotecara hipotecaran hipotecarem hipotecaren hipotecares hipotecareu hipotecaria hipotecarien hipotecaries hipotecarà hipotecaràs hipotecaré hipotecaríem hipotecaríeu hipotecassen hipotecasses hipotecassin hipotecassis hipotecat hipotecats hipotecau hipotecava hipotecaven hipotecaves hipoteco hipotecà hipotecàrem hipotecàreu hipotecàs hipotecàssem hipotecàsseu hipotecàssim hipotecàssiu hipotecàvem hipotecàveu hipoteque hipotequem hipotequen hipoteques hipotequessen hipotequesses hipotequessin hipotequessis hipotequeu hipotequi hipotequin hipotequis hipotequés hipotequéssem hipotequésseu hipotequéssim hipotequéssiu hipotequí occ sept val v
verpfänden

hipotenusa /i.po.teˈnu.za/ /i.po.təˈnu.zə/ /i.pu.təˈnu.zə/ n fem
hypotenuse Hypotenuse

hipòcrita /iˈpɔ.kɾi.ta/ /iˈpɔ.kɾi.tə/ adj
heuchlerisch gleisnerisch
Caracteritzat per hipocresia o ser hipòcrita.

hipòcrita /iˈpɔ.kɾi.ta/ /iˈpɔ.kɾi.tə/ n neut
Heuchler
Persona que obra amb hipocresia, amb falsa moral.

hipòdrom /iˈpɔ.ðɾom/ /iˈpɔ.ðɾum/ n masc
Hippodrom

hipònim /iˈpɔ.nim/ n masc
Hyponym

hipòtesi /iˈpɔ.te.zi/ /iˈpɔ.tə.zi/ /iˈpɔ.tə.zi/ /iˈpɔ.tɛ.zi/ n fem
Hypothese Annahme

hisop /iˈzɔp/ n masc
Ysop

hissar /iˈsa/ /iˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) his hissa hissada hissades hissam hissant hissar hissara hissaran hissarem hissaren hissares hissareu hissaria hissarien hissaries hissarà hissaràs hissaré hissaríem hissaríeu hissassen hissasses hissassin hissassis hissat hissats hissau hissava hissaven hissaves hisse hissem hissen hisses hissessen hissesses hissessin hissessis hisseu hissi hissin hissis hisso hissà hissàrem hissàreu hissàs hissàssem hissàsseu hissàssim hissàssiu hissàvem hissàveu hissés hisséssem hissésseu hisséssim hisséssiu hissí occ sept val v
aufziehen

història /isˈtɔ.ɾi.a/ /isˈtɔ.ɾi/ n fem
Erzählung Geschichte
relat
Geschichte Historie
Disciplina que estudia la societat humana des de la seva aparició.

hivern /iˈvɛɾn/ /iˈvɛɾn/ /iˈβɛrn/ /iˈβɛɾn/ n masc
Winter

hivernacle /i.veɾˈna.kɫe/ /i.vəɾˈna.kɫə/ /i.βerˈna.kɫe/ /i.βeɾˈna.kɫe/ /i.βərˈna.kɫə/ n masc
Gewächshaus

hivernal /i.veɾˈnaɫ/ /i.vəɾˈnaɫ/ /i.βerˈnaɫ/ /i.βeɾˈnaɫ/ /i.βərˈnaɫ/ adj
winterlich

ho /aw/ /ew/ /o/ /u/ /w/ /əw/ /ˈo/ pronoun
es

hola /ˈo.ɫa/ Interjection
hallo guten Tag
(castellanisme) Expressió de salutació familiar.

holmi n masc
Holmium

hom /ˈɔm/ pronoun
man

home /ˈɔ.mə/ n masc
Mensch
Ésser humà, animal racional.
Mann
Persona del sexe masculí.

homicidi /o.miˈsi.ði/ /u.miˈsi.ði/ n masc
Mord

homogeni /o.moˈd͡ʒɛ.ni/ /o.moˈʒɛ.ni/ /u.muˈʒɛ.ni/ homogènia adj masc
homogen

homosexual /ˌo.mo.sek.suˈaɫ/ /ˌɔ.mo.sək.suˈaɫ/ /ˌɔ.mu.sək.suˈaɫ/ adj
homosexuell schwul
(LGBTI) Relatiu o propi de l’atracció pel mateix sexe.

homosexual /ˌo.mo.sek.suˈaɫ/ /ˌɔ.mo.sək.suˈaɫ/ /ˌɔ.mu.sək.suˈaɫ/ n neut
Homosexueller Homosexuelle
(LGBTI) Persona que se sent atreta sexualment per persones del mateix sexe.

homosexualitat /ˌo.mo.sek.su.a.ɫiˈtat/ /ˌɔ.mo.sək.su.ə.ɫiˈtat/ /ˌɔ.mu.sək.su.ə.ɫiˈtat/ n fem
Homosexualität

homosexualitzar /ˌo.mo.sek.su.a.ɫiˈd͡za/ /ˌo.mo.sek.su.a.ɫiˈza/ /ˌo.mo.sek.su.a.ɫiˈzaɾ/ /ˌɔ.mo.sək.su.ə.ɫiˈd͡za/ /ˌɔ.mu.sək.su.ə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) homosexualitz homosexualitza homosexualitzada homosexualitzades homosexualitzam homosexualitzant homosexualitzar homosexualitzara homosexualitzaran homosexualitzarem homosexualitzaren homosexualitzares homosexualitzareu homosexualitzaria homosexualitzarien homosexualitzaries homosexualitzarà homosexualitzaràs homosexualitzaré homosexualitzaríem homosexualitzaríeu homosexualitzassen homosexualitzasses homosexualitzassin homosexualitzassis homosexualitzat homosexualitzats homosexualitzau homosexualitzava homosexualitzaven homosexualitzaves homosexualitze homosexualitzem homosexualitzen homosexualitzes homosexualitzessen homosexualitzesses homosexualitzessin homosexualitzessis homosexualitzeu homosexualitzi homosexualitzin homosexualitzis homosexualitzo homosexualitzà homosexualitzàrem homosexualitzàreu homosexualitzàs homosexualitzàssem homosexualitzàsseu homosexualitzàssim homosexualitzàssiu homosexualitzàvem homosexualitzàveu homosexualitzés homosexualitzéssem homosexualitzésseu homosexualitzéssim homosexualitzéssiu homosexualitzí occ sept val v
homosexualisieren

homògraf /oˈmɔ.ɣɾaf/ /oˈmɔ.ɣɾəf/ /uˈmɔ.ɣɾəf/ adj masc
homographisch
Dit d'aquelles paraules que tenen una mateixa grafia.

homògraf /oˈmɔ.ɣɾaf/ /oˈmɔ.ɣɾəf/ /uˈmɔ.ɣɾəf/ n masc
Homograph
Paraula que té la mateixa grafia que una altra.

homònim /oˈmɔ.nim/ /uˈmɔ.nim/ adj masc
gleichnamig

honest /oˈnest/ /uˈnest/ adj masc
ehrlich

honestedat /o.nes.teˈðat/ /o.nəs.təˈðat/ /u.nəs.təˈðat/ n fem
Ehrlichkeit

hongarès /oŋ.ɡəˈɾəs/ /uŋ.ɡəˈɾɛs/ adj masc
Ungarisch
Relatiu a Hongria, als seus habitants o a la seva llengua.

honor /oˈno/ /oˈnoɾ/ /oˈnoɾ/ /uˈno/ /uˈnor/ n
Ehre
Qualitat moral que empeny algú a no fer res que perjudiqui la seva imatge social o la seva autoestima.
(golf) Dret de ser el primer a jugar des del lloc de sortida d'un forat, atorgat al jugador amb un resultat millor en el forat anterior o bé, en el cas del primer forat, al jugador guanyador d'un sorteig.

hoquei /oˈkej/ /uˈkɛj/ n masc
Hockey Eishockey

hoquei sobre gel n masc
Eishockey

hoquei sobre herba n masc
Feldhockey

hora /ˈo.ɾə/ /ˈɔ.ɾa/ /ˈɔ.ɾɔ/ n fem
Stunde Uhr

horitzontal /o.ɾi.d͡zonˈtaɫ/ /o.ɾi.zonˈtaɫ/ /u.ɾi.d͡zunˈtaɫ/ adj
horizontal waagerecht

horitzó /o.ɾiˈd͡zo/ /o.ɾiˈzo/ /u.ɾiˈd͡zo/ n masc
Horizont

hormona /oɾˈmo.na/ /oɾˈmo.nə/ /urˈmo.nə/ n fem
Hormon

hornabec /oɾ.naˈbɛk/ /oɾ.nəˈbɛk/ /ur.nəˈbɛk/ /ur.nəˈβɛk/ n masc
Hornwerk

horrible /oˈri.bɫe/ /oˈri.βɫe/ /oˈrib.bɫe/ /oˈrib.bɫə/ /uˈri.βɫə/ /uˈrib.bɫə/ adj
entsetzlich

horror /oˈro/ /oˈroɾ/ /uˈro/ /uˈror/ n
Horror

hort /ˈɔrt/ n masc
Garten
Unitat de mesura de superfície de la terra agrícola a Mallorca que és equivalent a 443,94 m². Cada hort es correspon amb 25 destres amb un quadrat de quatre costats de 21 pams lineals. Quatre horts fan un quartó.

hospital /os.piˈtaɫ/ /us.piˈtaɫ/ n masc
Krankenhaus Hospital Spital
Edifici destinat a tenir cura de la salut dels malalts i quan correspon a internar-los pel seu tractament o diagnòstic.

hospitalitzar /os.pi.ta.liˈd͡za/ /os.pi.ta.liˈzaɾ/ /us.pi.tə.ɫidˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) hospitalitz hospitalitza hospitalitzada hospitalitzades hospitalitzam hospitalitzant hospitalitzar hospitalitzara hospitalitzaran hospitalitzarem hospitalitzaren hospitalitzares hospitalitzareu hospitalitzaria hospitalitzarien hospitalitzaries hospitalitzarà hospitalitzaràs hospitalitzaré hospitalitzaríem hospitalitzaríeu hospitalitzassen hospitalitzasses hospitalitzassin hospitalitzassis hospitalitzat hospitalitzats hospitalitzau hospitalitzava hospitalitzaven hospitalitzaves hospitalitze hospitalitzem hospitalitzen hospitalitzes hospitalitzessen hospitalitzesses hospitalitzessin hospitalitzessis hospitalitzeu hospitalitzi hospitalitzin hospitalitzis hospitalitzo hospitalitzà hospitalitzàrem hospitalitzàreu hospitalitzàs hospitalitzàssem hospitalitzàsseu hospitalitzàssim hospitalitzàssiu hospitalitzàvem hospitalitzàveu hospitalitzés hospitalitzéssem hospitalitzésseu hospitalitzéssim hospitalitzéssiu hospitalitzí occ sept val v
hospitalisieren

hostal /osˈtaɫ/ /usˈtaɫ/ n masc
Hospiz

hoste /ˈɔs.te/ /ˈɔs.tə/ n masc
Gast Gastgeber
Persona que allotja una altra persona a casa seva.

hostessa /osˈte.sa/ /osˈtə.sə/ /usˈtɛ.sə/ n fem
Hostess

hostilitat /os.ti.ɫiˈtat/ /us.ti.ɫiˈtat/ n fem
Feindseligkeit

hotel /oˈteɫ/ /oˈtɛɫ/ /uˈtɛɫ/ n masc
Hotel

hotel rural n masc
Ländliches hotel

humanitat /u.ma.niˈtat/ /u.mə.niˈtat/ n fem
Humanität

humil /uˈmiɫ/ adj
demütig
Que no és orgullós ni es vanta dels seus mèrits, sense pretensions.

humiliació /u.mi.ɫi.a.siˈo/ /u.mi.ɫi.ə.siˈo/ n fem
Demütigung Erniedrigung

humiliar /u.mi.ɫiˈa/ /u.mi.ɫiˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) humilia humiliada humiliades humiliam humiliant humiliar humiliara humiliaran humiliarem humiliaren humiliares humiliareu humiliaria humiliarien humiliaries humiliarà humiliaràs humiliaré humiliaríem humiliaríeu humiliassen humiliasses humiliassin humiliassis humiliat humiliats humiliau humiliava humiliaven humiliaves humilie humiliem humilien humilies humiliessen humiliesses humiliessin humiliessis humilieu humilii humilio humilià humiliàrem humiliàreu humiliàs humiliàssem humiliàsseu humiliàssim humiliàssiu humiliàvem humiliàveu humiliés humiliéssem humiliésseu humiliéssim humiliéssiu humilií humiliï humiliïn humiliïs occ sept val v
demütigen
Ofendre algú en el seu orgull a través de paraules o accions.

humilitat /u.mi.ɫiˈtat/ n fem
Bescheidenheit

humit /uˈmit/ adj masc
feucht
Que té humitat.

humitat /u.miˈtat/ n fem
Feuchtigkeit

humor /uˈmo/ /uˈmor/ /uˈmoɾ/ n
Humor
Qualsevol líquid d'un ésser viu, sigui normal o patològic.
Capacitat per entendre bromes, la gràcia d'una expressió amb doble sentit, riure per una situació còmica.
Laune Humor
Estat d'ànim amb tendència cap a una emoció en concret

humà n masc
menschlich human

huracà /u.ɾaˈka/ /u.ɾəˈka/ n masc
Hurrikan Orkan

hàbil /ˈa.βiɫ/ adj
geschickt
Destre, capaç, intel·ligent.

hàbitat /ˈa.bi.tat/ /ˈa.βi.tət/ n masc
Habitat
Localització on viu la població humana.
Lloc físic on viu un organisme viu, sovint caracteritzat per una peculiaritat física dominant.

hàmster /ˈhams.teɾ/ /ˈhams.tər/ n masc
Hamster

hèrnia /ˈɛr.ni.ə/ /ˈɛɾ.ni.a/ n fem
Hernie

híligaynon /ˈi.ɫi.ɣaj.non/ /ˈi.ɫi.ɣəj.non/ /ˈi.ɫi.ɣəj.nun/ n masc
Hiligaynon
Llengua parlada a les Filipines.

hòrrid /ˈɔ.rit/ adj masc
schrecklich
Que causa por o estupor.

hòstia /ˈɔs.ti.a/ /ˈɔs.ti.ə/ /ˈɔs.ti.ɛ/ n fem
Hostie
Làmina de pa circular que representa el cos de Crist, emprada en el ritual catòlic.

húmer /ˈu.meɾ/ /ˈu.mər/ n masc
Oberarmknochen

hússar /ˈu.saɾ/ /ˈu.sər/ n masc
Husar
Membre d'algunes unitats de cavalleria (motoritzada) modernes, les quals en altres èpoques estaven formades per hússars de la primera accepció.

i conjunction
und
Nexe coordinant copulatiu que suma dos conceptes o frases.

i grega n fem
Ypsilon

iarda /ˈjaɾ.ða/ n fem
Yard
Unitat de longitud originària del sistema anglès que equival a 0,914 m.

icona /iˈko.na/ /iˈko.nə/ n fem
Ikone

idea /iˈðe.a/ n fem
Idee
Representació mental d'una cosa, d'un concepte o de quelcom que es vol fer.
Gedanke
Part fonamental en una doctrina.

idealisme /i.ðe.aˈɫiz.me/ /i.ðe.əˈɫiz.mə/ n masc
Idealismus

identitat /i.ðen.tiˈtat/ /i.ðən.tiˈtat/ /i.ðən.tiˈðat/ n fem
Identität Gleichheit

ideologia /i.ðe.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /i.ðe.o.ɫoˈʒi.a/ /i.ðə.o.ɫoˈʒi.ə/ /i.ðə.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
Ideologie

idiolecte /i.ði.oˈɫɛk.te/ /i.ði.oˈɫɛk.tə/ /i.ði.uˈɫɛk.tə/ n masc
Idiolekt

idioma /i.ðiˈo.ma/ n masc
Idiom
Forma d’una llengua pròpia d'una comunitat, d’un lloc, d’una època.

idiosincràsia /i.ði.o.ziŋˈkɾa.zi.a/ /i.ði.o.ziŋˈkɾa.zi.ə/ /i.ði.u.ziŋˈkɾa.zi.ə/ n fem
Idiosynkrasie

idiota /i.ðiˈo.ta/ /i.ðiˈɔ.tə/ n neut
Idiot
(pejoratiu) estúpid

idolatrar /i.ðo.laˈtɾa/ /i.ðo.laˈtɾaɾ/ /i.ðu.ɫəˈtɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) idolatr idolatra idolatrada idolatrades idolatram idolatrant idolatrar idolatrara idolatraran idolatrarem idolatraren idolatrares idolatrareu idolatraria idolatrarien idolatraries idolatrarà idolatraràs idolatraré idolatraríem idolatraríeu idolatrassen idolatrasses idolatrassin idolatrassis idolatrat idolatrats idolatrau idolatrava idolatraven idolatraves idolatre idolatrem idolatren idolatres idolatressen idolatresses idolatressin idolatressis idolatreu idolatri idolatrin idolatris idolatro idolatrà idolatràrem idolatràreu idolatràs idolatràssem idolatràsseu idolatràssim idolatràssiu idolatràvem idolatràveu idolatrés idolatréssem idolatrésseu idolatréssim idolatréssiu idolatrí occ sept val v
anbeten

idolatria /i.ðo.ɫaˈtɾi.a/ /i.ðo.ɫəˈtɾi.ə/ /i.ðu.ɫəˈtɾi.ə/ n fem
Idolatrie

idèntic adj masc
identisch

idíl·lic /iˈði.ɫik/ /iˈðiɫ.ɫik/ adj masc
idyllisch

ien /ˈjen/ n masc
Yen

iglú /iˈɣɫu/ n masc
Iglu
Edifici en forma de casquet esfèric fet de peces de gel usat principalment pels esquimals.

ignorar /iŋ.noˈɾa/ /iŋ.nuˈɾa/ /iɡ.noˈɾa/ /iɡ.noˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) ignor ignora ignorada ignorades ignoram ignorant ignorar ignorara ignoraran ignorarem ignoraren ignorares ignorareu ignoraria ignorarien ignoraries ignorarà ignoraràs ignoraré ignoraríem ignoraríeu ignorassen ignorasses ignorassin ignorassis ignorat ignorats ignorau ignorava ignoraven ignoraves ignore ignorem ignoren ignores ignoressen ignoresses ignoressin ignoressis ignoreu ignori ignorin ignoris ignoro ignorà ignoràrem ignoràreu ignoràs ignoràssem ignoràsseu ignoràssim ignoràssiu ignoràvem ignoràveu ignorés ignoréssem ignorésseu ignoréssim ignoréssiu ignorí occ sept val v
ignorieren
No saber, no entendre, no conèixer alguna cosa.
Deixar de banda, no fer cas o no voler acceptar algú o alguna cosa.

ignorància /iŋ.noˈɾan.si.a/ /iŋ.noˈɾan.si.ə/ /iŋ.nuˈɾan.si.ə/ /iɡ.noˈɾan.si.a/ n fem
Unwissenheit

igual /iˈɣwaɫ/ adj
gleich
Dit de les figures geomètriques que, si són transportades, conserven les característiques topològiques que tenien.

igual /iˈɣwaɫ/ n masc
Gleichheitszeichen
Signe emprat en matemàtiques per equiparar dues expressions numèriques o algebraiques.

igualment /iˌɣwaɫˈmen/ /iˌɣwaɫˈment/ adv
gleichermaßen

igualtat /i.ɣwaɫˈtat/ /i.ɣwəɫˈtat/ n fem
Gleichheit

iguana /iˈɣwa.na/ /iˈɣwa.nə/ n fem
Leguan

illa /ˈi.ʎa/ n fem
Insel
Porció de terra isolada per la mar.

illes Balears pn
Balearische Inseln

illes Cook pn
Cookinseln

illes Fèroe /ˌi.ʎesˈfɛ.ɾo.e/ /ˌi.ʎəsˈfɛ.ɾo.e/ pn
Färöer

il·legal /i.ɫeˈɣaɫ/ /i.ɫəˈɣaɫ/ /iɫ.ɫeˈɣaɫ/ /iɫ.ɫəˈɣaɫ/ adj
illegal

il·liberal /i.ɫi.βeˈɾaɫ/ /i.ɫi.βəˈɾaɫ/ /iɫ.ɫi.beˈɾaɫ/ /iɫ.ɫi.bəˈɾaɫ/ /iɫ.ɫi.βəˈɾaɫ/ adj
illiberal
No liberal; propi de l'il·liberalisme.

il·luminació /i.ɫu.mi.na.siˈo/ /i.ɫu.mi.nə.siˈo/ /iɫ.ɫu.mi.na.siˈo/ /iɫ.ɫu.mi.nə.siˈo/ n fem
Beleuchtung
Efecte i acte d'il·luminar.

il·luminació per píxels n fem
pixelbasierte Beleuchtung

il·lusió /i.ɫu.ziˈo/ /iɫ.ɫu.ziˈo/ n fem
Illusion
Engany de la percepció.

il·lustració /i.ɫus.tɾa.siˈo/ /i.ɫus.tɾə.siˈo/ /iɫ.ɫus.tɾa.siˈo/ /iɫ.ɫus.tɾə.siˈo/ n fem
Bild
Imatge que ajuda a entendre el missatge d'un text.

il·lògic /iɫˈɫɔ.d͡ʒik/ /iɫˈɫɔ.ʒik/ /iˈɫɔ.d͡ʒik/ /iˈɫɔ.ʒik/ adj masc
unlogisch

imaginació /i.ma.ʒi.na.siˈo/ /i.mə.ʒi.nə.siˈo/ n fem
Vorstellungskraft Fantasie

imaginar /i.ma.d͡ʒiˈna/ /i.ma.d͡ʒiˈnaɾ/ /i.ma.ʒiˈna/ /i.mə.ʒiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) imagina imaginada imaginades imaginam imaginant imaginar imaginara imaginaran imaginarem imaginaren imaginares imaginareu imaginaria imaginarien imaginaries imaginarà imaginaràs imaginaré imaginaríem imaginaríeu imaginassen imaginasses imaginassin imaginassis imaginat imaginats imaginau imaginava imaginaven imaginaves imagine imaginem imaginen imagines imaginessen imaginesses imaginessin imaginessis imagineu imagini imaginin imaginis imagino imaginà imaginàrem imaginàreu imaginàs imaginàssem imaginàsseu imaginàssim imaginàssiu imaginàvem imaginàveu imaginés imaginéssem imaginésseu imaginéssim imaginéssiu imaginí imagín occ sept val v
vorstellen
Inventar, recrear una imatge a la ment.

imaginari /i.ma.d͡ʒiˈna.ɾi/ /i.mə.ʒiˈna.ɾi/ adj masc
imaginär

imant /iˈman/ /iˈmant/ n masc
Magnet

imatge /iˈma.d͡ʒe/ n fem
Bild Abbild

imitació n fem
Imitat Imitation
Acte o efecte d'imitar.
Imitation Nachahmung
Reproducció d'una cosa que n'imita una altra original.
(psicologia) Reproducció conscient o inconscient d'una conducta observada en altres persones que es prenen com a model.

imitar /i.miˈta/ /i.miˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) imit imita imitada imitades imitam imitant imitar imitara imitaran imitarem imitaren imitares imitareu imitaria imitarien imitaries imitarà imitaràs imitaré imitaríem imitaríeu imitassen imitasses imitassin imitassis imitat imitats imitau imitava imitaven imitaves imite imitem imiten imites imitessen imitesses imitessin imitessis imiteu imiti imitin imitis imito imità imitàrem imitàreu imitàs imitàssem imitàsseu imitàssim imitàssiu imitàvem imitàveu imités imitéssem imitésseu imitéssim imitéssiu imití occ sept val v
imitieren nachahmen

immaterial /im.ma.te.ɾiˈaɫ/ /im.mə.tə.ɾiˈaɫ/ adj
immateriell

immediat /im.me.ðiˈat/ /im.mə.ðiˈat/ immediata adj masc
sofort

immens /imˈmens/ /imˈmɛns/ adj masc
immens

immigració /im.mi.ɣɾa.siˈo/ /im.mi.ɣɾə.siˈo/ n fem
Einwanderung Immigration

immoble /imˈmɔ.bɫe/ /imˈmɔ.βɫe/ /imˈmɔ.βɫə/ /imˈmɔb.bɫe/ /imˈmɔb.bɫə/ n masc
Immobilie

immortal /im.moɾˈtaɫ/ /im.murˈtaɫ/ adj
unsterblich
que no és mortal o que no pot morir.

immortalitzar /im.mor.ta.lidˈza/ /im.moɾ.ta.liˈzaɾ/ /im.mur.tə.ɫidˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) immortalitz immortalitza immortalitzada immortalitzades immortalitzam immortalitzant immortalitzar immortalitzara immortalitzaran immortalitzarem immortalitzaren immortalitzares immortalitzareu immortalitzaria immortalitzarien immortalitzaries immortalitzarà immortalitzaràs immortalitzaré immortalitzaríem immortalitzaríeu immortalitzassen immortalitzasses immortalitzassin immortalitzassis immortalitzat immortalitzats immortalitzau immortalitzava immortalitzaven immortalitzaves immortalitze immortalitzem immortalitzen immortalitzes immortalitzessen immortalitzesses immortalitzessin immortalitzessis immortalitzeu immortalitzi immortalitzin immortalitzis immortalitzo immortalitzà immortalitzàrem immortalitzàreu immortalitzàs immortalitzàssem immortalitzàsseu immortalitzàssim immortalitzàssiu immortalitzàvem immortalitzàveu immortalitzés immortalitzéssem immortalitzésseu immortalitzéssim immortalitzéssiu immortalitzí occ sept val v
verewigen

immunitari /im.mu.niˈta.ɾi/ adj masc
immun

immunitat /im.mu.niˈtat/ n fem
Immunität

immunitzar /im.mu.niˈd͡za/ /im.mu.niˈza/ /im.mu.niˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) immunitz immunitza immunitzada immunitzades immunitzam immunitzant immunitzar immunitzara immunitzaran immunitzarem immunitzaren immunitzares immunitzareu immunitzaria immunitzarien immunitzaries immunitzarà immunitzaràs immunitzaré immunitzaríem immunitzaríeu immunitzassen immunitzasses immunitzassin immunitzassis immunitzat immunitzats immunitzau immunitzava immunitzaven immunitzaves immunitze immunitzem immunitzen immunitzes immunitzessen immunitzesses immunitzessin immunitzessis immunitzeu immunitzi immunitzin immunitzis immunitzo immunitzà immunitzàrem immunitzàreu immunitzàs immunitzàssem immunitzàsseu immunitzàssim immunitzàssiu immunitzàvem immunitzàveu immunitzés immunitzéssem immunitzésseu immunitzéssim immunitzéssiu immunitzí occ sept val v
immunisieren

impaciència /im.pa.siˈɛn.si.a/ /im.pə.siˈɛn.si.ə/ n fem
Ungeduld

impediment /im.pe.ðiˈmen/ /im.pe.ðiˈment/ /im.pə.ðiˈmen/ /im.pə.ðiˈment/ n masc
Hindernis
impediment impedient, allò que destorba que es contragui matrimoni entre certes persones, fent-lo il·legítim si es contrau però no nul.

impedir /im.peˈði/ /im.peˈðiɾ/ /im.pəˈði/ bal impedeix impedeixen impedeixes impedeixi impedeixin impedeixis impedeixo impedesc impedesqui impedesquin impedesquis impedia impedida impedides impedien impedies impediguem impedigueu impedim impedint impedir impedira impediran impedirem impediren impedires impedireu impediria impedirien impediries impedirà impediràs impediré impediríem impediríeu impedisc impedisca impedisquen impedisques impedissen impedisses impedissin impedissis impedit impedits impediu impedix impedixen impedixes impedixo impedí impedíem impedíeu impedírem impedíreu impedís impedíssem impedísseu impedíssim impedíssiu n-occ occ sept val v
behindern hindern

impel·lir /im.peɫˈɫi/ /im.peɫˈɫiɾ/ /im.peˈɫi/ /im.pəɫˈɫi/ /im.pəˈɫi/ bal impel·leix impel·leixen impel·leixes impel·leixi impel·leixin impel·leixis impel·leixo impel·lesc impel·lesqui impel·lesquin impel·lesquis impel·lia impel·lida impel·lides impel·lien impel·lies impel·liguem impel·ligueu impel·lim impel·lint impel·lir impel·lira impel·liran impel·lirem impel·liren impel·lires impel·lireu impel·liria impel·lirien impel·liries impel·lirà impel·liràs impel·liré impel·liríem impel·liríeu impel·lisc impel·lisca impel·lisquen impel·lisques impel·lissen impel·lisses impel·lissin impel·lissis impel·lit impel·lits impel·liu impel·lix impel·lixen impel·lixes impel·lixo impel·lí impel·líem impel·líeu impel·lírem impel·líreu impel·lís impel·líssem impel·lísseu impel·líssim impel·líssiu n-occ occ sept val v
antreiben

imperfet /im.peɾˈfet/ /im.pərˈfet/ n masc
Imperfekt

imperi n masc
Imperium Reich
Acció d'imperar o manar amb autoritat.
Kaiserreich Reich Imperium
Estats subjectes a l'emperador.
Imperium Kaiserreich
Dignitat de l'emperador.
Espai de temps que dura el govern d'un emperador.

imperial /im.pe.ɾiˈaɫ/ /im.pə.ɾiˈaɫ/ adj
kaiserlich
pertanyent a l'emperador o a l'imperi

implicar /im.pɫiˈka/ /im.pɫiˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) implic implica implicada implicades implicam implicant implicar implicara implicaran implicarem implicaren implicares implicareu implicaria implicarien implicaries implicarà implicaràs implicaré implicaríem implicaríeu implicassen implicasses implicassin implicassis implicat implicats implicau implicava implicaven implicaves implico implicà implicàrem implicàreu implicàs implicàssem implicàsseu implicàssim implicàssiu implicàvem implicàveu implique impliquem impliquen impliques impliquessen impliquesses impliquessin impliquessis impliqueu impliqui impliquin impliquis impliqués impliquéssem impliquésseu impliquéssim impliquéssiu impliquí occ sept val v
einschließen
Tenir com a conseqüència natural.

importació /im.poɾ.ta.siˈo/ /im.poɾ.tə.siˈo/ /im.pur.tə.siˈo/ n fem
Import

important /am.pulˈtant/ /im.porˈtan/ /im.poɾˈtan/ /im.poɾˈtant/ /im.purˈtan/ adj
wichtig
Que té importància o relleu.

importar /im.porˈta/ /im.poɾˈta/ /im.poɾˈtaɾ/ /im.purˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) import importa importada importades importam important importar importara importaran importarem importaren importares importareu importaria importarien importaries importarà importaràs importaré importaríem importaríeu importassen importasses importassin importassis importat importats importau importava importaven importaves importe importem importen importes importessen importesses importessin importessis importeu importi importin importis importo importà importàrem importàreu importàs importàssem importàsseu importàssim importàssiu importàvem importàveu importés importéssem importésseu importéssim importéssiu importí occ sept val v
zählen
Ser convenient, favorable, d'importància.
importieren einführen
(comerç) Introduir gèneres estrangers en el mercat autòcton.

importància /im.poɾˈtan.si.a/ /im.poɾˈtan.si.ə/ /im.purˈtan.si.ə/ n fem
Bedeutung Wichtigkeit

imposar /im.poˈza/ /im.poˈzaɾ/ /im.puˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) imposa imposada imposades imposam imposant imposar imposara imposaran imposarem imposaren imposares imposareu imposaria imposarien imposaries imposarà imposaràs imposaré imposaríem imposaríeu imposassen imposasses imposassin imposassis imposat imposats imposau imposava imposaven imposaves impose imposem imposen imposes imposessen imposesses imposessin imposessis imposeu imposi imposin imposis imposo imposà imposàrem imposàreu imposàs imposàssem imposàsseu imposàssim imposàssiu imposàvem imposàveu imposés imposéssem imposésseu imposéssim imposéssiu imposí impòs occ sept val v
auferlegen auflegen
Carregar, posar alguna cosa damunt d'una altra.
unterrichten
Instruir a algú en alguna matèria.

impossible /im.poˈsi.bɫe/ /im.poˈsi.βɫe/ /im.poˈsib.bɫe/ /im.poˈsib.bɫə/ /im.puˈsi.βɫə/ /im.puˈsib.bɫə/ adj
unmöglich

impost n masc
Steuer

imprecís /im.pɾeˈsis/ /im.pɾəˈsis/ imprecisa imprecisos adj masc
ungenau

imprescindible /im.pɾe.sinˈdi.bɫe/ /im.pɾe.sinˈdi.βɫe/ /im.pɾe.sinˈdib.bɫe/ /im.pɾə.sinˈdi.βɫə/ /im.pɾə.sinˈdib.bɫə/ /im.pɾəs.sinˈdib.bɫə/ adj
unverzichtbar

impressió /im.pɾe.siˈo/ /im.pɾə.siˈo/ n fem
Druck Eindruck
Acció o efecte d'imprimir.
Eindruck
Efecte que fan les coses espirituals en l'ànim.

impressor /im.pɾeˈso/ /im.pɾeˈsoɾ/ /im.pɾəˈso/ n masc
Drucker
Qui imprimeix o és amo d'una impremta.

impressora /im.pɾeˈso.ɾa/ /im.pɾəˈso.ɾə/ n fem
Drucker
(informàtica) dispositiu per imprimir

imprimir /im.pɾiˈmi/ /im.pɾiˈmiɾ/ bal impresa impreses impresos imprimeix imprimeixen imprimeixes imprimeixi imprimeixin imprimeixis imprimeixo imprimesc imprimesqui imprimesquin imprimesquis imprimia imprimien imprimies imprimiguem imprimigueu imprimim imprimint imprimir imprimira imprimiran imprimirem imprimiren imprimires imprimireu imprimiria imprimirien imprimiries imprimirà imprimiràs imprimiré imprimiríem imprimiríeu imprimisc imprimisca imprimisquen imprimisques imprimissen imprimisses imprimissin imprimissis imprimiu imprimix imprimixen imprimixes imprimixo imprimí imprimíem imprimíeu imprimírem imprimíreu imprimís imprimíssem imprimísseu imprimíssim imprimíssiu imprès imprés n-occ occ sept val v
drucken
Estampar, donar a la impremta.

improvisar /im.pɾo.viˈza/ /im.pɾo.viˈzaɾ/ /im.pɾo.βiˈza/ /im.pɾo.βiˈzaɾ/ /im.pɾu.viˈza/ /im.pɾu.βiˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) improvisa improvisada improvisades improvisam improvisant improvisar improvisara improvisaran improvisarem improvisaren improvisares improvisareu improvisaria improvisarien improvisaries improvisarà improvisaràs improvisaré improvisaríem improvisaríeu improvisassen improvisasses improvisassin improvisassis improvisat improvisats improvisau improvisava improvisaven improvisaves improvise improvisem improvisen improvises improvisessen improvisesses improvisessin improvisessis improviseu improvisi improvisin improvisis improviso improvisà improvisàrem improvisàreu improvisàs improvisàssem improvisàsseu improvisàssim improvisàssiu improvisàvem improvisàveu improvisés improviséssem improvisésseu improviséssim improviséssiu improvisí improvís occ sept val v
improvisieren

impuls /imˈpuɫs/ n masc
Triebkraft

imputació /im.pu.ta.siˈo/ /im.pu.tə.siˈo/ n fem
Beschuldigung

imputar /im.puˈta/ /im.puˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) imput imputa imputada imputades imputam imputant imputar imputara imputaran imputarem imputaren imputares imputareu imputaria imputarien imputaries imputarà imputaràs imputaré imputaríem imputaríeu imputassen imputasses imputassin imputassis imputat imputats imputau imputava imputaven imputaves impute imputem imputen imputes imputessen imputesses imputessin imputessis imputeu imputi imputin imputis imputo imputà imputàrem imputàreu imputàs imputàssem imputàsseu imputàssim imputàssiu imputàvem imputàveu imputés imputéssem imputésseu imputéssim imputéssiu imputí occ sept val v
anhängen
Atribuir alguna culpa, delicte o acció.

inauguració /i.naw.ɣu.ɾa.siˈo/ /i.nəw.ɣu.ɾə.siˈo/ n fem
Inauguration

incendi n masc
Feuer Brand

incert /inˈsɛrt/ adj masc
unsicher
Sense certesa, amb dubte sobre la decisió a prendre.
No conegut amb certesa.

incinerar /in.si.neˈɾa/ /in.si.neˈɾaɾ/ /in.si.nəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) inciner incinera incinerada incinerades incineram incinerant incinerar incinerara incineraran incinerarem incineraren incinerares incinerareu incineraria incinerarien incineraries incinerarà incineraràs incineraré incineraríem incineraríeu incinerassen incinerasses incinerassin incinerassis incinerat incinerats incinerau incinerava incineraven incineraves incinere incinerem incineren incineres incineressen incineresses incineressin incineressis incinereu incineri incinerin incineris incinero incinerà incineràrem incineràreu incineràs incineràssem incineràsseu incineràssim incineràssiu incineràvem incineràveu incinerés incineréssem incinerésseu incineréssim incineréssiu incinerí occ sept val v
einäschern

inclinar /iŋ.kɫiˈna/ /iŋ.kɫiˈnaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) inclina inclinada inclinades inclinam inclinant inclinar inclinara inclinaran inclinarem inclinaren inclinares inclinareu inclinaria inclinarien inclinaries inclinarà inclinaràs inclinaré inclinaríem inclinaríeu inclinassen inclinasses inclinassin inclinassis inclinat inclinats inclinau inclinava inclinaven inclinaves incline inclinem inclinen inclines inclinessen inclinesses inclinessin inclinessis inclineu inclini inclinin inclinis inclino inclinà inclinàrem inclinàreu inclinàs inclinàssem inclinàsseu inclinàssim inclinàssiu inclinàvem inclinàveu inclinés inclinéssem inclinésseu inclinéssim inclinéssiu incliní inclín occ sept val v
neigen
Tòrcer cap avall alguna cosa.

incloure /iŋˈkɫɔw.ɾe/ /iŋˈkɫɔw.ɾə/ bal incloc incloem incloent incloeu incloga incloguem incloguen incloguera inclogueren inclogueres inclogues incloguessen incloguesses incloguessin incloguessis inclogueu inclogui incloguin incloguis inclogué incloguérem incloguéreu inclogués incloguéssem incloguésseu incloguéssim incloguéssiu incloguí inclosa incloses inclosos inclou inclouen inclouran incloure inclourem incloureu inclouria inclourien inclouries inclourà inclouràs inclouré inclouríem inclouríeu inclous incloíem incloíeu incloïa incloïen incloïes inclòs occ val v
einschließen

inclusivament /iŋ.kɫuˌzi.vaˈment/ /iŋ.kɫuˌzi.vəˈmen/ /iŋ.kɫuˌzi.vəˈment/ /iŋ.kɫuˌzi.βaˈmen/ /iŋ.kɫuˌzi.βəˈmen/ adv
einschließlich

inclòs /iŋˈkɫɔs/ v
eingeschlossen

incomplir /iŋ.komˈpli/ /iŋ.komˈpliɾ/ /iŋ.kumˈpɫi/ bal incompleix incompleixen incompleixes incompleixi incompleixin incompleixis incompleixo incomplert incomplerta incomplertes incomplerts incomplesc incomplesqui incomplesquin incomplesquis incomplia incomplida incomplides incomplien incomplies incompliguem incompligueu incomplim incomplint incomplir incomplira incompliran incomplirem incompliren incomplires incomplireu incompliria incomplirien incompliries incomplirà incompliràs incompliré incompliríem incompliríeu incomplisc incomplisca incomplisquen incomplisques incomplissen incomplisses incomplissin incomplissis incomplit incomplits incompliu incomplix incomplixen incomplixes incomplixo incomplí incomplíem incomplíeu incomplírem incomplíreu incomplís incomplíssem incomplísseu incomplíssim incomplíssiu n-occ occ sept val v
erfüllen

incondicional /iŋ.kon.di.si.oˈnaɫ/ /iŋ.kun.di.si.uˈnaɫ/ adj
bedingungslos

inconstant /iŋ.konsˈtan/ /iŋ.konsˈtant/ /iŋ.kunsˈtan/ adj
unbeständing

increïble /iŋ.kɾeˈi.bɫe/ /iŋ.kɾeˈi.βɫe/ /iŋ.kɾeˈib.bɫe/ /iŋ.kɾəˈi.βɫə/ /iŋ.kɾəˈib.bɫə/ adj
unglaublich
Impossible de creure.
erstaunlich unglaublich
Extraordinari, sorprenent.

incunable /iŋ.kuˈna.bɫe/ /iŋ.kuˈna.βɫe/ /iŋ.kuˈna.βɫə/ /iŋ.kuˈnab.bɫe/ /iŋ.kuˈnab.bɫə/ n masc
Inkunabel

incòmode /iŋˈkɔ.mo.ðe/ /iŋˈkɔ.mu.ðə/ adj masc
unbequem
Que incomoda o que no té comoditat.

indecència /in.deˈsɛn.si.a/ /in.dəˈsɛn.si.ə/ n fem
Unanständigkeit

indemnitzar /in.dem.niˈd͡za/ /in.dem.niˈza/ /in.dem.niˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) indemnitz indemnitza indemnitzada indemnitzades indemnitzam indemnitzant indemnitzar indemnitzara indemnitzaran indemnitzarem indemnitzaren indemnitzares indemnitzareu indemnitzaria indemnitzarien indemnitzaries indemnitzarà indemnitzaràs indemnitzaré indemnitzaríem indemnitzaríeu indemnitzassen indemnitzasses indemnitzassin indemnitzassis indemnitzat indemnitzats indemnitzau indemnitzava indemnitzaven indemnitzaves indemnitze indemnitzem indemnitzen indemnitzes indemnitzessen indemnitzesses indemnitzessin indemnitzessis indemnitzeu indemnitzi indemnitzin indemnitzis indemnitzo indemnitzà indemnitzàrem indemnitzàreu indemnitzàs indemnitzàssem indemnitzàsseu indemnitzàssim indemnitzàssiu indemnitzàvem indemnitzàveu indemnitzés indemnitzéssem indemnitzésseu indemnitzéssim indemnitzéssiu indemnitzí occ sept val v
entschädigen

independentisme /in.de.pen.denˈtiz.me/ /in.də.pən.dənˈtiz.mə/ n masc
Unabhängigkeitsbewegung

independència /in.de.penˈdɛn.si.a/ n fem
Unabhängigkeit

indi n masc
Inder
Natural de l’Índia.
Indianer
Indígena d’Amèrica.
Indium
Element químic de nombre atòmic 49 i símbol In.

indiferent /in.di.feˈɾen/ /in.di.feˈɾent/ /in.di.fəˈɾen/ /in.di.fəˈɾent/ adj
gleichgültig

indiferència /in.di.feˈɾɛn.si.a/ /in.di.fəˈɾɛn.si.ə/ n fem
Gleichgültigkeit

indignació /in.diŋ.na.siˈo/ /in.diŋ.nə.siˈo/ /in.diɡ.na.siˈo/ n fem
Empörung Entrüstung

individu /in.diˈvi.ðu/ /in.diˈvi.ðu/ /in.diˈβi.ðu/ n masc
Individuum
Persona membre d'un grup social, comunitat.

indonesi /in.doˈnɛ.zi/ /in.duˈnɛ.zi/ indonèsia adj masc
Indonesisch
Originari, pertanyent o relatiu a Indonèsia.

indonesi /in.doˈnɛ.zi/ /in.duˈnɛ.zi/ n masc
Indonesisch
Natural d'Indonèsia.
(només singular) Llengua pròpia d'Indonèsia que pertany al grup malaiopolinesi i deriva del malai.

industrialitzar /in.dus.tɾi.a.liˈd͡za/ /in.dus.tɾi.a.liˈzaɾ/ /in.dus.tɾi.ə.lidˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) industrialitz industrialitza industrialitzada industrialitzades industrialitzam industrialitzant industrialitzar industrialitzara industrialitzaran industrialitzarem industrialitzaren industrialitzares industrialitzareu industrialitzaria industrialitzarien industrialitzaries industrialitzarà industrialitzaràs industrialitzaré industrialitzaríem industrialitzaríeu industrialitzassen industrialitzasses industrialitzassin industrialitzassis industrialitzat industrialitzats industrialitzau industrialitzava industrialitzaven industrialitzaves industrialitze industrialitzem industrialitzen industrialitzes industrialitzessen industrialitzesses industrialitzessin industrialitzessis industrialitzeu industrialitzi industrialitzin industrialitzis industrialitzo industrialitzà industrialitzàrem industrialitzàreu industrialitzàs industrialitzàssem industrialitzàsseu industrialitzàssim industrialitzàssiu industrialitzàvem industrialitzàveu industrialitzés industrialitzéssem industrialitzésseu industrialitzéssim industrialitzéssiu industrialitzí occ sept val v
industrialisieren

indígena /inˈdi.d͡ʒe.na/ /inˈdi.ʒe.na/ /inˈdi.ʒə.nə/ adj
indigen
Que és nascut a la pròpia terra.

indígena /inˈdi.d͡ʒe.na/ /inˈdi.ʒe.na/ /inˈdi.ʒə.nə/ n neut
Ureinwohner
Persona nascuda a la pròpia terra, en contraposició als vinguts de fora.

indústria /inˈdus.tɾi.a/ /inˈdus.tɾi.ə/ n fem
Industrie

infant /iɱˈfan/ /iɱˈfant/ n masc
Kind
Nen, persona que encara no ha assolit l'edat adulta, d'entre els 0 i els 13 anys de vida.

infanteria /iɱ.fan.teˈɾi.a/ /iɱ.fən.təˈɾi.ə/ n fem
Infanterie

infantil /iɱ.fanˈtiɫ/ /iɱ.fənˈtiɫ/ adj
kindisch
Relatiu o pertanyent a l'infant, al nen.

infecció /iɱ.fek.siˈo/ /iɱ.fək.siˈo/ n fem
Infektion

infecciós /iɱ.fek.siˈos/ /iɱ.fək.siˈos/ adj masc
infektiös

infeliç /iɱ.feˈɫis/ /iɱ.fəˈɫis/ adj
unglücklich
Que no és feliç.

inferior /iɱ.fe.ɾiˈoɾ/ /iɱ.fə.ɾiˈo/ /iɱ.fə.ɾiˈor/ adj
niedriger
Situat a la part més baixa d'un lloc.
untergeordnet
De menor rang.
minderwertig
De menor qualitat o quantitat.

infermer /iɱ.ferˈme/ /iɱ.feɾˈmeɾ/ n masc
Krankenpfleger

infern /iɱˈfɛrn/ n masc
Hölle
(normalment incomptable) En diverses religions primitives, lloc al subsol on feien vida els esperits dels morts.
(normalment incomptable) En el judaisme, el cristianisme i l'islam, lloc on passen penes i són castigats les ànimes dels difunts que en vida van pecar greument.

infinit /iɱ.fiˈnit/ infinita adj masc
unendlich

infinitiu n masc
Infinitiv

infinitud /iɱ.fi.niˈtut/ n fem
Unendlichkeit

infix /iɱˈfiks/ n masc
Infix

inflació /iɱ.fɫa.siˈo/ n fem
Inflation

inflamació /iɱ.fɫə.mə.siˈo/ n fem
Entzündung

inflar /iɱˈfɫa/ /iɱˈfɫaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) infl infla inflada inflades inflam inflant inflar inflara inflaran inflarem inflaren inflares inflareu inflaria inflarien inflaries inflarà inflaràs inflaré inflaríem inflaríeu inflassen inflasses inflassin inflassis inflat inflats inflau inflava inflaven inflaves infle inflem inflen infles inflessen inflesses inflessin inflessis infleu infli inflin inflis inflo inflà inflàrem inflàreu inflàs inflàssem inflàsseu inflàssim inflàssiu inflàvem inflàveu inflés infléssem inflésseu infléssim infléssiu inflí occ sept val v
aufblasen
Omplir de vent alguna cosa.
(per metonímia) Ensuperbir, exagerar.
(pronominal) Elevar-se alguna part del cos per ferida o cop, o per haver-hi acudit algun tumor.

influenciable /iɱ.fɫu.en.siˈa.bɫe/ /iɱ.fɫu.en.siˈa.βɫe/ /iɱ.fɫu.en.siˈab.bɫe/ /iɱ.fɫu.ən.siˈa.βɫə/ /iɱ.fɫu.ən.siˈab.bɫə/ adj
beeinflussbar

influenciador /iɱ.fɫu.en.si.aˈðo/ /iɱ.fɫu.en.si.aˈðoɾ/ /iɱ.fɫu.ən.si.əˈðo/ n masc
influencer

influenciar /iɱ.flu.en.siˈa/ /iɱ.flu.en.siˈaɾ/ /iɱ.flu.ən.siˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) influencia influenciada influenciades influenciam influenciant influenciar influenciara influenciaran influenciarem influenciaren influenciares influenciareu influenciaria influenciarien influenciaries influenciarà influenciaràs influenciaré influenciaríem influenciaríeu influenciassen influenciasses influenciassin influenciassis influenciat influenciats influenciau influenciava influenciaven influenciaves influencie influenciem influencien influencies influenciessen influenciesses influenciessin influenciessis influencieu influencii influencio influencià influenciàrem influenciàreu influenciàs influenciàssem influenciàsseu influenciàssim influenciàssiu influenciàvem influenciàveu influenciés influenciéssem influenciésseu influenciéssim influenciéssiu influencií influenciï influenciïn influenciïs occ sept val v
beeinflussen

influir /iɱ.fɫuˈi/ /iɱ.fɫuˈiɾ/ bal influeix influeixen influeixes influeixi influeixin influeixis influeixo influesc influesqui influesquin influesquis influint influir influiran influirem influireu influiria influirien influiries influirà influiràs influiré influiríem influiríeu influí influíem influíeu influírem influíreu influís influíssem influísseu influíssim influíssiu influïa influïda influïdes influïen influïes influïguem influïgueu influïm influïra influïren influïres influïsc influïsca influïsquen influïsques influïssen influïsses influïssin influïssis influït influïts influïu influïx influïxen influïxes influïxo n-occ occ sept val v
beeinflussen
Causar efectes de forma indirecta.

influència /iɱ.fɫuˈɛn.si.a/ n fem
Einfluss
Acció i efecte d'influir.

infondre /iɱˈfon.dɾe/ /iɱˈfon.dɾə/ bal infon infonc infondran infondre infondrem infondreu infondria infondrien infondries infondrà infondràs infondré infondríem infondríeu infonem infonen infonent infoneu infonga infonguem infonguen infonguera infongueren infongueres infongues infonguessen infonguesses infonguessin infonguessis infongueu infongui infonguin infonguis infongué infonguérem infonguéreu infongués infonguéssem infonguésseu infonguéssim infonguéssiu infonguí infonia infonien infonies infons infoníem infoníeu infosa infoses infosos infós occ val v
einimpfen

informació /iɱ.foɾ.ma.siˈo/ /iɱ.foɾ.mə.siˈo/ /iɱ.fur.mə.siˈo/ n fem
Information Auskunft
Acció i efecte d'informar o informar-se.
Information
(dret) Indagació jurídica i legal d'algun fet o delecte.

informar /iɱ.forˈma/ /iɱ.foɾˈma/ /iɱ.foɾˈmaɾ/ /iɱ.furˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) inform informa informada informades informam informant informar informara informaran informarem informaren informares informareu informaria informarien informaries informarà informaràs informaré informaríem informaríeu informassen informasses informassin informassis informat informats informau informava informaven informaves informe informem informen informes informessen informesses informessin informessis informeu informi informin informis informo informà informàrem informàreu informàs informàssem informàsseu informàssim informàssiu informàvem informàveu informés informéssem informésseu informéssim informéssiu informí occ sept val v
informieren benachrichtigen
Donar informes o notícies d'alguna cosa.
formen
(filosofia) Donar forma a la matèria.

informe /iɱˈfor.mə/ /iɱˈfoɾ.me/ n masc
Bericht
Notícia o instrucció que es dóna d'alguna cosa.

informàtica /iɱ.foɾˈma.ti.ka/ /iɱ.foɾˈma.ti.kə/ /iɱ.furˈma.ti.kə/ n fem
Informatik Computerwissenschaft
Conjunt de ciències, tècniques o activitats que permeten el tractament automatitzat d'informació amb ordinadors

infringir /iɱ.fɾinˈd͡ʒi/ /iɱ.fɾinˈd͡ʒiɾ/ /iɱ.fɾinˈʒi/ bal infringeix infringeixen infringeixes infringeixi infringeixin infringeixis infringeixo infringesc infringesqui infringesquin infringesquis infringia infringida infringides infringien infringies infringiguem infringigueu infringim infringint infringir infringira infringiran infringirem infringiren infringires infringireu infringiria infringirien infringiries infringirà infringiràs infringiré infringiríem infringiríeu infringisc infringisca infringisquen infringisques infringissen infringisses infringissin infringissis infringit infringits infringiu infringix infringixen infringixes infringixo infringí infringíem infringíeu infringírem infringíreu infringís infringíssem infringísseu infringíssim infringíssiu n-occ occ sept val v
verletzen verstoßen

infància /iɱˈfan.si.a/ /iɱˈfan.si.ə/ n fem
Kindheit

ingenu /iɲˈd͡ʒɛ.nu/ /iɲˈʒɛ.nu/ ingènua adj masc
unbedarft
Franc, sincer, candorós, veraç, honrat, senzill.

ingerència /iɲ.d͡ʒeˈɾɛn.si.a/ /iɲ.ʒəˈɾɛn.si.ə/ n fem
Einmischung

ingredient /iŋ.ɡɾe.ðiˈen/ /iŋ.ɡɾe.ðiˈent/ /iŋ.ɡɾə.ðiˈen/ /iŋ.ɡɾə.ðiˈent/ n masc
Ingredienz Zutat

ingrià /iŋ.ɡɾiˈa/ n masc
Ischorisch

inherent /i.neˈɾen/ /i.neˈɾent/ /i.nəˈɾen/ /i.nəˈɾent/ adj
inhärent

inhibició /i.ni.βi.siˈo/ n fem
Unterdrückung

inhibir /i.niˈbiɾ/ /i.niˈβi/ bal inhibeix inhibeixen inhibeixes inhibeixi inhibeixin inhibeixis inhibeixo inhibesc inhibesqui inhibesquin inhibesquis inhibia inhibida inhibides inhibien inhibies inhibiguem inhibigueu inhibim inhibint inhibir inhibira inhibiran inhibirem inhibiren inhibires inhibireu inhibiria inhibirien inhibiries inhibirà inhibiràs inhibiré inhibiríem inhibiríeu inhibisc inhibisca inhibisquen inhibisques inhibissen inhibisses inhibissin inhibissis inhibit inhibits inhibiu inhibix inhibixen inhibixes inhibixo inhibí inhibíem inhibíeu inhibírem inhibíreu inhibís inhibíssem inhibísseu inhibíssim inhibíssiu n-occ occ sept val v
hemmen

inhumà /in.uˈma/ adj
unmenschlich

injecció /iɲ.d͡ʒek.siˈo/ /iɲ.ʒək.siˈo/ n fem
Injektion

injectar /iɲ.d͡ʒekˈta/ /iɲ.d͡ʒekˈtaɾ/ /iɲ.ʒəkˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) inject injecta injectada injectades injectam injectant injectar injectara injectaran injectarem injectaren injectares injectareu injectaria injectarien injectaries injectarà injectaràs injectaré injectaríem injectaríeu injectassen injectasses injectassin injectassis injectat injectats injectau injectava injectaven injectaves injecte injectem injecten injectes injectessen injectesses injectessin injectessis injecteu injecti injectin injectis injecto injectà injectàrem injectàreu injectàs injectàssem injectàsseu injectàssim injectàssiu injectàvem injectàveu injectés injectéssem injectésseu injectéssim injectéssiu injectí occ sept val v
einspritzen injizieren

injúria /inˈd͡ʒu.ɾi.a/ /inˈʒu.ɾi.ə/ n fem
Schmähung
Delicte causat per paraules o actes contra l'honor o la reputació d'una persona.

innocent /in.noˈsen/ /in.noˈsent/ /in.noˈsent/ /in.nuˈsen/ /in.nuˈsent/ adj
rein unschuldig
Pur, sense malícia o falta.

innocència /in.noˈsɛn.si.a/ /in.noˈsɛn.si.ə/ /in.nuˈsen.si.ə/ /in.nuˈsɛn.si.ə/ n fem
Unschuld

innovació /in.no.va.siˈo/ /in.no.və.siˈo/ /in.no.βa.siˈo/ /in.nu.və.siˈo/ /in.nu.βə.siˈo/ n fem
Innovation

innovar /in.noˈva/ /in.noˈvaɾ/ /in.noˈβa/ /in.nuˈva/ /in.nuˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) innou innov innova innovada innovades innovam innovant innovar innovara innovaran innovarem innovaren innovares innovareu innovaria innovarien innovaries innovarà innovaràs innovaré innovaríem innovaríeu innovassen innovasses innovassin innovassis innovat innovats innovau innovava innovaven innovaves innove innovem innoven innoves innovessen innovesses innovessin innovessis innoveu innovi innovin innovis innovo innovà innovàrem innovàreu innovàs innovàssem innovàsseu innovàssim innovàssiu innovàvem innovàveu innovés innovéssem innovésseu innovéssim innovéssiu innoví occ sept val v
innovieren erneuern

inoblidable /i.no.bɫiˈða.bɫe/ /i.no.bɫiˈðab.bɫə/ /i.no.βɫiˈða.βɫe/ /i.no.βɫiˈðab.bɫe/ /i.nu.bɫiˈðab.bɫə/ /i.nu.βɫiˈða.βɫə/ /i.nu.βɫiˈðab.bɫə/ adj
unvergesslich

insecte /inˈsɛk.te/ /inˈsɛk.tə/ n masc
Insekt Kerbtier
Animal invertebrat molt petit, en comparació als mamífers. Pertany de la classe dels artròpodes i dins en la superclasse dels hexàpodes.
Wanze
(col·loquial) Animal invertebrat de petites dimensions.

inseparable /in.se.paˈɾa.bɫe/ /in.se.paˈɾa.βɫe/ /in.se.paˈɾab.bɫe/ /in.sə.pəˈɾa.βɫə/ /in.sə.pəˈɾab.bɫə/ adj
untrennbar unzertrennlich
Que no es pot separar una cosa de l’altra.
unzertrennlich
Que manté, una persona, una relació molt estreta i pròxima a una altra.

insistir /in.sisˈti/ /in.sisˈtiɾ/ bal insisteix insisteixen insisteixes insisteixi insisteixin insisteixis insisteixo insistesc insistesqui insistesquin insistesquis insistia insistida insistides insistien insisties insistiguem insistigueu insistim insistint insistir insistira insistiran insistirem insistiren insistires insistireu insistiria insistirien insistiries insistirà insistiràs insistiré insistiríem insistiríeu insistisc insistisca insistisquen insistisques insistissen insistisses insistissin insistissis insistit insistits insistiu insistix insistixen insistixes insistixo insistí insistíem insistíeu insistírem insistíreu insistís insistíssem insistísseu insistíssim insistíssiu n-occ occ sept val v
bestehen insistieren

inspeccionar /ins.pek.si.oˈna/ /ins.pek.si.oˈnaɾ/ /ins.pək.si.uˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) inspeccion inspecciona inspeccionada inspeccionades inspeccionam inspeccionant inspeccionar inspeccionara inspeccionaran inspeccionarem inspeccionaren inspeccionares inspeccionareu inspeccionaria inspeccionarien inspeccionaries inspeccionarà inspeccionaràs inspeccionaré inspeccionaríem inspeccionaríeu inspeccionassen inspeccionasses inspeccionassin inspeccionassis inspeccionat inspeccionats inspeccionau inspeccionava inspeccionaven inspeccionaves inspeccione inspeccionem inspeccionen inspecciones inspeccionessen inspeccionesses inspeccionessin inspeccionessis inspeccioneu inspeccioni inspeccionin inspeccionis inspecciono inspeccionà inspeccionàrem inspeccionàreu inspeccionàs inspeccionàssem inspeccionàsseu inspeccionàssim inspeccionàssiu inspeccionàvem inspeccionàveu inspeccionés inspeccionéssem inspeccionésseu inspeccionéssim inspeccionéssiu inspeccioní occ sept val v
inspizieren

inspiració /ins.pi.ɾa.siˈo/ /ins.pi.ɾə.siˈo/ n fem
Eingebung
Acció i efecte d'inspirar.
Inspiration
Desfermament de la creativitat, la idea original d'una obra d'art o el detonant que fa que quelcom es torni estètic.

inspirar /ins.piˈɾa/ /ins.piˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) inspir inspira inspirada inspirades inspiram inspirant inspirar inspirara inspiraran inspirarem inspiraren inspirares inspirareu inspiraria inspirarien inspiraries inspirarà inspiraràs inspiraré inspiraríem inspiraríeu inspirassen inspirasses inspirassin inspirassis inspirat inspirats inspirau inspirava inspiraven inspiraves inspire inspirem inspiren inspires inspiressen inspiresses inspiressin inspiressis inspireu inspiri inspirin inspiris inspiro inspirà inspiràrem inspiràreu inspiràs inspiràssem inspiràsseu inspiràssim inspiràssiu inspiràvem inspiràveu inspirés inspiréssem inspirésseu inspiréssim inspiréssiu inspirí occ sept val v
beatmen
Atreure l'aire exterior al pulmó per la dilatació del pit.
inspirieren
Infondre en altre alguna cosa com ànim, valor.
eingeben
Il·luminar, moure Déu interiorment a algú.

instal·lar /ins.talˈlaɾ/ /ins.taɫˈɫa/ /ins.təɫˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) instal instal·la instal·lada instal·lades instal·lam instal·lant instal·lar instal·lara instal·laran instal·larem instal·laren instal·lares instal·lareu instal·laria instal·larien instal·laries instal·larà instal·laràs instal·laré instal·laríem instal·laríeu instal·lassen instal·lasses instal·lassin instal·lassis instal·lat instal·lats instal·lau instal·lava instal·laven instal·laves instal·le instal·lem instal·len instal·les instal·lessen instal·lesses instal·lessin instal·lessis instal·leu instal·li instal·lin instal·lis instal·lo instal·là instal·làrem instal·làreu instal·làs instal·làssem instal·làsseu instal·làssim instal·làssiu instal·làvem instal·làveu instal·lés instal·léssem instal·lésseu instal·léssim instal·léssiu instal·lí occ sept val v
installieren
Muntar alguna cosa en un lloc determinat.

instint /insˈtin/ /insˈtint/ n masc
Instinkt

institució /ins.ti.tu.siˈo/ n fem
Institution

instrucció /ins.tɾuk.siˈo/ n fem
Unterricht Assemblerbefehl

instrument /ins.truˈmen/ /ins.truˈment/ /ins.truˈment/ n masc
Werkzeug Instrument
Objecte fabricat que serveix d'eina per a fer una cosa.
Instrument Werkzeug
Cadascun dels objectes destinats a produir música.

instrument aeròfon n masc
Blasinstrument

instrument cordòfon n masc
Saiteninstrument

instrument cordòfon pinçat n masc
Zupfinstrument

instrument de música n masc
Musikinstrument

instrument de vent de fusta n masc
Holzblasinstrument

instrument de vent de metall n masc
Blechblasinstrument

instrument membranòfon n masc
Membranophon

insuficient /in.su.fi.siˈen/ /in.su.fi.siˈent/ adj
unzureichend

insulina /in.suˈɫi.na/ /in.suˈɫi.nə/ n fem
Insulin

insult /inˈsuɫ/ /inˈsuɫt/ n masc
Beleidigung

insultar /in.suɫˈta/ /in.suɫˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) insult insulta insultada insultades insultam insultant insultar insultara insultaran insultarem insultaren insultares insultareu insultaria insultarien insultaries insultarà insultaràs insultaré insultaríem insultaríeu insultassen insultasses insultassin insultassis insultat insultats insultau insultava insultaven insultaves insulte insultem insulten insultes insultessen insultesses insultessin insultessis insulteu insulti insultin insultis insulto insultà insultàrem insultàreu insultàs insultàssem insultàsseu insultàssim insultàssiu insultàvem insultàveu insultés insultéssem insultésseu insultéssim insultéssiu insultí occ sept val v
beleidigen

insurgir-se /in.surˈʒir.sə/ /in.suɾ.ʒiɾˈsə/ /in.suɾˈd͡ʒiɾ.se/ bal insurgeix insurgeixen insurgeixes insurgeixi insurgeixin insurgeixis insurgeixo insurgesc insurgesqui insurgesquin insurgesquis insurgia insurgida insurgides insurgien insurgies insurgiguem insurgigueu insurgim insurgint insurgir insurgira insurgiran insurgirem insurgiren insurgires insurgireu insurgiria insurgirien insurgiries insurgirà insurgiràs insurgiré insurgiríem insurgiríeu insurgisc insurgisca insurgisquen insurgisques insurgissen insurgisses insurgissin insurgissis insurgit insurgits insurgiu insurgix insurgixen insurgixes insurgixo insurgí insurgíem insurgíeu insurgírem insurgíreu insurgís insurgíssem insurgísseu insurgíssim insurgíssiu n-occ occ sept val v
sich erheben

intel·ligent /in.te.ɫiˈd͡ʒen/ /in.te.ɫiˈʒen/ /in.teɫ.ɫiˈd͡ʒent/ /in.teɫ.ɫiˈʒen/ /in.tə.ɫiˈʒen/ /in.təɫ.ɫiˈʒen/ /in.təɫ.ɫiˈʒent/ adj
intelligent klug

intel·ligible /in.te.ɫiˈd͡ʒi.βɫe/ /in.te.ɫiˈʒi.βɫe/ /in.teɫ.ɫiˈd͡ʒi.bɫe/ /in.teɫ.ɫiˈʒib.bɫe/ /in.tə.ɫiˈʒi.βɫə/ /in.təɫ.ɫiˈʒib.bɫə/ adj
verständlich

intel·ligència /in.te.ɫiˈd͡ʒɛn.si.a/ /in.te.ɫiˈʒɛn.si.a/ /in.teɫ.ɫiˈd͡ʒɛn.si.a/ /in.teɫ.ɫiˈʒɛn.si.a/ /in.təɫ.ɫiˈʒɛn.si.ə/ n fem
Intelligenz
(no comptable) Capacitat d'entendre o aprendre; habilitat per resoldre problemes; saviesa, coeficient intel·lectual.

intel·ligència artificial n fem
künstliche Intelligenz artifizielle Intelligenz

intel·ligència emocional n fem
emotionale Intelligenz

intenció /in.ten.siˈo/ /in.tən.siˈo/ n fem
Absicht Plan

intens /inˈtens/ /inˈtɛns/ adj masc
intensiv

intensitat /in.ten.siˈtat/ /in.tən.siˈtat/ n fem
Intensität

intent /inˈten/ /inˈtent/ n masc
Versuch
Acció i efecte d'intentar.

intentar /in.tenˈta/ /in.tenˈtaɾ/ /in.tənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) intent intenta intentada intentades intentam intentant intentar intentara intentaran intentarem intentaren intentares intentareu intentaria intentarien intentaries intentarà intentaràs intentaré intentaríem intentaríeu intentassen intentasses intentassin intentassis intentat intentats intentau intentava intentaven intentaves intente intentem intenten intentes intentessen intentesses intentessin intentessis intenteu intenti intentin intentis intento intentà intentàrem intentàreu intentàs intentàssem intentàsseu intentàssim intentàssiu intentàvem intentàveu intentés intentéssem intentésseu intentéssim intentéssiu intentí occ sept val v
versuchen
Tenir l'ànim de fer alguna cosa.

interacció /in.te.ɾak.siˈo/ /in.tə.ɾək.siˈo/ n fem
Interaktion

intercanvi /in.terˈkam.bi/ /in.teɾˈkam.bi/ /in.teɾˈkaɱ.vi/ /in.təɾˈkaɱ.vi/ n masc
Austausch Tausch

interessant /in.te.ɾeˈsan/ /in.te.ɾeˈsant/ /in.tə.ɾəˈsan/ /in.tə.ɾəˈsant/ adj
interessant
Que interessa.

interessar /in.te.ɾeˈsa/ /in.te.ɾeˈsaɾ/ /in.tə.ɾəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) interessa interessada interessades interessam interessant interessar interessara interessaran interessarem interessaren interessares interessareu interessaria interessarien interessaries interessarà interessaràs interessaré interessaríem interessaríeu interessassen interessasses interessassin interessassis interessat interessats interessau interessava interessaven interessaves interesse interessem interessen interesses interessessen interessesses interessessin interessessis interesseu interessi interessin interessis interesso interessà interessàrem interessàreu interessàs interessàssem interessàsseu interessàssim interessàssiu interessàvem interessàveu interessés interesséssem interessésseu interesséssim interesséssiu interessí interés occ sept val v
interessieren
Convenir, ser útil, suscitar interès.

interfix /in.teɾˈfiks/ /in.tərˈfiks/ n masc
Interfix

interfície de programació d'aplicacions n fem
Programmierschnittstelle

interfície gràfica d'usuari /in.teɾˌfi.si.e n fem
grafische Benutzeroberfläche

interioritzar /in.te.ɾi.o.ɾiˈd͡za/ /in.te.ɾi.o.ɾiˈza/ /in.te.ɾi.o.ɾiˈzaɾ/ /in.tə.ɾi.o.ɾiˈd͡za/ /in.tə.ɾi.u.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) interioritz interioritza interioritzada interioritzades interioritzam interioritzant interioritzar interioritzara interioritzaran interioritzarem interioritzaren interioritzares interioritzareu interioritzaria interioritzarien interioritzaries interioritzarà interioritzaràs interioritzaré interioritzaríem interioritzaríeu interioritzassen interioritzasses interioritzassin interioritzassis interioritzat interioritzats interioritzau interioritzava interioritzaven interioritzaves interioritze interioritzem interioritzen interioritzes interioritzessen interioritzesses interioritzessin interioritzessis interioritzeu interioritzi interioritzin interioritzis interioritzo interioritzà interioritzàrem interioritzàreu interioritzàs interioritzàssem interioritzàsseu interioritzàssim interioritzàssiu interioritzàvem interioritzàveu interioritzés interioritzéssem interioritzésseu interioritzéssim interioritzéssiu interioritzí occ sept val v
verinnerlichen internalisieren

interjecció /in.teɾ.d͡ʒek.siˈo/ /in.tər.ʒək.siˈo/ n fem
Interjektion

interlingua /in.teɾˈɫiŋ.ɡwa/ /in.tərˈɫiŋ.ɡwə/ n masc
Interlingua

interminable /in.ter.miˈnab.bɫe/ /in.teɾ.miˈna.bɫe/ /in.teɾ.miˈna.βɫe/ /in.tər.miˈna.βɫə/ /in.tər.miˈnab.bɫə/ /in.təɾ.miˈnab.bɫə/ adj
unendlich
Inacabable. Que no es termina o no té fi; etern.

intermitent /in.ter.miˈten/ /in.teɾ.miˈten/ /in.teɾ.miˈtent/ /in.tər.miˈten/ /in.təɾ.miˈtent/ n masc
Blinker
Llum intermitent, especialment d'un vehicle.

internacionalitzar /in.ter.na.si.o.na.ɫiˈd͡za/ /in.teɾ.na.si.o.na.ɫiˈza/ /in.teɾ.na.si.o.na.ɫiˈzaɾ/ /in.tər.nə.si.u.nə.ɫiˈd͡za/ /in.təɾ.nə.si.o.nə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) internacionalitz internacionalitza internacionalitzada internacionalitzades internacionalitzam internacionalitzant internacionalitzar internacionalitzara internacionalitzaran internacionalitzarem internacionalitzaren internacionalitzares internacionalitzareu internacionalitzaria internacionalitzarien internacionalitzaries internacionalitzarà internacionalitzaràs internacionalitzaré internacionalitzaríem internacionalitzaríeu internacionalitzassen internacionalitzasses internacionalitzassin internacionalitzassis internacionalitzat internacionalitzats internacionalitzau internacionalitzava internacionalitzaven internacionalitzaves internacionalitze internacionalitzem internacionalitzen internacionalitzes internacionalitzessen internacionalitzesses internacionalitzessin internacionalitzessis internacionalitzeu internacionalitzi internacionalitzin internacionalitzis internacionalitzo internacionalitzà internacionalitzàrem internacionalitzàreu internacionalitzàs internacionalitzàssem internacionalitzàsseu internacionalitzàssim internacionalitzàssiu internacionalitzàvem internacionalitzàveu internacionalitzés internacionalitzéssem internacionalitzésseu internacionalitzéssim internacionalitzéssiu internacionalitzí occ sept val v
internationalisieren

interpel·lació /in.teɾ.pe.ɫa.siˈo/ /in.teɾ.peɫ.ɫa.siˈo/ /in.tər.pə.ɫə.siˈo/ /in.tər.pəɫ.ɫə.siˈo/ /in.təɾ.pəɫ.ɫə.siˈo/ n fem
Interpellation

interpolació n fem
Interpolation

interpolació bicúbica n fem
bikubische Interpolation

interpolació bilineal n fem
bilineare Interpolation

interpolació cúbica n fem
kubische Interpolation

interpolació lineal n fem
lineare Interpolation

interpolar /in.ter.poˈɫa/ /in.teɾ.poˈɫa/ /in.teɾ.poˈɫaɾ/ /in.tər.puˈɫa/ /in.təɾ.poˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) interpol interpola interpolada interpolades interpolam interpolant interpolar interpolara interpolaran interpolarem interpolaren interpolares interpolareu interpolaria interpolarien interpolaries interpolarà interpolaràs interpolaré interpolaríem interpolaríeu interpolassen interpolasses interpolassin interpolassis interpolat interpolats interpolau interpolava interpolaven interpolaves interpole interpolem interpolen interpoles interpolessen interpolesses interpolessin interpolessis interpoleu interpoli interpolin interpolis interpolo interpolà interpolàrem interpolàreu interpolàs interpolàssem interpolàsseu interpolàssim interpolàssiu interpolàvem interpolàveu interpolés interpoléssem interpolésseu interpoléssim interpoléssiu interpolí occ sept val v
interpolieren
Interposar una cosa entre altres que són ordenades.

interpretació /in.teɾ.pɾe.ta.siˈo/ /in.tər.pɾə.tə.siˈo/ n fem
Interpretation Deutung

interpretar /in.ter.pɾeˈta/ /in.teɾ.pɾeˈta/ /in.teɾ.pɾeˈtaɾ/ /in.tər.pɾəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) interpret interpreta interpretada interpretades interpretam interpretant interpretar interpretara interpretaran interpretarem interpretaren interpretares interpretareu interpretaria interpretarien interpretaries interpretarà interpretaràs interpretaré interpretaríem interpretaríeu interpretassen interpretasses interpretassin interpretassis interpretat interpretats interpretau interpretava interpretaven interpretaves interprete interpretem interpreten interpretes interpretessen interpretesses interpretessin interpretessis interpreteu interpreti interpretin interpretis interpreto interpretà interpretàrem interpretàreu interpretàs interpretàssem interpretàsseu interpretàssim interpretàssiu interpretàvem interpretàveu interpretés interpretéssem interpretésseu interpretéssim interpretéssiu interpretí occ sept val v
interpretieren dolmetschen
Explicar o declarar el sentit d'alguna cosa.
Entendre o prendre en bona o mala part alguna acció o paraula.

interrogar /in.te.roˈɣa/ /in.te.roˈɣaɾ/ /in.tə.roˈɣa/ /in.tə.ruˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) interrog interroga interrogada interrogades interrogam interrogant interrogar interrogara interrogaran interrogarem interrogaren interrogares interrogareu interrogaria interrogarien interrogaries interrogarà interrogaràs interrogaré interrogaríem interrogaríeu interrogassen interrogasses interrogassin interrogassis interrogat interrogats interrogau interrogava interrogaven interrogaves interrogo interrogue interroguem interroguen interrogues interroguessen interroguesses interroguessin interroguessis interrogueu interrogui interroguin interroguis interrogués interroguéssem interroguésseu interroguéssim interroguéssiu interroguí interrogà interrogàrem interrogàreu interrogàs interrogàssem interrogàsseu interrogàssim interrogàssiu interrogàvem interrogàveu occ sept val v
verhören
Preguntar formalment, amb una sèrie de preguntes.

interrompre /in.teˈrom.pɾe/ /in.təˈrom.pɾə/ bal interromp interrompa interrompem interrompen interrompent interrompera interromperen interromperes interrompes interrompessen interrompesses interrompessin interrompessis interrompeu interrompi interrompia interrompien interrompies interrompin interrompis interrompo interrompran interrompre interromprem interrompreu interrompria interromprien interrompries interromprà interrompràs interrompré interrompríem interrompríeu interromps interrompuda interrompudes interromput interromputs interrompé interrompérem interrompéreu interrompés interrompéssem interrompésseu interrompéssim interrompéssiu interrompí interrompíem interrompíeu occ sept val v
abbrechen unterbrechen

intersexual /in.teɾ.sek.suˈaɫ/ /in.tər.sək.suˈaɫ/ adj
zwischengeschlechtlich intersexuell

intersexualitat /in.teɾ.sek.su.a.ɫiˈtat/ /in.tər.sək.su.ə.ɫiˈtat/ n fem
Intersexualität

intervencionista /in.ter.βen.si.oˈnis.ta/ /in.ter.βen.si.oˈnis.te/ /in.teɾ.ven.si.oˈnis.ta/ /in.teɾ.ven.si.oˈnis.te/ /in.teɾ.βen.si.oˈnis.ta/ /in.teɾ.βen.si.oˈnis.te/ /in.tər.bən.si.uˈnis.tə/ /in.tər.vən.si.uˈnis.tə/ /in.təɾ.vən.si.oˈnis.tə/ adj
interventionistisch

intervenció /in.teɾ.ben.siˈo/ /in.teɾ.ven.siˈo/ /in.tər.bən.siˈo/ /in.təɾ.vən.siˈo/ n fem
Intervention Eingriff

interès /in.teˈɾes/ /in.təˈɾes/ /in.təˈɾɛs/ n masc
Zins Interesse
Sentiment que alguna cosa desvetlla en nosaltres, el qual ens mou a prestar-li una atenció especial, a ésser-hi favorables o desfavorables.
Zinsen Interesse
Guany que dona a algú un capital que ha prestat o que li deuen.

intestinal /in.tes.tiˈnaɫ/ /in.təs.tiˈnaɫ/ adj
intestinal

intimidació /in.ti.mi.ða.siˈo/ /in.ti.mi.ðə.siˈo/ n fem
Einschüchterung

intimidar /in.ti.miˈða/ /in.ti.miˈðaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) intimid intimida intimidada intimidades intimidam intimidant intimidar intimidara intimidaran intimidarem intimidaren intimidares intimidareu intimidaria intimidarien intimidaries intimidarà intimidaràs intimidaré intimidaríem intimidaríeu intimidassen intimidasses intimidassin intimidassis intimidat intimidats intimidau intimidava intimidaven intimidaves intimide intimidem intimiden intimides intimidessen intimidesses intimidessin intimidessis intimideu intimidi intimidin intimidis intimido intimidà intimidàrem intimidàreu intimidàs intimidàssem intimidàsseu intimidàssim intimidàssiu intimidàvem intimidàveu intimidés intimidéssem intimidésseu intimidéssim intimidéssiu intimidí occ sept val v
einschüchtern

intracomunitari /in.tɾa.ko.mu.niˈta.ɾi/ /in.tɾə.ko.mu.niˈta.ɾi/ /in.tɾə.ku.mu.niˈta.ɾi/ adj masc
innergemeinschaftlich

intransitiu /in.tɾan.ziˈtiw/ /in.tɾən.ziˈtiw/ adj masc
intransitiv
Que no passa d'un a un altre, contrari a transitiu.
(gramàtica) Dit d'un verb, que no accepta complement directe.

intriga /inˈtɾi.ɣa/ /inˈtɾi.ɣə/ n fem
Intrige

intrigar /in.tɾiˈɣa/ /in.tɾiˈɣaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) intrig intriga intrigada intrigades intrigam intrigant intrigar intrigara intrigaran intrigarem intrigaren intrigares intrigareu intrigaria intrigarien intrigaries intrigarà intrigaràs intrigaré intrigaríem intrigaríeu intrigassen intrigasses intrigassin intrigassis intrigat intrigats intrigau intrigava intrigaven intrigaves intrigo intrigue intriguem intriguen intrigues intriguessen intriguesses intriguessin intriguessis intrigueu intrigui intriguin intriguis intrigués intriguéssem intriguésseu intriguéssim intriguéssiu intriguí intrigà intrigàrem intrigàreu intrigàs intrigàssem intrigàsseu intrigàssim intrigàssiu intrigàvem intrigàveu occ sept val v
intrigieren

introducció /in.tɾo.ðuk.siˈo/ /in.tɾu.ðuk.siˈo/ n fem
Einführung
(literatura) Secció inicial el propòsit principal de la qual és contextualitzar el text font o ressenyat que està exposat a continuació, en general en forma de cos o desenvolupament del tema, i posteriorment com a conclusions.

introduir /in.tɾo.ðuˈi/ /in.tɾo.ðuˈiɾ/ /in.tɾu.ðuˈi/ bal introdueix introdueixen introdueixes introdueixi introdueixin introdueixis introdueixo introduesc introduesqui introduesquin introduesquis introduint introduir introduiran introduirem introduireu introduiria introduirien introduiries introduirà introduiràs introduiré introduiríem introduiríeu introduí introduíem introduíeu introduírem introduíreu introduís introduíssem introduísseu introduíssim introduíssiu introduïa introduïda introduïdes introduïen introduïes introduïguem introduïgueu introduïm introduïra introduïren introduïres introduïsc introduïsca introduïsquen introduïsques introduïssen introduïsses introduïssin introduïssis introduït introduïts introduïu introduïx introduïxen introduïxes introduïxo n-occ occ sept val v
einführen
Instruir, iniciar en la instrucció.

intubar /in.tuˈbaɾ/ /in.tuˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) intub intuba intubada intubades intubam intubant intubar intubara intubaran intubarem intubaren intubares intubareu intubaria intubarien intubaries intubarà intubaràs intubaré intubaríem intubaríeu intubassen intubasses intubassin intubassis intubat intubats intubau intubava intubaven intubaves intube intubem intuben intubes intubessen intubesses intubessin intubessis intubeu intubi intubin intubis intubo intubà intubàrem intubàreu intubàs intubàssem intubàsseu intubàssim intubàssiu intubàvem intubàveu intubés intubéssem intubésseu intubéssim intubéssiu intubí occ sept val v
intubieren

intuïció n fem
Intuition

intèrpret /inˈtɛɾ.pɾet/ /inˈtɛɾ.pɾət/ n neut
Dolmetscher
El qui interpreta el que algú ha dit i ho transmet en un altre idioma.
(teatre) El qui expressa el que hi ha escrit, respecte a un personatge, en una obra teatral.
(música) El qui interpreta el que hi ha escrit en una partitura musical, respecte d'un instrument.

inundació /i.nun.da.siˈo/ n fem
Flut Überschwemmung Hochwasser

inusual /i.nu.zuˈaɫ/ adj
ungebräuchlich

invasió n fem
Invasion
(voleibol, bàdminton) Acció de traspassar els límits del camp propi amb qualsevol part del cos o bé amb la raqueta.

invenció /im.ben.siˈo/ /im.bən.siˈo/ /iɱ.ven.siˈo/ /iɱ.vən.siˈo/ n fem
Erfindung

inventar /im.benˈta/ /im.bənˈta/ /iɱ.venˈtaɾ/ /iɱ.vənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) invent inventa inventada inventades inventam inventant inventar inventara inventaran inventarem inventaren inventares inventareu inventaria inventarien inventaries inventarà inventaràs inventaré inventaríem inventaríeu inventassen inventasses inventassin inventassis inventat inventats inventau inventava inventaven inventaves invente inventem inventen inventes inventessen inventesses inventessin inventessis inventeu inventi inventin inventis invento inventà inventàrem inventàreu inventàs inventàssem inventàsseu inventàssim inventàssiu inventàvem inventàveu inventés inventéssem inventésseu inventéssim inventéssiu inventí occ sept val v
erfinden
Crear una cosa del no res.

inventor /im.benˈto/ /im.benˈtoɾ/ /im.bənˈto/ /iɱ.venˈtoɾ/ /iɱ.vənˈto/ adj masc
Erfinder
Que inventa, que fa invencions.

inventor /im.benˈto/ /im.benˈtoɾ/ /im.bənˈto/ /iɱ.venˈtoɾ/ /iɱ.vənˈto/ n masc
Erfinder
Persona que fa invencions.

inversió /im.ber.siˈo/ /im.beɾ.siˈo/ /im.bər.siˈo/ /iɱ.veɾ.siˈo/ /iɱ.vəɾ.siˈo/ n fem
Investition
Acció de destinar uns diners a un negoci o en una despesa que més endavant portarà profit.

invertir /im.berˈti/ /im.beɾˈti/ /im.bərˈti/ /iɱ.veɾˈtiɾ/ /iɱ.vəɾˈti/ bal inverteix inverteixen inverteixes inverteixi inverteixin inverteixis inverteixo invertesc invertesqui invertesquin invertesquis invertia invertida invertides invertien inverties invertiguem invertigueu invertim invertint invertir invertira invertiran invertirem invertiren invertires invertireu invertiria invertirien invertiries invertirà invertiràs invertiré invertiríem invertiríeu invertisc invertisca invertisquen invertisques invertissen invertisses invertissin invertissis invertit invertits invertiu invertix invertixen invertixes invertixo invertí invertíem invertíeu invertírem invertíreu invertís invertíssem invertísseu invertíssim invertíssiu n-occ occ sept val v
invertieren
Alterar, trastornar les coses o el seu ordre.
investieren
(economia) Esmerçar, emprar els cabals.

investigació /im.bes.ti.ɣa.siˈo/ /iɱ.ves.ti.ɣa.siˈo/ /iɱ.vəs.ti.ɣə.siˈo/ n fem
Untersuchung
Procés de cercar el coneixement d’alguna cosa examinant dades o proves.

investigar /im.bes.tiˈɣa/ /im.bes.tiˈɣaɾ/ /im.bəs.tiˈɣa/ /iɱ.ves.tiˈɣaɾ/ /iɱ.vəs.tiˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) investig investiga investigada investigades investigam investigant investigar investigara investigaran investigarem investigaren investigares investigareu investigaria investigarien investigaries investigarà investigaràs investigaré investigaríem investigaríeu investigassen investigasses investigassin investigassis investigat investigats investigau investigava investigaven investigaves investigo investigue investiguem investiguen investigues investiguessen investiguesses investiguessin investiguessis investigueu investigui investiguin investiguis investigués investiguéssem investiguésseu investiguéssim investiguéssiu investiguí investigà investigàrem investigàreu investigàs investigàssem investigàsseu investigàssim investigàssiu investigàvem investigàveu occ sept val v
untersuchen

invisible /im.biˈzi.βɫe/ /im.biˈzi.βɫə/ /im.biˈzib.bɫe/ /im.biˈzib.bɫə/ /iɱ.viˈzi.bɫe/ /iɱ.viˈzib.bɫə/ adj
unsichtbar

invitació /im.bi.ta.siˈo/ /im.bi.tə.siˈo/ /iɱ.vi.ta.siˈo/ /iɱ.vi.tə.siˈo/ n fem
Einladung

invocar /im.boˈka/ /im.buˈka/ /iɱ.voˈka/ /iɱ.voˈkaɾ/ /iɱ.vuˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) invoc invoca invocada invocades invocam invocant invocar invocara invocaran invocarem invocaren invocares invocareu invocaria invocarien invocaries invocarà invocaràs invocaré invocaríem invocaríeu invocassen invocasses invocassin invocassis invocat invocats invocau invocava invocaven invocaves invoco invocà invocàrem invocàreu invocàs invocàssem invocàsseu invocàssim invocàssiu invocàvem invocàveu invoque invoquem invoquen invoques invoquessen invoquesses invoquessin invoquessis invoqueu invoqui invoquin invoquis invoqués invoquéssem invoquésseu invoquéssim invoquéssiu invoquí occ sept val v
anrufen

invulnerable /im.buɫ.neˈɾa.βɫe/ /im.buɫ.neˈɾab.bɫe/ /im.buɫ.nəˈɾa.βɫə/ /im.buɫ.nəˈɾab.bɫə/ /iɱ.vuɫ.neˈɾa.bɫe/ /iɱ.vuɫ.nəˈɾab.bɫə/ adj
unverwundbar

inútil /iˈnu.tiɫ/ adj
nutzlos
Que no és útil, que no serveix per a un propòsit donat.

iode /ˈjɔ.ðə/ n masc
Iod Jod

iogurt /joˈɣuɾt/ /juˈɣurt/ n masc
Joghurt Jogurt

ira /ˈi.ɾa/ n fem
Zorn

iridi n masc
Iridium

iris /ˈi.ɾis/ n masc
Iris
(anatomia) Membrana contràctil de l'ull que conté la pupil·la, que pot ser de diferents colors.

ironia /i.ɾoˈni.a/ /i.ɾoˈni.ə/ /i.ɾuˈni.ə/ n fem
Ironie

irrompre /iˈrom.pɾe/ /iˈrom.pɾə/ bal irromp irrompa irrompem irrompen irrompent irrompera irromperen irromperes irrompes irrompessen irrompesses irrompessin irrompessis irrompeu irrompi irrompia irrompien irrompies irrompin irrompis irrompo irrompran irrompre irromprem irrompreu irrompria irromprien irrompries irromprà irrompràs irrompré irrompríem irrompríeu irromps irrompuda irrompudes irromput irromputs irrompé irrompérem irrompéreu irrompés irrompéssem irrompésseu irrompéssim irrompéssiu irrompí irrompíem irrompíeu occ sept val v
platzen

islam /izˈɫam/ n masc
Islam

islamofòbia /iz.ɫa.moˈfɔ.bi.a/ /iz.ɫə.moˈfɔ.bi.ə/ /iz.ɫə.muˈfɔ.bi.ə/ /iz.ɫə.muˈfɔ.βi.ə/ n fem
Islamophobie

islandès /iz.ɫənˈdəs/ /iz.ɫənˈdɛs/ n masc
Isländisch
Habitant d'Islàndia.
(masculí singular) Llengua escandinava occidental parlada a Islàndia.

isquèmia /isˈkɛ.mi.a/ /isˈkɛ.mi.ə/ n fem
Ischämie

israelianopalestí /iz.ra.e.ɫiˌa.no.pa.ɫesˈti/ /iz.rə.e.ɫiˌa.no.pə.ɫəsˈti/ /iz.rə.e.ɫiˌa.nu.pə.ɫəsˈti/ adj masc
Israelisch-Palästinensischer

istme /ˈiz.me/ /ˈiz.mə/ n masc
Isthmus Landenge

isòtop n masc
Isotop

italià /i.tə.ɫiˈa/ adj masc
italienisch Italienisch
Relatiu a Itàlia, la cultura, la gent o la llengua.

italià /i.tə.ɫiˈa/ n masc
italienisch Italienisch
Habitant d'Itàlia.
(només singular) Llengua romànica parlada a Itàlia i part de Suïssa principalment on és oficial.

iterbi n masc
Ytterbium

itri n masc
Yttrium

iuan /juˈan/ n masc
Yuan

ió /iˈo/ n masc
Ion

ja /ˈd͡ʒa/ /ˈja/ adv
bereits schon
Des d’abans, en un moment anterior.

jade /ˈd͡ʒa.ðe/ /ˈʒa.ðə/ n masc
Jade

jaguar /ʒəˈɣwar/ n masc
Jaguar

japonès /d͡ʒa.poˈnes/ /ʒə.poˈnəs/ /ʒə.puˈnɛs/ adj masc
japanisch Japanisch
Relatiu o pertanyent al Japó.

japonès /d͡ʒa.poˈnes/ /ʒə.poˈnəs/ /ʒə.puˈnɛs/ n masc
Japanisch japanisch
Habitant del Japó.
(només singular) Idioma parlat al Japó.

jaqueta /d͡ʒaˈke.ta/ /ʒəˈkə.tə/ /ʒəˈkɛ.tə/ n fem
Jacke

jardiner /d͡ʒar.ðiˈne/ /d͡ʒaɾ.ðiˈneɾ/ /ʒər.diˈne/ n masc
Gärtner Gärtnerin
(professions) Persona que es dedica a la jardineria, com a afició o com a ofici remunerat.

jardí /d͡ʒaɾˈði/ n masc
Garten
Conjunt de plantes col·locades d'una manera determinada per una persona dins un espai delimitat.

jazz /ˈd͡ʒas/ /ˈʒas/ n masc
Jazz

jerarquia /d͡ʒe.ɾaɾˈki.a/ /ʒə.ɾərˈki.ə/ n fem
Hierarchie

jeremiada /d͡ʒe.ɾe.miˈa.ða/ /ʒə.ɾə.miˈa.ðə/ n fem
Jeremiade

jeroglífic /d͡ʒe.ɾoˈɣɫi.fik/ /ʒə.ɾuˈɣɫi.fik/ adj masc
hieroglyphisch

jeroglífic /d͡ʒe.ɾoˈɣɫi.fik/ /ʒə.ɾuˈɣɫi.fik/ n masc
Hieroglyphe
Caràcter usat en l'escriptura dels antics egipcis.
(per extensió) Cosa indesxifrable.

jesuïta /d͡ʒe.zuˈi.ta/ adj
Jesuit

jiddisch /ˈi.ðiʃ/ n masc
Jiddisch
Llengua germànica parlada originàriament pels jueus establerts a l'Europa central i actualment arreu del món. Utilitza l'alfabet hebreu.

jo /ˈjo/ /ˈjɔ/ n masc
Ich ich
Identitat de l'ésser.

jo /ˈjo/ /ˈjɔ/ pronoun
ich
Pronom tònic de primera persona del singular.

joc /ˈd͡ʒɔk/ n masc
Spiel
Activitat física o mental que té com a finalitat l'entreteniment i la diversió dels qui el practiquen.
(esports de pilota) Manera d'un esportista o un equip de practicar un esport de pilota determinat.
(esports de pilota) Conjunt complet de les accions de joc executades per tots els adversaris o tots els equips adversaris en el transcurs d'una part d'un partit o una partida o bé en el transcurs de tot un partit o tota una partida.
(tennis) Cadascuna de les divisions d'un set, formades per una successió d'intercanvis de cops fins que un dels adversaris o de les parelles adversàries arriba a un mínim de quatre punts amb dos punts de diferència.

joc d'acció /ʒok /ʒuk n masc
Action-Spiel

joc d'acció i aventures n masc
Action-Adventure-Spiel

joc d'aventures n masc
Abenteuer-Spiel

joc d'estratègia /d͡ʒok /ʒok /ʒuk n masc
Strategie-Spiel

joc d'habilitat mental n masc
Geschicklichkeitsspiel

joc d'ordinador /ˌd͡ʒɔɡ.dor.ni.naˈðo/ /ˌʒɔɡ.doɾ.ni.nəˈðo/ /ˌʒɔɡ.dur.ni.nəˈðo/ n masc
Computerspiel

joc de consola n masc
Konsolen-Spiel

joc de curses n masc
Rennspiel

joc de guerra n masc
Kriegsspiel

joc de llançament n masc
Launchtitel

joc de lluita n masc
Kampfspiel

joc de marca n masc
Werbespiel

joc de mòbil n masc
Handy-Spiel

joc de navegador n masc
Browserspiel

joc de plataformes n masc
Plattform-Spiel

joc de rol n masc
Rollenspiel
(videojocs) Videojoc en què es crea un personatge jugador a partir d'uns trets definits prèviament, les habilitats del qual es van desenvolupant d'acord amb l'experiència acumulada a mesura que avança la història.

joc de simulació n masc
Simulation-Spiel
(videojocs) Videojoc que recrea artificialment escenes o personatges del món real.

joc de simulació de vol n masc
Flugsimulation

joc de simulació social n masc
Lebenssimulation

joc de supervivència n masc
Survival-Horror-Spiel

joc educatiu n masc
Lernspiel

joc en temps real n masc
Echtzeitspiel

joc en xarxa n masc
Netzwerk-Spiel

joc en xarxa massiu n masc
Massiv-Multiplayer-Online-Spiel

joc esportiu n masc
Sport-Spiel

joc individual n masc
Einzelspielerspiel
(videojocs) Videojoc en què el jugador s'enfronta directament al motor de joc, sense la intervenció d'altres jugadors.

joc multijugador n masc
Multiplayer-Spiel

joc multiplataforma n masc
Multi-Plattform-Spiel

joc musical n masc
Musik-Spiel

joc piratejat n masc
Raubkopie

jocund /d͡ʒoˈkun/ /d͡ʒoˈkunt/ /ʒoˈkunt/ /ʒuˈkun/ adj masc
heiter
D'alegria plàcida, gai, jovial.

joguina /d͡ʒoˈɣi.na/ /d͡ʒuˈɣi.na/ /ʒoˈɣi.nə/ /ʒuˈɣi.nə/ n fem
Spielzeug

joia /ˈd͡ʒɔ.ja/ /ˈd͡ʒɔ.jɔ/ n fem
Juwel Schmuckstück
Peça de decoració, normalment per adorn personal, feta amb materials preciosos: pedres precioses, metalls preciosos (or, argent, platí), corall, etc.

joier /d͡ʒoˈje/ /d͡ʒoˈjeɾ/ /ʒoˈje/ /ʒuˈje/ n masc
Juwelier
Persona que té per ofici fer joies o vendre-les.
Schmuckkästchen
Capsa especial per a desar joies.

jonça /ˈd͡ʒon.sa/ /ˈʒon.sə/ n fem
Binsenlilie

jou /ˈd͡ʒow/ /ˈd͡ʒɔw/ /ˈʒɔw/ n masc
Joch
(agricultura) Aparell de fusta o de ferro que s'utilitza per unir en paral·lel dos animals de tir a un carro o a un aladre, amb certa curvatura on encaixa el llom de l'animal.

jova /ˈd͡zɔ.va/ /ˈd͡zɔ.βa/ /ˈʒo.və/ /ˈʒɔ.βa/ n fem
Frondienst
(històric) Obligació feudal de treballar la terra del senyor, originalment llaurar una jornada amb una parella de bous.
Prestació obligatòria en treballs d’utilitat pública.

jove /ˈd͡ʒo.ve/ /ˈd͡ʒo.βe/ /ˈʒo.və/ jóvens adj
jung jugendlich
En general referit a qualsevol cosa, que té poc temps des que es va crear.

jove /ˈd͡ʒo.ve/ /ˈd͡ʒo.βe/ /ˈʒo.və/ n neut
jung jugendlich
Persona d'una edat entre l'adolescència (de vegades incloent-la) i l'edat adulta.

jovent /d͡ʒoˈvent/ /d͡ʒoˈβen/ /d͡ʒoˈβent/ /ʒoˈvent/ /ʒuˈvent/ /ʒuˈβen/ n masc
Jugend

joventut /d͡ʒo.venˈtut/ /d͡ʒo.βenˈtut/ /ʒo.vənˈtut/ /ʒu.vənˈtut/ n fem
Jugend

jubilació n fem
Ruhestand

jubilar /d͡ʒu.biˈɫaɾ/ /d͡ʒu.βiˈɫa/ /ʒu.βiˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) jubil jubila jubilada jubilades jubilam jubilant jubilar jubilara jubilaran jubilarem jubilaren jubilares jubilareu jubilaria jubilarien jubilaries jubilarà jubilaràs jubilaré jubilaríem jubilaríeu jubilassen jubilasses jubilassin jubilassis jubilat jubilats jubilau jubilava jubilaven jubilaves jubile jubilem jubilen jubiles jubilessen jubilesses jubilessin jubilessis jubileu jubili jubilin jubilis jubilo jubilà jubilàrem jubilàreu jubilàs jubilàssem jubilàsseu jubilàssim jubilàssiu jubilàvem jubilàveu jubilés jubiléssem jubilésseu jubiléssim jubiléssiu jubilí occ sept val v
in Pension gehen

judaisme /d͡ʒu.ðaˈiz.me/ n masc
Judentum Judaismus

judaïtzar /d͡ʒu.ða.iˈd͡za/ /d͡ʒu.ða.iˈza/ /d͡ʒu.ða.iˈzaɾ/ /ʒu.ðə.iˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) judaïtz judaïtza judaïtzada judaïtzades judaïtzam judaïtzant judaïtzar judaïtzara judaïtzaran judaïtzarem judaïtzaren judaïtzares judaïtzareu judaïtzaria judaïtzarien judaïtzaries judaïtzarà judaïtzaràs judaïtzaré judaïtzaríem judaïtzaríeu judaïtzassen judaïtzasses judaïtzassin judaïtzassis judaïtzat judaïtzats judaïtzau judaïtzava judaïtzaven judaïtzaves judaïtze judaïtzem judaïtzen judaïtzes judaïtzessen judaïtzesses judaïtzessin judaïtzessis judaïtzeu judaïtzi judaïtzin judaïtzis judaïtzo judaïtzà judaïtzàrem judaïtzàreu judaïtzàs judaïtzàssem judaïtzàsseu judaïtzàssim judaïtzàssiu judaïtzàvem judaïtzàveu judaïtzés judaïtzéssem judaïtzésseu judaïtzéssim judaïtzéssiu judaïtzí occ sept val v
judaisieren

judici /d͡ʒuˈði.si/ n masc
Urteil
Acte de jutjar.

judo /ˈd͡ʒu.ðo/ /ˈʒu.ðo/ /ˈʒu.ðu/ n masc
Judo

jueu /d͡ʒuˈew/ /d͡ʒuˈɛw/ /ʒuˈɛw/ jueva adj masc
jüdisch
Pertanyent o relatiu a l'antiga Israel o als seus descendents o a la seva religió.

jueu /d͡ʒuˈew/ /d͡ʒuˈɛw/ /ʒuˈɛw/ n masc
Jude jüdisch
Seguidor de la religió del judaisme.

jugador /d͡ʒu.ɣaˈðo/ /d͡ʒu.ɣaˈðoɾ/ /ʒu.ɣəˈðo/ n masc
Spieler

jugador de rugbi n masc
Rugbyspieler

jugador expert n masc
Hardcore-Spieler

jugador ocasional n masc
Gelegenheitsspieler

jugar /d͡ʒuˈɣa/ /d͡ʒuˈɣaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) jug juga jugada jugades jugam jugant jugar jugara jugaran jugarem jugaren jugares jugareu jugaria jugarien jugaries jugarà jugaràs jugaré jugaríem jugaríeu jugassen jugasses jugassin jugassis jugat jugats jugau jugava jugaven jugaves jugo jugue juguem juguen jugues juguessen juguesses juguessin juguessis jugueu jugui juguin juguis jugués juguéssem juguésseu juguéssim juguéssiu juguí jugà jugàrem jugàreu jugàs jugàssem jugàsseu jugàssim jugàssiu jugàvem jugàveu occ sept val v
spielen
Divertir-se duent a terme una activitat, usualment en un marc de regles que creen un petit món al marge de la realitat.
Apostar sobre alguna cosa en concret.
(habitualment jugar a) Practicar, un esportista o un equip, un determinat esport de pilota.
scherzen
Fer broma, provocar.

juliol /d͡ʒu.ɾiˈɔɫ/ /ʒu.ɫiˈɔɫ/ /ʒu.ɾiˈɔɫ/ n masc
Juli Heuert
Setè mes de l'any.

julivert /d͡ʒu.ɫiˈvɛɾt/ /d͡ʒu.ɫiˈβɛrt/ /d͡ʒu.ɫiˈβɛɾt/ /ʒu.ɫiˈvɛɾt/ n masc
Petersilie

jungla /ˈd͡ʒuŋ.ɡɫa/ /ˈʒuŋ.ɡɫə/ n fem
Dschungel Urwald

junta de dilatació /ˌd͡ʒun.ta.ðe.ði.ɫa.ta.siˈo/ /ˌʒun.tə.ðə.ði.ɫə.tə.siˈo/ n fem
Dehnungsfuge

juny /ˈd͡ʒun/ /ˈʒuɲ/ /ˈʒuɲ/ n masc
Juni Brachet
Sisè mes de l'any.

jurament /d͡ʒu.ɾaˈmen/ /d͡ʒu.ɾaˈment/ /ʒu.ɾəˈmen/ /ʒu.ɾəˈment/ n masc
Eid Schwur

jurar /d͡ʒuˈɾa/ /d͡ʒuˈɾaɾ/ /ʒuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) jur jura jurada jurades juram jurant jurar jurara juraran jurarem juraren jurares jurareu juraria jurarien juraries jurarà juraràs juraré juraríem juraríeu jurassen jurasses jurassin jurassis jurat jurats jurau jurava juraven juraves jure jurem juren jures juressen juresses juressin juressis jureu juri jurin juris juro jurà juràrem juràreu juràs juràssem juràsseu juràssim juràssiu juràvem juràveu jurés juréssem jurésseu juréssim juréssiu jurí occ sept val v
schwören

just /ˈd͡ʒust/ adj masc
angemessen gerecht
Conforme segons justícia i raó.

just /ˈd͡ʒust/ adv
gerecht

justa /ˈd͡ʒus.ta/ /ˈʒus.tə/ n fem
Tjost Lanzenstechen

justícia /d͡ʒusˈti.si.a/ /ʒusˈti.si.ə/ n fem
Gerechtigkeit Justiz

jutge /ˈd͡ʒu.d͡ʒe/ n neut
Richter Richterin

jutjar /d͡ʒuˈd͡ʒa/ /d͡ʒuˈd͡ʒaɾ/ /ʒuˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) jutge jutgem jutgen jutges jutgessen jutgesses jutgessin jutgessis jutgeu jutgi jutgin jutgis jutgés jutgéssem jutgésseu jutgéssim jutgéssiu jutgí jutj jutja jutjada jutjades jutjam jutjant jutjar jutjara jutjaran jutjarem jutjaren jutjares jutjareu jutjaria jutjarien jutjaries jutjarà jutjaràs jutjaré jutjaríem jutjaríeu jutjassen jutjasses jutjassin jutjassis jutjat jutjats jutjau jutjava jutjaven jutjaves jutjo jutjà jutjàrem jutjàreu jutjàs jutjàssem jutjàsseu jutjàssim jutjàssiu jutjàvem jutjàveu occ sept val v
richten urteilen

jutjat /d͡ʒuˈd͡ʒat/ /ʒuˈd͡ʒat/ n masc
Gericht

kafkià /kaf.kiˈa/ /kəf.kiˈa/ adj masc
kafkaesk
Corresponent o pertanyent a Franz Kafka o a la seva obra.

karate /kaˈɾa.te/ /kəˈɾa.te/ n masc
Karate

kaó n masc
Kaon

kharja /ˈhar.ʒə/ /ˈhaɾ.d͡ʒa/ n fem
Chardscha

kirsch /ˈkirʃ/ n masc
Kirsch

kitsch /ˈkit͡ʃ/ adj
Kitsch

kiwi /ˈki.bi/ /ˈki.vi/ /ˈki.wi/ n masc
Kiwi

koto n masc
Koto

kàiser /ˈkaj.zeɾ/ /ˈkaj.zər/ n masc
Kaiser

la /ɫa/ article
die
Article determinat femení singular que serveix per actualitzar i concretar el contingut del substantiu que acompanya. També és el femení de la forma dialectal i la forma arcaica lo.

la /ɫa/ n masc
la
Sisena veu de l'escala musical; el sisè punt de solfa.

laberint /ɫa.beˈɾint/ /ɫa.βeˈɾin/ /ɫə.bəˈɾin/ /ɫə.bəˈɾint/ n masc
Irrgarten Labyrinth
Joc en el qual l'objectiu és realitzar un recorregut donades unes condicions sobre un circuit marcat i partint d'un lloc inicial. El més típic és que hi hagi una sola condició, la d'arribar a un destí concret. Pot tenir bifurcacions o bé ser un conjunt de camins diferents no connectats i sense bifurcacions dels quals només un connecta origen i destí; també pot ser una combinació d'ambdós.
Labyrinth
Circuit complex sense bifurcacions. Típicament està destinat a ser recorregut per raons místiques mentre es van realitzant oracions o meditacions. També pot estar destinat a que quan l'intentin recorre els mals esperits es perdin. Sovint es troba representat en el terra d'algunes catedrals, en alguns relleus, en medalles i en monedes antigues.
Per extensió, camí o circuit intricat.
Per extensió i en general, bolic o desordre.
Labyrinth Morris-Wasserlabyrinth
Orella interna, llevat dels seus nervis principals (nervi coclear, nervi auditiu i nervi auditiu intern) i del conducte que els cobreix (conducte auditiu intern). Es caracteritza per estar composta per un conjunt de conductes de recorregut complex.
Labyrinthdichtung
En mecànica, certa juntura complexa per a fluids entre un element mòbil i un altre de fix o dos de mòbils.

labialitzar /ɫa.bi.a.ɫiˈzaɾ/ /ɫa.βi.a.ɫiˈd͡za/ /ɫa.βi.a.ɫiˈza/ /ɫə.βi.ə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) labialitz labialitza labialitzada labialitzades labialitzam labialitzant labialitzar labialitzara labialitzaran labialitzarem labialitzaren labialitzares labialitzareu labialitzaria labialitzarien labialitzaries labialitzarà labialitzaràs labialitzaré labialitzaríem labialitzaríeu labialitzassen labialitzasses labialitzassin labialitzassis labialitzat labialitzats labialitzau labialitzava labialitzaven labialitzaves labialitze labialitzem labialitzen labialitzes labialitzessen labialitzesses labialitzessin labialitzessis labialitzeu labialitzi labialitzin labialitzis labialitzo labialitzà labialitzàrem labialitzàreu labialitzàs labialitzàssem labialitzàsseu labialitzàssim labialitzàssiu labialitzàvem labialitzàveu labialitzés labialitzéssem labialitzésseu labialitzéssim labialitzéssiu labialitzí occ sept val v
labialisieren

laboratori /ɫa.bo.ɾaˈtɔ.ɾi/ /ɫə.bo.ɾəˈtɔ.ɾi/ /ɫə.bu.ɾəˈtɔ.ɾi/ n masc
Labor Laboratorium

lacar /ɫaˈka/ /ɫaˈkaɾ/ /ɫəˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) lac laca lacada lacades lacam lacant lacar lacara lacaran lacarem lacaren lacares lacareu lacaria lacarien lacaries lacarà lacaràs lacaré lacaríem lacaríeu lacassen lacasses lacassin lacassis lacat lacats lacau lacava lacaven lacaves laco lacà lacàrem lacàreu lacàs lacàssem lacàsseu lacàssim lacàssiu lacàvem lacàveu laque laquem laquen laques laquessen laquesses laquessin laquessis laqueu laqui laquin laquis laqués laquéssem laquésseu laquéssim laquéssiu laquí occ sept val v
lackieren

lacònic /ɫaˈkɔ.nik/ /ɫəˈkɔ.nik/ adj masc
lakonisch

laic /ˈɫajk/ adj masc
Laie

lama /ˈɫa.ma/ /ˈɫa.mə/ n masc
Lama

lamentar /ɫa.menˈta/ /ɫa.menˈtaɾ/ /ɫə.mənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) lament lamenta lamentada lamentades lamentam lamentant lamentar lamentara lamentaran lamentarem lamentaren lamentares lamentareu lamentaria lamentarien lamentaries lamentarà lamentaràs lamentaré lamentaríem lamentaríeu lamentassen lamentasses lamentassin lamentassis lamentat lamentats lamentau lamentava lamentaven lamentaves lamente lamentem lamenten lamentes lamentessen lamentesses lamentessin lamentessis lamenteu lamenti lamentin lamentis lamento lamentà lamentàrem lamentàreu lamentàs lamentàssem lamentàsseu lamentàssim lamentàssiu lamentàvem lamentàveu lamentés lamentéssem lamentésseu lamentéssim lamentéssiu lamentí occ sept val v
lamentieren

lantani /ɫənˈta.ni/ n masc
Lanthan

lapislàtzuli /ɫa.pizˈɫa.d͡zu.ɫi/ n masc
Lapislazuli Lasurstein

lapsus /ˈɫap.sus/ n masc
Fehler

laringe /ɫaˈɾiɲ.d͡ʒe/ n fem
Kehlkopf

larva /ˈɫar.bə/ /ˈɫar.βa/ /ˈɫaɾ.va/ /ˈɫaɾ.və/ /ˈɫaɾ.βa/ n fem
Larve

lasanya /ɫaˈza.ɲa/ n fem
Lasagne

lasciu /ɫaˈsiw/ /ɫəsˈsiw/ adj masc
lüstern

latitud /ɫa.tiˈtut/ /ɫə.tiˈtut/ n fem
geographische Breite

lava /ˈɫa.va/ /ˈɫa.və/ /ˈɫa.βa/ /ˈɫa.βə/ n fem
Lava

lavabo /ɫaˈva.bo/ /ɫaˈβa.βo/ /ɫəˈva.bo/ /ɫəˈva.bu/ n masc
Waschbecken Toilette
Recipient per a contenir aigua amb la qual poder rentar-se la cara i les mans.
Toilette
(per metonímia) Cambra d’una casa on hi ha una pica per a rentar-se i complir amb altres necessitats higièniques.

lavanda /ɫaˈvan.da/ /ɫaˈβan.da/ /ɫəˈvan.də/ /ɫəˈβan.də/ n fem
Lavendel

lawrenci n masc
Lawrencium

lector /ɫekˈto/ /ɫekˈtoɾ/ adj masc
Leser

lector /ɫekˈto/ /ɫekˈtoɾ/ n masc
Leser
Persona que llegeix tot sol en silenci.
Professor de llengua estrangera, que és nadiu de la llengua que ensenya.
Lektor
Assessor en una editorial, que llegeix llibres i valora la seva possible publicació.

lectura /ɫekˈtu.ɾa/ n fem
Lesen

legal /ɫeˈɣaɫ/ adj
gesetzlich legal

legió /ɫe.d͡ʒiˈo/ /ɫe.ʒiˈo/ /ɫə.ʒiˈo/ n fem
Legion

lema /ˈle.ma/ /ˈɫe.mə/ n masc
Motto
(literatura) Argument, títol, epígraf o tema que precedeix una composició.
Paraules que acompanyen un emblema o divisa sintetitzant una idea.
Lemma
(filologia) Unitat lèxica de l'entrada d'un diccionari representada per la forma canònica del lexema.
(filosofia, matemàtiques) Proposició prèvia per a demostrar una altra proposició o teorema.

lent /ˈɫen/ /ˈɫent/ adj masc
langsam
Que actua a poc a poc.

lent de contacte n fem
Kontaktlinse

lentament /ˌɫen.taˈmen/ /ˌɫen.taˈment/ /ˌɫen.təˈmen/ /ˌɫen.təˈment/ adv
langsam

lenticel·la /ɫen.tiˈsɛɫ.ɫa/ /ɫən.tiˈsɛɫ.ɫə/ n fem
Lentizelle
Òrgan que permet l'intercanvi gasos entre la atmosfera i els teixits interns de les plantes.

lentitud /ɫen.tiˈtut/ /ɫən.tiˈtut/ n fem
Langsamkeit

leotards /ɫe.oˈtars/ /ɫe.oˈtaɾts/ /ɫə.oˈtaɾs/ /ɫə.uˈtars/ n masc
dicke Strumpfhose

lepra /ˈɫe.pɾa/ /ˈɫe.pɾə/ n fem
Lepra lepra

leptó n masc
lepton Lepton

lesbofòbia /ɫez.boˈfɔ.bi.a/ /ɫəz.boˈfɔ.bi.ə/ /ɫəz.buˈfɔ.bi.ə/ /ɫəz.buˈfɔ.βi.ə/ n fem
Lesbophobie

lesió /ɫe.ziˈo/ /ɫə.ziˈo/ n fem
Läsion

letal /leˈtaɫ/ /ɫəˈtaɫ/ adj
letal

letargia /ɫe.taɾˈʒi.a/ /ɫə.təɾˈʒi.ə/ n fem
Lethargie

letó /ɫəˈto/ adj masc
Lettisch
Relatiu a Letònia o la seva llengua.

letó /ɫəˈto/ n masc
Lettisch
Individu de Letònia.
(masculí singular) Llengua bàltica pròpia de Letònia.

leucorrea /ɫew.koˈre.a/ /ɫəw.koˈre.ə/ /ɫəw.kuˈre.ə/ n fem
Leukorrhöe

leucèmia /ɫewˈsɛ.mi.a/ n fem
Leukämie

leucòcit /ɫewˈkɔ.sit/ /ɫəwˈkɔ.sit/ n masc
Leukozyt

lexema /ɫekˈse.ma/ /ɫəkˈsɛ.mə/ n masc
Lexem

lexicografia /ɫek.si.ko.ɣɾaˈfi.a/ /ɫək.si.ko.ɣɾəˈfi.ə/ /ɫək.si.ku.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
Lexikografie

lexicogràfic /ɫek.si.koˈɣɾa.fik/ /ɫək.si.koˈɣɾa.fik/ /ɫək.si.kuˈɣɾa.fik/ adj masc
lexikographisch lexikografisch

lexicologia /ɫek.si.ko.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ɫek.si.ko.ɫoˈʒi.a/ /ɫək.si.ko.ɫoˈʒi.ə/ /ɫək.si.ku.ɫuˈʒi.ə/ n fem
Lexikologie

libació /ɫi.ba.siˈo/ /ɫi.βə.siˈo/ n fem
Trankopfer Libation

libido /ɫiˈbi.ðo/ /ɫiˈbi.ðu/ /ɫiˈβi.ðu/ n fem
Libido

libèl·lula /ɫiˈbɛɫ.ɫu.ɫa/ /ɫiˈbɛɫ.ɫu.ɫə/ /ɫiˈβɛ.ɫu.ɫa/ /ɫiˈβɛ.ɫu.ɫə/ n fem
Libelle

licitador /ɫi.si.taˈðo/ /ɫi.si.taˈðoɾ/ /ɫi.si.təˈðo/ n masc
Bieter

licor /ɫiˈkor/ n masc
Spirituose

lideratge /ɫi.ðeˈɾa.d͡ʒe/ /ɫi.ðəˈɾa.d͡ʒə/ n masc
Führung

lignificar /ɫiŋ.ni.fiˈka/ /ɫiɡ.ni.fiˈka/ /ɫiɡ.ni.fiˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) lignific lignifica lignificada lignificades lignificam lignificant lignificar lignificara lignificaran lignificarem lignificaren lignificares lignificareu lignificaria lignificarien lignificaries lignificarà lignificaràs lignificaré lignificaríem lignificaríeu lignificassen lignificasses lignificassin lignificassis lignificat lignificats lignificau lignificava lignificaven lignificaves lignifico lignificà lignificàrem lignificàreu lignificàs lignificàssem lignificàsseu lignificàssim lignificàssiu lignificàvem lignificàveu lignifique lignifiquem lignifiquen lignifiques lignifiquessen lignifiquesses lignifiquessin lignifiquessis lignifiqueu lignifiqui lignifiquin lignifiquis lignifiqués lignifiquéssem lignifiquésseu lignifiquéssim lignifiquéssiu lignifiquí occ sept val v
verholzen

lila /ˈɫi.ɫə/ n masc
Lila

limfoma /ɫiɱˈfo.ma/ /ɫiɱˈfo.mə/ n masc
Lymphom

limfòcit /ɫiɱˈfɔ.sit/ n masc
Lymphkörperchen Lymphozyt

limitació /ɫi.mi.ta.siˈo/ /ɫi.mi.tə.siˈo/ n fem
Einschränkung

limítrof /ɫiˈmi.tɾof/ /ɫiˈmi.tɾuf/ adj masc
angrenzend

lineal /ɫi.neˈaɫ/ adj
linear

lingot /ɫiŋˈɡot/ n masc
Barren

lingüístic /ɫiŋˈɡwis.tik/ adj masc
linguistisch

lingüística /ɫiŋˈɡwis.ti.ka/ /ɫiŋˈɡwis.ti.kə/ n fem
Linguistik
Disciplina que estudia el llenguatge.

linx /ˈɫiŋks/ /ˈɫiŋks/ /ˈɫiŋs/ /ˈɫiɲʃ/ n masc
Luchs

linòleum /ɫiˈnɔ.ɫe.um/ /ɫiˈnɔ.ɫə.um/ n masc
Linoleum

lipoma /ɫiˈpo.ma/ /ɫiˈpo.mə/ n masc
Lipom

liquen /ˈɫi.ken/ /ˈɫi.kən/ n masc
Flechte

liquidar /ɫi.kiˈða/ /ɫi.kiˈðaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) liquid liquida liquidada liquidades liquidam liquidant liquidar liquidara liquidaran liquidarem liquidaren liquidares liquidareu liquidaria liquidarien liquidaries liquidarà liquidaràs liquidaré liquidaríem liquidaríeu liquidassen liquidasses liquidassin liquidassis liquidat liquidats liquidau liquidava liquidaven liquidaves liquide liquidem liquiden liquides liquidessen liquidesses liquidessin liquidessis liquideu liquidi liquidin liquidis liquido liquidà liquidàrem liquidàreu liquidàs liquidàssem liquidàsseu liquidàssim liquidàssiu liquidàvem liquidàveu liquidés liquidéssem liquidésseu liquidéssim liquidéssiu liquidí occ sept val v
liquidieren
Vendre un bé per obtenir liquiditat, diner líquid.
Resoldre un deute pendent.

lira /ˈli.ɾa/ /ˈɫi.ɾə/ n fem
Lyre
Instrument cordòfon pinçat, que es toca amb un plectre, usat pels antics grecs, especialment per a acompanyar el cant i la recitació.
Lire
Antiga unitat monetària de Malta.
Unitat monetària de Turquia.

lisosoma /ɫi.zoˈzo.ma/ /ɫi.zoˈzo.mə/ /ɫi.zuˈzo.mə/ n masc
Lysosom

literatura /ɫi.te.ɾaˈtu.ɾa/ n fem
Literatur

liti n masc
Lithium

litografiar /ɫi.to.ɣɾa.fiˈa/ /ɫi.to.ɣɾa.fiˈaɾ/ /ɫi.to.ɣɾə.fiˈa/ /ɫi.tu.ɣɾə.fiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) litografia litografiada litografiades litografiam litografiant litografiar litografiara litografiaran litografiarem litografiaren litografiares litografiareu litografiaria litografiarien litografiaries litografiarà litografiaràs litografiaré litografiaríem litografiaríeu litografiassen litografiasses litografiassin litografiassis litografiat litografiats litografiau litografiava litografiaven litografiaves litografie litografiem litografien litografies litografiessen litografiesses litografiessin litografiessis litografieu litografii litografio litografià litografiàrem litografiàreu litografiàs litografiàssem litografiàsseu litografiàssim litografiàssiu litografiàvem litografiàveu litografiés litografiéssem litografiésseu litografiéssim litografiéssiu litografií litografiï litografiïn litografiïs occ sept val v
lithografieren

litoral /li.toˈɾaɫ/ /ɫi.tuˈɾaɫ/ adj
Litoral

litostratigrafia /ɫi.tos.tɾa.ti.ɣɾaˈfi.a/ /ɫi.tos.tɾə.ti.ɣɾəˈfi.ə/ /ɫi.tus.tɾə.ti.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
Lithostratigraphie

lituà adj masc
Litauisch litauisch
Relatiu a Lituània o la seva llengua.

lituà n masc
Litauisch
Individu de Lituània.
Litauisch litauisch
(masculí singular) Llengua bàltica pròpia de Lituània.

litúrgia /ɫiˈtur.ʒi.ə/ /ɫiˈtuɾ.d͡ʒi.a/ n fem
Liturgie

livermori /ɫi.vəɾˈmɔ.ɾi/ /ɫi.βerˈmɔ.ɾi/ /ɫi.βeɾˈmɔ.ɾi/ /ɫi.βərˈmɔ.ɾi/ n masc
Livermorium

livià /ɫi.viˈa/ /ɫi.viˈa/ /ɫi.βiˈa/ n masc
Livisch

llac n masc
See

lladrar /ʎaˈðɾa/ /ʎaˈðɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) lladr lladra lladrada lladrades lladram lladrant lladrar lladrara lladraran lladrarem lladraren lladrares lladrareu lladraria lladrarien lladraries lladrarà lladraràs lladraré lladraríem lladraríeu lladrassen lladrasses lladrassin lladrassis lladrat lladrats lladrau lladrava lladraven lladraves lladre lladrem lladren lladres lladressen lladresses lladressin lladressis lladreu lladri lladrin lladris lladro lladrà lladràrem lladràreu lladràs lladràssem lladràsseu lladràssim lladràssiu lladràvem lladràveu lladrés lladréssem lladrésseu lladréssim lladréssiu lladrí occ sept val v
bellen
Fer lladrucs el gos.

lladre /ˈʎa.ðɾe/ n neut
Dieb

lladruc /ʎaˈðɾuk/ /ʎəˈðɾuk/ n masc
Gebell

llama /ˈʎa.ma/ /ˈʎa.mə/ n fem
Lama
Mamífer de la família dels camèlids (Lama glama) que serveix com a bèstia de càrrega a les zones andines.

llamp /ˈʎam/ /ˈʎamp/ /ˈʎamp/ n masc
Blitz

llamàntol /ʎaˈman.toɫ/ /ʎəˈman.toɫ/ /ʎəˈman.tuɫ/ n masc
Hummer

llana /ˈʎa.na/ n fem
Wolle
Fibra natural obtinguda a partir del pèl d'alguns animals utilitzada habitualment per a fer teixits.
Traufel
Eina per repartir el guix sobre una paret quan s'està construint.

llanda /ˈʎan.da/ /ˈʎan.də/ n fem
Felge
Peça metàl·lica que forma part de la roda d'un vehicle.

llangardaix /ʎaŋ.ɡaɾˈðajʃ/ n masc
Eidechse

llanterna /ʎanˈtɛr.na/ /ʎanˈtɛɾ.na/ /ʎanˈtɛɾ.nɛ/ /ʎənˈtɛr.nə/ n fem
Taschenlampe
Llum elèctric portàtil.

llanxa canonera n fem
Kanonenboot

llança /ˈʎan.sa/ n fem
Lanze Speer
Arma composta d'una asta que té, si més no, en una de les seves extremitats un relló.

llançaflames /ˌʎan.saˈfɫa.mes/ /ˌʎan.səˈfɫa.məs/ n masc
Flammenwerfer
Aparell que projecta una flamarada contínua a diversos metres de distància, utilitzat principalment com a arma, però que també té alguns usos civils.

llançar /ʎanˈsa/ /ʎanˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) llance llancem llancen llances llancessen llancesses llancessin llancessis llanceu llanci llancin llancis llancés llancéssem llancésseu llancéssim llancéssiu llancí llanç llança llançada llançades llançam llançant llançar llançara llançaran llançarem llançaren llançares llançareu llançaria llançarien llançaries llançarà llançaràs llançaré llançaríem llançaríeu llançassen llançasses llançassin llançassis llançat llançats llançau llançava llançaven llançaves llanço llançà llançàrem llançàreu llançàs llançàssem llançàsseu llançàssim llançàssiu llançàvem llançàveu occ sept val v
werfen
Tirar una cosa amb impuls.
(beisbol) Impulsar la pilota, el llançador, en direcció al receptor.

llapis n masc
Bleistift Stift
Estri per escriure o dibuixar format per un tros de grafit.

llar /ˈʎar/ n fem
Kamin
Lloc d'una casa amb un paviment on es fa foc per cuinar o per escalfar-se.
Heim
La casa considerada com a lloc d'habitatge familiar.

llar d'infants n fem
Vorschule
Cicle no obligatori que forma part de l'educació infantil i que acull infants fins a 3 anys, en el qual es prioritza el desenvolupament del moviment, el control corporal, les primeres manifestacions de la comunicació i del llenguatge, les pautes elementals de convivència i relació social i el descobriment de l'entorn immediat.

llard /ˈʎart/ n masc
Schmalz

llarg /ˈʎark/ adj masc
lang
Que té una llargada superior a la normal.

llatinització /ʎa.ti.ni.d͡za.siˈo/ /ʎa.ti.ni.za.siˈo/ /ʎə.ti.nid.zə.siˈo/ n fem
Latinisierung

llatí /ʎaˈti/ adj masc
lateinisch Latein
Relatiu al Laci, al seu poble o la seva llengua.

llatí /ʎaˈti/ n masc
Latein Lateinisch
(lingüística) Llengua indoeuropea de la branca itàlica, parlada antigament pels romans.

llatí medieval n masc
Mittellatein

llatí tardà n masc
Spätlatein

llatí vulgar n masc
Vulgärlatein

llauna /ˈʎaw.na/ /ˈʎaw.nə/ n fem
Blech
Làmina d’acer amb una capa d’estany.
Büchse
Recipient hermètic d’acer amb estany per a conservar aliments o contenir líquids.
Nervensäge
Cosa molesta per pesada i avorrida.

llaurador /ʎaw.ɾaˈðo/ /ʎaw.ɾaˈðoɾ/ /ʎəw.ɾəˈðo/ n masc
Pflüger
Qui llaura la terra.

llavi /ˈʎa.vi/ /ˈʎa.vi/ /ˈʎa.βi/ n masc
Lippe Lefze

llavió /ʎa.viˈo/ /ʎa.βiˈo/ /ʎə.viˈo/ /ʎə.βiˈo/ n masc
Bientfärbige

llavor /ʎaˈvoɾ/ /ʎaˈβo/ /ʎəˈvo/ /ʎəˈvoɾ/ n fem
Keim Samen
Embrió vegetal, futura planta i fruit d'aquesta.
Keim
Per extensió i metafòricament, origen d'algun fet, projecte, problema, sentiment ...

llavors /ʎaˈvoɾs/ /ʎaˈvɔɾs/ /ʎaˈβos/ /ʎaˈβɔs/ /ʎəˈvos/ /ʎəˈvɔs/ /ʎəˈβos/ /ʎəˈβɔs/ adv
dann
aleshores, en aquest cas

llaç /ˈʎas/ n masc
Schleife

llaüt /ʎaˈut/ /ʎəˈut/ n masc
Laute
Instrument musical de corda, de caixa bombada per la part de sota, que es toca polsant les cordes.

llebre /ˈʎe.bɾe/ n fem
Hase
Mamífer lagomorf del gènere Lepus. La característica morfològica distintiva de les llebres (que les diferencia a simple vista dels conills) és la presència d'unes orelles grosses amb la punta negra a més de tenir el cos llarg i comprimit lateralment.

lledoner /ʎe.ðoˈne/ /ʎe.ðoˈneɾ/ /ʎə.ðoˈne/ /ʎə.ðuˈne/ n masc
Europäischer Zürgelbaum

llegat /ʎeˈɣat/ /ʎəˈɣat/ n masc
Vermächtnis

llegenda n fem
Legende

llegir /ʎeˈd͡ʒiɾ/ /ʎeˈʒi/ /ʎiˈd͡ʒi/ /ʎəˈd͡ʒi/ /ʎəˈʒi/ alg bal llegeix llegeixen llegeixes llegeixi llegeixin llegeixis llegeixo llegesc llegesqui llegesquin llegesquis llegia llegida llegides llegien llegies llegiguem llegigueu llegim llegint llegir llegira llegiran llegirem llegiren llegires llegireu llegiria llegirien llegiries llegirà llegiràs llegiré llegiríem llegiríeu llegisc llegisca llegisquen llegisques llegissen llegisses llegissin llegissis llegit llegits llegiu llegix llegixen llegixes llegixo llegí llegíem llegíeu llegírem llegíreu llegís llegíssem llegísseu llegíssim llegíssiu llig lligen lliges lligi lligin lligis llija n-occ occ sept val v
lesen

lleguminoses n fem
Hülsenfrüchtler
Família o ordre botànic de plantes amb fruits en llegum

llei /ˈʎej/ /ˈʎəj/ /ˈʎɛj/ n fem
Gesetz
Norma d'obligat compliment.
Regla general que explica els fenòmens de la naturalesa.

lleial /ʎeˈjaɫ/ /ʎəˈjaɫ/ adj
loyal treu

lleialtat /ʎe.jaɫˈtat/ /ʎə.jəɫˈtat/ n fem
Loyalität

lleig /ˈʎet͡ʃ/ lletja lletjos adj masc
hässlich häßlich

llenceria /ʎen.seˈɾi.a/ /ʎən.səˈɾi.ə/ n fem
Wäscheschrank
Lloc on es desa la roba d’ús domèstic.

llengua /ˈʎeŋ.ɡo/ /ˈʎeŋ.ɡwa/ /ˈʎeŋ.ɡwɛ/ /ˈʎɛŋ.ɡwə/ /ˈʎɛŋ.ɡə/ n fem
Sprache Zunge
Llenguatge (ús impropi).
Zunge Sprache
(anatomia) Òrgan muscular de la boca que permet articular determinats sons i percebre el gust.

llengua de signes n fem
Gebärdensprache

llengua de signes catalana n fem
Katalanische Gebärdensprache

llengua de signes francesa n fem
Französische Gebärdensprache

llenguado /ʎeŋˈɡwa.ðo/ /ʎəŋˈɡwa.ðo/ /ʎəŋˈɡwa.ðu/ n masc
Seezunge
Peix de la família dels soleids de cos molt aplanat i els ulls al costat dret (Solea solea).

llenguatge /ʎeŋˈɡwa.d͡ʒe/ n masc
Sprache Redeweise
Facultat humana de comunicar-se amb un codi lingüístic compartit per una comunitat.
Terminologia pròpia d’un camp, disciplina, activitat.

llenguatge d'alt nivell /ʎeŋˌɡwa.d͡ʒe /ʎəŋˌɡwa.d͡ʒə n masc
Hochsprache

llenguatge de baix nivell n masc
niedere Programmiersprache

llenguatge script n masc
Skriptsprache

llentia /ʎenˈti.a/ /ʎənˈti.ə/ n fem
Linse

llenya /ˈʎe.ɲa/ /ˈʎe.ɲə/ /ˈʎɛ.ɲə/ n fem
Brennholz Feuerholz
Fusta que es destina a fer foc.

llenyós /ʎeˈɲos/ /ʎəˈɲos/ adj masc
holzig
Que té consistència de llenya; s'aplica a la part dels arbres anomenada fusta; no herbaci.
Referit en general a les plantes, grup que inclou mates, arbusts, i arbres.

llenç /ˈʎɛns/ n masc
Leinwand

llençol /ʎenˈsɔɫ/ /ʎənˈsɔɫ/ n masc
Bettlaken Laken

lleopard /ʎe.oˈpaɾt/ /ʎə.oˈpaɾt/ /ʎə.uˈpart/ n masc
Leopard

llepar /ʎeˈpa/ /ʎeˈpaɾ/ /ʎəˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) llep llepa llepada llepades llepam llepant llepar llepara lleparan lleparem lleparen llepares llepareu lleparia lleparien lleparies lleparà lleparàs lleparé lleparíem lleparíeu llepassen llepasses llepassin llepassis llepat llepats llepau llepava llepaven llepaves llepe llepem llepen llepes llepessen llepesses llepessin llepessis llepeu llepi llepin llepis llepo llepà llepàrem llepàreu llepàs llepàssem llepàsseu llepàssim llepàssiu llepàvem llepàveu llepés llepéssem llepésseu llepéssim llepéssiu llepí occ sept val v
lecken
Passar la llengua per una superfície.

llesca /ˈʎes.ka/ /ˈʎes.kə/ /ˈʎɛs.kə/ n fem
Scheibe
Tros tallat de pa de gruix uniforme.

llest /ˈʎest/ adj masc
schlau
Espavilat, intel·ligent per comprendre i descobrir coses.
bereit
Preparat, acabat, a punt.

llet n fem
Milch

lletra /ˈʎe.tɾa/ /ˈʎə.tɾə/ /ˈʎɛ.tɾə/ n fem
Buchstabe
Grafia, cadascun dels signes d'un alfabet

lleuger /ʎawˈd͡ʒe/ /ʎawˈd͡ʒeɾ/ /ʎewˈd͡ʒe/ /ʎewˈd͡ʒeɾ/ /ʎuˈʒer/ /ʎəwˈʒe/ adj masc
leicht
De poc pes.

llevaneu /ˌʎe.vaˈnew/ /ˌʎe.vəˈnew/ /ˌʎe.βaˈnew/ /ˌʎe.βəˈnew/ n fem
Schneepflug

llevat /ʎeˈvat/ /ʎeˈβat/ /ʎəˈvat/ /ʎəˈβat/ n masc
Hefe
Pasta fermentada que es barreja amb una nova per fer-la fermentar.

llevat /ʎeˈvat/ /ʎeˈβat/ /ʎəˈvat/ /ʎəˈβat/ preposition
außer
exceptuant

llevataps /ˌʎe.vaˈtaps/ /ˌʎe.vəˈtaps/ /ˌʎe.βaˈtaps/ /ˌʎe.βəˈtaps/ n masc
Korkenzieher

lleó /ʎəˈo/ n masc
Löwe
Mamífer carnívor de la família dels felins de grans dimensions (Panthera leo). És salvatge i molt ferotge. El mascle adult es caracteritza per la crinera que li volta el cap i el coll. Se'l considera el rei dels animals.

lli /ˈʎi/ n masc
Flachs Lein
Planta, de la tija de la qual se n'obtenen fibres tèxtils.
Leinen
Roba feta amb les fibres d'aquesta planta.

llibertat /ʎi.beɾˈtat/ n fem
Freiheit
Estat o qualitat de ser lliure.
Facultat humana de decidir entre una o diverses opcions a l'hora d'actuar.

llibre /ˈʎi.bɾe/ n masc
Buch
Reproducció impresa d'una obra en fulls de paper reunits per plecs formant un tot amb la finalitat de ser llegits.

llibreria /ʎi.bɾeˈɾi.a/ /ʎi.βɾəˈɾi.ə/ n fem
Buchhandlung
Botiga on es poden comprar llibres.

llibreta /ʎiˈbɾe.ta/ /ʎiˈbɾə.tə/ /ʎiˈbɾɛ.tə/ /ʎiˈβɾɛ.tə/ n fem
Notizbuch
Conjunt de fulls de paper enquadernats destinats a escriure-hi.

llicència /ʎiˈsɛn.si.a/ /ʎiˈsɛn.si.ə/ n fem
Lizenz

lliga /ˈʎi.ɣa/ /ˈʎi.ɣə/ n fem
Liga
Campionat esportiu, especialment el nacional de futbol.

lligar /ʎiˈɣa/ /ʎiˈɣaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) llig lliga lligada lligades lligam lligant lligar lligara lligaran lligarem lligaren lligares lligareu lligaria lligarien lligaries lligarà lligaràs lligaré lligaríem lligaríeu lligassen lligasses lligassin lligassis lligat lligats lligau lligava lligaven lligaves lligo lligue lliguem lliguen lligues lliguessen lliguesses lliguessin lliguessis lligueu lligui lliguin lliguis lligués lliguéssem lliguésseu lliguéssim lliguéssiu lliguí lligà lligàrem lligàreu lligàs lligàssem lligàsseu lligàssim lligàssiu lligàvem lligàveu occ sept val v
binden
Assegurar amb una corda o similar.
flirten
Flirtejar

llima /ˈʎi.ma/ /ˈʎi.mə/ n fem
Feile
Eina per llimar o reduir diferències al material, de manera que quedi un acabat llis.
Limette Limone
Fruit de la llimera, semblant a una llimona verdosa i àcida.

llimac /ʎiˈmak/ n masc
Nacktschnecke Schnecke

llimar /ʎiˈma/ /ʎiˈmaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) llim llima llimada llimades llimam llimant llimar llimara llimaran llimarem llimaren llimares llimareu llimaria llimarien llimaries llimarà llimaràs llimaré llimaríem llimaríeu llimassen llimasses llimassin llimassis llimat llimats llimau llimava llimaven llimaves llime llimem llimen llimes llimessen llimesses llimessin llimessis llimeu llimi llimin llimis llimo llimà llimàrem llimàreu llimàs llimàssem llimàsseu llimàssim llimàssiu llimàvem llimàveu llimés lliméssem llimésseu lliméssim lliméssiu llimí occ sept val v
feilen
Treballar amb la llima.

llimona /ʎiˈmo.na/ n fem
Zitrone
Fruit del llimoner. Es caracteritza per la seva pell lluent, amb petits sotets i de color groc intens i pel seu sabor àcid.

llinda /ˈʎin.da/ /ˈʎin.də/ n fem
Sturz

llindar /ʎinˈda/ /ʎinˈdaɾ/ n masc
Schwelle
Peça travessera de baix de la porta.
Valor extrem d’una magnitud a partir del qual canvien les seves característiques.
Límit de percepció d’un estímul.

lliri n masc
Lilie

llis /ˈʎis/ adj masc
glatt

lliscar /ʎisˈka/ /ʎisˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) llisc llisca lliscada lliscades lliscam lliscant lliscar lliscara lliscaran lliscarem lliscaren lliscares lliscareu lliscaria lliscarien lliscaries lliscarà lliscaràs lliscaré lliscaríem lliscaríeu lliscassen lliscasses lliscassin lliscassis lliscat lliscats lliscau lliscava lliscaven lliscaves llisco lliscà lliscàrem lliscàreu lliscàs lliscàssem lliscàsseu lliscàssim lliscàssiu lliscàvem lliscàveu llisque llisquem llisquen llisques llisquessen llisquesses llisquessin llisquessis llisqueu llisqui llisquin llisquis llisqués llisquéssem llisquésseu llisquéssim llisquéssiu llisquí occ sept val v
gleiten
Desplaçar-se de forma continua pel terra amb un fregament molt baix.

lliscós /ʎisˈkos/ adj masc
rutschig

llista /ˈʎis.ta/ n fem
Liste
Tira o ratlla diferent en una tela.
(informàtica) Representació codificada de dades emmagatzemades o de procés.

llistó /ʎisˈto/ n masc
holzleiste

llit n masc
Bett Bettstelle
Moble, en forma de taula molt baixa i de mida suficient per encabir una persona estirada, destinat a que hi dormin persones.
Flussbett
Camí per on corren les aigües fluvials.

llitera /ʎiˈte.ɾa/ /ʎiˈte.ɾə/ n fem
Trage
Llit lleuger per al transport de malalts o cadàvers.
Hochbett
Conjunt de dos o tres llits, l'un damunt de l'altre.

lliura /ˈʎiw.ɾa/ /ˈʎiw.ɾə/ n fem
Pfund

lliurament /ʎiw.ɾaˈmen/ /ʎiw.ɾaˈment/ /ʎiw.ɾəˈmen/ /ʎiw.ɾəˈment/ n masc
Lieferung

lliure /ˈʎiw.ɾe/ adj
frei
Que no depèn d'altri.

lliçó n fem
Unterricht Lektion
Ensenyament transmès per un mestre.
Lektion
Aprenentatge que un alumne ha de memoritzar per a després repetir en veu alta.

lloança /ʎoˈan.sa/ /ʎoˈan.sə/ /ʎuˈan.sə/ n fem
Lob

lloar /ʎoˈa/ /ʎoˈaɾ/ /ʎuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) lloa lloada lloades lloam lloant lloar lloara lloaran lloarem lloaren lloares lloareu lloaria lloarien lloaries lloarà lloaràs lloaré lloaríem lloaríeu lloassen lloasses lloassin lloassis lloat lloats lloau lloava lloaven lloaves lloe lloem lloen lloes lloessen lloesses lloessin lloessis lloeu lloo llou lloà lloàrem lloàreu lloàs lloàssem lloàsseu lloàssim lloàssiu lloàvem lloàveu lloés lloéssem lloésseu lloéssim lloéssiu lloí lloï lloïn lloïs occ sept val v
loben

lloba /ˈʎo.ba/ /ˈʎo.βə/ n fem
Wölfin

llobarro /ʎoˈba.ro/ /ʎuˈba.ru/ /ʎuˈβa.ru/ n masc
Meerbarsch

lloc n masc
Platz Stelle

llogar /ʎoˈɣa/ /ʎoˈɣaɾ/ /ʎuˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) llog lloga llogada llogades llogam llogant llogar llogara llogaran llogarem llogaren llogares llogareu llogaria llogarien llogaries llogarà llogaràs llogaré llogaríem llogaríeu llogassen llogasses llogassin llogassis llogat llogats llogau llogava llogaven llogaves llogo llogue lloguem lloguen llogues lloguessen lloguesses lloguessin lloguessis llogueu llogui lloguin lloguis llogués lloguéssem lloguésseu lloguéssim lloguéssiu lloguí llogà llogàrem llogàreu llogàs llogàssem llogàsseu llogàssim llogàssiu llogàvem llogàveu occ sept val v
mieten
Donar alguna cosa per certa quantitat pel temps convingut.
Prendre a lloguer.
Treballar per cert preu.

llom /ˈʎom/ n masc
Rippenstük Lende

llombrígol /ʎomˈbɾi.ɣoɫ/ /ʎumˈbɾi.ɣu/ /ʎumˈbɾi.ɣuɫ/ n masc
Bauchnabel

llop n masc
Wolf
Mamífer de la família dels cànids (Canis lupus), salvatge, gregari, i molt semblant amb el gos amb el qual està fortament emparentat.

llorer /ʎoˈɾe/ /ʎoˈɾeɾ/ /ʎuˈɾe/ n masc
Lorbeer
Arbre de fulles sempre verdes, amples, llargues, punxegudes, verinoses i aromàtiques, de fruit semblant a l'oliva.

lloro /ˈʎɔ.ɾo/ /ˈʎɔ.ɾu/ n masc
Papagei
Au de plomatge vistós que pot aprendre a repetir paraules.
(peixos) tord lloro

llotja /ˈʎɔ.d͡ʒa/ /ˈʎɔ.d͡ʒɔ/ /ˈʎɔ.d͡ʒə/ n fem
Loge
Compartiment per ubicar un grup d'espectadors en un teatre.

lluer /ʎuˈe/ /ʎuˈeɾ/ n masc
Zeisig

lluerna /ʎuˈɛr.na/ /ʎuˈɛr.nə/ /ʎuˈɛɾ.na/ /ʎuˈɛɾ.nɛ/ n fem
Glühwürmchen
Cuca de llum.

lluerna vera n fem
Roter Knurrhahn

lluita /ˈʎuj.ta/ /ˈʎwi.ta/ n fem
Kampf
Acte de lluitar.

lluitador /ʎuj.taˈðo/ /ʎuj.taˈðoɾ/ /ʎuj.təˈðo/ /ʎwi.taˈðoɾ/ adj masc
kämpferisch

lluitador /ʎuj.taˈðo/ /ʎuj.taˈðoɾ/ /ʎuj.təˈðo/ /ʎwi.taˈðoɾ/ n masc
Kämpfer

lluitar /ʎujˈta/ /ʎujˈtaɾ/ /ʎwiˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) lluit lluita lluitada lluitades lluitam lluitant lluitar lluitara lluitaran lluitarem lluitaren lluitares lluitareu lluitaria lluitarien lluitaries lluitarà lluitaràs lluitaré lluitaríem lluitaríeu lluitassen lluitasses lluitassin lluitassis lluitat lluitats lluitau lluitava lluitaven lluitaves lluite lluitem lluiten lluites lluitessen lluitesses lluitessin lluitessis lluiteu lluiti lluitin lluitis lluito lluità lluitàrem lluitàreu lluitàs lluitàssem lluitàsseu lluitàssim lluitàssiu lluitàvem lluitàveu lluités lluitéssem lluitésseu lluitéssim lluitéssiu lluití occ sept val v
kämpfen

llum n fem
Licht
Part de l'espectre electromagnètic que pot ser captada per l'ull humà.
Strom
Electricitat.

llum n masc
Lampe
Aparell destinat a fer llum (segons la primera accepció del femení).

llum ambiental n fem
Umgebungslicht

lluna /ˈʎu.na/ n fem
Mond Erdtrabant
Satèl·lit, astre que gira al voltant d'un altre.
(dialectal) mirall
Període menstrual, regla.
(peixos) bot

llunada /ʎuˈna.ða/ /ʎuˈna.ðə/ n fem
Kleinaugen-Hammerhai
Peix de la família dels esfírnids, de cap molt allargat en dos lòbuls, amb ulls petits en els extrems i zones de color daurat brillant (Sphyrna tudes)

llunada fistonada n fem
Bogens

llunada grossa n fem
grosser Hammerhai
Peix de la família dels esfírnids, el més gran amb una longitud màxima de 6,1 m, característic pel cap molt pla i ample i per l’aleta dorsal en forma de falç (Sphyrna mokarran).

lluny /ˈʎun/ /ˈʎunt/ adv
fern weit

llunyà /ʎuˈŋa/ adj masc
fern

lluïsme /ʎuˈiz.me/ /ʎuˈiz.mə/ n masc
Laudemium

llàgrima /ˈʎa.ɣɾi.ma/ n fem
Träne

llàstima /ˈʎas.ti.ma/ n fem
Mitleid
Allò que inspira pietat.

llúdria /ˈʎu.ðɾi.a/ /ˈʎu.ðɾi.ə/ n fem
Otter

llúdria marina n fem
Seeotter

local /ɫoˈkaɫ/ /ɫuˈkaɫ/ adj
lokal örtlich

logaritme /ɫo.ɣaˈɾid.me/ /ɫo.ɣəˈɾid.mə/ /ɫu.ɣəˈɾid.mə/ n masc
Logarithmus

logística /ɫoˈd͡ʒis.ti.ka/ /ɫoˈʒis.ti.ka/ /ɫoˈʒis.ti.kə/ /ɫuˈʒis.ti.kə/ n fem
Logistik

longitud /ɫoɲ.d͡ʒiˈtut/ /ɫoɲ.ʒiˈtut/ /ɫuɲ.ʒiˈtut/ n fem
Länge

loquaç /ɫoˈkwas/ /ɫuˈkwas/ adj
gesprächig
Que parla molt.

lot /ˈɫɔt/ n masc
Bundle
(videojocs) Conjunt format per una consola de joc i un videojoc o un perifèric que es comercialitzen conjuntament.

loteria /ɫo.teˈɾi.a/ /ɫo.təˈɾi.ə/ /ɫu.təˈɾi.ə/ n fem
Lotterie

lucratiu /lu.kɾaˈtiw/ /ɫu.kɾəˈtiw/ adj masc
rentabel
Que produeix benefici en diners.

ludologia n fem
Ludologie

lupa /ˈɫu.pa/ /ˈɫu.pə/ n fem
Lupe

lupus /ˈɫu.pus/ n masc
Lupus
(medicina) Nom comú a diverses malalties autoimmunitàries cròniques que generalment afecten la pell o les articulacions.

luteci n masc
Lutetium

luxemburguès /ɫuk.sem.buɾˈd͡ʒes/ /ɫuk.səm.burˈʒɛs/ /ɫuk.səm.buɾˈʒəs/ n masc
Luxemburgisch
Persona originària de Luxemburg.
Luxemburgisch luxemburgisch
(només singular) Llengua germànica parlada a Luxemburg.

líder /ˈɫi.ðeɾ/ /ˈɫi.ðər/ n neut
Führer

límit /ˈɫi.mit/ n masc
Grenze

línia /ˈɫi.ni.a/ /ˈɫi.ni.ə/ n fem
Weltlinie Linie
Porció de text d'un mateix nivell, sense retorn de carro ni salt de línia, com per exemple un vers.
Gerade Spektrallinie Äquator
Ruta per al transport regular de passatges i mercaderies. Per exemple, línia aèria, línia de metro, etc.
Kommandozeile Masse
(futbol americà) Cadascun dels dos conjunts de jugadors de cada bàndol que s'arrengleren a banda i banda de la línia de scrimmage, de manera aproximadament paral·lela i encarats els d'un equip amb els de l'altre, en el moment de fer l'esnap.

líquid adj masc
flüssig Flüssigkeit
Un dels estats de la matèria, el propi de l'aigua entre 0 i 100 graus a la Terra.

líquid n masc
Flüssigkeit flüssig

lògica /ˈɫɔ.d͡ʒi.ka/ /ˈɫɔ.ʒi.ka/ /ˈɫɔ.ʒi.kə/ n fem
Logik

lúmel n masc
Lumel

macabre /maˈka.bɾe/ /məˈka.βɾə/ adj masc
makaber

macedoni /mə.səˈðɔ.ni/ macedònia adj masc
Mazedonisch
Relatiu o pertanyent a Macedònia.

machinima n fem
Machinima

madrastra /maˈras.tɾa/ /maˈðɾas.tɾa/ /məˈðɾas.tɾə/ /məˈðɾas.tɾə/ n fem
Stiefmutter

maduixa /maˈðu.ʃa/ /maˈðuj.ʃa/ n fem
Erdbeere

maduixa de bosc n fem
Walderdbeere

madur /maˈðu/ /maˈðuɾ/ /məˈðu/ /məˈðu/ /məˈður/ /məˈðuɾ/ adj masc
reif
Crescut, adult.
En una fruita, que ha passat un temps i està tou i apte per al consum.

madurar /ma.ðuˈɾa/ /ma.ðuˈɾaɾ/ /mə.ðuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) madur madura madurada madurades maduram madurant madurar madurara maduraran madurarem maduraren madurares madurareu maduraria madurarien maduraries madurarà maduraràs maduraré maduraríem maduraríeu madurassen madurasses madurassin madurassis madurat madurats madurau madurava maduraven maduraves madure madurem maduren madures maduressen maduresses maduressin maduressis madureu maduri madurin maduris maduro madurà maduràrem maduràreu maduràs maduràssem maduràsseu maduràssim maduràssiu maduràvem maduràveu madurés maduréssem madurésseu maduréssim maduréssiu madurí occ sept val v
reifen

maduresa /ma.ðuˈɾe.za/ /mə.ðuˈɾə.zə/ /mə.ðuˈɾɛ.zə/ n fem
Reife

mag /ˈmak/ n masc
Magier
Persona que fa espectacles d'il·lusionisme.

magatzem /ma.ɣaˈd͡zem/ /mə.ɣəˈd͡zəm/ /mə.ɣəˈd͡zɛm/ n masc
Lager Lagerhaus

magdalena /maɡ.daˈɫe.na/ /məɡ.dəˈɫə.nə/ /məɡ.dəˈɫɛ.nə/ n fem
Madeleine

magenta /maˈʒen.ta/ /məˈʒen.tə/ n fem
Magenta

magnesi /maŋˈnɛ.zi/ /məŋˈnɛ.zi/ n masc
Magnesium

magnetisme /maŋ.neˈtiz.me/ /maɡ.neˈtiz.me/ /məŋ.nəˈtiz.mə/ n masc
Magnetismus

magnetostratigrafia /maŋˌne.tos.tɾa.ti.ɣɾaˈfi.a/ /maɡˌne.tos.tɾa.ti.ɣɾaˈfi.a/ /məŋˌnɛ.tos.tɾə.ti.ɣɾəˈfi.ə/ /məŋˌnɛ.tus.tɾə.ti.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
Magnetostratigraphie

magnetòfon /maŋ.neˈtɔ.fon/ /maɡ.neˈtɔ.fon/ /məŋ.nəˈtɔ.fon/ /məŋ.nəˈtɔ.fun/ n masc
Tonbandgerät
Aparell d’enregistrament i de reproducció de sons per mitjà de la imantació permanent d'una cinta magnètica.

magnètic /maɡˈnɛ.tik/ /məɡˈnɛ.tik/ adj masc
magnetisch

magnífic /maŋˈni.fik/ /maɡˈni.fik/ /məŋˈni.fik/ adj masc
prächtig

magrana /maˈɣɾa.na/ n fem
Granatapfel Grenadine

magre /ˈma.ɣɾe/ /ˈma.ɣɾə/ adj masc
mager

mai adv
nie niemals nimmer

maig n masc
Mai Wonnemond
Cinquè mes de l'any.

maionesa /ma.joˈne.za/ /mə.joˈnə.zə/ /mə.juˈnɛ.zə/ n fem
Mayonnaise Majonäse

majestat /ma.d͡ʒesˈtat/ /ma.ʒesˈtat/ n fem
Majestät

major /maˈd͡ʒor/ /maˈd͡ʒoɾ/ /maˈʒo/ /məˈʒo/ /məˈʒoɾ/ n masc
Großmast
(nàutica) Pal i arbre principal d'una embarcació (el més alt), va darrere del trinquet (si existeix) i davant del de mitjana o messana (si existeix).

majordom /ma.d͡ʒoɾˈðɔm/ /ma.ʒorˈðɔm/ /mə.ʒoɾˈðɔm/ /mə.ʒurˈdɔm/ /mə.ʒurˈðɔm/ n masc
Butler

majoria /ma.d͡ʒoˈɾi.a/ /ma.ʒoˈɾi.a/ /mə.ʒoˈɾi.ə/ /mə.ʒuˈɾi.ə/ n fem
Mehrheit

mal adj masc
schlecht
De mala qualitat.(Sempre anteposat al nom)

mal n masc
Böse
Maldat, fet inacceptable moralment.

mal de cap n masc
Kopfweh Kopfschmerz

malaguanyar /ˌma.ɫa.ɣwaˈɲa/ /ˌma.ɫa.ɣwaˈɲaɾ/ /ˌma.ɫə.ɣwəˈɲa/ malaguanya malaguanyada malaguanyades malaguanyant malaguanyar malaguanyaran malaguanyarem malaguanyaren malaguanyares malaguanyareu malaguanyaria malaguanyarien malaguanyaries malaguanyarà malaguanyaràs malaguanyaré malaguanyaríem malaguanyaríeu malaguanyat malaguanyats malaguanyava malaguanyaven malaguanyaves malaguanyem malaguanyen malaguanyes malaguanyessen malaguanyesses malaguanyessin malaguanyessis malaguanyeu malaguanyi malaguanyin malaguanyis malaguanyo malaguanyà malaguanyàrem malaguanyàreu malaguanyàvem malaguanyàveu malaguanyés malaguanyéssem malaguanyésseu malaguanyéssim malaguanyéssiu malaguanyí v
Verschwenden

malalt /maˈɫaɫ/ /maˈɫaɫt/ /məˈɫaɫ/ /məˈɫaɫt/ adj masc
krank

malaltia /ma.ɫaɫˈti.a/ n fem
Krankheit Erkrankung
(medicina) Afecció, estat de manca de salut corporal.

malament /ˌma.ɫaˈmen/ /ˌma.ɫaˈment/ /ˌma.ɫəˈmen/ /ˌma.ɫəˈment/ adv
schlecht

malaquita /mə.ɫəˈki.tə/ n fem
Malachit

maldecap /ˌmaɫ.deˈkap/ /ˌmaɫ.dəˈkap/ n masc
Kopfweh

maldestre /ˌmaɫˈdes.tɾe/ /ˌmaɫˈdes.tɾə/ adj masc
ungeschickt unbeholfen

maledicció /ma.ɫe.ðik.siˈo/ /mə.ɫə.ðik.siˈo/ n fem
Fluch

maleir /ma.ɫeˈi/ /ma.ɫeˈiɾ/ /mə.ɫəˈi/ bal maleeix maleeixen maleeixes maleeixi maleeixin maleeixis maleeixo maleesc maleesqui maleesquin maleesquis maleint maleir maleiran maleirem maleireu maleiria maleirien maleiries maleirà maleiràs maleiré maleiríem maleiríeu maleí maleíem maleíeu maleírem maleíreu maleís maleíssem maleísseu maleíssim maleíssiu maleïa maleïda maleïdes maleïen maleïes maleïguem maleïgueu maleïm maleïra maleïren maleïres maleïsc maleïsca maleïsquen maleïsques maleïssen maleïsses maleïssin maleïssis maleït maleïts maleïu maleïx maleïxen maleïxes maleïxo n-occ occ sept val v
fluchen
Fer imprecacions amb el desig de malaurança.

malentès /ˌma.ɫenˈtes/ /ˌma.ɫənˈtəs/ /ˌma.ɫənˈtɛs/ n masc
Missverständnis

maleta /maˈɫe.ta/ /məˈɫə.tə/ /məˈɫɛ.tə/ n fem
Koffer Reisetasche

maleït /ma.ɫeˈit/ adj masc
verdammt

malgastar /ˌmaɫ.ɣasˈta/ /ˌmaɫ.ɣasˈtaɾ/ /ˌmaɫ.ɣəsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) malgast malgasta malgastada malgastades malgastam malgastant malgastar malgastara malgastaran malgastarem malgastaren malgastares malgastareu malgastaria malgastarien malgastaries malgastarà malgastaràs malgastaré malgastaríem malgastaríeu malgastassen malgastasses malgastassin malgastassis malgastat malgastats malgastau malgastava malgastaven malgastaves malgaste malgastem malgasten malgastes malgastessen malgastesses malgastessin malgastessis malgasteu malgasti malgastin malgastis malgasto malgastà malgastàrem malgastàreu malgastàs malgastàssem malgastàsseu malgastàssim malgastàssiu malgastàvem malgastàveu malgastés malgastéssem malgastésseu malgastéssim malgastéssiu malgastí occ sept val v
verschwenden

malgeneritzar /ˌmaɫ.d͡ʒe.ne.ɾiˈd͡za/ /ˌmaɫ.d͡ʒe.ne.ɾiˈza/ /ˌmaɫ.d͡ʒe.ne.ɾiˈzaɾ/ /ˌmaɫ.ʒə.nə.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) malgeneritz malgeneritza malgeneritzada malgeneritzades malgeneritzam malgeneritzant malgeneritzar malgeneritzara malgeneritzaran malgeneritzarem malgeneritzaren malgeneritzares malgeneritzareu malgeneritzaria malgeneritzarien malgeneritzaries malgeneritzarà malgeneritzaràs malgeneritzaré malgeneritzaríem malgeneritzaríeu malgeneritzassen malgeneritzasses malgeneritzassin malgeneritzassis malgeneritzat malgeneritzats malgeneritzau malgeneritzava malgeneritzaven malgeneritzaves malgeneritze malgeneritzem malgeneritzen malgeneritzes malgeneritzessen malgeneritzesses malgeneritzessin malgeneritzessis malgeneritzeu malgeneritzi malgeneritzin malgeneritzis malgeneritzo malgeneritzà malgeneritzàrem malgeneritzàreu malgeneritzàs malgeneritzàssem malgeneritzàsseu malgeneritzàssim malgeneritzàssiu malgeneritzàvem malgeneritzàveu malgeneritzés malgeneritzéssem malgeneritzésseu malgeneritzéssim malgeneritzéssiu malgeneritzí occ sept val v
misgendern

malgrat /maɫˈɣɾat/ /məɫˈɣɾat/ preposition
trotz

mall /ˈmaj/ /ˈmaʎ/ n masc
Hammer
Maça molt gran, emprat per a trencar pedres, per al què cal fer servir totes dues mans.
Felsblock
Penyal, roca que sobresurt en una muntanya.

malla de polígons n fem
Polygon-Netz

malson /ˌmaɫˈsɔn/ n masc
Albtraum Alptraum

malt /ˈmaɫ/ /ˈmaɫt/ n masc
malz Malz

maltractar /ˌmaɫ.tɾakˈta/ /ˌmaɫ.tɾakˈtaɾ/ /ˌmaɫ.tɾəkˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) maltract maltracta maltractada maltractades maltractam maltractant maltractar maltractara maltractaran maltractarem maltractaren maltractares maltractareu maltractaria maltractarien maltractaries maltractarà maltractaràs maltractaré maltractaríem maltractaríeu maltractassen maltractasses maltractassin maltractassis maltractat maltractats maltractau maltractava maltractaven maltractaves maltracte maltractem maltracten maltractes maltractessen maltractesses maltractessin maltractessis maltracteu maltracti maltractin maltractis maltracto maltractà maltractàrem maltractàreu maltractàs maltractàssem maltractàsseu maltractàssim maltractàssiu maltractàvem maltractàveu maltractés maltractéssem maltractésseu maltractéssim maltractéssiu maltractí occ sept val v
misshandeln

maluc /maˈɫuk/ /məˈɫuk/ n masc
Hüfte

malva /ˈmaɫ.va/ /ˈmaɫ.və/ /ˈmaɫ.βa/ /ˈmaɫ.βə/ n fem
Malve
Planta de la família de les malvàcies de flors pentàmeres de color porpra, rosa o blanc.

malva /ˈmaɫ.va/ /ˈmaɫ.və/ /ˈmaɫ.βa/ /ˈmaɫ.βə/ n masc
malvenfarben blasslila
Colorant sintètic d’anilina de color purpuri.

malversar /ˌmaɫ.veɾˈsaɾ/ /ˌmaɫ.vəɾˈsa/ /ˌmaɫ.βerˈsa/ /ˌmaɫ.βeɾˈsa/ /ˌmaɫ.βərˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) malvers malversa malversada malversades malversam malversant malversar malversara malversaran malversarem malversaren malversares malversareu malversaria malversarien malversaries malversarà malversaràs malversaré malversaríem malversaríeu malversassen malversasses malversassin malversassis malversat malversats malversau malversava malversaven malversaves malverse malversem malversen malverses malversessen malversesses malversessin malversessis malverseu malversi malversin malversis malverso malversà malversàrem malversàreu malversàs malversàssem malversàsseu malversàssim malversàssiu malversàvem malversàveu malversés malverséssem malversésseu malverséssim malverséssiu malversí occ sept val v
veruntreuen
Fer un ús impropi dels diners que s'és responsable, però no absolutament propietari.

malvestat /ˌmaɫ.vesˈtat/ /ˌmaɫ.vəsˈtat/ /ˌmaɫ.βesˈtat/ /ˌmaɫ.βəsˈtat/ n fem
Bosheit

malvist /ˌmaɫˈvist/ /ˌmaɫˈvist/ /ˌmaɫˈβist/ adj masc
verpönt

mal·lèol /maɫˈɫɛ.oɫ/ /maˈɫɛ.oɫ/ /məɫˈɫɛ.oɫ/ /məɫˈɫɛ.uɫ/ /məˈɫɛ.uɫ/ n masc
Knöchel

malària /maˈɫa.ɾi.a/ /məˈɫa.ɾi.ə/ n fem
Malaria

malícia /maˈɫi.si.a/ /məˈɫi.si.ə/ n fem
Boshaftigkeit

mamella /maˈme.ʎa/ /məˈme.ʎə/ n fem
Euter

mamut /maˈmut/ /məˈmut/ n masc
Mammut

mamífer /maˈmi.feɾ/ n masc
Säugetier

manament /ma.naˈmen/ /ma.naˈment/ /mə.nəˈmen/ /mə.nəˈment/ n masc
Befehl Gebot
Cosa que cal fer perquè ho ha establert algú amb autoritat.
Gebot
Segons la Bíblia, normes dictades per Déu a Moisès.

mancança /maŋˈkan.sa/ /məŋˈkan.sə/ n fem
Mangel

mandala /manˈda.ɫa/ /mənˈda.ɫə/ n
Mandala
Obra artística en relleu o dibuixada, típicament circular, normalment composta en bona part per formes repetides i equidistants, pensada per objectius místics i usada especialment en l'hinduisme i el budisme.

mandarina /mən.dəˈɾi.nə/ n fem
Tangerine Mandarine

mandarí /man.daˈɾi/ /mən.dəˈɾi/ n masc
Mandarin Hochchinesisch
(només singular) Varietat més parlada del xinès, que conforma la base del xinès estàndard.

mandat /manˈdat/ /mənˈdat/ n masc
Auftrag

mandolina /man.doˈɫi.na/ /mən.doˈɫi.nə/ /mən.duˈɫi.nə/ n fem
Mandoline

mandonguilla /man.doŋˈɡi.ʎa/ /mən.doŋˈɡi.ʎə/ /mən.duŋˈɡi.ʎə/ n fem
Klops

mandra /ˈman.dɾa/ /ˈman.dɾə/ n fem
Müßiggang
Peresa, manca de ganes de fer res.

mandíbula /manˈdi.bu.ɫa/ /mənˈdi.βu.ɫə/ n fem
Kiefer

manera /maˈne.ɾa/ /məˈne.ɾə/ n fem
Manier

manganès /məŋ.ɡəˈnəs/ /məŋ.ɡəˈnɛs/ n masc
Mangan

mania /maˈni.a/ /məˈni.ə/ n fem
Manie

manicomi /ma.niˈkɔ.mi/ /mə.niˈkɔ.mi/ n masc
psychiatrische Klinik

manifestació /ma.ni.fes.ta.siˈo/ /mə.ni.fəs.tə.siˈo/ n fem
Demonstration

manilla /maˈni.ʎa/ /məˈni.ʎə/ n fem
Handschelle
Anell de ferro que es posa al voltant del puny i que sovint va lligat a un altre posat a l'altre puny, amb els quals es retenen els presoners.

manipulació /ma.ni.pu.ɫa.siˈo/ /mə.ni.pu.ɫə.siˈo/ n fem
Manipulation

manipular /ma.ni.puˈɫa/ /ma.ni.puˈɫaɾ/ /mə.ni.puˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) manipul manipula manipulada manipulades manipulam manipulant manipular manipulara manipularan manipularem manipularen manipulares manipulareu manipularia manipularien manipularies manipularà manipularàs manipularé manipularíem manipularíeu manipulassen manipulasses manipulassin manipulassis manipulat manipulats manipulau manipulava manipulaven manipulaves manipule manipulem manipulen manipules manipulessen manipulesses manipulessin manipulessis manipuleu manipuli manipulin manipulis manipulo manipulà manipulàrem manipulàreu manipulàs manipulàssem manipulàsseu manipulàssim manipulàssiu manipulàvem manipulàveu manipulés manipuléssem manipulésseu manipuléssim manipuléssiu manipulí occ sept val v
manipulieren
Influir, alterar de forma interessada.

maniqueisme /ma.ni.keˈiz.me/ /mə.ni.kəˈiz.mə/ n masc
Manichäismus

maniqueu /ma.niˈkɛw/ /mə.niˈkɛw/ maniquea adj masc
manichäisch
Seguidor del maniqueisme, radical, extremista.

maniquí /ma.niˈki/ /mə.niˈki/ n masc
Gliederpuppe Schaufensterpuppe
Figura que representa una persona i usada per pintors, escultors, sastres i modistes per la seva feina.

manlleu /maɲˈʎew/ /məɲˈʎew/ n masc
Lehnwort
(lingüística) Lèxic originari d’una llengua que s’integra en una altra llengua.

mans /ˈmans/ adj masc
zahm
Referit als animals, dòcil, domesticat.

mans /ˈmans/ n fem
Handspiel
(futbol) Falta intencionada consistent a tocar la pilota amb el braç o la mà.

manta /ˈman.ta/ /ˈman.tə/ n fem
Decke Bettdecke
Peça rectangular de roba que s’usa com a abrigall.
Meeresteufel
Peix de la família dels mobúlids de cos romboïdal fins a 5,5 m de llargada i 3,5 m d'amplada (Mobula mobular).

mantega /mənˈtə.ɣə/ /mənˈtɛ.ɣə/ n fem
Butter

manteniment /man.te.niˈmen/ /man.te.niˈment/ /mən.tə.niˈmen/ /mən.tə.niˈment/ n masc
Instandhaltung

mantenir /man.teˈni/ /man.teˈniɾ/ bal mantenc mantendran mantendrem mantendreu mantendria mantendrien mantendries mantendrà mantendràs mantendré mantendríem mantendríeu mantenen mantenguda mantengudes mantenguem mantengueren mantengueres mantenguessin mantenguessis mantengueu mantengui mantenguin mantenguis mantengut mantenguts mantengué mantenguérem mantenguéreu mantengués mantenguéssim mantenguéssiu mantenguí mantenia mantenien mantenies mantenim mantenint mantenir manteniu mantens manteníem manteníeu mantinc mantindran mantindrem mantindreu mantindria mantindrien mantindries mantindrà mantindràs mantindré mantindríem mantindríeu mantinga mantinguda mantingudes mantinguem mantinguen mantinguera mantingueren mantingueres mantingues mantinguessen mantinguesses mantinguessin mantinguessis mantingueu mantingui mantinguin mantinguis mantingut mantinguts mantingué mantinguérem mantinguéreu mantingués mantinguéssem mantinguésseu mantinguéssim mantinguéssiu mantinguí manté mantén mantín occ val v
unterhalten warten
Sustentar a algú amb els mitjans bàsics per viure.

manual /ma.nuˈaɫ/ adj
manuell
Relatiu a la mà.

manual /ma.nuˈaɫ/ n masc
Handbuch
Compendi del saber d'una àrea, especialment destinat a l'ensenyament.

manuscrit /ma.nusˈkɾit/ n masc
Manuskript Handschrift

manxa /ˈmaɲ.t͡ʃa/ /ˈmaɲ.ʃə/ n fem
Blasebalg

manyà /maˈɲa/ /məˈɲa/ n masc
Schlosser

mapa /ˈma.pa/ n masc
Karte Landkarte

mapa de bits n masc
Bitmap

mapa de textura n masc
Textur

mapa mut n masc
Stumme Karte

mapatge d'entorn n masc
Umgebungsabbildung

mapatge de relleu n masc
Reliefzuordnung

maquiavel·lisme /ma.ki.a.veɫˈɫiz.me/ /ma.ki.a.βeɫˈɫiz.me/ /ma.ki.a.βeˈɫiz.me/ /mə.ki.ə.vəɫˈɫiz.mə/ /mə.ki.ə.βəɫˈɫiz.mə/ /mə.ki.ə.βəˈɫiz.mə/ n masc
machiavellistisch

maquiavèl·lic /ma.ki.aˈvɛɫ.ɫik/ /ma.ki.aˈβɛ.ɫik/ /ma.ki.aˈβɛɫ.ɫik/ /mə.ki.əˈvɛɫ.ɫik/ /mə.ki.əˈβɛ.ɫik/ /mə.ki.əˈβɛɫ.ɫik/ adj
machiavellistisch

maquillatge /ma.kiˈʎa.d͡ʒe/ /mə.kiˈʎa.d͡ʒə/ n masc
Schminke Make-up
Crema que s'aplica sobre la pell de la cara per a millorar el seu aspecte.

mar /ˈma/ /ˈmar/ /ˈmark/ /ˈmart/ /ˈmaɾ/ n
Meer See

maragda /maˈɾaɡ.da/ /məˈɾaɡ.də/ n fem
Smaragd

marató /ma.ɾaˈto/ /mə.ɾəˈto/ n fem
Marathon

marbre /ˈma.bɾə/ /ˈmar.bɾə/ /ˈmaɾ.bɾe/ n masc
Marmor

marcar /marˈka/ /maɾˈkaɾ/ /mərˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) marc marca marcada marcades marcam marcant marcar marcara marcaran marcarem marcaren marcares marcareu marcaria marcarien marcaries marcarà marcaràs marcaré marcaríem marcaríeu marcassen marcasses marcassin marcassis marcat marcats marcau marcava marcaven marcaves marco marcà marcàrem marcàreu marcàs marcàssem marcàsseu marcàssim marcàssiu marcàvem marcàveu marque marquem marquen marques marquessen marquesses marquessin marquessis marqueu marqui marquin marquis marqués marquéssem marquésseu marquéssim marquéssiu marquí occ sept val v
markieren kennzeichnen
Posar senyal o marca en alguna cosa per a distingir-la d'altres.

marcià /maɾ.siˈa/ /mər.siˈa/ adj masc
marsianisch
Relatiu o pertanyent al planeta Mart.

marcià /maɾ.siˈa/ /mər.siˈa/ n masc
Marsianer
Habitant del planeta Mart.
Ésser extraterrestre, no necessàriament de Mart.

mare /ˈma.ɾa/ /ˈma.ɾə/ /ˈma.ɾə/ n fem
Mutter
Progenitora femenina.

marea /maˈɾe.a/ /məˈɾɛ.ə/ n fem
Gezeiten Tide

mareig /maˈɾet͡ʃ/ /məˈɾət͡ʃ/ /məˈɾɛt͡ʃ/ n masc
Schwindel

margalló /maɾ.ɣaˈʎo/ /mər.ɡəˈʎo/ n masc
Zwergpalme

margarida /maɾ.ɣaˈɾi.ða/ /mər.ɡəˈɾi.ðə/ n fem
Gänseblümchen

marginal /maɾ.d͡ʒiˈnaɫ/ /mər.ʒiˈnaɫ/ adj
marginal

marialluïsa /maˌɾi.a.ʎuˈi.za/ /məˌɾi.ə.ʎuˈi.zə/ n fem
Zitronenstrauch

marieta /ma.ɾiˈe.ta/ /mə.ɾiˈə.tə/ /mə.ɾiˈɛ.tə/ n fem
Marienkäfer
Insecte en forma de boleta de color roig amb puntets negres (Coccinella septempunctata).

marieta /ma.ɾiˈe.ta/ /mə.ɾiˈə.tə/ /mə.ɾiˈɛ.tə/ n masc
Weichling
(despectiu) Home homosexual.

mariner /ma.ɾiˈne/ /mə.ɾiˈne/ n masc
Matrose
En general, qualsevol persona que forma part de la tripulació d'un vaixell, sigui de forma professional, esportiva, etc.

marisc /maˈɾisk/ /məˈɾisk/ n masc
Schalentier

marit /maˈɾit/ n masc
mann Ehemann

marmessor /mar.meˈso/ /maɾ.meˈsoɾ/ /mər.məˈso/ n masc
Testamentsvollstrecker

maroma /maˈɾo.ma/ /məˈɾo.mə/ n fem
Seil

marquesat /maɾ.keˈzat/ /məɾ.kəˈzat/ n masc
Markgrafschaft

marquès /maɾˈkes/ /mərˈkɛs/ /məɾˈkəs/ n masc
Marquis Markgraf

marroquí /mə.roˈki/ /mə.ruˈki/ marroquins adj masc
Marokkaner marokkanisch
Relatiu o pertanyent al Marroc.

marroquí /mə.roˈki/ /mə.ruˈki/ n masc
Marokkaner Marokkanerin
(gentilici) Individu natural del Marroc.

marrà /maˈra/ /məˈra/ n masc
Widder Schafbock
Mascle de l'ovella.

marró /maˈro/ adj
braun Braun
D'un color propi de la castanya.

marró /maˈro/ n masc
Braun
Color castany.

marsopa de Califòrnia n fem
Golftümmler

mart n masc
Baummarder

martell /maɾˈteʎ/ n masc
Hammer
Eina pensada per a copejar i en especial per a clavar claus. Està composta per un mànec, típicament de fusta, i per l'extrem dur que copeja, típicament metàl·lic.

martellejar /mar.te.ʎeˈʒa/ /maɾ.te.ʎeˈd͡ʒa/ /maɾ.te.ʎeˈd͡ʒaɾ/ /mər.tə.ʎəˈʒa/ /məɾ.tə.ʎəˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) martellege martellegem martellegen martelleges martellegessen martellegesses martellegessin martellegessis martellegeu martellegi martellegin martellegis martellegés martellegéssem martellegésseu martellegéssim martellegéssiu martellegí martelleig martelleja martellejada martellejades martellejam martellejant martellejar martellejara martellejaran martellejarem martellejaren martellejares martellejareu martellejaria martellejarien martellejaries martellejarà martellejaràs martellejaré martellejaríem martellejaríeu martellejassen martellejasses martellejassin martellejassis martellejat martellejats martellejau martellejava martellejaven martellejaves martellejo martellejà martellejàrem martellejàreu martellejàs martellejàssem martellejàsseu martellejàssim martellejàssiu martellejàvem martellejàveu occ sept val v
hämmern

martiri /maɾˈti.ɾi/ /mərˈti.ɾi/ n masc
Martyrium

marxa /ˈmaɾ.t͡ʃa/ n fem
Marsch
Acció de marxar, desplaçar-se, un grup de persones.
Abmarsch
Acció d'abandonar un lloc.

març /ˈmals/ /ˈmars/ n masc
März Lenzing
Tercer mes de l'any.

marí /maˈɾi/ /məˈɾi/ adj masc
Meer See
Relatiu al mar.

mascle /ˈmas.kɫe/ /ˈmas.kɫə/ n masc
Männchen
Individu animal o vegetal de sexe masculí, o amb aparell reproductor masculí, o que pertany al gènere sexual masculí; és el gènere o sexe contraposat amb el de la femella.

masclisme /masˈkɫiz.me/ /məsˈkɫiz.mə/ n masc
Machismo

mascota /masˈkɔ.ta/ /masˈkɔ.tɔ/ /məsˈkɔ.tə/ n fem
Maskottchen

masculí /mas.kuˈɫi/ /məs.kuˈɫi/ adj masc
männlich maskulin
Que pertany al mascle.
männlich
Metafòricament, dit de les expressions o estil de molta energia.

masmorra /mazˈmo.ra/ /məzˈmo.rə/ n fem
Verlies

masoquisme /ma.zoˈkiz.me/ /mə.zoˈkiz.mə/ /mə.zuˈkiz.mə/ n masc
Masochismus

massa /ˈma.sa/ /ˈma.sə/ adv
zu viel zu
En quantitat excessiva.

massa /ˈma.sa/ /ˈma.sə/ n fem
Teig
Barreja de líquid i matèria polvoritzada que forma una pasta consistent.

massacre /maˈsa.kɾe/ /məˈsa.kɾə/ n fem
Massaker

massilla /maˈsi.ʎa/ /məˈsi.ʎə/ n fem
Kitt Fensterkitt
Màstic de blanc d'Espanya i d’oli de llinosa usat per a tapar forats o esquerdes de la fusta i per subjectar vidres als muntants.

massís /maˈsis/ adj masc
massiv

massís /maˈsis/ n masc
Massiv

mastegar /mas.teˈɣa/ /mas.teˈɣaɾ/ /məs.təˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) masteg mastega mastegada mastegades mastegam mastegant mastegar mastegara mastegaran mastegarem mastegaren mastegares mastegareu mastegaria mastegarien mastegaries mastegarà mastegaràs mastegaré mastegaríem mastegaríeu mastegassen mastegasses mastegassin mastegassis mastegat mastegats mastegau mastegava mastegaven mastegaves mastego mastegue masteguem masteguen mastegues masteguessen masteguesses masteguessin masteguessis mastegueu mastegui masteguin masteguis mastegués masteguéssem masteguésseu masteguéssim masteguéssiu masteguí mastegà mastegàrem mastegàreu mastegàs mastegàssem mastegàsseu mastegàssim mastegàssiu mastegàvem mastegàveu occ sept val v
kauen abnagen
Trinxar el menjar amb les dents.

masticar /mas.tiˈka/ /mas.tiˈkaɾ/ /məs.tiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) mastic mastica masticada masticades masticam masticant masticar masticara masticaran masticarem masticaren masticares masticareu masticaria masticarien masticaries masticarà masticaràs masticaré masticaríem masticaríeu masticassen masticasses masticassin masticassis masticat masticats masticau masticava masticaven masticaves mastico masticà masticàrem masticàreu masticàs masticàssem masticàsseu masticàssim masticàssiu masticàvem masticàveu mastique mastiquem mastiquen mastiques mastiquessen mastiquesses mastiquessin mastiquessis mastiqueu mastiqui mastiquin mastiquis mastiqués mastiquéssem mastiquésseu mastiquéssim mastiquéssiu mastiquí occ sept val v
kauen
mastegar

mastigonema /mas.ti.ɣoˈne.ma/ /məs.ti.ɣuˈnɛ.mə/ n fem
Mastigonema

mastologia /mas.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /mas.to.ɫoˈʒi.a/ /məs.to.ɫoˈʒi.ə/ /məs.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
Mammalogie
(zoologia) Ciència que estudia els mamífers.

masturbació /mas.tuɾ.ba.siˈo/ /məs.tur.bə.siˈo/ n fem
Masturbation

matabou /ˌma.taˈbɔw/ /ˌma.təˈβɔw/ n masc
Strauchige Hasenohr
Arbust mediterrani de la família de les umbel·líferes (Bupleurum fruticosum).

matalàs /ma.taˈɫas/ n masc
Matratze
Sac pla farcit i tancat per a jeure-hi i dormir.

matar /maˈta/ /maˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) mat mata matada matades matam matant matar matara mataran matarem mataren matares matareu mataria matarien mataries matarà mataràs mataré mataríem mataríeu matassen matasses matassin matassis matat matats matau matava mataven mataves mate matem maten mates matessen matesses matessin matessis mateu mati matin matis mato matà matàrem matàreu matàs matàssem matàsseu matàssim matàssiu matàvem matàveu matés matéssem matésseu matéssim matéssiu matí mort morta mortes morts occ sept val v
umbringen töten
Treure la vida, assassinar.

mateix /maˈtejʃ/ /məˈteʃ/ adj masc
selbe
Sense canvis.

matemàtica /ma.teˈma.ti.ka/ n fem
Mathematik
(normalment en plural) Ciència pura que tracta la quantitat i la forma amb les seves relacions i estructures.

material /ma.te.ɾiˈaɫ/ /mə.tə.ɾiˈaɫ/ adj
Material
Relatiu a la matèria.
Físic, corpori.

material /ma.te.ɾiˈaɫ/ /mə.tə.ɾiˈaɫ/ n masc
Material
Base amb què es pot construir o crear alguna cosa donant-li forma.

matern /maˈtɛɾn/ /məˈtɛrn/ materna materns adj masc
mütterlich
Relatiu a la mare.
De la part de la mare

matines /maˈti.nes/ /məˈti.nəs/ n fem
Mette

matricular /ma.tɾi.kuˈɫa/ /ma.tɾi.kuˈɫaɾ/ /mə.tɾi.kuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) matricul matricula matriculada matriculades matriculam matriculant matricular matriculara matricularan matricularem matricularen matriculares matriculareu matricularia matricularien matricularies matricularà matricularàs matricularé matricularíem matricularíeu matriculassen matriculasses matriculassin matriculassis matriculat matriculats matriculau matriculava matriculaven matriculaves matricule matriculem matriculen matricules matriculessen matriculesses matriculessin matriculessis matriculeu matriculi matriculin matriculis matriculo matriculà matriculàrem matriculàreu matriculàs matriculàssem matriculàsseu matriculàssim matriculàssiu matriculàvem matriculàveu matriculés matriculéssem matriculésseu matriculéssim matriculéssiu matriculí occ sept val v
einschreiben
Inscriure a algú en una acadèmia, institut o similar.

matrimoni /ma.tɾiˈmɔ.ni/ n masc
Ehe
Unió estable de dues persones que formen una nova unitat familiar.

matriu /maˈtɾiw/ /məˈtɾiw/ n fem
Matrix

matxet /maˈt͡ʃet/ /məˈt͡ʃət/ /məˈt͡ʃɛt/ n masc
Machete

matèria /maˈtɛ.ɾi.a/ /məˈtɛ.ɾi.ə/ n fem
Stoff Materie
Component de l'Univers que té una massa i un volum.
Thema
Tema d'un àmbit determinat del coneixement per a l'estudi o l'ensenyament.

matí /maˈti/ n masc
Morgen Vormittag

matís /maˈtis/ /məˈtis/ n masc
Nuance
Variació d'una tonalitat.

maça /ˈma.sa/ /ˈma.sə/ n fem
Streitkolben
Arma emprada a l'edat mitjana per a copejar l'enemic, consistent en una bola de ferro lligada amb una cadena a una barra.
Holzhammer
Eina emprada en la construcció per a fixar o anivellar maons quan estan col·locats sobre una pasta de ciment.

maçó /maˈso/ /məˈso/ n masc
Freimaurer

maó /maˈo/ n masc
Backstein Ziegel

meandre /meˈandɾe/ /meˈandɾə/ n masc
Mäander

mecanisme /me.kaˈniz.me/ /mə.kəˈniz.mə/ n masc
Mechanismus

mecanitzar /me.ka.niˈd͡za/ /me.ka.niˈza/ /me.ka.niˈzaɾ/ /mə.kə.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) mecanitz mecanitza mecanitzada mecanitzades mecanitzam mecanitzant mecanitzar mecanitzara mecanitzaran mecanitzarem mecanitzaren mecanitzares mecanitzareu mecanitzaria mecanitzarien mecanitzaries mecanitzarà mecanitzaràs mecanitzaré mecanitzaríem mecanitzaríeu mecanitzassen mecanitzasses mecanitzassin mecanitzassis mecanitzat mecanitzats mecanitzau mecanitzava mecanitzaven mecanitzaves mecanitze mecanitzem mecanitzen mecanitzes mecanitzessen mecanitzesses mecanitzessin mecanitzessis mecanitzeu mecanitzi mecanitzin mecanitzis mecanitzo mecanitzà mecanitzàrem mecanitzàreu mecanitzàs mecanitzàssem mecanitzàsseu mecanitzàssim mecanitzàssiu mecanitzàvem mecanitzàveu mecanitzés mecanitzéssem mecanitzésseu mecanitzéssim mecanitzéssiu mecanitzí occ sept val v
mechanisieren

mecanografiar /me.ka.no.ɣɾa.fiˈa/ /me.ka.no.ɣɾa.fiˈaɾ/ /mə.kə.no.ɣɾə.fiˈa/ /mə.kə.nu.ɣɾə.fiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) mecanografia mecanografiada mecanografiades mecanografiam mecanografiant mecanografiar mecanografiara mecanografiaran mecanografiarem mecanografiaren mecanografiares mecanografiareu mecanografiaria mecanografiarien mecanografiaries mecanografiarà mecanografiaràs mecanografiaré mecanografiaríem mecanografiaríeu mecanografiassen mecanografiasses mecanografiassin mecanografiassis mecanografiat mecanografiats mecanografiau mecanografiava mecanografiaven mecanografiaves mecanografie mecanografiem mecanografien mecanografies mecanografiessen mecanografiesses mecanografiessin mecanografiessis mecanografieu mecanografii mecanografio mecanografià mecanografiàrem mecanografiàreu mecanografiàs mecanografiàssem mecanografiàsseu mecanografiàssim mecanografiàssiu mecanografiàvem mecanografiàveu mecanografiés mecanografiéssem mecanografiésseu mecanografiéssim mecanografiéssiu mecanografií mecanografiï mecanografiïn mecanografiïs occ sept val v
tippen

mecànic /meˈka.nik/ /məˈka.nik/ adj masc
mechanisch

mecànica /meˈka.ni.ka/ /məˈka.ni.kə/ n fem
Mechanik

mecànica de joc n fem
Spielmechanik

medalla /meˈða.ʎa/ /məˈða.ʎə/ n fem
Medaille

medi /ˈmɛ.ði/ n masc
Umgebung

mediambiental /me.ði.am.bi.enˈtaɫ/ /mə.ði.əm.bi.ənˈtaɫ/ adj
Umwelt-
relacionat amb el medi ambient

mediatització /me.ði.a.ti.za.siˈo/ /me.ði.a.tid.za.siˈo/ /mə.ði.ə.tid.zə.siˈo/ n masc
Mediatization

medicament /me.ði.kaˈmen/ /me.ði.kaˈment/ /mə.ði.kəˈmen/ /mə.ði.kəˈment/ n masc
Arznei Medikament

medicina /me.ðiˈsi.na/ n fem
Medizin Heilkunde
Ciència que estudia el cos humà i com guarir les malalties que presenta.

medicinal /me.ði.siˈnaɫ/ /mə.ði.siˈnaɫ/ adj
medizinal

meditació /me.ði.ta.siˈo/ /mə.ði.tə.siˈo/ n fem
Meditation Träumereien
Estat d'abstracció en els pensaments d'un mateix.
Reflexió en silenci sobre un tema transcendent, ja sigui des del punt de vista de la filosofia o de la religió.

mediterrani /me.ði.teˈra.ni/ /mə.ði.təˈra.ni/ adj masc
mediterran

medul·la /meˈðu.ɫa/ /meˈðuɫ.ɫa/ /məˈðu.ɫə/ /məˈðuɫ.ɫə/ n fem
Mark

medusa /meˈðu.za/ /məˈðu.zə/ n fem
Qualle

megalòpoli /me.ɣaˈɫɔ.po.ɫi/ /mə.ɣəˈɫɔ.po.ɫi/ /mə.ɣəˈɫɔ.pu.ɫi/ n fem
Megalopolis

meitat /mejˈtat/ /məjˈtat/ n fem
Hälfte

meitneri /məjdˈnɛ.ɾi/ n masc
Meitnerium

mel n fem
Honig

melanoma /me.ɫaˈno.ma/ /mə.ɫəˈno.mə/ n masc
Melanom

melmelada /meɫ.meˈɫa.ða/ n fem
Marmelade

melodia /me.ɫoˈði.a/ /mə.ɫoˈði.ə/ /mə.ɫuˈði.ə/ n fem
Melodie

melsa /ˈmɛɫ.sa/ /ˈmɛɫ.sə/ /ˈmɛɫ.sɛ/ n fem
Milz

melòdica /meˈɫɔ.ði.ka/ /məˈɫɔ.ði.kə/ n fem
Melodica

meló /məˈɫo/ n masc
Melone

mem /ˈmɛm/ n masc
Mem
Entitat mínima de pensament.

membre /ˈmem.bɾe/ /ˈmem.bɾə/ n masc
Glied Mitglied
Cadascuna de les quatre extremitats del cos.

membre /ˈmem.bɾe/ /ˈmem.bɾə/ n neut
Glied Mitglied
Persona que forma part d'una organització, societat, etc.

memòria /meˈmɔ.ɾi.a/ /məˈmɔ.ɾi.ə/ n fem
Erinnerung Gedächtnis

memòria intermèdia n fem
Puffer-Speicher

mena /ˈme.na/ /ˈmə.nə/ /ˈmɛ.nə/ n fem
Erz
Part d'una mina o rocalla d'on s'extreu un determinat mineral.

mendelevi /men.deˈɫɛ.βi/ /mən.dəˈɫɛ.vi/ /mən.dəˈɫɛ.βi/ n masc
Mendelevium

menfotisme /meɱ.foˈtiz.me/ /məɱ.foˈtiz.mə/ /məɱ.fuˈtiz.mə/ n masc
Null-Bock-Einstellung

meninge /meˈniɲ.d͡ʒe/ /məˈniɲ.ʒə/ n fem
Hirnhaut

menisc /meˈnisk/ /məˈnisk/ n masc
Meniskus
(anatomia) Fibra cartilaginosa del genoll que proporciona sosteniment sota tensió i torsió.

menjador /meɲ.d͡ʒaˈðo/ /meɲ.d͡ʒaˈðoɾ/ /məɲ.ʒəˈðo/ n masc
Esszimmer Speisezimmer
Sala d’un edifici destinada a menjar-hi.

menjar /meɲˈd͡ʒa/ /meɲˈd͡ʒaɾ/ n masc
Essen
Aliment que es menja.

menjar /meɲˈd͡ʒa/ /meɲˈd͡ʒaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) menge mengem mengen menges mengessen mengesses mengessin mengessis mengeu mengi mengin mengis mengés mengéssem mengésseu mengéssim mengéssiu mengí menj menja menjada menjades menjam menjant menjar menjara menjaran menjarem menjaren menjares menjareu menjaria menjarien menjaries menjarà menjaràs menjaré menjaríem menjaríeu menjassen menjasses menjassin menjassis menjat menjats menjau menjava menjaven menjaves menjo menjà menjàrem menjàreu menjàs menjàssem menjàsseu menjàssim menjàssiu menjàvem menjàveu occ sept val v
essen fressen
Ingerir aliments.

menjar ràpid n masc
Fastfood
(comerç) La dita classe de restaurant.

menstruació /mens.tɾu.a.siˈo/ /məns.tɾu.ə.siˈo/ n fem
Menstruation Regel

menstruar /mens.tɾuˈa/ /mens.tɾuˈaɾ/ /məns.tɾuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) menstrua menstruada menstruades menstruam menstruant menstruar menstruara menstruaran menstruarem menstruaren menstruares menstruareu menstruaria menstruarien menstruaries menstruarà menstruaràs menstruaré menstruaríem menstruaríeu menstruassen menstruasses menstruassin menstruassis menstruat menstruats menstruau menstruava menstruaven menstruaves menstrue menstruem menstruen menstrues menstruessen menstruesses menstruessin menstruessis menstrueu menstruo menstruu menstruà menstruàrem menstruàreu menstruàs menstruàssem menstruàsseu menstruàssim menstruàssiu menstruàvem menstruàveu menstrués menstruéssem menstruésseu menstruéssim menstruéssiu menstruí menstruï menstruïn menstruïs occ sept val v
menstruieren

ment /ˈmen/ /ˈment/ n fem
Geist Verstand

menta /ˈmen.ta/ /ˈmen.tə/ n fem
Minze
Herba del gènere Mentha molt aromàtica i emprada com a condiment.
(especialment) menta pebrera (Mentha piperita)
Licor amb essència de Mentha.

mentida /menˈti.ða/ n fem
Lüge
Afirmació conscient d'una cosa falsa.

mentir /menˈti/ /menˈtiɾ/ bal centr ment menta menteix menteixen menteixes menteixi menteixin menteixis menteixo menten mentes mentesc mentesqui mentesquin mentesquis menti mentia mentida mentides mentien menties mentiguem mentigueu mentim mentin mentint mentir mentira mentiran mentirem mentiren mentires mentireu mentiria mentirien mentiries mentirà mentiràs mentiré mentiríem mentiríeu mentis mentisc mentisca mentisquen mentisques mentissen mentisses mentissin mentissis mentit mentits mentiu mentix mentixen mentixes mentixo mento ments mentí mentíem mentíeu mentírem mentíreu mentís mentíssem mentísseu mentíssim mentíssiu n-occ occ sept val v
lügen belügen
Dir mentides o falsedats.

mentre /ˈmen.tɾe/ conjunction
während
Durant el mateix temps en què.
en cas que

mentrestant /ˌmen.tɾesˈtan/ /ˌmen.tɾesˈtant/ /ˌmen.tɾəsˈtan/ /ˌmen.tɾəsˈtant/ adv
inzwischen

mentó /menˈto/ n masc
Kinn

menut /meˈnut/ /məˈnut/ adj masc
klein

menys /ˈmeɲs/ /ˈmeɲs/ /ˈmɛɲs/ adv
weniger

menyspreu /ˌmeɲsˈpɾɛw/ /ˌmeɲsˈpɾɛw/ /ˌmɛɲsˈpɾɛw/ n masc
Verachtung

menú /meˈnu/ /məˈnu/ n masc
Menü

meravella /me.ɾaˈve.ʎa/ /me.ɾaˈβe.ʎa/ /mə.ɾəˈvə.ʎə/ /mə.ɾəˈvɛ.jə/ /mə.ɾəˈβe.ʎə/ /mə.ɾəˈβɛ.ʎə/ n fem
Wunder

meravellós /me.ɾa.veˈʎos/ /me.ɾa.βeˈʎos/ /mə.ɾə.vəˈʎos/ adj
wunderbar

mercaderia /meɾ.ka.ðeˈɾi.a/ /mər.kə.ðəˈɾi.ə/ n fem
Ware

mercat /meɾˈkat/ n masc
Markt Marktplatz
Conjunt d'establiments comercials, fixos o desmuntables, especialment aquests últims, instal·lats en un espai públic.
Edifici o en general qualsevol construcció pública, encara que sigui oberta, destinada a les activitats de les accepcions anteriors.

mercat negre /meɾˌkadˈne.ɣɾe/ /mərˌkadˈnɛ.ɣɾə/ /məɾˌkadˈnə.ɣɾə/ n masc
Schwarzmarkt

mercenari /meɾ.seˈna.ɾi/ /mər.səˈna.ɾi/ n masc
Söldner

mercuri /mərˈku.ɾi/ n masc
Quecksilber

merda /ˈmɛr.ða/ /ˈmɛɾ.ða/ /ˈmɛɾ.ðɛ/ n fem
Scheiße Dreck
Detritus pudent d'allò ingerit, que s'expulsa del cos mitjançant l'anus.

merenga /meˈɾeŋ.ɡa/ n fem
Baiser

meridional /me.ɾi.ði.oˈnaɫ/ /mə.ɾi.ði.uˈnaɫ/ adj
südlich
Relatiu al sud.

meridià /me.ɾi.ðiˈa/ /mə.ɾi.ðiˈa/ adj masc
Meridian

merla /ˈmɛr.ɫa/ /ˈmɛr.ɫə/ /ˈmɛɾ.ɫa/ /ˈmɛɾ.ɫɛ/ n fem
Amsel
(ocells) Ocell de la família dels muscicàpids, de plomatge negre i bec groc (Turdus merula).

merlet /meɾˈɫet/ /mərˈɫɛt/ /məɾˈɫət/ n masc
Zinne
En una fortificació, qualsevol dels elements sobresurten intermitentment d'una paret defensiva per tal de cobrir els defensors i alhora deixar espai perquè disparin les seves armes.
Per extensió, qualsevol element sortint que, formant una serie dentada, es troba a la part alta d'una paret a imitació dels merlets militars.

merlà /meɾˈɫa/ /mərˈɫa/ n masc
Wittling

merèixer /meˈɾe.ʃe/ /meˈɾej.ʃe/ /meˈɾej.ʃeɾ/ /məˈɾə.ʃə/ /məˈɾɛ.ʃə/ alg bal mereix mereixem mereixen mereixent mereixeran mereixerem mereixeren mereixeres mereixereu mereixeria mereixerien mereixeries mereixerà mereixeràs mereixeré mereixeríem mereixeríeu mereixes mereixessin mereixessis mereixeu mereixi mereixia mereixien mereixies mereixin mereixis mereixo mereixé mereixérem mereixéreu mereixés mereixéssim mereixéssiu mereixí mereixíem mereixíeu meresc meresca merescuda merescudes merescut merescuts meresquem meresquen meresquera meresqueren meresqueres meresques meresquessen meresquesses meresquessin meresquessis meresqueu meresqui meresquin meresquis meresqué meresquérem meresquéreu meresqués meresquéssem meresquésseu meresquéssim meresquéssiu meresquí merèixer occ sept val v
verdienen

merònim /meˈɾɔ.nim/ /məˈɾɔ.nim/ n masc
Meronym

mes /mes/ /məs/ /ˈmes/ /ˈməs/ /ˈmɛs/ conjunction
aber
però

mes /mes/ /məs/ /ˈmes/ /ˈməs/ /ˈmɛs/ n masc
Monat

mesc /ˈmesk/ /ˈməsk/ /ˈmɛsk/ n masc
Moschus

mescla /ˈmes.kɫa/ /ˈməs.kɫə/ /ˈmɛs.kɫə/ n fem
Mischung

mesclar /mesˈkɫa/ /mesˈkɫaɾ/ /məsˈkɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) mescl mescla mesclada mesclades mesclam mesclant mesclar mesclara mesclaran mesclarem mesclaren mesclares mesclareu mesclaria mesclarien mesclaries mesclarà mesclaràs mesclaré mesclaríem mesclaríeu mesclassen mesclasses mesclassin mesclassis mesclat mesclats mesclau mesclava mesclaven mesclaves mescle mesclem mesclen mescles mesclessen mesclesses mesclessin mesclessis mescleu mescli mesclin mesclis mesclo mesclà mesclàrem mesclàreu mesclàs mesclàssem mesclàsseu mesclàssim mesclàssiu mesclàvem mesclàveu mesclés mescléssem mesclésseu mescléssim mescléssiu mesclí occ sept val v
mischen
Ajuntar diversos elements de forma aparentment homogènia.
vermischen
Formar desordre en la col·locació de les coses.

mesquita /mesˈki.ta/ n fem
Moschee

mestral /mesˈtɾaɫ/ /məsˈtɾaɫ/ n masc
Mistral

mestre /ˈmes.tɾe/ n masc
Lehrer
Persona que ensenya d'altres.
Ensenyant d'educació infantil o d'educació primària.

mestressa /mesˈtɾe.sa/ /məsˈtɾə.sə/ /məsˈtɾɛ.sə/ n fem
Herrscherin Meisterin
Dona que té domini d'alguna cosa.

mesurar /me.zuˈɾa/ /me.zuˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) mesur mesura mesurada mesurades mesuram mesurant mesurar mesurara mesuraran mesurarem mesuraren mesurares mesurareu mesuraria mesurarien mesuraries mesurarà mesuraràs mesuraré mesuraríem mesuraríeu mesurassen mesurasses mesurassin mesurassis mesurat mesurats mesurau mesurava mesuraven mesuraves mesure mesurem mesuren mesures mesuressen mesuresses mesuressin mesuressis mesureu mesuri mesurin mesuris mesuro mesurà mesuràrem mesuràreu mesuràs mesuràssem mesuràsseu mesuràssim mesuràssiu mesuràvem mesuràveu mesurés mesuréssem mesurésseu mesuréssim mesuréssiu mesurí occ sept val v
messen

mesó n masc
Meson

metabòlic /me.taˈbɔ.ɫik/ /mə.təˈβɔ.ɫik/ adj masc
metabolisch

metadada /ˌme.taˈða.ða/ /ˌmɛ.təˈða.ðə/ n fem
Metadaten

metall /meˈtaʎ/ n masc
Metall

meteor /me.teˈoɾ/ /mə.teˈɔr/ n masc
Meteor

meteorit /me.te.oˈɾit/ /mə.tə.uˈɾit/ n masc
Meteorit

metge /ˈme.d͡ʒe/ n neut
Arzt
Professional encarregat de vetllar per la salut de les persones, guarint les seves malalties, diagnosticant malalties i aconsellant com millorar l'estil de vida.

metgia /meˈd͡ʒi.a/ /məˈd͡ʒi.ə/ n fem
Heilmittel

meticulós /me.ti.kuˈɫos/ /mə.ti.kuˈɫos/ adj masc
akribisch

metodologia n fem
Methodologie

metonímia /me.toˈni.mi.a/ /mə.toˈni.mi.ə/ /mə.tuˈni.mi.ə/ n fem
Metonymie

metratge /meˈtɾa.d͡ʒe/ /məˈtɾa.d͡ʒə/ n masc
Filmmaterial
(cinema) Longitud d'un film o de les seves parts, expressada en metres.

metre /ˈme.tɾe/ /ˈme.tɾə/ /ˈmə.tɾə/ /ˈmɛ.tɾə/ n masc
Meter

metre quadrat n masc
Quadratmeter

metro /ˈme.tɾo/ /ˈmɛ.tɾo/ /ˈmɛ.tɾu/ n masc
U-Bahn Untergrundbahn

metrònom /meˈtɾɔ.nom/ /məˈtɾɔ.nom/ /məˈtɾɔ.num/ n masc
Metronom

metxa /ˈme.t͡ʃa/ /ˈme.t͡ʃə/ n fem
Zündschnur
Corda preparada amb combustibles per a calar foc a les peces d'artilleria, mines, pirotècnia, etc.

metzina /meˈd͡zi.na/ /məˈd͡zi.nə/ n fem
Gift

metàfora /meˈta.fo.ɾa/ /məˈta.fo.ɾə/ /məˈta.fu.ɾə/ n fem
Metapher

metàl·lic /meˈtaɫ.ɫik/ /məˈtaɫ.ɫik/ adj masc
metallisch
Relatiu al metall per la composició, la natura, les característiques.
Element químic que és bon conductor de l'electricitat.

metàtesi /meˈta.te.zi/ /məˈta.tə.zi/ n fem
Metathese

mexicà n masc
Mexikaner
Persona que habita o és originària de Mèxic.

mica /ˈmi.ka/ n fem
Glimmer
Mineral d’un grup de la classe dels fil·losilicats, brillant, amb aspecte de làmines.

micel·la /miˈsɛ.ɫa/ /miˈsɛ.ɫə/ /miˈsɛ.ɫɛ/ /miˈsɛɫ.ɫa/ /miˈsɛɫ.ɫə/ n fem
Mizelle

mico /ˈmi.ko/ /ˈmi.ku/ n masc
Affe Äffin
Simi de cua llarga i prènsil.

microones /mi.kɾoˈo.nes/ /mi.kɾoˈo.nəs/ /mi.kɾuˈo.nəs/ n masc
Mikrowelle

microprogramari n masc
Firmware

micròfon /miˈkɾɔ.fon/ /miˈkɾɔ.fun/ n masc
Mikrofon

mida /ˈmi.ða/ /ˈmi.ðə/ n fem
Maß
Dimensió d'alguna cosa, mesura lineal.
Messung
Instrument que serveix per conèixer les dimensions d'alguna cosa.
Maßgröße
Regla, proporció, correspondència d'una cosa amb altra.

midó /miˈðo/ n masc
Stärke

mig /ˈmit͡ʃ/ mitja mitjos adj
halb
Que és la meitat d'un tot.

mig /ˈmit͡ʃ/ adv
halb
(davant verbs) incompletament

mig /ˈmit͡ʃ/ n masc
halb
(matemàtiques) Meitat, part equivalent a la fracció 1/2.

mig /ˈmit͡ʃ/ n neut
halb
(esports de pilota) Cadascun dels jugadors situats preferentment en la zona compresa entre la línia defensiva i la línia davantera.

migbec /ˌmid͡ʒˈbek/ /ˌmid͡ʒˈbək/ /ˌmid͡ʒˈbɛk/ /ˌmid͡ʒˈβɛk/ n masc
Halbschnabelhechte

migdia /ˌmid͡ʒˈði.a/ n masc
Mittag
Part del dia entre el matí i la tarda, convencionalment entre les 12 h i les 14 h o 15 h segons l'horari laboral o l'hora de dinar.

migdiada /ˌmid͡ʒ.ðiˈa.ða/ /ˌmid͡ʒ.ðiˈa.ðə/ n fem
Mittagsschlaf
Temps destinat a dormir havent dinat.

migranya /miˈɣɾa.ɲa/ /miˈɣɾa.ɲə/ n fem
Migräne

mil number
eintausend
(cardinal) Nou-cents noranta-nou més un, deu vegades cent.
(valor ordinal) Milè, milena.

miliard /mi.ɫiˈart/ number masc
Milliarde

militar /mi.ɫiˈta/ /mi.ɫiˈtar/ /mi.ɫiˈtaɾ/ adj
Militär militärisch
Relatiu a l'exèrcit.

militar /mi.ɫiˈta/ /mi.ɫiˈtar/ /mi.ɫiˈtaɾ/ n neut
Soldat
Persona que forma part d'un exèrcit.

milió number masc
Million

mill /ˈmiʎ/ n masc
Hirse

milla /ˈmi.ʎa/ /ˈmi.ʎə/ n fem
Meile

millor /miˈʎo/ /miˈʎo/ /miˈʎoɾ/ /miˈʎoɾ/ adj
besser
En grau superior comparat amb un altre.
besten
Sense altre que el superi, comparat amb qualsevol.

millorar /mi.ʎoˈɾa/ /mi.ʎoˈɾaɾ/ /mi.ʎuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) millor millora millorada millorades milloram millorant millorar millorara milloraran millorarem milloraren millorares millorareu milloraria millorarien milloraries millorarà milloraràs milloraré milloraríem milloraríeu millorassen millorasses millorassin millorassis millorat millorats millorau millorava milloraven milloraves millore millorem milloren millores milloressen milloresses milloressin milloressis milloreu millori millorin milloris milloro millorà milloràrem milloràreu milloràs milloràssem milloràsseu milloràssim milloràssiu milloràvem milloràveu millorés milloréssem millorésseu milloréssim milloréssiu millorí occ sept val v
verbessern
(pronominal) Fer-se una cosa millor a ella mateixa.

mil·li- prefix
milli-

mil·lisegon /mi.ɫi.seˈɣon/ /mi.ɫi.səˈɣon/ /miɫ.ɫi.seˈɣon/ /miɫ.ɫi.səˈɣon/ n masc
Millisekunde

mil·límetre /miɫˈɫi.me.tɾe/ /miɫˈɫi.mə.tɾə/ /miˈɫi.me.tɾe/ /miˈɫi.mə.tɾə/ n masc
Millimeter

milícia /miˈɫi.si.a/ /miˈɫi.si.ə/ n fem
Miliz

mimetisme /mi.meˈtiz.me/ /mi.məˈtiz.mə/ n masc
Mimikry

mina /ˈmi.na/ /ˈmi.nə/ n fem
Bergwerk Mine

minaret /mi.naˈɾet/ /mi.nəˈɾɛt/ n masc
Minarett

mineral /mi.neˈɾaɫ/ /mi.nəˈɾaɫ/ adj
Mineral
Relatiu o pertanyent a una substància inorgànica.

mineral /mi.neˈɾaɫ/ /mi.nəˈɾaɫ/ n masc
Mineral
Material format en la natura d'una composició química determinada i definida, generalment inorgànic i d'una estructura ben definida.

mineria /mi.neˈɾi.a/ /mi.nəˈɾi.ə/ n fem
Bergbau

mini /ˈmi.ni/ n masc
Minium

miniaplicació /mi.ni.a.pɫi.ka.siˈo/ /mi.ni.ə.pɫi.kə.siˈo/ n fem
Applet

miniatura /mi.ni.aˈtu.ɾa/ /mi.ni.əˈtu.ɾə/ n fem
Miniatur

minifaldilla /mi.ni.faɫˈdi.ʎa/ /mi.ni.fəɫˈdi.ʎə/ n fem
Minirock

minijoc n masc
Mini-Spiel

minoria /mi.noˈɾi.a/ /mi.noˈɾi.ə/ /mi.nuˈɾi.ə/ n fem
Minderheit Minorität

minuciós /mi.nu.siˈos/ adj masc
minutiös
Que para l'atenció en els petits detalls.

minut n masc
Minute

minutera /mi.nuˈte.ɾa/ /mi.nuˈte.ɾə/ n fem
Minutenzeiger

minyona /miˈɲo.na/ /miˈɲo.nə/ n fem
Dienstmädchen
Criada, noia de servei domèstic.

miocardi /mi.oˈkaɾ.ði/ /mi.uˈkar.di/ n masc
Myokard

miolar /mi.oˈɫa/ /mi.oˈɫaɾ/ /mi.uˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) miol miola miolada miolades miolam miolant miolar miolara miolaran miolarem miolaren miolares miolareu miolaria miolarien miolaries miolarà miolaràs miolaré miolaríem miolaríeu miolassen miolasses miolassin miolassis miolat miolats miolau miolava miolaven miolaves miole miolem miolen mioles miolessen miolesses miolessin miolessis mioleu mioli miolin miolis miolo miolà miolàrem miolàreu miolàs miolàssem miolàsseu miolàssim miolàssiu miolàvem miolàveu miolés mioléssem miolésseu mioléssim mioléssiu miolí occ sept val v
miauen maunzen

miop /miˈop/ adj
kurzsichtig
Que té dificultat per a distingir objectes distants.

miop /miˈop/ n neut
kurzsichtig
Persona afectada de miopia.

miracle /miˈɾa.kɫe/ n masc
Wunder Mirakel

mirada /miˈɾa.ða/ /miˈɾa.ðə/ n fem
Blick

mirall /miˈɾaj/ /miˈɾaʎ/ n masc
Spiegel
Material polit que reflecteix imatges.

mirar /miˈɾa/ /miˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. [[mirar-se]], [[mirar-s'hi]] alg bal bal (1) mir mira mirada mirades miram mirant mirar mirara miraran mirarem miraren mirares mirareu miraria mirarien miraries mirarà miraràs miraré miraríem miraríeu mirassen mirasses mirassin mirassis mirat mirats mirau mirava miraven miraves mire mirem miren mires miressen miresses miressin miressis mireu miri mirin miris miro mirà miràrem miràreu miràs miràssem miràsseu miràssim miràssiu miràvem miràveu mirés miréssem mirésseu miréssim miréssiu mirí occ sept val v
aussehen
Fixar l'atenció visual.

miratge /miˈɾa.d͡ʒe/ /miˈɾa.d͡ʒə/ n masc
Luftspiegelung Fata Morgana
Il·lusió òptica causada per la refracció de la llum.

mirinyac /mi.ɾiˈɲak/ n masc
Reifrock

mirlitó /mir.ɫiˈto/ n masc
Kazoo

mirra /ˈmi.ra/ /ˈmi.rə/ n fem
Myrrhe

misantrop /mi.zanˈtɾɔp/ /mi.zənˈtɾɔp/ n masc
Menschenfeind Misanthrop

misogínia /mi.zoˈd͡ʒi.ni.a/ /mi.zoˈʒi.ni.a/ /mi.zoˈʒi.ni.ə/ /mi.zuˈʒi.ni.ə/ n fem
Misogynie

missa /ˈmi.sa/ /ˈmi.sə/ n fem
Messe

missatge /miˈsa.d͡ʒe/ /miˈsa.d͡ʒə/ n masc
Nachricht

missatger /mi.saˈd͡ʒe/ /mi.saˈd͡ʒeɾ/ n masc
Kurier

missioner /mi.si.oˈne/ /mi.si.oˈneɾ/ /mi.si.uˈne/ n masc
Missionar Missionarin

missió n fem
Mission

misteri n masc
Geheimnis Mysterium
Enigma, cosa oculta, incomprensible.

misteriós /mis.te.ɾiˈos/ /mis.tə.ɾiˈos/ adj masc
mysteriös

misto /ˈmis.to/ /ˈmis.tu/ n masc
Streichholz Zündholz
Petita tija dotada d'un pantaló curt de fusta o cartó amb un cap de productes químics inflamables que s'empra per a l'obtenció de foc.

misàndria /miˈzan.dɾi.a/ /miˈzan.dɾi.ə/ n fem
Misandrie

misèria /miˈzɛ.ɾi.a/ /miˈzɛ.ɾi.ə/ n fem
Elend
Situació de pobresa.

mite n masc
Mythos
Narració plàstica fabulosa que s'empra sobretot per a expressar conviccions filosòfiques, cosmovisuals o religioses.

mitja lluna n masc
Halbmond
Figura que representa la lluna minvant o creixent amb un quart de la cara visible.

mitja part n fem
Halbzeit

mitjanit /mi.d͡ʒaˈnit/ n fem
Mitternacht

mitjançant /mi.d͡ʒanˈsan/ /mi.d͡ʒanˈsant/ /mi.d͡ʒənˈsan/ /mi.d͡ʒənˈsant/ preposition
mittels

mitjà n masc
Mittel
Allò necessari perquè es realitzi algun fet.

mitjó /miˈd͡ʒo/ n masc
Strumpf Socke

mitologia /mi.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /mi.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
Mythologie

mitosi /miˈtɔ.zi/ n fem
Mitose

moai /moˈaj/ n masc
Moai

mobilitat /mo.bi.ɫiˈtat/ /mu.bi.ɫiˈtat/ /mu.βi.ɫiˈtat/ n fem
Mobilität

moc /ˈmok/ /ˈmɔk/ n masc
Rotz
Humor que penja del nas.

mocador /mo.kaˈðo/ /mo.kaˈðoɾ/ /mo.kəˈðo/ /mu.kəˈðo/ n masc
Schnupftuch Taschentuch
Peça de roba o paper pensada per a mocar-se.
Halstuck
Peça de roba, quadrada o triangular, pensada com a complement del vestuari per abrigar o per adornar. Normalment va lligada al voltant del coll.

moda /ˈmɔ.ða/ /ˈmɔ.ðɔ/ n fem
Mode
Tendència actual en el disseny d'articles que es venen.
Xifra més repetida en un estudi estadístic.

model /moˈðɛɫ/ /muˈðɛɫ/ n masc
Modell

model d'il·luminació n masc
Beleuchtungsmodell

model de shading n masc
Schattierungsmodell

modelatge n masc
Modellierung

moderat v
moderat

modern /moˈðɛɾn/ /muˈðɛrn/ adj masc
modern
Relatiu al temps present o recent.

modernisme /mo.ðeɾˈniz.me/ /mo.ðəɾˈniz.mə/ /mu.ðərˈniz.mə/ n masc
Modernismus
Tendència a desprendre’s de les tradicions adoptant gustos i idees moderns.
(sovint en majúscula) Moviment cultural occidental, especialment arquitectònic i decoratiu, de final del segle XIX i principi del segle XX, caracteritzat per l'ús de formes i motius molt innovadors.

modificar /mo.ði.fiˈka/ /mo.ði.fiˈkaɾ/ /mu.ði.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) modific modifica modificada modificades modificam modificant modificar modificara modificaran modificarem modificaren modificares modificareu modificaria modificarien modificaries modificarà modificaràs modificaré modificaríem modificaríeu modificassen modificasses modificassin modificassis modificat modificats modificau modificava modificaven modificaves modifico modificà modificàrem modificàreu modificàs modificàssem modificàsseu modificàssim modificàssiu modificàvem modificàveu modifique modifiquem modifiquen modifiques modifiquessen modifiquesses modifiquessin modifiquessis modifiqueu modifiqui modifiquin modifiquis modifiqués modifiquéssem modifiquésseu modifiquéssim modifiquéssiu modifiquí occ sept val v
ändern abändern

modèstia /moˈðɛs.ti.a/ /moˈðɛs.ti.ə/ /muˈðɛs.ti.ə/ n fem
Bescheidenheit

mofeta /moˈfe.ta/ /moˈfe.tə/ /muˈfe.tə/ n fem
Stinktier

moix /ˈmojʃ/ /ˈmoʃ/ adj masc
geknickt

moixera de pastor n fem
Elsbeere

moixó /mojˈʃo/ /moˈʃo/ /muˈʃo/ n masc
Vogel
Ocell petit, generalment de l'ordre dels passeriformes.

mol /ˈmɔɫ/ n masc
Mol
Unitat de mesura de quantitat de substància que equival a la constant d'Avogadro.

mola /ˈmɔ.ɫa/ /ˈmɔ.ɫɔ/ /ˈmɔ.ɫə/ /ˈmɔ.ɫɛ/ n fem
Mühlstein Mahlstein
Pedra rodona i plana del molí.
Carn informe que s'engendra en el ventre de la dona i creix amb aparença de prenyat.

moldre /ˈmɔɫ.dɾe/ /ˈmɔɫ.dɾə/ bal mol molc moldran moldre moldrem moldreu moldria moldrien moldries moldrà moldràs moldré moldríem moldríeu molem molen molent moleu molga molguem molguen molguera molgueren molgueres molgues molguessen molguesses molguessin molguessis molgueu molgui molguin molguis molgué molguérem molguéreu molgués molguéssem molguésseu molguéssim molguéssiu molguí molia molien molies mols molíem molíeu mòlt mòlta mòltes mòlts occ val v
mahlen

molestar /mo.ɫesˈta/ /mo.ɫesˈtaɾ/ /mo.ɫəsˈta/ /mu.ɫəsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) molest molesta molestada molestades molestam molestant molestar molestara molestaran molestarem molestaren molestares molestareu molestaria molestarien molestaries molestarà molestaràs molestaré molestaríem molestaríeu molestassen molestasses molestassin molestassis molestat molestats molestau molestava molestaven molestaves moleste molestem molesten molestes molestessen molestesses molestessin molestessis molesteu molesti molestin molestis molesto molestà molestàrem molestàreu molestàs molestàssem molestàsseu molestàssim molestàssiu molestàvem molestàveu molestés molestéssem molestésseu molestéssim molestéssiu molestí occ sept val v
stören

molibdè /mo.ɫibˈdɛ/ /mu.ɫibˈdɛ/ n masc
Molybdän

moliner /mo.ɫiˈne/ /mo.ɫiˈneɾ/ /mu.ɫiˈne/ n masc
Müller

moll adj masc
nass
Ple d'aigua.

moll n masc
Mark
Medul·la, substància en les cavitats dels ossos.
Kai
Obra construïda a la riba d'aigües navegables per amarrar embarcacions i poder embarcar i desembarcar.

moll de fang n masc
Rote Meerbarbe

moll de roca n masc
Gestreifte Meerbarbe

molla /ˈmo.ʎə/ /ˈmɔ.ʎa/ /ˈmɔ.ʎɔ/ /ˈmɔ.ʎə/ n fem
Krümel
Part tova del pa en contraposició a la crosta que és més dura.
Feder
Peça metàl·lica pensada perquè es pugui deformar en fer-hi força, però que quan la força de pressió desapareix, la peça torna a la seva forma original, arrossegant, si s'escau, alguna altra peça. Típicament, consisteix en un filferro torçat en alguna forma d'espiral.

molsa /ˈmoɫ.sa/ /ˈmoɫ.sə/ n fem
Moos
Part blana de la fruita.

molt /ˈmoɫ/ /ˈmoɫt/ /ˈmɔɫ/ /ˈmɔɫt/ adj
viel
En gran quantitat o nombre.

moltes gràcies /ˌmoɫ.tes /ˌmoɫ.təs Interjection
danke schön

moltó /moɫˈto/ /muɫˈto/ n masc
Widder
Mascle de l'ovella castrat.

mol·lusc /moɫˈɫusk/ /moˈɫusk/ /muɫˈɫusk/ /muˈɫusk/ n masc
Molluske Weichtier

molècula /moˈɫɛ.ku.ɫa/ /muˈɫɛ.ku.ɫə/ n fem
Molekül
Grup d'àtoms elèctricament neutre unit per elements químics.

molí /moˈɫi/ /muˈɫi/ n masc
Mühle

moment /moˈmen/ /moˈment/ /muˈmen/ n masc
Augenblick Moment

momificar /mo.mi.fiˈka/ /mo.mi.fiˈkaɾ/ /mu.mi.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) momific momifica momificada momificades momificam momificant momificar momificara momificaran momificarem momificaren momificares momificareu momificaria momificarien momificaries momificarà momificaràs momificaré momificaríem momificaríeu momificassen momificasses momificassin momificassis momificat momificats momificau momificava momificaven momificaves momifico momificà momificàrem momificàreu momificàs momificàssem momificàsseu momificàssim momificàssiu momificàvem momificàveu momifique momifiquem momifiquen momifiques momifiquessen momifiquesses momifiquessin momifiquessis momifiqueu momifiqui momifiquin momifiquis momifiqués momifiquéssem momifiquésseu momifiquéssim momifiquéssiu momifiquí occ sept val v
mumifizieren

mona /ˈmo.na/ /ˈmo.nə/ n fem
Affe
Primat de cua curta del gènere dels cercopitecs.
Osterkuchen
Tortell decorat amb ous durs, que es menja tradicionalment per Pasqua Florida.

monarquia /mo.naɾˈki.a/ /mo.nəɾˈki.ə/ /mu.nərˈki.ə/ n fem
Monarchie
Sistema polític on el poder el té un rei o altre càrrec nobiliari (per exemple en Luxemburg), no obligatòriament hereditari (com en el cas de les monarquies visigòtiques).

moneda /moˈne.ða/ /moˈnə.ðə/ /muˈnɛ.ðə/ n fem
Münze

moneder /mo.neˈðe/ /mo.neˈðeɾ/ /mo.nəˈðe/ /mu.nəˈðe/ n masc
Geldbörse
Petita bossa per a portar diners, amb un apartat per a monedes.

monestir /mo.nesˈti/ /mo.nesˈtiɾ/ /mo.nəsˈti/ /mu.nəsˈti/ n masc
Kloster

monetari /mo.neˈta.ɾi/ /mo.nəˈta.ɾi/ /mu.nəˈta.ɾi/ adj masc
monetär

mongeta /moɲˈd͡ʒe.ta/ /moɲˈʒə.tə/ /muɲˈʒɛ.tə/ n fem
Bohne

mongol /moŋˈɡɔɫ/ /muŋˈɡɔɫ/ n masc
mongolisch
(masculí invariable) Grup de llengües que són una branca de les llengües uraloaltaiques.

moniato /mo.niˈa.to/ /mu.niˈa.tu/ n masc
Batate

monitor /mo.niˈto/ /mo.niˈtoɾ/ /mu.niˈto/ n masc
Monitor
Aparell per supervisar gravacions.

monja /ˈmoɲ.ʒə/ /ˈmɔɲ.d͡ʒa/ /ˈmɔɲ.d͡ʒɔ/ /ˈmɔɲ.ʒə/ n fem
Nonne

monjo /ˈmoɲ.ʒu/ /ˈmɔɲ.d͡ʒo/ /ˈmɔɲ.ʒo/ /ˈmɔɲ.ʒu/ n masc
Mönch

monstre /ˈmɔns.tɾe/ /ˈmɔns.tɾə/ n masc
Monster Ungeheuer

monsó /monˈso/ /munˈso/ n masc
Monsun

monument /mo.nuˈmen/ /mo.nuˈment/ /mu.nuˈmen/ n masc
Denkmal Monument

monyeca /moˈɲe.ka/ /moˈɲə.cə/ /muˈɲɛ.kə/ n fem
Lutscher
(col·loquial) canell

moral /moˈɾaɫ/ /muˈɾaɫ/ adj
moralisch sittlich

moravià /mo.ɾa.viˈa/ /mo.ɾa.βiˈa/ /mo.ɾə.viˈa/ /mu.ɾə.viˈa/ /mu.ɾə.βiˈa/ adj masc
mährisch
Relatiu o pertanyent a Moràvia.

mordassa /moɾˈða.sa/ /moɾˈða.sə/ /murˈda.sə/ /murˈða.sə/ n fem
Knebel
Element emprat per impedir de parlar a algú.

morena /moˈɾe.na/ /moˈɾə.nə/ /muˈɾɛ.nə/ n fem
Gefleckte muräne Muräne
(peixos) Peix serpentiforme de la família dels murènids, de color bru clapejat, de pell sense escates recoberta de mucositat (Muraena helena).

morfema /moɾˈfe.ma/ /moɾˈfɛ.mə/ /murˈfɛ.mə/ n masc
Morphem

morfina /moɾˈfi.na/ /moɾˈfi.nə/ /murˈfi.nə/ n fem
Morphin Morphium

morfologia /moɾ.fo.loˈd͡ʒi.a/ /mur.fu.luˈʒi.ə/ n fem
Morphologie

morir /moˈɾi/ /moˈɾiɾ/ /muˈɾi/ alg bal mor mora moren mores mori moria morien mories moriguem morigueu morim morin morint morir morira moriran morirem moriren morires morireu moriria moririen moriries morirà moriràs moriré moriríem moriríeu moris morissen morisses morissin morissis moriu moro mors mort morta mortes morts morí moríem moríeu morírem moríreu morís moríssem morísseu moríssim moríssiu muir muira muiren muires muiri muirin muiris n-occ sept val v
sterben umkommen
Deixar d'existir, cessar.

morsa /ˈmor.sə/ /ˈmoɾ.sa/ n fem
Walross

mort adj masc
gestorben tot
Que no viu.
tot
(esports de pilota) Dit de la pilota, la bola, el volant o el disc que no està en condicions de ser jugat en el transcurs d'un partit o una partida.

mort n fem
Tod
Fi de la vida.
Un dels genets de l'apocalipsi que té com a missió col·laborar en l'extinció de la humanitat durant la fi del món.
Carta del tarot que s'il·lustra amb el personatge de la mort.

mortadel·la /mor.taˈðɛɫ.ɫa/ /moɾ.taˈðɛ.ɫa/ /moɾ.taˈðɛ.ɫɛ/ /moɾ.taˈðɛɫ.ɫa/ /moɾ.təˈðɛɫ.ɫə/ /mur.təˈðɛ.ɫə/ /mur.təˈðɛɫ.ɫə/ n fem
Mortadella

mortalitat /moɾ.ta.ɫiˈtat/ /mur.tə.ɫiˈtat/ n fem
Mortalität

mortalla /moɾˈta.ʎa/ /moɾˈta.ʎə/ /murˈta.jə/ /murˈta.ʎə/ n fem
Totenhemd

mosca /ˈmos.kə/ n fem
Fliege
Insecte alat de l'orde dels dípters de la família muscidae

moscovi /mosˈkɔ.vi/ /mosˈkɔ.βi/ /musˈkɔ.vi/ /musˈkɔ.βi/ n masc
Moscovium

mosquet /mosˈket/ /mosˈkət/ /musˈkɛt/ n masc
Muskete

mosquit /mosˈkit/ /musˈkit/ n masc
Stechmücke Mücke
Insecte petit i volador (dípter) de la família Culicidae, sovint actua com a paràsit, picant altres éssers vius per extreure’n la sang i alimentar-se.

mossegada /mo.seˈɣa.ða/ /mo.səˈɣa.ðə/ /mu.səˈɣa.ðə/ n fem
Biss
Acció i efecte de mossegar.

mossegar /mo.seˈɣa/ /mo.seˈɣaɾ/ /mo.səˈɣa/ /mu.səˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) mosseg mossega mossegada mossegades mossegam mossegant mossegar mossegara mossegaran mossegarem mossegaren mossegares mossegareu mossegaria mossegarien mossegaries mossegarà mossegaràs mossegaré mossegaríem mossegaríeu mossegassen mossegasses mossegassin mossegassis mossegat mossegats mossegau mossegava mossegaven mossegaves mossego mossegue mosseguem mosseguen mossegues mosseguessen mosseguesses mosseguessin mosseguessis mossegueu mossegui mosseguin mosseguis mossegués mosseguéssem mosseguésseu mosseguéssim mosseguéssiu mosseguí mossegà mossegàrem mossegàreu mossegàs mossegàssem mossegàsseu mossegàssim mossegàssiu mossegàvem mossegàveu occ sept val v
beißen
Clavar les dents en alguna cosa.

mossèn /moˈsen/ /moˈsən/ /muˈsɛn/ n masc
Pfarrer

most /ˈmost/ n masc
Maische

mostassa /mosˈta.sə/ /musˈta.sə/ n fem
Senf

mostatxo /mosˈta.t͡ʃo/ /musˈta.t͡ʃu/ n masc
Schnurrbart

mostela /mosˈtə.ɫə/ /mosˈtɛ.ɫa/ /mosˈtɛ.ɫɛ/ /musˈtə.ɫə/ /musˈtɛ.ɫə/ n fem
Wiesel Mauswiesel

mot n masc
Wort

motiu /muˈtiw/ n masc
Motiv Beweggrund
Causa d'un fet.

motivació /mo.ti.va.siˈo/ /mo.ti.və.siˈo/ /mo.ti.βa.siˈo/ /mu.ti.və.siˈo/ /mu.ti.βə.siˈo/ n fem
Motivation

motlle /ˈmɔɫ.ɫe/ /ˈmɔɫ.ɫə/ /ˈmɔʎ.ʎe/ /ˈmɔʎ.ʎə/ n masc
Form

motocicleta /mo.to.siˈkɫe.ta/ /mo.to.siˈkɫə.tə/ /mu.tu.siˈkɫɛ.tə/ n fem
Motorrad

motociclisme /mo.to.siˈkɫiz.me/ /mo.to.siˈkɫiz.mə/ /mu.tu.siˈkɫiz.mə/ n masc
Motorradsport

motor /moˈtoɾ/ /muˈtor/ adj masc
Motor
Que és capaç de posar en moviment.

motor /moˈtoɾ/ /muˈtor/ n masc
Motor Triebwerk
Màquina que genera un moviment.

motor d'inferències n masc
Inferenzmaschine

motor de joc n masc
Spiel-Engine

motor gràfic n masc
Grafik-Engine

mots encreuats n masc
Kreuzworträtsel

motxilla /moˈt͡ʃi.ʎa/ /moˈt͡ʃi.ʎə/ /muˈt͡ʃi.ʎə/ n fem
Rucksack

motí /moˈti/ /muˈti/ n masc
Meuterei

moure /ˈmɔw.ɾe/ bal moc moem moeu moga moguda mogudes moguem moguen moguera mogueren mogueres mogues moguessen moguesses moguessin moguessis mogueu mogui moguin moguis mogut moguts mogué moguérem moguéreu mogués moguéssem moguésseu moguéssim moguéssiu moguí mou mouen mouran moure mourem moureu mouria mourien mouries mourà mouràs mouré mouríem mouríeu mous movem movent moveu movia movien movies movíem movíeu occ val v
bewegen
Canviar de posició o de lloc.

moviment /mo.iˈmen/ /mo.iˈment/ /mo.viˈment/ /mo.βiˈmen/ /mu.iˈmen/ /mu.viˈmen/ /mu.βiˈmen/ n masc
Bewegung
Acció de moure.
Desplaçament.

mudar /muˈða/ /muˈðaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) mud muda mudada mudades mudam mudant mudar mudara mudaran mudarem mudaren mudares mudareu mudaria mudarien mudaries mudarà mudaràs mudaré mudaríem mudaríeu mudassen mudasses mudassin mudassis mudat mudats mudau mudava mudaven mudaves mude mudem muden mudes mudessen mudesses mudessin mudessis mudeu mudi mudin mudis mudo mudà mudàrem mudàreu mudàs mudàssem mudàsseu mudàssim mudàssiu mudàvem mudàveu mudés mudéssem mudésseu mudéssim mudéssiu mudí occ sept val v
umziehen
Canviar de domicili.

mugró n masc
Brustwarze Nippel

mullar /muˈja/ /muˈʎa/ /muˈʎaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) mull mulla mullada mullades mullam mullant mullar mullara mullaran mullarem mullaren mullares mullareu mullaria mullarien mullaries mullarà mullaràs mullaré mullaríem mullaríeu mullassen mullasses mullassin mullassis mullat mullats mullau mullava mullaven mullaves mulle mullem mullen mulles mullessen mullesses mullessin mullessis mulleu mulli mullin mullis mullo mullà mullàrem mullàreu mullàs mullàssem mullàsseu mullàssim mullàssiu mullàvem mullàveu mullés mulléssem mullésseu mulléssim mulléssiu mullí occ sept val v
befeuchten
Impregnar d'aigua o altre líquid.

muller /muˈje/ /muˈʎe/ /muˈʎeɾ/ n fem
Ehefrau

multa /ˈmuɫ.ta/ /ˈmuɫ.tə/ n fem
Buße Bußgeld

multilingüe /muɫ.tiˈliŋ.gwe/ /muɫ.tiˈliŋ.gwə/ adj
mehrsprachig

multiplicació /muɫ.ti.pli.ka.siˈo/ /muɫ.ti.pɫi.kə.siˈo/ n fem
Multiplikation

muntanya /munˈta.ɲa/ n fem
Berg

muntanyós /mun.taˈɲos/ /mun.təˈɲos/ adj masc
bergig gebirgig

muntar /munˈta/ /munˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) munt munta muntada muntades muntam muntant muntar muntara muntaran muntarem muntaren muntares muntareu muntaria muntarien muntaries muntarà muntaràs muntaré muntaríem muntaríeu muntassen muntasses muntassin muntassis muntat muntats muntau muntava muntaven muntaves munte muntem munten muntes muntessen muntesses muntessin muntessis munteu munti muntin muntis munto muntà muntàrem muntàreu muntàs muntàssem muntàsseu muntàssim muntàssiu muntàvem muntàveu muntés muntéssem muntésseu muntéssim muntéssiu muntí occ sept val v
reiten
Una animal equí, cobrir la femella, cavalcar.
Disposar un establiment, un negoci per a que comenci a funcionar.

muralla /muˈɾa.ʎa/ /muˈɾa.ʎə/ n fem
Mauer Stadtmauer
Tancament d'un terreny o part d'ell amb murs, en especial el dels castells i altres fortificacions.

murmurar /mur.muˈɾa/ /muɾ.muˈɾa/ /muɾ.muˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) murmur murmura murmurada murmurades murmuram murmurant murmurar murmurara murmuraran murmurarem murmuraren murmurares murmurareu murmuraria murmurarien murmuraries murmurarà murmuraràs murmuraré murmuraríem murmuraríeu murmurassen murmurasses murmurassin murmurassis murmurat murmurats murmurau murmurava murmuraven murmuraves murmure murmurem murmuren murmures murmuressen murmuresses murmuressin murmuressis murmureu murmuri murmurin murmuris murmuro murmurà murmuràrem murmuràreu murmuràs murmuràssem murmuràsseu murmuràssim murmuràssiu murmuràvem murmuràveu murmurés murmuréssem murmurésseu murmuréssim murmuréssiu murmurí occ sept val v
murmeln

murta /ˈmur.tə/ /ˈmuɾ.ta/ n fem
Myrte

musa /ˈmu.za/ /ˈmu.zə/ n fem
Muse

musclo /ˈmus.kɫo/ /ˈmus.kɫu/ n masc
Muschel

musell n masc
Schnauze

museu /muˈzew/ n masc
Museum
Edifici o institució dedicada a l'adquisició, conservació, estudi, exhibició i interpretació educativa d'objectes amb valor científic, històric, cultural o artístic.

musical n masc
Musical
Espectacle teatral amb música i cançons.

mussitar /mu.siˈta/ /mu.siˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) mussit mussita mussitada mussitades mussitam mussitant mussitar mussitara mussitaran mussitarem mussitaren mussitares mussitareu mussitaria mussitarien mussitaries mussitarà mussitaràs mussitaré mussitaríem mussitaríeu mussitassen mussitasses mussitassin mussitassis mussitat mussitats mussitau mussitava mussitaven mussitaves mussite mussitem mussiten mussites mussitessen mussitesses mussitessin mussitessis mussiteu mussiti mussitin mussitis mussito mussità mussitàrem mussitàreu mussitàs mussitàssem mussitàsseu mussitàssim mussitàssiu mussitàvem mussitàveu mussités mussitéssem mussitésseu mussitéssim mussitéssiu mussití occ sept val v
flüstern

mussol n masc
Steinkauz
Ocell de la família dels estrígids del cap gros, ulls grans, potes llargues i cua curta (Athene noctua).

mussola vera n fem
Glatthai

musulmà /mu.zuɫˈma/ adj masc
Muslim Muslima
Relatiu a l'Islam.

musulmà /mu.zuɫˈma/ n masc
Muslim Muslima
Persona seguidora de l'Islam

mut /ˈmut/ adj masc
stumm

muó n masc
Myon

mà n fem
Hand
(anatomia) Part final del braç, dividida en dits.

màgia /ˈma.d͡ʒi.a/ /ˈma.ʒi.a/ n fem
Magie

màgic /ˈma.d͡ʒik/ /ˈma.ʒik/ adj masc
magisch

mànega /ˈma.ne.ɣa/ n fem
Schlauch
Tub llarg i flexible utilitzat per a conduir o llançar líquids.
Wasserhose
Tornado format sobre la superfície de l'aigua.

màniga n fem
Ärmel

màquina /ˈma.ki.na/ n fem
Maschine

màquina de cosir n fem
Nähmaschine

màquina recreativa n fem
Arcade-Spiel

màrtir /ˈmar.tir/ n neut
Märtyrer

màscara /ˈmas.ka.ɾa/ n fem
Maske
Careta per amagar o cobrir el rostre.

màstil /ˈmas.tiɫ/ n masc
Mast

màxim golejador n masc
Torschützenkönig

mèdic adj masc
medizinisch
Que té relació amb la medicina.

mètode /ˈmɛ.to.ðe/ /ˈmɛ.to.ðə/ /ˈmɛ.tu.ðə/ n masc
Methode

mèu /ˈmɛw/ Interjection
miau

més adv
mehr
Diferència comparativa per excés.

més n masc
Pluszeichen
(aritmètica) El signe + usat per l'operació d'addició i per indicar els nombres positius.

mòbil /ˈmɔ.βiɫ/ n masc
beweglich
Telèfon mòbil.

mòdul n masc
Modul

mòmia /ˈmɔ.mi.a/ n fem
Mumie

mòrid /ˈmɔ.ɾit/ n masc
Tiefseedorsche

món n masc
Welt
Conjunt de totes les coses naturals i culturals.

món virtual n masc
virtuelle Welt

móra /ˈmo.ɾa/ /ˈmo.ɾə/ n fem
Maulbeere
Fruit de la morera.

múscul n masc
Muskel

músic /ˈmu.zik/ n masc
Musikant Musiker

música /ˈmu.zi.ka/ n fem
Musik
Art de combinar sons vocals o provinents d'instruments (o ambdós) per produir bellesa de forma, harmonia i expressió d'emoció.

nabiu /naˈbiw/ /nəˈβiw/ n masc
Heidelbeere

nacional /na.si.oˈnaɫ/ /nə.si.oˈnaɫ/ /nə.si.uˈnaɫ/ adj
national

nacionalisme /na.si.o.naˈɫiz.me/ /nə.si.o.nəˈɫiz.mə/ /nə.si.u.nəˈɫiz.mə/ n masc
Nationalismus

nacionalitzar /na.si.o.na.ɫiˈd͡za/ /na.si.o.na.ɫiˈza/ /na.si.o.na.ɫiˈzaɾ/ /nə.si.o.nə.ɫiˈd͡za/ /nə.si.u.nə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) nacionalitz nacionalitza nacionalitzada nacionalitzades nacionalitzam nacionalitzant nacionalitzar nacionalitzara nacionalitzaran nacionalitzarem nacionalitzaren nacionalitzares nacionalitzareu nacionalitzaria nacionalitzarien nacionalitzaries nacionalitzarà nacionalitzaràs nacionalitzaré nacionalitzaríem nacionalitzaríeu nacionalitzassen nacionalitzasses nacionalitzassin nacionalitzassis nacionalitzat nacionalitzats nacionalitzau nacionalitzava nacionalitzaven nacionalitzaves nacionalitze nacionalitzem nacionalitzen nacionalitzes nacionalitzessen nacionalitzesses nacionalitzessin nacionalitzessis nacionalitzeu nacionalitzi nacionalitzin nacionalitzis nacionalitzo nacionalitzà nacionalitzàrem nacionalitzàreu nacionalitzàs nacionalitzàssem nacionalitzàsseu nacionalitzàssim nacionalitzàssiu nacionalitzàvem nacionalitzàveu nacionalitzés nacionalitzéssem nacionalitzésseu nacionalitzéssim nacionalitzéssiu nacionalitzí occ sept val v
einbürgern

nació /na.siˈo/ n fem
Nation Volk
Comunitat de persones que comparteixen un sentiment d'identitat (sigui d'origen, cultural, jurídica, lingüística, històrica o altres).

nacre /ˈna.kɾe/ /ˈna.kɾə/ n masc
Perlmutt

nadala /naˈða.ɫa/ /nəˈða.ɫə/ n fem
Weihnachtslied

nadalenc /na.ðaˈɫeŋ/ /na.ðaˈɫeŋk/ /nə.ðəˈɫəŋk/ /nə.ðəˈɫɛŋ/ /nə.ðəˈɫɛŋk/ adj masc
weihnachtlich

nadó /naˈðo/ /nəˈðo/ n masc
Baby

naixement n masc
Geburt

namibi /naˈmi.bi/ /nəˈmi.βi/ adj masc
namibisch
Relatiu o pertanyent a Namíbia.

namibi /naˈmi.bi/ /nəˈmi.βi/ n masc
Namibier Namibierin
Persona que habita o és originària de Namíbia.

nan /ˈnan/ adj
zwerg-

nan /ˈnan/ n masc
Zwerg

nansa /ˈnan.sa/ /ˈnan.sə/ n fem
Reuse
Mena de gàbia, generalment feta de vímet, que es fa servir com a parany per pescar.

nariu /naˈɾiw/ /nəˈɾiw/ n masc
Nasenloch Nüster

narració /na.ra.siˈo/ /nə.rə.siˈo/ n fem
Erzählung

narval /narˈβaɫ/ /naɾˈvaɫ/ /naɾˈβaɫ/ /nərˈbaɫ/ /nəɾˈvaɫ/ n masc
Narwal

nas n masc
Nase
En les persones, part de la cara que es troba entre els dos ulls i per sobre de la boca, que sobresurt de forma evident i que té en la part inferior, dos forats (narius). És la part inicial del sistema respiratori.

nata /ˈna.tə/ n fem
Milchhaut
Crosta que es forma a la superfície de la llet quan es bull.
Sahne
Part greixosa de la llet que se separa per repòs o bé per centrifugació.

natació /na.ta.siˈo/ n fem
Schwimmen

natges /ˈna.d͡ʒes/ /ˈna.d͡ʒəs/ n fem
Gesäß

natura /naˈtu.ɾa/ n fem
Natur
Conjunt de les coses existents i les lleis que les governen.
Principi constitutiu d'una cosa, allò en què consisteix el fons d'un ésser.

natural /na.tuˈɾaɫ/ /nə.tuˈɾaɫ/ adj
natürlich
Relatiu a la natura.

nau n fem
Schiff
Embarcació.
Raumschiff
Vehicle aeri o espacial.
Kirchenschiff Schiff
(arquitectura) Espai delimitat per una filera d'arcs o de columnes dins d'una gran construcció.

naufragi /nawˈfɾa.d͡ʒi/ /nawˈfɾa.ʒi/ /nəwˈfɾa.ʒi/ n masc
Schiffbruch

navegació /na.ve.ɣa.siˈo/ /na.βe.ɣa.siˈo/ /nə.və.ɣə.siˈo/ /nə.βə.ɣə.siˈo/ n fem
Navigation

navegar /na.veˈɣaɾ/ /na.βeˈɣa/ /nə.vəˈɣa/ /nə.βəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) naveg navega navegada navegades navegam navegant navegar navegara navegaran navegarem navegaren navegares navegareu navegaria navegarien navegaries navegarà navegaràs navegaré navegaríem navegaríeu navegassen navegasses navegassin navegassis navegat navegats navegau navegava navegaven navegaves navego navegue naveguem naveguen navegues naveguessen naveguesses naveguessin naveguessis navegueu navegui naveguin naveguis navegués naveguéssem naveguésseu naveguéssim naveguéssiu naveguí navegà navegàrem navegàreu navegàs navegàssem navegàsseu navegàssim navegàssiu navegàvem navegàveu occ sept val v
segeln

navegar a la vela v
segeln

navili /naˈvi.ɫi/ /naˈβi.ɫi/ /nəˈvi.ɫi/ /nəˈβi.ɫi/ n masc
Schiff

neboda /naˈbo.ɾa/ /neˈbo.ða/ /nəˈbo.ðə/ /nəˈβo.ðə/ n fem
Nichte

neboda valenciana n fem
Nichte zweite

nebot /naˈbot/ /neˈbot/ /nəˈbot/ n masc
Neffe

nebot valencià n masc
Neffe zweiten Grades

necessari /ne.seˈsa.ɾi/ adj masc
nötig

necessitar /ne.se.siˈta/ /ne.se.siˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) necessit necessita necessitada necessitades necessitam necessitant necessitar necessitara necessitaran necessitarem necessitaren necessitares necessitareu necessitaria necessitarien necessitaries necessitarà necessitaràs necessitaré necessitaríem necessitaríeu necessitassen necessitasses necessitassin necessitassis necessitat necessitats necessitau necessitava necessitaven necessitaves necessite necessitem necessiten necessites necessitessen necessitesses necessitessin necessitessis necessiteu necessiti necessitin necessitis necessito necessità necessitàrem necessitàreu necessitàs necessitàssem necessitàsseu necessitàssim necessitàssiu necessitàvem necessitàveu necessités necessitéssem necessitésseu necessitéssim necessitéssiu necessití occ sept val v
brauchen benötigen

necessitat /ne.se.siˈtat/ n fem
Notwendigkeit

necessàriament /ne.seˌsa.ɾi.aˈmen/ /ne.seˌsa.ɾi.aˈment/ /nə.səˌsa.ɾi.əˈmen/ /nə.səˌsa.ɾi.əˈment/ adv
nötig

necrofília /ne.kɾoˈfi.ɫi.a/ /nə.kɾoˈfi.ɫi.ə/ /nə.kɾuˈfi.ɫi.ə/ n fem
Nekrophilie

necròpsia /neˈkɾɔp.si.a/ n fem
Nekropsie

nedar /neˈða/ /neˈðaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) ned neda nedada nedades nedam nedant nedar nedaran nedarem nedaren nedares nedareu nedaria nedarien nedaries nedarà nedaràs nedaré nedaríem nedaríeu nedassen nedasses nedassin nedassis nedat nedats nedau nedava nedaven nedaves nedem neden nedes nedessen nedesses nedessin nedessis nedeu nedi nedin nedis nedo nedà nedàrem nedàreu nedàs nedàssem nedàsseu nedàssim nedàssiu nedàvem nedàveu nedés nedéssem nedésseu nedéssim nedéssiu nedí sept v
schwimmen

neerlandès /nə.ər.ɫənˈdɛs/ /nə.əɾ.ɫənˈdəs/ adj masc
niederländisch
Originari, pertanyent o relatiu als Països Baixos o a la seva llengua.

negacionista /ne.ɣa.si.oˈnis.ta/ /ne.ɣa.si.oˈnis.te/ /nə.ɣə.si.oˈnis.tə/ /nə.ɣə.si.uˈnis.tə/ n neut
Leugner
Persona que nega un fet o una teoria que es considera prou demostrat o àmpliament acceptat.

negació /ne.ɣa.siˈo/ /nə.ɣə.siˈo/ n fem
Negierung Verneinung

negar /neˈɣa/ /neˈɣaɾ/ /nəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) neg nega negada negades negam negant negar negara negaran negarem negaren negares negareu negaria negarien negaries negarà negaràs negaré negaríem negaríeu negassen negasses negassin negassis negat negats negau negava negaven negaves nego negue neguem neguen negues neguessen neguesses neguessin neguessis negueu negui neguin neguis negués neguéssem neguésseu neguéssim neguéssiu neguí negà negàrem negàreu negàs negàssem negàsseu negàssim negàssiu negàvem negàveu occ sept val v
leugnen dementieren
Dir que no, no acceptar com a vàlid un fet o una idea.

negatiu /ne.ɣaˈtiw/ /nə.ɣəˈtiw/ negativa adj masc
negativ
Que no és positiu.

negligir /ne.ɣɫiˈd͡ʒi/ /ne.ɣɫiˈd͡ʒiɾ/ /ne.ɣɫiˈʒi/ /nə.ɣɫiˈʒi/ bal n-occ negligeix negligeixen negligeixes negligeixi negligeixin negligeixis negligeixo negligesc negligesqui negligesquin negligesquis negligia negligida negligides negligien negligies negligiguem negligigueu negligim negligint negligir negligira negligiran negligirem negligiren negligires negligireu negligiria negligirien negligiries negligirà negligiràs negligiré negligiríem negligiríeu negligisc negligisca negligisquen negligisques negligissen negligisses negligissin negligissis negligit negligits negligiu negligix negligixen negligixes negligixo negligí negligíem negligíeu negligírem negligíreu negligís negligíssem negligísseu negligíssim negligíssiu occ sept val v
außer Acht lassen vernachlässigen
Deixar de tenir cura.
No tenir en compte, no considerar.

negociació /ne.ɣo.si.a.siˈo/ /nə.ɣo.si.ə.siˈo/ /nə.ɣu.si.ə.siˈo/ n fem
Verhandlung

negociar /ne.ɣo.siˈa/ /ne.ɣo.siˈaɾ/ /nə.ɣo.siˈa/ /nə.ɣu.siˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) negocia negociada negociades negociam negociant negociar negociara negociaran negociarem negociaren negociares negociareu negociaria negociarien negociaries negociarà negociaràs negociaré negociaríem negociaríeu negociassen negociasses negociassin negociassis negociat negociats negociau negociava negociaven negociaves negocie negociem negocien negocies negociessen negociesses negociessin negociessis negocieu negocii negocio negocià negociàrem negociàreu negociàs negociàssem negociàsseu negociàssim negociàssiu negociàvem negociàveu negociés negociéssem negociésseu negociéssim negociéssiu negocií negociï negociïn negociïs occ sept val v
verhandeln
Fer negoci amb béns, mercaderies.

negre /ˈnə.ɣɾə/ /ˈnɛ.ɣɾə/ adj masc
schwarz Schwarz
Del color del carbó, fosc, sense blancor.

negret /nəˈɣɾət/ /nəˈɣɾɛt/ n masc
Samtbauchhai

negreta /neˈɣɾe.ta/ /nəˈɣɾə.tə/ /nəˈɣɾɛ.tə/ n fem
fett

negror /neˈɣɾo/ /neˈɣɾoɾ/ /nəˈɣɾo/ n fem
Schwärze

nen /ˈnen/ n masc
Kind
Persona en els primers anys de vida, fins als vuit o deu anys.

neodimi /nə.oˈði.mi/ /nə.uˈði.mi/ n masc
Neodym

neologisme /ne.o.ɫoˈd͡ʒiz.me/ /ne.o.ɫoˈʒiz.me/ /nə.o.ɫoˈʒiz.mə/ /nə.u.ɫuˈʒiz.mə/ n masc
Neologismus

neonatologia /ne.o.na.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ne.o.na.to.ɫoˈʒi.a/ /nə.o.nə.to.ɫoˈʒi.ə/ /nə.u.nə.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
Neonatologie

neonazisme /ˌne.o.naˈziz.me/ /ˌnɛ.o.nəˈziz.mə/ /ˌnɛ.u.nəˈziz.mə/ n masc
Neonazismus

neptuni /nəpˈtu.ni/ n masc
Neptunium

nervi /ˈner.bi/ /ˈniɾ.vi/ /ˈnɛr.βi/ /ˈnɛɾ.vi/ /ˈnɛɾ.βi/ n masc
Nerv
Comunicació entre el cervell i les diferents parts del cos que transmet impulsos elèctrics codificant la informació necessària per a l'ésser viu.

nespra /ˈnes.pɾa/ /ˈnes.pɾə/ n fem
mispel

net /ˈnet/ /ˈnət/ /ˈnɛt/ adj masc
sauber netto rein
Sense armes, sense antecedents judicials, sense passat criminal, sense estar en possessió d'estupefaents o d'indicis delictius.

net /ˈnet/ /ˈnət/ /ˈnɛt/ n masc
Enkel

neta /ˈne.ta/ /ˈnə.tə/ /ˈnɛ.tə/ n fem
Enkelin

netastre /neˈtas.tɾe/ /nəˈtas.tɾə/ n masc
Stiefenkel

netbol n masc
Netball

netejar /ne.teˈd͡ʒa/ /ne.teˈd͡ʒaɾ/ /ne.teˈʒa/ /nə.təˈd͡ʒa/ /nə.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) netege netegem netegen neteges netegessen netegesses netegessin netegessis netegeu netegi netegin netegis netegés netegéssem netegésseu netegéssim netegéssiu netegí neteig neteja netejada netejades netejam netejant netejar netejara netejaran netejarem netejaren netejares netejareu netejaria netejarien netejaries netejarà netejaràs netejaré netejaríem netejaríeu netejassen netejasses netejassin netejassis netejat netejats netejau netejava netejaven netejaves netejo netejà netejàrem netejàreu netejàs netejàssem netejàsseu netejàssim netejàssiu netejàvem netejàveu occ sept val v
putzen reinigen

neu n fem
Schnee

neumàtic /newˈma.tik/ /nəwˈma.tik/ n masc
Reifen

neurologia /new.ɾo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /new.ɾo.ɫoˈʒi.a/ /nəw.ɾo.ɫoˈʒi.ə/ /nəw.ɾu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
Neurologie

neurona /newˈɾo.na/ /nəwˈɾo.nə/ n fem
Neuron Nervenzelle

neurosi /newˈɾɔ.zi/ /nəwˈɾɔ.zi/ n fem
Neurose

neuroticisme /new.ɾo.tiˈsiz.me/ /nəw.ɾo.tiˈsiz.mə/ /nəw.ɾu.tiˈsiz.mə/ n masc
Neurotizismus

neutralitat /new.tɾa.ɫiˈtat/ n fem
Neutralität

neutrí n masc
neutrino Neutrino

neutró /newˈtɾo/ /nəwˈtɾo/ n masc
Neutron

nevada /neˈva.ða/ /neˈβa.ða/ /nəˈva.ðə/ /nəˈβa.ðə/ n fem
Schneefall

nevar /neˈvaɾ/ /neˈβa/ /nəˈva/ v
schneien

nevera /neˈve.ɾa/ /neˈβe.ɾa/ /nəˈve.ɾə/ /nəˈβe.ɾə/ n fem
Eiskeller
Lloc on es conserva la neu per al seu ús.

newton /ˈniw.ton/ n masc
Newton

nexe /ˈnɛk.se/ /ˈnɛk.sə/ n masc
Verknüpfung

neó /nəˈo/ n masc
Neon

nicotina /ni.koˈti.na/ /ni.koˈti.nə/ /ni.kuˈti.nə/ n fem
Nikotin

nigromància /ni.ɣɾoˈman.si.a/ /ni.ɣɾoˈman.si.ə/ /ni.ɣɾuˈman.si.ə/ n fem
Hellseherei Totenbeschwörung

nihoni n masc
Nihonium

nina /ˈni.na/ n fem
Puppe
Figura humana femenina usada de joguina pels infants.

ningú /niŋˈɡu/ pronoun
niemand

nino /ˈni.no/ /ˈni.nu/ n masc
Puppe
Joguina que representa una figura humana masculina.
(plural) Joguina que representa un animal.

ninot de neu n masc
Schneemann

niobi n masc
Niob

niquelar /ni.keˈɫa/ /ni.keˈɫaɾ/ /ni.kəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) niquel niquela niquelada niquelades niquelam niquelant niquelar niquelara niquelaran niquelarem niquelaren niquelares niquelareu niquelaria niquelarien niquelaries niquelarà niquelaràs niquelaré niquelaríem niquelaríeu niquelassen niquelasses niquelassin niquelassis niquelat niquelats niquelau niquelava niquelaven niquelaves niquele niquelem niquelen niqueles niquelessen niquelesses niquelessin niquelessis niqueleu niqueli niquelin niquelis niquelo niquelà niquelàrem niquelàreu niquelàs niquelàssem niquelàsseu niquelàssim niquelàssiu niquelàvem niquelàveu niquelés niqueléssem niquelésseu niqueléssim niqueléssiu niquelí occ sept val v
vernickeln

nit n fem
Nacht
Part del dia on hi ha foscor, període entre la posta de sol i l'alba.
Socialment, temps entre el vespre i la matinada, mentre habitualment es dorm.

nitrat /niˈtɾat/ n masc
Nitrat

nitrogen /niˈtɾɔ.ʒen/ /niˈtɾɔ.ʒən/ n masc
Stickstoff

nitrurar /ni.tɾuˈɾa/ /ni.tɾuˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) nitrur nitrura nitrurada nitrurades nitruram nitrurant nitrurar nitrurara nitruraran nitrurarem nitruraren nitrurares nitrurareu nitruraria nitrurarien nitruraries nitrurarà nitruraràs nitruraré nitruraríem nitruraríeu nitrurassen nitrurasses nitrurassin nitrurassis nitrurat nitrurats nitrurau nitrurava nitruraven nitruraves nitrure nitrurem nitruren nitrures nitruressen nitruresses nitruressin nitruressis nitrureu nitruri nitrurin nitruris nitruro nitrurà nitruràrem nitruràreu nitruràs nitruràssem nitruràsseu nitruràssim nitruràssiu nitruràvem nitruràveu nitrurés nitruréssem nitrurésseu nitruréssim nitruréssiu nitrurí occ sept val v
nitrieren

niu n masc
Nest
Construcció dels ocells on ponen els ous, els coven i alimenten les cries.
Indret arrecerat on els insectes, els rèptils i els rosegadors alimenten les cries.
Nucli on s’acumulen persones amb unes característiques comunes, especialment perilloses.
Gran quantitat, multitud.

nivell /niˈveʎ/ /niˈveʎ/ /niˈβeʎ/ n masc
Niveau

no adv
nein
Partícula de negació o contradicció.

no-binari /ˌno.βiˈna.ɾi/ adj masc
diversgeschlechtlich nichtbinär
(LGBTI) Que no compleix les exigències del binarisme de gènere, especialment algú que no s'emmarca ni com a home ni com a dona.

nobeli /noˈbɛ.ɫi/ /nuˈbɛ.ɫi/ /nuˈβɛ.ɫi/ n masc
Nobelium

noble /ˈno.bɫe/ /ˈno.βɫe/ /ˈnob.bɫe/ /ˈnɔ.βɫə/ /ˈnɔb.bɫə/ adj
edel nobel
Relatiu o pertanyent a la noblesa.
Allò que és especialment digne i ètic.

noblesa /nobˈbɫe.za/ /nobˈbɫə.zə/ /noˈbɫe.za/ /noˈβɫe.za/ /nubˈbɫɛ.zə/ /nuˈβɫɛ.zə/ n fem
Adel
Classe social formada per aquells que en una alguna època foren distingits amb un títol nobiliari. També els seus hereus quan el títol és hereditari.
Qualitat de noble (en qualsevol dels seus significats).

noció /no.siˈo/ /nu.siˈo/ n fem
Kenntnis
Coneixement bàsic d'un tema.
Gedanke
concepte, idea

nogensmenys /ˌnoˌd͡ʒenzˈmeɲs/ /ˌnoˌʒenzˈmeɲs/ /ˌnoˌʒenzˈmeɲs/ /ˌnoˌʒenzˈmɛɲs/ adv
jedoch

noguer /noˈɣe/ /noˈɣeɾ/ /nuˈɣe/ n masc
Walnussbaum

noguera /noˈɣe.ɾa/ /noˈɣe.ɾə/ /nuˈɣe.ɾə/ n fem
Walnussholz
Fusta del noguer.

noi n masc
Junge

noia /ˈnɔ.ja/ /ˈnɔ.jɔ/ n fem
Mädchen

nom /ˈnom/ n masc
Name
(lingüística) Substantiu, categoria gramatical que designa éssers, accions, estats o conceptes.
Apel·latiu personal.

nom propi n masc
Eigenname

nombre /ˈnom.bɾe/ /ˈnom.bɾə/ n masc
Anzahl Zahl

nombre atòmic n masc
Atomnummer Kernladungszahl

nomenclatura /no.meŋ.kɫaˈtu.ɾa/ /no.məŋ.kɫəˈtu.ɾə/ /nu.məŋ.kɫəˈtu.ɾə/ n fem
Nomenklatur

nominatiu /no.mi.naˈtiw/ /no.mi.nəˈtiw/ /nu.mi.nəˈtiw/ adj masc
Nominativ

només /noˈmes/ /nuˈmes/ adv
nur

nora /ˈnɔ.ɾa/ /ˈnɔ.ɾə/ n fem
Schwiegertochter

norai /noˈɾaj/ /nuˈɾaj/ n masc
Poller

noranta /noˈɾan.ta/ /noˈɾan.tə/ /nuˈɾan.tə/ /nɔˈɾan.tə/ number
neunzig

noranta-cinc /noˌɾan.taˈsiŋ/ /noˌɾan.taˈsiŋk/ /noˌɾan.təˈsiŋk/ /nuˌɾan.təˈsiŋ/ /nuˌɾan.təˈsiŋk/ number
fünfundneunzig

noranta-dos /noˌɾan.taˈðos/ /noˌɾan.təˈðos/ /nuˌɾan.təˈðos/ number
zweiundneunzig

noranta-nou /noˌɾan.taˈnɔw/ /noˌɾan.təˈnɔw/ /nuˌɾan.təˈnɔw/ number
neunundneunzig

noranta-quatre /noˌɾan.taˈkwa.tɾe/ /noˌɾan.təˈkwa.tɾə/ /nuˌɾan.təˈkwa.tɾə/ number
vierundneunzig

noranta-set /noˌɾan.taˈsɛt/ /noˌɾan.təˈsɛt/ /nuˌɾan.təˈsɛt/ number
siebenundneunzig

noranta-sis /noˌɾan.taˈsis/ /noˌɾan.təˈsis/ /nuˌɾan.təˈsis/ number
sechsundneunzig

noranta-tres /noˌɾan.taˈtɾes/ /noˌɾan.təˈtɾes/ /nuˌɾan.təˈtɾes/ number
dreiundneunzig

noranta-un /noˌɾan.taˈun/ /noˌɾan.təˈun/ /nuˌɾan.təˈun/ number
einundneunzig

noranta-vuit /noˌɾan.taˈvujt/ /noˌɾan.taˈβujt/ /noˌɾan.təˈvujt/ /nuˌɾan.təˈvujt/ /nuˌɾan.təˈβujt/ /nɔˌɾan.təˈvujt/ number
achtundneunzig

nord n masc
Norden Nord

nord-americà /ˌnɔr.tə.mə.ɾiˈka/ adj masc
nordamerikanisch
De l'Amèrica del Nord.
US-amerikanisch
Dels Estats Units.

nord-americà /ˌnɔr.tə.mə.ɾiˈka/ n masc
Nordamerikaner
Natural de l'Amèrica del Nord.
US-Amerikaner
Natural dels Estats Units.

nord-oest /ˌnɔr.tuˈest/ /ˌnɔɾ.toˈest/ n masc
Nordwesten

norma /ˈnor.mə/ /ˈnoɾ.ma/ n fem
Norm

normal /noɾˈmaɫ/ /nurˈmaɫ/ adj
normal
Que segueix una norma.

noruec /no.ɾuˈɛk/ /nu.ɾuˈɛk/ noruega adj masc
Norwegisch
Relatiu o pertanyent a Noruega.

noruec /no.ɾuˈɛk/ /nu.ɾuˈɛk/ n masc
Norwegisch
Natural de Noruega.
(només singular) Llengua germànica parlada a Noruega.

nosaltres /noˈza.tɾes/ /noˈzaɫ.tɾes/ /noˈzaɫ.tɾəs/ /nuˈza.tɾəs/ /nuˈzal.trus/ /nuˈzaɫ.tɾəs/ pronoun
wir

nostre /ˈnɔs.tɾe/ /ˈnɔs.tɾə/ adj masc
unser unsere

nostàlgia /nosˈtaɫ.d͡ʒi.a/ /nosˈtaɫ.ʒi.ə/ /nusˈtaɫ.ʒi.ə/ n fem
Sehnsucht Nostalgie

nota /ˈnɔ.ta/ /ˈnɔ.tɔ/ /ˈnɔ.tə/ n fem
Note
Valoració, quantitativa o qualitativa, d'una assignatura, un examen, un exercici escolar, etc. amb vista a una avaluació educativa.
Ton Note
Cada un dels elements de l'escala musical.

notari /noˈta.ɾi/ /nuˈta.ɾi/ n masc
Notar

notorietat /no.to.ɾi.eˈtat/ /no.to.ɾi.əˈtat/ /nu.tu.ɾi.əˈtat/ n fem
Bekanntheit

notícia /noˈti.si.a/ /noˈti.si.ə/ /nuˈti.si.ə/ n fem
Neuigkeiten

nou adj masc
neu
Recent, modern, que implica novetat.

nou n fem
Walnuss
(botànica) Fruit o llavor de la noguera (Juglans regia); és mengívola i de forma molt rugosa.
Nussfrucht Walnuss
(botànica) Tipus de fruit sec indehiscent.

nou number
neun Neun
(cardinal) Vuit més un.

nou de coco n fem
Kokosnuss

nou del coll n masc
Adamsapfel

nou-cents /ˌnɔwˈsens/ number
neunhundert

novament /ˌnɔ.vaˈment/ /ˌnɔ.vəˈmen/ /ˌnɔ.vəˈment/ /ˌnɔ.βaˈmen/ /ˌnɔ.βəˈmen/ adv
erneut
de nou, de bell nou

novel·la /noˈvɛɫ.ɫa/ /noˈvɛɫ.ɫə/ /noˈβɛ.ɫa/ /noˈβɛ.ɫɛ/ /noˈβɛɫ.ɫa/ /nuˈvɛɫ.ɫə/ /nuˈβɛ.ɫə/ /nuˈβɛɫ.ɫə/ n fem
Roman

novel·la gràfica n fem
Graphic Novel

novel·lista /no.veɫˈɫis.ta/ /no.veɫˈɫis.te/ /no.vəɫˈɫis.tə/ /no.βeɫˈɫis.ta/ /no.βeɫˈɫis.te/ /no.βeˈɫis.ta/ /no.βeˈɫis.te/ /nu.vəɫˈɫis.tə/ /nu.βəɫˈɫis.tə/ /nu.βəˈɫis.tə/ n neut
Romancier

novembre /noˈvem.bɾe/ /noˈvem.bɾə/ /noˈβem.bɾe/ /nuˈvem.bɾə/ /nuˈβem.bɾə/ n masc
November
Onzè mes de l'any.

novici /noˈvi.si/ /noˈβi.si/ /nuˈvi.si/ /nuˈβi.si/ n masc
Novize

novè /noˈve/ /noˈvə/ /noˈβe/ /nuˈvɛ/ number
neunte

nu adj masc
nackt
Sense roba o vestit.

nucleó n masc
Nukleon

nucli /ˈnu.kli/ n masc
Kern

nuesa /nuˈe.za/ /nuˈə.zə/ /nuˈɛ.zə/ n fem
Nacktheit

nus n masc
Knoten
Unió forta de dues cordes o peces semblant que es creuen formant un lligam fort.

nuvi /ˈnu.vi/ /ˈnu.vi/ /ˈnu.βi/ n masc
Bräutigam

nuviatge /nu.viˈa.d͡ʒe/ /nu.viˈa.d͡ʒə/ /nu.βiˈa.d͡ʒe/ /nu.βiˈa.d͡ʒə/ n masc
Aussteuer
Conjunt de roba i altres objectes que es dona a la núvia, o que aquesta aporta al matrimoni, a més del dot.

nuvolós /nu.voˈɫos/ /nu.vuˈɫos/ /nu.βoˈɫos/ /nu.βuˈɫos/ adj masc
bewölkt

nyandú /ɲanˈdu/ /ɲənˈdu/ n masc
Nandu

nyanyo /ˈɲa.ɲo/ /ˈɲa.ɲu/ n masc
Beule

nynorsk n masc
Nynorsk
Un dels dos estàndards del noruec format a partir de les variants occidentals més tradicionals.

nyu /ˈɲu/ n masc
Gnu

nàhuatl /ˈna.u.aɫ/ /ˈna.u.əɫ/ n masc
Nahuatl
Antiga llengua nahua parlada per la noblesa asteca i usada com a llengua franca a bona part de Mesoamèrica.

nàufrag /ˈnaw.fɾak/ n masc
Schiffbrüchiger

nàusea /ˈnaw.ze.a/ n fem
Übelkeit
(normalment en plural) Situació de malestar estomacal associada a la sensació de la proximitat del vòmit.

nàutic /ˈnaw.tik/ adj masc
nautisch

néixer /ˈne.ʃe/ /ˈnej.ʃe/ /ˈnej.ʃeɾ/ alg bal n-occ nada nades naix naixem naixen naixent naixeran naixerem naixeren naixeres naixereu naixeria naixerien naixeries naixerà naixeràs naixeré naixeríem naixeríeu naixes naixessin naixessis naixeu naixi naixia naixien naixies naixin naixis naixo naixé naixérem naixéreu naixés naixéssim naixéssiu naixí naixíem naixíeu nasc nasca nascuda nascudes nascut nascuts nasquem nasquen nasquera nasqueren nasqueres nasques nasquessen nasquesses nasquessin nasquessis nasqueu nasqué nasquérem nasquéreu nasqués nasquéssem nasquésseu nasquéssim nasquéssiu nasquí nat nats neix neixen neixes neixi neixin neixis neixo nesc nesqui nesquin nesquis néixer occ sept val v
geboren werden
Sortir a llum del ventre de la mare.

níquel /ˈni.kəɫ/ n masc
Nickel

nòmada /ˈnɔ.ma.ða/ adj
nomadisch Nomade
Relacionat amb el nomadisme.

nòmada /ˈnɔ.ma.ða/ n neut
Nomade
Individu que canvia sovint de lloc de residència.

nòrdic /ˈnɔr.dik/ adj
nordisch
Relatiu als grups ètnics del nord d’Europa que parlaven diverses varietats de nòrdic antic.

núbil /ˈnu.βiɫ/ adj
heiratsfähig

número /ˈnu.me.ɾo/ /ˈnu.mə.ɾo/ /ˈnu.mə.ɾu/ n masc
Nummer
Expressió (amb paraules o símbols) que s'utilitza per designar ordre dins d'una llista.

núvia /ˈnu.vi.a/ /ˈnu.vi.ə/ /ˈnu.βi.a/ /ˈnu.βi.ə/ n fem
Braut

núvol /ˈnu.voɫ/ /ˈnu.vuɫ/ /ˈnu.βoɫ/ n masc
Wolke Schleier
Condensació d'aigua al cel.
Cloud Wolke
Espai d'internet per a desar arxius de manera que puguin ser consultats per l'usuari des de qualsevol lloc on hi hagi un ordinador.

o /o/ /ˈo/ /ˈɔ/ conjunction
oder
Partícula disjuntiva que expressa alternativa o contraposició dels elements.

o sia conjunction
also
Expressió d’equivalència d’elements de forma reforçada.

oasi /oˈa.zi/ /uˈa.zi/ n masc
Oase

obeir /o.beˈiɾ/ /o.bəˈi/ /o.βeˈi/ /u.bəˈi/ /u.βəˈi/ bal n-occ obeeix obeeixen obeeixes obeeixi obeeixin obeeixis obeeixo obeesc obeesqui obeesquin obeesquis obeint obeir obeiran obeirem obeireu obeiria obeirien obeiries obeirà obeiràs obeiré obeiríem obeiríeu obeí obeíem obeíeu obeírem obeíreu obeís obeíssem obeísseu obeíssim obeíssiu obeïa obeïda obeïdes obeïen obeïes obeïguem obeïgueu obeïm obeïra obeïren obeïres obeïsc obeïsca obeïsquen obeïsques obeïssen obeïsses obeïssin obeïssis obeït obeïts obeïu obeïx obeïxen obeïxes obeïxo occ sept val v
gehorchen

obelisc /o.beˈɫisk/ /o.bəˈɫisk/ /u.bəˈɫisk/ /u.βəˈɫisk/ n masc
Obelisk

obenc /oˈbeŋk/ /oˈbəŋk/ /oˈβeŋ/ /uˈbɛŋk/ /uˈβɛŋ/ n masc
Want

obert /oˈbɛɾt/ /uˈβɛrt/ /uˈβɛɾt/ adj masc
offen auf

obesitat /o.βe.ziˈtat/ /u.βə.ziˈtat/ n fem
Adipositas Fettsucht

objecte /obˈd͡ʒɛk.te/ /obˈʒɛk.tə/ /ubˈʒek.tə/ /ubˈʒɛk.tə/ n masc
Objekt Ding

objecte gràfic n masc
Grafik-Objekt

objectiu /ob.d͡ʒekˈtiw/ /ob.ʒəkˈtiw/ /ub.ʒəkˈtiw/ adj masc
objektiv Objektiv
Imparcial i no subjectiu.

objectiu /ob.d͡ʒekˈtiw/ /ob.ʒəkˈtiw/ /ub.ʒəkˈtiw/ n masc
Zielscheibe
(militar) Diana, blanc o objecte sobre el que es dispara.
Ziel
Meta, fi o objecte sobre el que es dirigeix una acció.
Objektiv objektiv
(òptica) Lent o sistema de lents d'un instrument òptic que es dirigeix sobre l'objecte del que es vol recollir una imatge.

oblada /oˈbɫa.ða/ /oˈbɫa.ðə/ /uˈbɫa.ðə/ /uˈβɫa.ðə/ n fem
Brand Brosse

oblic /oˈbɫik/ /uˈbɫik/ /uˈβɫik/ obliqua adj masc
schief schräg
Dit de la línia o pla que cau sobre una altra i no forma angle recte.

oblidar /o.bɫiˈða/ /o.bɫiˈðaɾ/ /o.βɫiˈða/ /u.bɫiˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) oblid oblida oblidada oblidades oblidam oblidant oblidar oblidara oblidaran oblidarem oblidaren oblidares oblidareu oblidaria oblidarien oblidaries oblidarà oblidaràs oblidaré oblidaríem oblidaríeu oblidassen oblidasses oblidassin oblidassis oblidat oblidats oblidau oblidava oblidaven oblidaves oblide oblidem obliden oblides oblidessen oblidesses oblidessin oblidessis oblideu oblidi oblidin oblidis oblido oblidà oblidàrem oblidàreu oblidàs oblidàssem oblidàsseu oblidàssim oblidàssiu oblidàvem oblidàveu oblidés oblidéssem oblidésseu oblidéssim oblidéssiu oblidí occ sept val v
verlernen vergessen
No recordar.

obligació /o.bɫi.ɣa.siˈo/ /ob.bɫi.ɣə.siˈo/ /ub.bɫi.ɣə.siˈo/ n fem
Verpflichtung Pflicht

obligar /o.bɫiˈɣaɾ/ /o.βɫiˈɣa/ /ob.bɫiˈɣa/ /u.βɫiˈɣa/ /ub.bɫiˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) oblig obliga obligada obligades obligam obligant obligar obligara obligaran obligarem obligaren obligares obligareu obligaria obligarien obligaries obligarà obligaràs obligaré obligaríem obligaríeu obligassen obligasses obligassin obligassis obligat obligats obligau obligava obligaven obligaves obligo obligue obliguem obliguen obligues obliguessen obliguesses obliguessin obliguessis obligueu obligui obliguin obliguis obligués obliguéssem obliguésseu obliguéssim obliguéssiu obliguí obligà obligàrem obligàreu obligàs obligàssem obligàsseu obligàssim obligàssiu obligàvem obligàveu occ sept val v
zwingen

obligatori /o.bɫi.ɣaˈtɔ.ɾi/ /ob.bɫi.ɣəˈtɔ.ɾi/ /u.βɫi.ɣəˈtɔ.ɾi/ /ub.bɫi.ɣəˈtɔ.ɾi/ obligatòria adj masc
obligatorisch

oblit /oˈbɫit/ /uˈbɫit/ /uˈβɫit/ n masc
Vergessen

oboista /o.boˈis.ta/ /o.boˈis.te/ /o.boˈis.tə/ /u.buˈis.tə/ /u.βuˈis.tə/ n neut
Oboist Oboistin

oboè /o.boˈe/ /o.boˈɛ/ /u.buˈɛ/ n masc
Oboe

obres /ˈɔ.βɾes/ /ˈɔ.βɾəs/ n fem
Baustelle

obrir /oˈbɾi/ /oˈbɾiɾ/ /oˈβɾi/ /uˈbɾi/ alg bal obert oberta obertes oberts obr obre obren obres obri obria obrien obries obriguem obrigueu obrim obrin obrint obrir obrira obriran obrirem obriren obrires obrireu obriria obririen obriries obrirà obriràs obriré obriríem obriríeu obris obrissen obrisses obrissin obrissis obriu obro obrí obríem obríeu obrírem obríreu obrís obríssem obrísseu obríssim obríssiu occ sept val òbric òbriga òbriguen òbrigues v
öffnen aufmachen

obscenitat /op.se.niˈtat/ /op.sə.niˈtat/ /up.sə.niˈtat/ n fem
Obszönität
Expressió o paraula obscena.

obscè /opˈse/ /upˈse/ /upˈsɛ/ adj masc
obszön

obsolet /op.soˈlet/ /up.suˈɫɛt/ adj
obsolet

obstacle /opsˈta.kɫe/ /opsˈta.kɫə/ /osˈta.kɫe/ /upsˈta.kɫə/ n masc
Hindernis

obstinat /ops.tiˈnat/ /os.tiˈnat/ /ups.tiˈnat/ v
halsstarrig

obstrucció /ops.tɾuk.siˈo/ /os.tɾuk.siˈo/ /ups.tɾuk.siˈo/ Interjection
Blockierung Hindernis

obtenir /op.teˈni/ /op.teˈniɾ/ /op.təˈni/ /up.təˈni/ bal obtenc obtendran obtendrem obtendreu obtendria obtendrien obtendries obtendrà obtendràs obtendré obtendríem obtendríeu obtenen obtenguda obtengudes obtenguem obtengueren obtengueres obtenguessin obtenguessis obtengueu obtengui obtenguin obtenguis obtengut obtenguts obtengué obtenguérem obtenguéreu obtengués obtenguéssim obtenguéssiu obtenguí obtenia obtenien obtenies obtenim obtenint obtenir obteniu obtens obteníem obteníeu obtinc obtindran obtindrem obtindreu obtindria obtindrien obtindries obtindrà obtindràs obtindré obtindríem obtindríeu obtinga obtinguda obtingudes obtinguem obtinguen obtinguera obtingueren obtingueres obtingues obtinguessen obtinguesses obtinguessin obtinguessis obtingueu obtingui obtinguin obtinguis obtingut obtinguts obtingué obtinguérem obtinguéreu obtingués obtinguéssem obtinguésseu obtinguéssim obtinguéssiu obtinguí obté obtén obtín occ val v
erlangen

oca /ˈɔ.ka/ /ˈɔ.kɔ/ /ˈɔ.kə/ n fem
Gans

ocarina /o.kaˈɾi.na/ /o.kəˈɾi.nə/ /u.kəˈɾi.nə/ n fem
Okarina

ocasió /o.ka.ziˈo/ /o.kə.ziˈo/ /u.kə.ziˈo/ n fem
Gelegenheit
Moment determinat, vegada, cop, cas.
Chance
Moment d'oportunitat.

occità /ok.siˈta/ /uk.siˈta/ n masc
Okzitanisch
(només singular) Llengua històricament parlada a l'Occitània.

ocell /oˈseʎ/ /uˈseʎ/ n masc
Vogel

oceà /o.seˈa/ /u.seˈa/ n masc
Ozean Weltmeer

oci /ˈɔ.si/ n masc
Muße

ocre /ˈɔ.kɾə/ n masc
ockern

octubre /okˈtu.bɾə/ /ukˈtu.bɾə/ /ukˈtu.βɾə/ n masc
Oktober Gilbhart
Desè mes de l'any.

octàgon /okˈta.ɣon/ /ukˈta.ɣun/ n masc
Achteck Oktagon

ocupar /o.kuˈpa/ /o.kuˈpaɾ/ /u.kuˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ ocup ocupa ocupada ocupades ocupam ocupant ocupar ocupara ocuparan ocuparem ocuparen ocupares ocupareu ocuparia ocuparien ocuparies ocuparà ocuparàs ocuparé ocuparíem ocuparíeu ocupassen ocupasses ocupassin ocupassis ocupat ocupats ocupau ocupava ocupaven ocupaves ocupe ocupem ocupen ocupes ocupessen ocupesses ocupessin ocupessis ocupeu ocupi ocupin ocupis ocupo ocupà ocupàrem ocupàreu ocupàs ocupàssem ocupàsseu ocupàssim ocupàssiu ocupàvem ocupàveu ocupés ocupéssem ocupésseu ocupéssim ocupéssiu ocupí sept val v
besetzen bewohnen
Apoderar-se, prendre possessió d'un lloc.
Omplir un lloc o espai.

odi n masc
Hass

odiar /o.ðiˈa/ /o.ðiˈaɾ/ /u.ðiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ odia odiada odiades odiam odiant odiar odiara odiaran odiarem odiaren odiares odiareu odiaria odiarien odiaries odiarà odiaràs odiaré odiaríem odiaríeu odiassen odiasses odiassin odiassis odiat odiats odiau odiava odiaven odiaves odie odiem odien odies odiessen odiesses odiessin odiessis odieu odii odio odià odiàrem odiàreu odiàs odiàssem odiàsseu odiàssim odiàssiu odiàvem odiàveu odiés odiéssem odiésseu odiéssim odiéssiu odií odiï odiïn odiïs sept val v
hassen

oest /oˈest/ /uˈest/ n masc
West Westen

ofegar /aw.feˈɣa/ /aw.feˈɣaɾ/ /o.feˈɣa/ /o.feˈɣaɾ/ /o.fəˈɣa/ /u.fəˈɣa/ /əw.fəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ ofeg ofega ofegada ofegades ofegam ofegant ofegar ofegara ofegaran ofegarem ofegaren ofegares ofegareu ofegaria ofegarien ofegaries ofegarà ofegaràs ofegaré ofegaríem ofegaríeu ofegassen ofegasses ofegassin ofegassis ofegat ofegats ofegau ofegava ofegaven ofegaves ofego ofegue ofeguem ofeguen ofegues ofeguessen ofeguesses ofeguessin ofeguessis ofegueu ofegui ofeguin ofeguis ofegués ofeguéssem ofeguésseu ofeguéssim ofeguéssiu ofeguí ofegà ofegàrem ofegàreu ofegàs ofegàssem ofegàsseu ofegàssim ofegàssiu ofegàvem ofegàveu sept val v
ersticken
Impedir la respiració per immersió en aigua.

ofendre /oˈfen.dɾe/ /oˈfen.dɾə/ /uˈfen.dɾə/ /uˈfɛn.dɾə/ bal occ ofenc ofendran ofendre ofendrem ofendreu ofendria ofendrien ofendries ofendrà ofendràs ofendré ofendríem ofendríeu ofenem ofenen ofenent ofeneu ofenga ofenguem ofenguen ofenguera ofengueren ofengueres ofengues ofenguessen ofenguesses ofenguessin ofenguessis ofengueu ofengui ofenguin ofenguis ofengué ofenguérem ofenguéreu ofengués ofenguéssem ofenguésseu ofenguéssim ofenguéssiu ofenguí ofenia ofenien ofenies ofens ofeníem ofeníeu ofesa ofeses ofesos ofèn ofès ofén ofés val v
beleidigen

ofensiu /o.fenˈsiw/ /o.fənˈsiw/ /u.fənˈsiw/ adj masc
beleidigend

oferir /o.feˈɾi/ /o.feˈɾiɾ/ /o.fəˈɾi/ /u.fəˈɾi/ /uˈfɾiɾ/ alg bal n-occ occ ofereix ofereixen ofereixes ofereixi ofereixin ofereixis ofereixo oferesc oferesqui oferesquin oferesquis oferia oferida oferides oferien oferies oferiguem oferigueu oferim oferint oferir oferira oferiran oferirem oferiren oferires oferireu oferiria oferirien oferiries oferirà oferiràs oferiré oferiríem oferiríeu oferisc oferisca oferisquen oferisques oferissen oferisses oferissin oferissis oferit oferits oferiu oferix oferixen oferixes oferixo ofert oferta ofertes oferts oferí oferíem oferíeu oferírem oferíreu oferís oferíssem oferísseu oferíssim oferíssiu sept val v
anbieten
Posar alguna cosa a disposició d'algú.

oferta /oˈfɛr.ta/ /oˈfɛɾ.ta/ /oˈfɛɾ.tə/ /oˈfɛɾ.tɛ/ /uˈfɛr.tə/ n fem
Angebot
Producte que s’ofereix a millor preu.

oficial /o.fi.siˈaɫ/ /u.fi.siˈaɫ/ adj
offiziell
Sancionat per l'autoritat competent, formal, legal.

oficial /o.fi.siˈaɫ/ /u.fi.siˈaɫ/ n masc
Offizier
Càrrec militar de sergent en amunt.

oficina de turisme n fem
Fremdenverkehrsbüro

oganessó /o.ɣə.nəˈso/ /u.ɣə.nəˈso/ n masc
Oganesson

ogre /ˈɔ.ɣɾe/ /ˈɔ.ɣɾə/ n masc
Oger Menschenfresser

olfacte /oɫˈfak.te/ /uɫˈfak.tə/ n masc
Geruchssinn

oli n masc
Öl
(normalment incomptable) Líquid espès extret d'animals o vegetals usat per greixar màquines o amanir aliments.
Tipus de pintura on es dissolen els colors en una textura oliosa.
Ölgemälde
Obra gràfica realitzada amb la pintura anterior típicament sobre un llenç.

olifant /o.liˈfan/ /o.liˈfant/ /o.ɫiˈfant/ /u.ɫiˈfan/ /u.ɫiˈfant/ n masc
Olifant

olimpíada /o.ɫimˈpi.a.ða/ /o.ɫimˈpi.ə.ðə/ /u.ɫimˈpi.ə.ðə/ n fem
Olympiade

oliva /awˈɫi.βɛ/ /oˈɫi.va/ /oˈɫi.və/ /oˈɫi.βa/ /uˈɫi.və/ /uˈɫi.βə/ /əwˈɫi.βə/ n fem
Olive

olla /ˈo.ʎə/ /ˈɔ.ʎa/ /ˈɔ.ʎɔ/ /ˈɔ.ʎə/ n fem
Topf

olor /oˈɫo/ /oˈɫoɾ/ /oˈɫoɾ/ /uˈɫo/ /uˈɫor/ n fem
Geruch

olímpic /oˈɫim.pik/ /uˈɫim.pik/ adj masc
olympisch

om /ˈom/ /ˈom/ /ˈum/ n masc
Ulme

ombra /ˈom.bɾa/ n fem
Schatten
Foscor, obscuritat, absència de llum.
Silueta fosca que projecta un objecte sota la llum.

omega /oˈme.ɣa/ /oˈmɛ.ɣə/ /uˈmɛ.ɣə/ n fem
Omega

omissió /o.mi.siˈo/ /u.mi.siˈo/ n fem
Unterlassung
Delicte consistent en no actuar quan la llei ho fa obligatori.

omniscient /om.ni.siˈen/ /om.ni.siˈent/ /om.nis.siˈent/ /um.ni.siˈen/ /um.nis.siˈen/ adj
allwissend

omplir /omˈpɫi/ /omˈpɫiɾ/ /umˈpɫi/ bal occ ompl omple omplen omplert omplerta omplertes omplerts omples ompli omplia omplida omplides omplien omplies ompliguem ompligueu omplim omplin omplint omplir omplira ompliran omplirem ompliren omplires omplireu ompliria omplirien ompliries omplirà ompliràs ompliré ompliríem ompliríeu omplis omplissen omplisses omplissin omplissis omplit omplits ompliu omplo omplí omplíem omplíeu omplírem omplíreu omplís omplíssem omplísseu omplíssim omplíssiu sept val òmplic òmpliga òmpliguen òmpligues v
füllen ausfüllen

on adv
wo wohin

ona /ˈo.na/ n fem
Welle

onada /oˈna.ða/ /oˈna.ðə/ /uˈna.ðə/ n fem
Welle Woge
Ona gran.
Welle
Seguit de fets que es produeixen de forma massiva, sobtada i, de vegades, periòdica.

oncle /ˈoŋ.kɫe/ n masc
Onkel
Germà del pare o de la mare.

onomatopeia /o.no.ma.toˈpe.ja/ /o.no.mə.toˈpɛ.jə/ /u.nu.mə.tuˈpɛ.jə/ n fem
Lautmalerei Onomatopoesie

onomatopeic /o.no.ma.toˈpɛjk/ /o.no.mə.toˈpɛjk/ /u.nu.mə.tuˈpɛjk/ adj masc
lautmalerisch

onomàstica /o.noˈmas.ti.ka/ /o.noˈmas.ti.kə/ /u.nuˈmas.ti.kə/ n fem
Namenforschung Namenkunde

onze /ˈon.ze/ number
elf

onzè /onˈze/ /onˈzə/ /unˈzɛ/ number
elfte

oníric /oˈni.ɾik/ /uˈni.ɾik/ adj
verträumt
Pertanyent o relatiu al somni.

opció n fem
Option Alternative
Elecció entre dues o més possibilitats.

operació /o.pe.ɾa.siˈo/ /o.pə.ɾə.siˈo/ /u.pə.ɾə.siˈo/ n fem
Operation
Acció d'operar.
Intervenció quirúrgica realitzada per millorar la salut d'un malalt.

operar /o.peˈɾa/ /o.peˈɾaɾ/ /o.pəˈɾa/ /u.pəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ oper opera operada operades operam operant operar operara operaran operarem operaren operares operareu operaria operarien operaries operarà operaràs operaré operaríem operaríeu operassen operasses operassin operassis operat operats operau operava operaven operaves opere operem operen operes operessen operesses operessin operessis opereu operi operin operis opero operà operàrem operàreu operàs operàssem operàsseu operàssim operàssiu operàvem operàveu operés operéssem operésseu operéssim operéssiu operí sept val v
betreiben operieren

opinió /o.pi.niˈo/ /u.pi.niˈo/ n fem
Meinung Ansicht

opinió pública /o.pi.niˌo /u.pi.niˌo n fem
öffentliche Meinung

oportunitat /o.poɾ.tu.niˈtat/ /u.pur.tu.niˈtat/ n fem
Gelegenheit

oposat /o.poˈzat/ /u.puˈzat/ adj masc
andere

oposició /o.po.zi.siˈo/ /u.pu.zi.siˈo/ n fem
Opposition
Acció o efecte d'oposar o oposar-se.
(astronomia) Posició de dos astres amb longitud celeste que difereix en 180º.
Concurs per a l'obtenció de certes ocupacions, especialment de la funció pública o en un concurs literari.

opressiu /o.pɾeˈsiw/ /u.pɾəˈsiw/ adj masc
bedrückend

oprimir /o.pɾiˈmi/ /o.pɾiˈmiɾ/ /u.pɾiˈmi/ bal n-occ occ oprimeix oprimeixen oprimeixes oprimeixi oprimeixin oprimeixis oprimeixo oprimesc oprimesqui oprimesquin oprimesquis oprimia oprimida oprimides oprimien oprimies oprimiguem oprimigueu oprimim oprimint oprimir oprimira oprimiran oprimirem oprimiren oprimires oprimireu oprimiria oprimirien oprimiries oprimirà oprimiràs oprimiré oprimiríem oprimiríeu oprimisc oprimisca oprimisquen oprimisques oprimissen oprimisses oprimissin oprimissis oprimit oprimits oprimiu oprimix oprimixen oprimixes oprimixo oprimí oprimíem oprimíeu oprimírem oprimíreu oprimís oprimíssem oprimísseu oprimíssim oprimíssiu sept val v
unterdrücken
Tractar amb rigor injust, amb autoritat excessiva.

optimisme /op.tiˈmiz.me/ /op.tiˈmiz.mə/ /up.tiˈmiz.mə/ n masc
Optimismus

optimista /op.tiˈmis.ta/ /op.tiˈmis.te/ /op.tiˈmis.tə/ /up.tiˈmis.tə/ adj
optimistisch
Persona que veu les coses de manera positiva

or /ˈoɾ/ /ˈɔ/ /ˈɔr/ /ˈɔrt/ n masc
Gold golden

orada /oˈɾa.ða/ /oˈɾa.ðə/ /uˈɾa.ðə/ n fem
Goldbrassen

orca /ˈɔr.ka/ /ˈɔr.kə/ /ˈɔɾ.ka/ /ˈɔɾ.kɔ/ n fem
Schwertwal

orde /ˈor.də/ /ˈoɾ.ðe/ n masc
Ordensgemeinschaft

ordenar /or.ðeˈna/ /oɾ.ðeˈna/ /oɾ.ðeˈnaɾ/ /oɾ.ðəˈna/ /ur.dəˈna/ /ur.ðəˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ ordena ordenada ordenades ordenam ordenant ordenar ordenara ordenaran ordenarem ordenaren ordenares ordenareu ordenaria ordenarien ordenaries ordenarà ordenaràs ordenaré ordenaríem ordenaríeu ordenassen ordenasses ordenassin ordenassis ordenat ordenats ordenau ordenava ordenaven ordenaves ordene ordenem ordenen ordenes ordenessen ordenesses ordenessin ordenessis ordeneu ordeni ordenin ordenis ordeno ordenà ordenàrem ordenàreu ordenàs ordenàssem ordenàsseu ordenàssim ordenàssiu ordenàvem ordenàveu ordenés ordenéssem ordenésseu ordenéssim ordenéssiu ordení ordén sept val v
anordnen
Arranjar en un ordre.
Donar ordres, manar.

ordi /ˈɔl.di/ /ˈɔɾ.ði/ /ˈɔɾ.ði/ n masc
Gerste

ordinador /or.ði.naˈðo/ /oɾ.ði.nəˈðo/ /ur.ði.nəˈðo/ n masc
Computer Rechner

ordinari /oɾ.ðiˈna.ɾi/ /uɾ.ðiˈna.ɾi/ adj masc
gewöhnlich

ordre /ˈoɾ.ðɾe/ n fem
Befehl Ordnung
Manament o prescripció d’una autoritat.

ordre /ˈoɾ.ðɾe/ n masc
Ordnung Reihenfolge
Distribució o organització de les coses segons un criteri concret.

orella /oˈɾe.ʎa/ /oˈɾə.ʎə/ /uˈɾɛ.jə/ n fem
Ohr

oreneta /o.ɾeˈne.ta/ /o.ɾəˈnə.tə/ /u.ɾəˈnɛ.tə/ n fem
Schwalbe

orfe /ˈɔr.fə/ /ˈɔɾ.fe/ n masc
Waise

orfebre /oɾˈfɛ.βɾe/ /urˈfɛ.βɾə/ n neut
Goldschmied Goldschmiedin

organisme /oɾ.ɣaˈniz.me/ /oɾ.ɣəˈniz.mə/ /ur.ɡəˈniz.mə/ /ur.ɣəˈniz.mə/ n masc
Organismus Lebewesen

organització /or.ɣa.ni.d͡za.siˈo/ /oɾ.ɣa.ni.za.siˈo/ /oɾ.ɣə.ni.d͡zə.siˈo/ /ur.ɡə.ni.d͡zə.siˈo/ /ur.ɣə.ni.d͡zə.siˈo/ n fem
Organisation
Acció i efecte d'organitzar o organitzar-se
(metonímia) Conjunt de persones que pertanyen a una organització o que s'encarreguen d'organitzar quelcom

organitzar /or.ɣa.niˈd͡za/ /oɾ.ɣa.niˈza/ /oɾ.ɣa.niˈzaɾ/ /oɾ.ɣə.niˈd͡za/ /ur.ɡə.niˈd͡za/ /ur.ɣə.niˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ organitz organitza organitzada organitzades organitzam organitzant organitzar organitzara organitzaran organitzarem organitzaren organitzares organitzareu organitzaria organitzarien organitzaries organitzarà organitzaràs organitzaré organitzaríem organitzaríeu organitzassen organitzasses organitzassin organitzassis organitzat organitzats organitzau organitzava organitzaven organitzaves organitze organitzem organitzen organitzes organitzessen organitzesses organitzessin organitzessis organitzeu organitzi organitzin organitzis organitzo organitzà organitzàrem organitzàreu organitzàs organitzàssem organitzàsseu organitzàssim organitzàssiu organitzàvem organitzàveu organitzés organitzéssem organitzésseu organitzéssim organitzéssiu organitzí sept val v
organisieren
Estructurar convenientment per acomplir la seva funció.

orgasme /oɾˈɣaz.me/ /oɾˈɣaz.mə/ /urˈɣaz.mə/ n masc
Orgasmus Höhepunkt

orgue /ˈɔr.ɡə/ /ˈɔɾ.ɣe/ n masc
Orgel

orgull /oɾˈɣuʎ/ /urˈɡuʎ/ /urˈɣuʎ/ n masc
Stolz

orgullós /oɾ.ɣuˈʎos/ /ur.ɡuˈʎos/ /ur.ɣuˈʎos/ adj
stolz hochmütig
Persona que té orgull.

orgànic /oɾˈɣa.nik/ /urˈɡa.nik/ /urˈɣa.nik/ adj masc
biologisch organisch

orient /o.ɾiˈen/ /o.ɾiˈent/ /u.ɾiˈen/ n masc
Orient

oriental /o.ɾi.enˈtaɫ/ /o.ɾi.ənˈtaɫ/ /u.ɾi.ənˈtaɫ/ adj
östlich Ost

origen /oˈɾi.d͡ʒen/ /oˈɾi.ʒen/ /oˈɾi.ʒən/ /uˈɾi.ʒən/ n masc
Ursprung

original /o.ɾi.d͡ʒiˈnaɫ/ /o.ɾi.ʒiˈnaɫ/ /u.ɾi.ʒiˈnaɫ/ adj
ursprünglich
Que es remunta a l’origen.
original
Que no és una còpia, sinó el model que altres imiten.
originell
Creat des d'un punt de vista innovador.

originalitat /o.ɾi.d͡ʒi.na.ɫiˈtat/ /o.ɾi.ʒi.na.ɫiˈtat/ /o.ɾi.ʒi.nə.ɫiˈtat/ /u.ɾi.ʒi.nə.ɫiˈtat/ n fem
Originalität

orina /oˈɾi.na/ /oˈɾi.nə/ /uˈɾi.nə/ n fem
Urin

oriol /o.ɾiˈɔɫ/ /u.ɾiˈɔɫ/ n masc
Pfingstvogel Pirol
Ocell passeriforme molt vistós, amb un groc brillant al cos i les ales i la cua principalment negra, de cant fort i aflautat amb un xiulet característic (Oriolus oriolus).

ornitologia /or.ni.to.ɫoˈʒi.a/ /oɾ.ni.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /oɾ.ni.to.ɫoˈʒi.ə/ /ur.ni.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
Vogelkunde
Branca de la zoologia que estudia els ocells.

ornitorinc /orˌni.toˈriŋ/ /oɾˌni.toˈriŋ/ /oɾˌni.toˈriŋk/ /urˌni.tuˈriŋ/ /urˌni.tuˈriŋk/ n masc
Schnabeltier

oro /ˈo.ɾo/ /ˈo.ɾo/ /ˈo.ɾu/ /ˈɔ.ɾo/ /ˈɔ.ɾu/ n masc
Münzen
(jocs, plural) Coll de la baralla de cartes representada per una moneda d’or.

orpiment /or.piˈmen/ /oɾ.piˈmen/ /oɾ.piˈment/ /ur.piˈmen/ n masc
Auripigment

orquestra /oɾˈkes.tɾa/ /oɾˈkes.tɾə/ /urˈkes.tɾə/ n fem
Orchester

orquídia /oɾˈki.ði.ə/ /urˈki.ði.ə/ n fem
Orchidee

ortodox /oɾ.toˈðɔks/ /ur.tuˈðɔks/ adj masc
orthodox
Relatiu o pertanyent a la ortodòxia.

ortodox /oɾ.toˈðɔks/ /ur.tuˈðɔks/ n masc
Orthodoxe orthodox
Individu membre o partidari d'una església ortodoxa.

ortografia /oɾ.to.ɣɾaˈfi.a/ /oɾ.to.ɣɾəˈfi.ə/ /ur.tu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
Orthografie Rechtschreibung

ortopràxia /oɾ.toˈpɾa.t͡ʃi.a/ /oɾ.toˈpɾa.ʃi.ə/ /ur.tuˈpɾa.ʃi.ə/ n fem
Orthopraxie

ortopèdia /oɾ.toˈpɛ.ði.a/ /ur.tuˈpɛ.ði.ə/ n fem
Orthopädie

ortorèxia /oɾ.toˈrɛk.si.a/ /oɾ.toˈrɛk.si.ə/ /ur.tuˈrɛk.si.ə/ n fem
Orthorexie

os /ˈos/ n masc
Knochen Bein
Òrgan dur i resistent, no gaire pesant, que forma l'esquelet dels vertebrats.

oscil·lar /o.siɫˈɫa/ /o.siɫˈɫaɾ/ /o.siˈɫa/ /os.siɫˈɫa/ /u.siɫˈɫa/ /u.siˈɫa/ /us.siɫˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ oscil oscil·la oscil·lada oscil·lades oscil·lam oscil·lant oscil·lar oscil·lara oscil·laran oscil·larem oscil·laren oscil·lares oscil·lareu oscil·laria oscil·larien oscil·laries oscil·larà oscil·laràs oscil·laré oscil·laríem oscil·laríeu oscil·lassen oscil·lasses oscil·lassin oscil·lassis oscil·lat oscil·lats oscil·lau oscil·lava oscil·laven oscil·laves oscil·le oscil·lem oscil·len oscil·les oscil·lessen oscil·lesses oscil·lessin oscil·lessis oscil·leu oscil·li oscil·lin oscil·lis oscil·lo oscil·là oscil·làrem oscil·làreu oscil·làs oscil·làssem oscil·làsseu oscil·làssim oscil·làssiu oscil·làvem oscil·làveu oscil·lés oscil·léssem oscil·lésseu oscil·léssim oscil·léssiu oscil·lí sept val v
oszillieren
Moure's d'un costat a un altre, en relació a un punt fix.

osmi n masc
Osmium

ostatge /osˈta.d͡ʒe/ /osˈta.d͡ʒə/ /usˈta.d͡ʒə/ n neut
Geisel

ostentació /os.ten.ta.siˈo/ /os.tən.tə.siˈo/ /us.tən.tə.siˈo/ n masc
Zurschaustellung

ostentar /os.tenˈta/ /os.tenˈtaɾ/ /os.tənˈta/ /us.tənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ ostent ostenta ostentada ostentades ostentam ostentant ostentar ostentara ostentaran ostentarem ostentaren ostentares ostentareu ostentaria ostentarien ostentaries ostentarà ostentaràs ostentaré ostentaríem ostentaríeu ostentassen ostentasses ostentassin ostentassis ostentat ostentats ostentau ostentava ostentaven ostentaves ostente ostentem ostenten ostentes ostentessen ostentesses ostentessin ostentessis ostenteu ostenti ostentin ostentis ostento ostentà ostentàrem ostentàreu ostentàs ostentàssem ostentàsseu ostentàssim ostentàssiu ostentàvem ostentàveu ostentés ostentéssem ostentésseu ostentéssim ostentéssiu ostentí sept val v
zur Schau stellen

ostra /ˈɔs.tɾa/ /ˈɔs.tɾɔ/ n fem
Auster

otitis /oˈti.tis/ /uˈti.tis/ n fem
Otitis

otomà /o.toˈma/ /u.tuˈma/ adj masc
osmanisch
Relatiu o pertanyent a l'Imperi Otomà o als otomans.

otomà /o.toˈma/ /u.tuˈma/ n masc
Osmane
Persona que habita o és originària de l'Imperi Otomà.
Persona originària dels pobles turcs de l'Àsia Central

otorinolaringologia /ˌɔ.toˌri.no.ɫa.ɾiŋ.ɡo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ˌɔ.toˌri.no.ɫa.ɾiŋ.ɡo.ɫoˈʒi.a/ /ˌɔ.toˌri.no.ɫə.ɾiŋ.ɡo.ɫoˈʒi.ə/ /ˌɔ.tuˌri.nu.ɫə.ɾiŋ.ɡu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
Hals-Nasen-Ohren-Heilkunde

otorinolaringòleg /ˌɔ.toˌri.no.ɫa.ɾiŋˈɡɔ.ɫek/ /ˌɔ.toˌri.no.ɫə.ɾiŋˈɡɔ.ɫək/ /ˌɔ.tuˌri.nu.ɫə.ɾiŋˈɡɔ.ɫək/ n masc
Hals-Nasen-Ohren-Arzt

ou /ˈow/ n masc
Ei
Cèl·lula de la què surt el nou ésser viu en els animals ovípars; òvul.
(aliments) Aliment consistent en un rovell envoltat per una clara.
(col·loquial) testicle

ou de Pasqua /ˌɔw.ðəˈpas.kwə/ n masc
Osterei

ou ferrat n masc
Spiegelei

oval /oˈvaɫ/ /oˈβaɫ/ /uˈvaɫ/ /uˈβaɫ/ adj
Oval
De forma curvilínia allargada per un dels caps, com un ou.

oval /oˈvaɫ/ /oˈβaɫ/ /uˈvaɫ/ /uˈβaɫ/ n masc
Oval
Figura geomètrica tancada, oblonga amb corba convexa i simètrica respecte a un o a dos eixos.

ovari /oˈva.ɾi/ /oˈβa.ɾi/ /uˈva.ɾi/ /uˈβa.ɾi/ n masc
Eierstock

ovella /oˈve.ʎa/ /oˈvə.ʎə/ /oˈβe.ʎa/ /uˈvɛ.jə/ n fem
Schaf

oviforme /o.viˈfoɾ.me/ /o.viˈfoɾ.mə/ /o.βiˈfor.me/ /o.βiˈfoɾ.me/ /u.viˈfor.mə/ /u.βiˈfor.mə/ adj
eiförmig
De la forma d'un ou.

ovoscopi /o.vosˈkɔ.pi/ /o.βosˈkɔ.pi/ /u.vusˈkɔ.pi/ /u.βusˈkɔ.pi/ n masc
Eierdurchleuchtungsgerät

ovoscòpia /o.vosˈkɔ.pi.a/ /o.vosˈkɔ.pi.ə/ /o.βosˈkɔ.pi.a/ /u.vusˈkɔ.pi.ə/ /u.βusˈkɔ.pi.ə/ n fem
Eierdurchleuchtung

oxigen /okˈsi.ʒen/ /okˈsi.ʒən/ /ukˈsi.ʒən/ n masc
Sauerstoff Oxygenium

oxímoron /okˈsi.mo.ɾon/ /ukˈsi.mu.ɾun/ n masc
Oxymoron

ozó /oˈzo/ /uˈzo/ n masc
Ozon

oïda /oˈi.ða/ /oˈi.ðə/ /uˈi.ðə/ n fem
Hören Gehör
Sentit responsable de la percepció dels sons.

pa n masc
Brot
(aliments, no comptable) Aliment fet d'una pasta de farina i aigua, en especial quan la pasta està fermentada i fornejada.

pa de pessic n masc
Biskuit

pacient /pa.siˈen/ /pa.siˈent/ /pə.siˈen/ /pə.siˈent/ adj
geduldig
Que té paciència.

pacient /pa.siˈen/ /pa.siˈent/ /pə.siˈen/ /pə.siˈent/ n neut
Patient Kranke

pacientment /pa.siˌemˈmen/ /pa.siˌemˈment/ /pə.siˌemˈmen/ /pə.siˌemˈment/ adv
geduldig

paciència /pa.siˈɛn.si.a/ /pə.siˈen.si.ə/ n fem
Geduld
(no comptable) Virtut que ensenya a sofrir, sofriment, constància, tolerància.
(no comptable) Espera, aguant, lentitud, tardança, patxorra, assossec.

pacte /ˈpak.te/ /ˈpak.tə/ n masc
Pakt

padrastre /paˈras.tɾa/ /paˈðɾas.tɾe/ /pəˈðɾas.tɾə/ /pəˈðɾas.tɾə/ n masc
Stiefvater
El marit de la mare quan ha quedat vídua o s'ha divorciat i es casa una altra vegada.

padrina /paˈðɾi.na/ n fem
Patin Taufpatin

padrí /paˈðɾi/ /pəˈðɾi/ n masc
Pate Trauzeuge
Persona que assisteix qui rep el sagrament de la confirmació, del matrimoni, de l'ordenació, qui professa en un orde.

padró /paˈðɾo/ /pəˈðɾo/ n masc
Einwohnerverzeichnis
Llistat oficial on són inscrits els habitants d'un municipi en una data concreta amb les seves dades d'interès.

paella /paˈe.ʎa/ n fem
Pfanne Bratpfanne
Recipient de metall amb un mànec llarg, de forma ampla i no massa fondo, emprat per cuinar principalment aliments que es vol fregir.
Paella
Plat d'arròs cuinat a la paella.

pagament /pa.ɣaˈmen/ /pa.ɣaˈment/ /pə.ɣəˈmen/ /pə.ɣəˈment/ n masc
Bezahlung Zahlung

pagar /paˈɣa/ /paˈɣaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pag paga pagada pagades pagam pagant pagar pagara pagaran pagarem pagaren pagares pagareu pagaria pagarien pagaries pagarà pagaràs pagaré pagaríem pagaríeu pagassen pagasses pagassin pagassis pagat pagats pagau pagava pagaven pagaves pago pague paguem paguen pagues paguessen paguesses paguessin paguessis pagueu pagui paguin paguis pagués paguéssem paguésseu paguéssim paguéssiu paguí pagà pagàrem pagàreu pagàs pagàssem pagàsseu pagàssim pagàssiu pagàvem pagàveu sept val v
bezahlen zahlen

pagell /paˈd͡ʒeʎ/ /paˈʒeʎ/ /pəˈʒeʎ/ n masc
Meerbrassen

pagre /ˈpa.ɣɾe/ /ˈpa.ɣɾə/ n masc
sackbrasse

pagès /paˈd͡ʒes/ /paˈʒes/ /pəˈʒəs/ /pəˈʒɛs/ n masc
Bauer

paisatge /pajˈza.d͡ʒe/ /pəjˈza.d͡ʒə/ n masc
landschap Landschaft

pakistanès /pa.kis.taˈnes/ /pə.kis.təˈnəs/ /pə.kis.təˈnɛs/ adj masc
Pakistaner pakistanisch
Relatiu o pertanyent a Pakistan.

pakistanès /pa.kis.taˈnes/ /pə.kis.təˈnəs/ /pə.kis.təˈnɛs/ n masc
Pakistaner pakistanisch
Persona que habita o és originària de Pakistan.

pal /ˈpaɫ/ n masc
Pfosten
Peça allargada de fusta que es planta a terra com a suport d’alguna cosa.

pala /ˈpa.la/ /ˈpa.ɫə/ n fem
Schläger
(tennis de taula) Instrument de fusta de dimensions i pes variables, consistent en una làmina de forma arrodonida proveïda de revestiment de goma i en una empunyadura, que s'utilitza per a colpejar la pilota.
Paddel
(pàdel) Instrument de material elàstic i lleuger consistent en una fulla envoltada d'un marc ovalat i perforada amb un nombre indeterminat de forats i en una empunyadura amb un cordill a l'extrem, que s'utilitza per a colpejar la pilota.
Spann
(calçat) empenya del calçat.

palanca /paˈɫaŋ.ka/ n fem
Hebel

palanca de control n fem
Joystick

palatalitzar /pa.ɫa.ta.ɫiˈd͡za/ /pa.ɫa.ta.ɫiˈza/ /pa.ɫa.ta.ɫiˈzaɾ/ /pə.ɫə.tə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ palatalitz palatalitza palatalitzada palatalitzades palatalitzam palatalitzant palatalitzar palatalitzara palatalitzaran palatalitzarem palatalitzaren palatalitzares palatalitzareu palatalitzaria palatalitzarien palatalitzaries palatalitzarà palatalitzaràs palatalitzaré palatalitzaríem palatalitzaríeu palatalitzassen palatalitzasses palatalitzassin palatalitzassis palatalitzat palatalitzats palatalitzau palatalitzava palatalitzaven palatalitzaves palatalitze palatalitzem palatalitzen palatalitzes palatalitzessen palatalitzesses palatalitzessin palatalitzessis palatalitzeu palatalitzi palatalitzin palatalitzis palatalitzo palatalitzà palatalitzàrem palatalitzàreu palatalitzàs palatalitzàssem palatalitzàsseu palatalitzàssim palatalitzàssiu palatalitzàvem palatalitzàveu palatalitzés palatalitzéssem palatalitzésseu palatalitzéssim palatalitzéssiu palatalitzí sept val v
palatalisieren

palau n masc
Palast Schloss

palejar /pa.ɫeˈd͡ʒa/ /pa.ɫeˈd͡ʒaɾ/ /pa.ɫeˈʒa/ /pə.ɫəˈd͡ʒa/ /pə.ɫəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ palege palegem palegen paleges palegessen palegesses palegessin palegessis palegeu palegi palegin palegis palegés palegéssem palegésseu palegéssim palegéssiu palegí paleig paleja palejada palejades palejam palejant palejar palejara palejaran palejarem palejaren palejares palejareu palejaria palejarien palejaries palejarà palejaràs palejaré palejaríem palejaríeu palejassen palejasses palejassin palejassis palejat palejats palejau palejava palejaven palejaves palejo palejà palejàrem palejàreu palejàs palejàssem palejàsseu palejàssim palejàssiu palejàvem palejàveu sept val v
schaufeln
Treballar amb la pala.
rudern
(nàutica) Servir-se de la pala amb una o dues culleres per a fer avançar cap endavant una embarcació (caiac o canoa) en l’aigua.

paleolític /pa.ɫe.oˈɫi.tik/ /pə.ɫe.uˈɫi.tik/ adj masc
paläolithisch

palet /paˈɫet/ /pəˈɫət/ /pəˈɫɛt/ n masc
Palette
Plataforma de càrrega per ser transportada mecànicament amb carretons d'elevació.

paleta /paˈɫe.ta/ /pəˈɫə.tə/ /pəˈɫɛ.tə/ n neut
Maurer Maurerin
Mestre obrer de la construcció.

paleta de colors n fem
Farbzuordnungstabelle

palimpsest /pa.ɫimˈsest/ /pə.ɫimˈsest/ n masc
Palimpsest
Document, normalment de pergamí, escrit, esborrat i tornat a ser escrit.

palla /ˈpa.jə/ /ˈpa.ʎa/ /ˈpa.ʎə/ n fem
Stroh Halm

paller /paˈʎe/ /paˈʎeɾ/ /pəˈje/ /pəˈʎe/ n masc
Scheune Heuhaufen

palmell /paɫˈmeʎ/ /pəɫˈmeʎ/ n masc
Handfläche
(anatomia) Part interior de la mà entre els dits i el canell.

palmera /paɫˈme.ɾa/ /pəɫˈme.ɾə/ n fem
Palme
Nom comú de les espècies de la família de les arecàcies.
Schweinsohr
Dolç de pastisseria fet de pasta de full caramel·litzat o amb cobertura de xocolata negra.

palomida /pa.ɫoˈmi.ða/ /pə.ɫoˈmi.ðə/ /pə.ɫuˈmi.ðə/ n fem
Gabelmakrele

palomida xica n fem
Blänel Blane

pal·ladi /paɫˈɫa.ði/ /pəɫˈɫa.ði/ /pəˈɫa.ði/ n masc
Palladium

pal·liatiu /pa.ɫi.aˈtiw/ /paɫ.ɫi.aˈtiw/ /pə.ɫi.əˈtiw/ /pəɫ.ɫi.əˈtiw/ adj masc
palliativ

panacea /pa.naˈse.a/ /pə.nəˈse.ə/ n fem
Allheilmittel

panameny /pə.nəˈməɲ/ /pə.nəˈmɛɲ/ adj masc
panamaisch
Relatiu o pertanyent al Panamà.

panameny /pə.nəˈməɲ/ /pə.nəˈmɛɲ/ n masc
panamaisch
Persona que habita o és originària del Panamà.

panda /ˈpan.da/ /ˈpan.də/ n masc
Panda Pandabär

pandereta /pan.deˈɾe.ta/ /pən.dəˈɾə.tə/ /pən.dəˈɾɛ.tə/ n fem
Tamburin

pandèmia /panˈdɛ.mi.a/ /pənˈdɛ.mi.ə/ n fem
Pandemie

pandèmic /panˈdɛ.mik/ adj masc
pandemisch

panerola /pa.neˈɾɔ.ɫa/ /pa.neˈɾɔ.ɫɔ/ n fem
Schabe Küchenschabe

pansa /ˈpan.sa/ /ˈpan.sə/ n fem
Rosine
Gra de raïm dessecat al sol.

pansir /panˈsi/ /panˈsiɾ/ /pənˈsi/ bal n-occ occ panseix panseixen panseixes panseixi panseixin panseixis panseixo pansesc pansesqui pansesquin pansesquis pansia pansida pansides pansien pansies pansiguem pansigueu pansim pansint pansir pansira pansiran pansirem pansiren pansires pansireu pansiria pansirien pansiries pansirà pansiràs pansiré pansiríem pansiríeu pansisc pansisca pansisquen pansisques pansissen pansisses pansissin pansissis pansit pansits pansiu pansix pansixen pansixes pansixo pansí pansíem pansíeu pansírem pansíreu pansís pansíssem pansísseu pansíssim pansíssiu sept val v
welken

pantalla /panˈta.ʎa/ /pənˈta.ʎə/ n fem
Bildschirm Schirm
(voleibol) Falta de servei en què un o més jugadors de l'equip servidor es disposen de manera que impedeixen la visió de la trajectòria de la pilota en el moment d'efectuar un servei.

pantaló /pan.taˈɫo/ /pən.təˈɫo/ n masc
Hose

pantògraf /panˈtɔ.ɣɾaf/ /pənˈtɔ.ɣɾəf/ n masc
Pantograf Stromabnehmer

panxa /ˈpaɲ.t͡ʃa/ n fem
Bauch
Ventre, estómac, abdomen dels animals.

panxell /paɲˈt͡ʃeʎ/ /pəɲˈʃeʎ/ n masc
Wade

pany n masc
Schloss Schloß
Mecanisme de metall incorporat a portes i calaixos per controlar llur tancament i obertura.

paona /paˈo.na/ /pəˈo.nə/ n fem
Gestreifter Seehahn

papa /ˈpa.pa/ n masc
Papst
(religió) Títol del bisbe de Roma, cap de l'Església catòlica.

papallona /pa.paˈʎo.na/ /pə.pəˈjo.nə/ /pə.pəˈʎo.nə/ n fem
Schmetterling Falter
Insecte lepidòpter.

paparra /paˈpa.ra/ /pəˈpa.rə/ n fem
Zecke
Àcar paràsit pla i ovalat amb mandíbules que xuclen la sang.
(figurat) Persona molesta difícil d’esquivar.

paper /paˈpe/ /pəˈpe/ n masc
Papier
Suport per a l'escriptura fet de cel·lulosa provinent de la fusta o altres fibres vegetals.
Rolle Papier
rol, actuació

paper higiènic n masc
Klopapier

paperassa /pa.peˈɾa.sa/ /pə.pəˈɾa.sə/ n fem
Schreibarbeit

papir /paˈpiɾ/ /pəˈpir/ n masc
Papyrus

paracaigudisme /ˌpa.ɾa.kaj.ɣuˈðiz.me/ /ˌpa.ɾə.kəj.ɣuˈðiz.mə/ n masc
Fallschirmspringen

parada /paˈɾa.ða/ /pəˈɾa.ðə/ n fem
Haltestelle
Lloc establert on paren els vehicles de transport públic.

paradoxa /pa.ɾaˈðɔk.sa/ /pa.ɾaˈðɔk.sɔ/ /pə.ɾəˈðɔk.sə/ n fem
Paradox Paradoxon

paradís /pa.ɾaˈðis/ /pə.ɾəˈðis/ n masc
Paradies Himmel

parafang /ˌpa.ɾaˈfaŋ/ /ˌpa.ɾaˈfaŋk/ /ˌpa.ɾəˈfaŋ/ /ˌpa.ɾəˈfaŋk/ n masc
Schutzblech

paraigua /paˈɾaj.ɣwa/ /pəˈɾaj.ɣo/ /pəˈɾaj.ɣə/ n masc
Regenschirm

paral·lel /pa.ɾaɫˈɫɛɫ/ /pa.ɾaˈɫɛɫ/ /pə.ɾəɫˈɫɛɫ/ /pə.ɾəˈɫɛɫ/ adj masc
parallel

paral·lelogram /pa.ɾa.ɫe.ɫoˈɣɾam/ /pa.ɾaɫ.ɫe.ɫoˈɣɾam/ /pə.ɾə.ɫə.ɫuˈɣɾam/ /pə.ɾəɫ.ɫə.ɫoˈɣɾam/ /pə.ɾəɫ.ɫə.ɫuˈɣɾam/ n masc
Parallelogramm

paraplegia /pa.ɾa.pɫeˈd͡ʒi.a/ /pa.ɾa.pɫeˈʒi.a/ /pə.ɾə.pɫəˈʒi.ə/ n fem
Querschnittlähmung

paraula /paˈɾaw.ɫa/ n fem
Wort
Allò que es diu.
Compromís verbal.
Mot que expressa el pensament.

parc /ˈpark/ adj masc
karg
Moderat en les quantitats.

parc /ˈpark/ n masc
Park
Dins d'una població, espai públic destinat a l'esbarjo que sovint té vegetació, especialment gespa i alguns arbres.
Fora de les poblacions, terreny ampli destinat a la cria ornamental de vegetació o a l'esbarjo o bé a la cacera.

parc temàtic n masc
Themenpark

pardal /pərˈdaɫ/ n masc
Spatz Sperling
(ocells, especialment a Catalunya) Petit ocell (normalment té menys de 16 cm de llarg) que abunda en les ciutats i altres zones poblades per l'home. Es caracteritza pels saltets que fa en desplaçar-se pel terra, pel seu plomatge blanquinós al pit (llevat d'una taca fosca en els mascles) i grisós o marronós per les ales i l'esquena (Passer domesticus).

pare /ˈpa.ɾa/ /ˈpa.ɾə/ /ˈpa.ɾə/ n masc
Vater Papa
Progenitor masculí.

parell /paˈɾeʎ/ /pəˈɾəʎ/ /pəˈɾɛj/ /pəˈɾɛʎ/ parella parells adj masc
gerade
(matemàtiques) Divisible per dos.

parell mínim n masc
Minimalpaar

parella /paˈɾe.ʎa/ /pəˈɾə.ʎə/ /pəˈɾɛ.jə/ /pəˈɾɛ.ʎə/ n fem
Ehepaar Paar
Conjunt de dues persones o animals en una unió sentimental.
Paar
(esports de raqueta, petanca, botxes) Bàndol de dos jugadors que disputen un partit o una partida.

paremiologia /pə.ɾə.mi.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
Parömiologie

pares /ˈpa.ɾəs/ n masc
Eltern
Pare i mare.

paret /paˈɾet/ /pəˈɾət/ /pəˈɾɛt/ n fem
Wand
Barrera física permanent que serveix per a separar les diferents cambres d'un habitatge.

parir /paˈɾi/ /paˈɾiɾ/ /pəˈɾi/ bal n-occ occ pareix pareixen pareixes pareixi pareixin pareixis pareixo paresc paresqui paresquin paresquis paria parida parides parien paries pariguem parigueu parim parint parir parira pariran parirem pariren parires parireu pariria paririen pariries parirà pariràs pariré pariríem pariríeu parisc parisca parisquen parisques parissen parisses parissin parissis parit parits pariu parix parixen parixes parixo parí paríem paríeu parírem paríreu parís paríssem parísseu paríssim paríssiu sept val v
gebären

parkour /parˈkur/ n masc
Parkour

parla /ˈpar.ɫə/ /ˈpaɾ.ɫa/ n fem
Sprache

parlament /par.ɫaˈmen/ /paɾ.ɫaˈmen/ /paɾ.ɫaˈment/ /pər.ɫəˈmen/ /pəɾ.ɫəˈment/ n masc
Parlament
Assemblea que exerceix el poder legislatiu

parlar /parˈɫa/ /paɾˈɫa/ /paɾˈɫaɾ/ /pəɫˈɫa/ n masc
Sprechweise
Manera d’expressar-se.

parlar /parˈɫa/ /paɾˈɫa/ /paɾˈɫaɾ/ /pəɫˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ parl parla parlada parlades parlam parlant parlar parlara parlaran parlarem parlaren parlares parlareu parlaria parlarien parlaries parlarà parlaràs parlaré parlaríem parlaríeu parlassen parlasses parlassin parlassis parlat parlats parlau parlava parlaven parlaves parle parlem parlen parles parlessen parlesses parlessin parlessis parleu parli parlin parlis parlo parlà parlàrem parlàreu parlàs parlàssem parlàsseu parlàssim parlàssiu parlàvem parlàveu parlés parléssem parlésseu parléssim parléssiu parlí sept val v
sprechen reden
Expressar amb sons articulats per tal de comunicar-se amb altres.

parpella /paɾˈpe.ʎa/ n fem
Augenlid Lid

parrell /paˈreʎ/ n masc
Gips
Guix amb què s’acostuma a mesclar el vi.

parroquial /pa.ro.kiˈaɫ/ /pə.ro.kiˈaɫ/ /pə.ru.kiˈaɫ/ adj
Gemeinde- Pfarr-

parròquia /paˈrɔ.ki.a/ /pəˈrɔ.ki.ə/ n fem
Pfarrei

part n fem
Teil
Porció, tros, fragment, divisió d'un tot.

partenaire /par.teˈnɛɾ/ n neut
Partner

participació /paɾ.ti.si.pa.siˈo/ n fem
Beteiligung Teilnahme

partició binària de l'espai n fem
binäre Raumpartitionierung

partició de l'espai n fem
Raumpartitionierung

partida /paɾˈti.ða/ /pərˈti.ðə/ n fem
Abreise
Acte de partir.
Partie
(esports de pilota, dards, escacs) Encontre entre dos jugadors o dos equips en un joc o en pilota valenciana per a determinar un guanyador, consistent a arribar en primer lloc a una puntuació determinada, aconseguir una puntuació més alta que l'adversari o bé conduir l'adversari a una situació en la qual ja no pugui efectuar cap més jugada.

partida guardada n fem
Speicherstand

partir /parˈti/ /paɾˈti/ /paɾˈtiɾ/ /pərˈti/ bal n-occ occ parteix parteixen parteixes parteixi parteixin parteixis parteixo partesc partesqui partesquin partesquis partia partida partides partien parties partiguem partigueu partim partint partir partira partiran partirem partiren partires partireu partiria partirien partiries partirà partiràs partiré partiríem partiríeu partisc partisca partisquen partisques partissen partisses partissin partissis partit partits partiu partix partixen partixes partixo partí partíem partíeu partírem partíreu partís partíssem partísseu partíssim partíssiu sept val v
losgehen
(intransitiu) Anar-se'n, posar-se de camí, d'un lloc cap a un altre.

partit /paɾˈtit/ n masc
Partei gespalten
Agrupació de persones amb interessos polítics comuns.
Spiel
(esports de pilota) Encontre entre dos jugadors o dos equips en un esport de pilota per a determinar un guanyador, consistent en un encadenament de jugades que se succeeixen fins que un dels dos arriba a una puntuació determinada o fins que s'esgota el temps establert.

partitiu /paɾ.tiˈtiw/ /pər.tiˈtiw/ adj masc
Partitif

partitura /paɾ.tiˈtu.ɾa/ /pər.tiˈtu.ɾə/ n fem
Partitur

partícula /paɾˈti.ku.ɫa/ /pərˈti.ku.ɫə/ n fem
Teilchen Partikel

paràbola /paˈɾa.bo.ɫa/ /pəˈɾa.bo.ɫə/ /pəˈɾa.bu.ɫə/ /pəˈɾa.βu.ɫə/ n fem
Gleichnis Parabel

paràgraf /paˈɾa.ɣɾaf/ /pəˈɾa.ɣɾəf/ n masc
Absatz

paràmetre /paˈɾa.me.tɾe/ /pəˈɾa.mə.tɾə/ n masc
Parameter

paràsit /paˈɾa.zit/ /pəˈɾa.zit/ paràsita adj masc
schmarotzerhaft
Que depèn d'una altra espècie per sobreviure.

paràsit /paˈɾa.zit/ /pəˈɾa.zit/ n masc
Schmarotzer
Persona que viu aprofitant-se d'altres.

paròdia n masc
Parodie

parònim /paˈɾɔ.nim/ /pəˈɾɔ.nim/ n masc
Paronym

paròsmia /paˈɾɔz.mi.a/ /pəˈɾɔz.mi.ə/ n fem
Parosmie

pas n masc
Schritt
Cadascun dels moviments repetitius que hom realitza amb cada cama, avançant-la, per a caminar.

pas de vianants n masc
Zebrastreifen

pascal /pasˈkaɫ/ /pəsˈkaɫ/ n masc
Pascal

passadís /pa.saˈðis/ /pə.səˈðis/ n masc
Korridor
Pas que comunica diferents habitacions o sales d'una casa.

passaport /ˌpa.saˈpɔɾt/ n masc
Reisepass Pass

passar /paˈsa/ /paˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pas passa passada passades passam passant passar passara passaran passarem passaren passares passareu passaria passarien passaries passarà passaràs passaré passaríem passaríeu passassen passasses passassin passassis passat passats passau passava passaven passaves passe passem passen passes passessen passesses passessin passessis passeu passi passin passis passo passà passàrem passàreu passàs passàssem passàsseu passàssim passàssiu passàvem passàveu passés passéssem passésseu passéssim passéssiu passí sept val v
durchqueren
Anar per un camí o travessar un lloc per anar a un altre.
passieren
Canviar, portar, d'un lloc a un altre.

passat /paˈsat/ /pəˈsat/ n masc
Vergangenheit

passeig /paˈset͡ʃ/ /pəˈsət͡ʃ/ /pəˈsɛt͡ʃ/ n masc
Spaziergang
Acte de passejar.

passejar /pa.seˈd͡ʒa/ /pa.seˈd͡ʒaɾ/ /pa.seˈʒa/ /pə.səˈd͡ʒa/ /pə.səˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ passege passegem passegen passeges passegessen passegesses passegessin passegessis passegeu passegi passegin passegis passegés passegéssem passegésseu passegéssim passegéssiu passegí passeig passeja passejada passejades passejam passejant passejar passejara passejaran passejarem passejaren passejares passejareu passejaria passejarien passejaries passejarà passejaràs passejaré passejaríem passejaríeu passejassen passejasses passejassin passejassis passejat passejats passejau passejava passejaven passejaves passejo passejà passejàrem passejàreu passejàs passejàssem passejàsseu passejàssim passejàssiu passejàvem passejàveu sept val v
ausführen
(transitiu) Acompanyar algú a prendre l’aire.

passi-ho bé /paˌsiwˈbe/ /pəˌsiwˈβe/ Interjection
Mach's gut

passiu /paˈsiw/ /pəˈsiw/ n masc
passiv

passió /pa.siˈo/ /pə.siˈo/ n fem
Passion Leidenschaft

pasta /ˈpas.ta/ /ˈpas.tə/ n fem
Teigwaren

pastanaga /pas.taˈna.ɣa/ n fem
Karotte Möhre Mohrrübe
Arrel comestible de la planta anterior.

pastar /pasˈta/ /pasˈtaɾ/ /pəsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ past pasta pastada pastades pastam pastant pastar pastara pastaran pastarem pastaren pastares pastareu pastaria pastarien pastaries pastarà pastaràs pastaré pastaríem pastaríeu pastassen pastasses pastassin pastassis pastat pastats pastau pastava pastaven pastaves paste pastem pasten pastes pastessen pastesses pastessin pastessis pasteu pasti pastin pastis pasto pastà pastàrem pastàreu pastàs pastàssem pastàsseu pastàssim pastàssiu pastàvem pastàveu pastés pastéssem pastésseu pastéssim pastéssiu pastí sept val v
kneten
Fer la pasta barrejant farina o guix o substàncies semblants, amb aigua.

pastera /pasˈte.ɾa/ /pəsˈte.ɾə/ n fem
Backtrog Knettrog
Recipient còncau per a pastar guix, morter, argila, etc.

pastilla /pasˈti.ʎa/ /pəsˈti.ʎə/ n fem
Tablette
Medicament sòlid molt petit d’administració oral.

pastisser /pas.tiˈse/ /pas.tiˈseɾ/ /pəs.tiˈse/ n masc
Konditor

pastisseria /pas.ti.seˈɾi.a/ /pəs.ti.səˈɾi.ə/ n fem
Konditorei

pastitx /pasˈtit͡ʃ/ /pəsˈtit͡ʃ/ n masc
Pastiche

pastor /pasˈto/ /pasˈtoɾ/ /pəsˈto/ n masc
Hirte Hirt
Persona encarregada de portar a pasturar un ramat, generalment d'ovelles o de cabres.
Priester
Director espiritual d'una congregació evangelista.

pasturar /pas.tuˈɾa/ /pas.tuˈɾaɾ/ /pəs.tuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pastur pastura pasturada pasturades pasturam pasturant pasturar pasturara pasturaran pasturarem pasturaren pasturares pasturareu pasturaria pasturarien pasturaries pasturarà pasturaràs pasturaré pasturaríem pasturaríeu pasturassen pasturasses pasturassin pasturassis pasturat pasturats pasturau pasturava pasturaven pasturaves pasture pasturem pasturen pastures pasturessen pasturesses pasturessin pasturessis pastureu pasturi pasturin pasturis pasturo pasturà pasturàrem pasturàreu pasturàs pasturàssem pasturàsseu pasturàssim pasturàssiu pasturàvem pasturàveu pasturés pasturéssem pasturésseu pasturéssim pasturéssiu pasturí sept val v
äsen

pastís /pasˈtis/ n masc
Kuchen Torte
Menja fornejada que té com a principals ingredients la farina i sovint també la mantega. Normalment, és dolç i es pren per postres, però també pot ser salat.

patata /pəˈta.tə/ n fem
Kartoffel

patatxap /pa.taˈt͡ʃap/ /pə.təˈt͡ʃap/ n masc
Platsch

patena /paˈte.na/ /pəˈtə.nə/ /pəˈtɛ.nə/ n fem
Patene

patern /paˈtɛɾn/ /pəˈtɛrn/ paterna paterns adj masc
väterlich
Relatiu al pare.
De la part del pare.

patge /ˈpa.d͡ʒe/ /ˈpa.d͡ʒə/ n masc
Page

pati /ˈpa.ti/ n masc
Hof

patiment /pa.tiˈmen/ /pa.tiˈment/ /pə.tiˈmen/ /pə.tiˈment/ n masc
Leiden

patinatge /pa.tiˈna.d͡ʒe/ /pə.tiˈna.d͡ʒə/ n masc
Schlittschuhlaufen

patinet /pa.tiˈnet/ /pə.tiˈnət/ /pə.tiˈnɛt/ n masc
Tretroller Trittroller

patir /paˈti/ /paˈtiɾ/ /pəˈti/ bal n-occ occ pateix pateixen pateixes pateixi pateixin pateixis pateixo patesc patesqui patesquin patesquis patia patida patides patien paties patiguem patigueu patim patint patir patira patiran patirem patiren patires patireu patiria patirien patiries patirà patiràs patiré patiríem patiríeu patisc patisca patisquen patisques patissen patisses patissin patissis patit patits patiu patix patixen patixes patixo patí patíem patíeu patírem patíreu patís patíssem patísseu patíssim patíssiu sept val v
leiden
Penar, tolerar, sofrir amb resignació.

patriarcat /pa.tɾi.aɾˈkat/ /pə.tɾi.ərˈkat/ n masc
Patriarchat
(sociologia) Organització social que dóna la màxima autoritat social i política al pare.

patí /paˈti/ /pəˈti/ n masc
Schlittschuh

pau n fem
Frieden Friede
Absència de guerra.

pausa /ˈpaw.za/ /ˈpaw.zə/ n fem
Pause

pavelló /pa.veˈʎo/ /pa.βeˈʎo/ /pə.vəˈʎo/ /pə.βəˈʎo/ n masc
Pavillon
Edifici annex dedicat a un ús determinat.

pavelló de l'orella n masc
Ohrmuschel

país /paˈis/ n masc
Land Staat
Unitat fisiogràfica o paisatgística.
Territori propi d'una ètnia determinada.

paó /paˈo/ n masc
Pfau Pfauhahn

peatge /peˈa.d͡ʒe/ /peˈa.d͡ʒə/ n masc
Maut

pebre /ˈpe.bɾe/ /ˈpə.bɾə/ /ˈpɛ.bɾə/ n masc
Pfeffer

pebrot /peˈbɾɔt/ /pəˈβɾɔt/ n masc
Paprika Paprikaschote
Fruit de la pebrotera, una baia verda, vermella o groga, inflada i buida.

pecar /peˈka/ /peˈkaɾ/ /pəˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pec peca pecada pecades pecam pecant pecar pecara pecaran pecarem pecaren pecares pecareu pecaria pecarien pecaries pecarà pecaràs pecaré pecaríem pecaríeu pecassen pecasses pecassin pecassis pecat pecats pecau pecava pecaven pecaves peco pecà pecàrem pecàreu pecàs pecàssem pecàsseu pecàssim pecàssiu pecàvem pecàveu peque pequem pequen peques pequessen pequesses pequessin pequessis pequeu pequi pequin pequis pequés pequéssem pequésseu pequéssim pequéssiu pequí sept val v
sündigen
Transgredir la llei divina o un precepte de l’Església.

pecat /peˈkat/ n masc
Sünde

pedagogia /pe.ða.ɣoˈd͡ʒi.a/ /pe.ða.ɣoˈʒi.a/ /pə.ðə.ɣoˈʒi.ə/ /pə.ðə.ɣuˈʒi.ə/ n fem
Pädagogik

pedal /peˈðaɫ/ /pəˈðaɫ/ n masc
Pedal

pedaç /peˈðas/ n masc
Flicken
Peça de roba afegida a posteriori en una altra de més gran típicament amb la intenció de cobrir algun desperfecte.
Patch
(informàtica) Fitxer que conté una o diverses modificacions d'un programa destinades a corregir-ne un error, a incorporar-hi funcions noves o a actualitzar-lo.

pedestal /pe.ðesˈtaɫ/ /pə.ðəsˈtaɫ/ n masc
Piedestal

pedra /ˈpe.ðɾa/ n fem
Stein
Material natural d'origen mineral, sòlid i d'elevada consistència

pedra cantonera n fem
Eckstein

pedrera /peˈðɾe.ɾa/ /pəˈðɾe.ɾə/ n fem
Steinbruch

pega /ˈpe.ɣa/ /ˈpe.ɣə/ /ˈpi.ɣə/ /ˈpə.ɣə/ /ˈpɛ.ɣə/ n fem
Klebstoff

pegar /peˈɣa/ /peˈɣaɾ/ /piˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ peg pega pegada pegades pegam pegant pegar pegara pegaran pegarem pegaren pegares pegareu pegaria pegarien pegaries pegarà pegaràs pegaré pegaríem pegaríeu pegassen pegasses pegassin pegassis pegat pegats pegau pegava pegaven pegaves pego pegue peguem peguen pegues peguessen peguesses peguessin peguessis pegueu pegui peguin peguis pegués peguéssem peguésseu peguéssim peguéssiu peguí pegà pegàrem pegàreu pegàs pegàssem pegàsseu pegàssim pegàssiu pegàvem pegàveu sept val v
schlagen
Donar un cop o cops amb una certa força.

pegat /peˈɣat/ /piˈɣat/ /pəˈɣat/ n masc
Flicken
Tros de roba que es cus per tapar un forat. Tros de goma que s'enganxa a un neumàtic per tapar un trencat.
Wickel
Preparat farmacèutic d'ús tòpic.

peix /ˈpej/ /ˈpejʃ/ /ˈpeʃ/ n masc
Fisch
Animal vertebrat aquàtic ovípar.
Aliment basat en aquest tipus d'animal.

peix guitarra n masc
Glattrochen
Peix de la família dels rinobàtids, propi de l'Atlàntic oriental i de la Mediterrània, amb forma ampla al cap i part del tronc i després estreta que recorda una guitarra (Rhinobatos rhinobatos).

peix lloro n masc
Seepapagei

pelar /peˈɫa/ /peˈɫaɾ/ /pəˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ pel pela pelada pelades pelam pelant pelar pelara pelaran pelarem pelaren pelares pelareu pelaria pelarien pelaries pelarà pelaràs pelaré pelaríem pelaríeu pelassen pelasses pelassin pelassis pelat pelats pelau pelava pelaven pelaves pele pelem pelen peles pelessen pelesses pelessin pelessis peleu peli pelin pelis pelo pelà pelàrem pelàreu pelàs pelàssem pelàsseu pelàssim pelàssiu pelàvem pelàveu pelés peléssem pelésseu peléssim peléssiu pelí sept val v
schälen

pelegrí /pe.ɫeˈɣɾi/ /pə.ɫəˈɣɾi/ n masc
Wallfahrer
Aquell que viatja a un lloc sant de la seva religió com a mostra de fe o per a complir una promesa.
Risenhai
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Cetorhinus maximus)

pelfa /ˈpɛɫ.fa/ /ˈpɛɫ.fə/ /ˈpɛɫ.fɛ/ n fem
Felbel

pelicà /pe.ɫiˈka/ /pə.ɫiˈka/ n masc
Pelikan

pell /ˈpeʎ/ /ˈpɛʎ/ n fem
Haut
Capa que recobreix tot el cos dels animals i que separa els òrgans de l'exterior.

pel·lícula /peɫˈɫi.ku.ɫa/ /peˈɫi.ku.ɫa/ /pəɫˈɫi.ku.ɫə/ /pəˈɫi.ku.ɫə/ n fem
Film
Membrana molt prima.
Cinta de material plàstic transparent per a ús fotogràfic o cinematogràfic.
Enregistrament cinematogràfic d'imatges amb càmeres, tècniques d'animació o efectes especials.

pena /ˈpe.na/ /ˈpə.nə/ /ˈpɛ.nə/ n fem
Leid
Sentiment desagradable de mancança, patiment interior.
Strafe
Càstig judicial.

penal /peˈnaɫ/ /pəˈnaɫ/ n masc
Strafstoß
(esports de pilota) Penalització imposada a l'equip defensor per determinades faltes que consisteix en un llançament d'un jugador de l'equip atacant en direcció a la porteria contrària, defensada només pel porter.

penediment /pe.ne.ðiˈmen/ /pe.ne.ðiˈment/ /pə.nə.ðiˈmen/ /pə.nə.ðiˈment/ n masc
Reue

penedir-se /pe.neˈðiɾ.se/ /pə.nə.ðirˈsə/ /pə.nəˈðir.sə/ /pə.nəˈðiɾ.sə/ bal n-occ occ penedeix penedeixen penedeixes penedeixi penedeixin penedeixis penedeixo peneden penedesc penedesqui penedesquin penedesquis penedi penedia penedida penedides penedien penedies penediguem penedigueu penedim penedin penedint penedir penedira penediran penedirem penediren penedires penedireu penediria penedirien penediries penedirà penediràs penediré penediríem penediríeu penedis penedisc penedisca penedisquen penedisques penedissen penedisses penedissin penedissis penedit penedits penediu penedix penedixen penedixes penedixo penedí penedíem penedíeu penedírem penedíreu penedís penedíssem penedísseu penedíssim penedíssiu penet penets sept val v
bereuen

penegal /pe.neˈɣaɫ/ /pə.nəˈɣaɫ/ n masc
Blaumaul

penell /peˈneʎ/ n masc
Wetterfahne Windrichtungsgeber

penelló /pe.neˈʎo/ /pə.nəˈʎo/ n masc
Frostbeule

penetrar /pe.neˈtɾa/ /pe.neˈtɾaɾ/ /pə.nəˈtɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ penetr penetra penetrada penetrades penetram penetrant penetrar penetrara penetraran penetrarem penetraren penetrares penetrareu penetraria penetrarien penetraries penetrarà penetraràs penetraré penetraríem penetraríeu penetrassen penetrasses penetrassin penetrassis penetrat penetrats penetrau penetrava penetraven penetraves penetre penetrem penetren penetres penetressen penetresses penetressin penetressis penetreu penetri penetrin penetris penetro penetrà penetràrem penetràreu penetràs penetràssem penetràsseu penetràssim penetràssiu penetràvem penetràveu penetrés penetréssem penetrésseu penetréssim penetréssiu penetrí sept val v
eindringen durchdringen

penicil·lina /pe.ni.siɫˈɫi.na/ /pe.ni.siˈɫi.na/ /pə.ni.siɫˈɫi.nə/ /pə.ni.siˈɫi.nə/ n fem
Penicillin Penizillin

penis /ˈpe.nis/ /ˈpɛ.nis/ n masc
Penis Schwanz

penja-robes /ˌpeɲ.d͡ʒaˈrɔ.bes/ n masc
Kleiderbügel
Estri per tenir la roba penjada.

pensament /pen.saˈmen/ /pen.saˈment/ /pən.səˈmen/ /pən.səˈment/ n masc
Denken Gedanke

pensar /penˈsa/ /penˈsaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. [[pensar-se]], [[pensar-s'hi]] alg bal bal (1) occ pens pensa pensada pensades pensam pensant pensar pensara pensaran pensarem pensaren pensares pensareu pensaria pensarien pensaries pensarà pensaràs pensaré pensaríem pensaríeu pensassen pensasses pensassin pensassis pensat pensats pensau pensava pensaven pensaves pense pensem pensen penses pensessen pensesses pensessin pensessis penseu pensi pensin pensis penso pensà pensàrem pensàreu pensàs pensàssem pensàsseu pensàssim pensàssiu pensàvem pensàveu pensés penséssem pensésseu penséssim penséssiu pensí sept val v
denken nachdenken

pensió /pen.siˈo/ /pən.siˈo/ n fem
Hostel Unterhaltszahlung
Establiment on el client té dret al servei d'allotjar-se a canvi d'uns diners. Les pensions o hostals poden ser d'una o dos estrelles segons els serveis que ofereixin.
Diners percebuts periòdicament per a les necessitats bàsiques d'una persona.
Pagament que alguns estats donen als treballadors jubilats.

pentinar /pan.tiˈna/ /pen.tiˈna/ /pen.tiˈnaɾ/ /pən.tiˈna/ /pən.tiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pentina pentinada pentinades pentinam pentinant pentinar pentinara pentinaran pentinarem pentinaren pentinares pentinareu pentinaria pentinarien pentinaries pentinarà pentinaràs pentinaré pentinaríem pentinaríeu pentinassen pentinasses pentinassin pentinassis pentinat pentinats pentinau pentinava pentinaven pentinaves pentine pentinem pentinen pentines pentinessen pentinesses pentinessin pentinessis pentineu pentini pentinin pentinis pentino pentinà pentinàrem pentinàreu pentinàs pentinàssem pentinàsseu pentinàssim pentinàssiu pentinàvem pentinàveu pentinés pentinéssem pentinésseu pentinéssim pentinéssiu pentiní pentín sept val v
kämmen
Posar en ordre els cabells amb una pinta.

penya-segat /ˌpe.ɲa.seˈɣat/ /ˌpə.ɲə.səˈɣat/ /ˌpɛ.ɲə.səˈɣat/ n masc
Kliff Klippe

península /peˈnin.su.ɫa/ n fem
Halbinsel

per /peɾ/ /ˈper/ /ˈperk/ preposition
für

per casualitat /peɾ adv
zufällig

per exemple adv
zum Beispiel

per què adv
warum wieso weshalb

per si de cas adv
für alle Fälle

per torns adv
rundenbasiert

pera /ˈpə.ɾə/ /ˈpɛ.ɾə/ n fem
Birne

perca /ˈpeɾ.ka/ /ˈpɛr.kə/ n fem
Barsch

percebe /peɾˈse.be/ /pərˈse.βə/ /pərˈsɛ.βə/ n masc
Rankenfüßer Rankenfußkrebs

percebre /peɾˈse.bɾe/ /pərˈsɛ.bɾə/ /pərˈsɛ.βɾə/ /pəɾˈsə.bɾə/ bal occ perceba percebem perceben percebent percebera perceberen perceberes percebes percebessen percebesses percebessin percebessis percebeu percebi percebia percebien percebies percebin percebis percebo percebran percebre percebrem percebreu percebria percebrien percebries percebrà percebràs percebré percebríem percebríeu percebuda percebudes percebut percebuts percebé percebérem percebéreu percebés percebéssem percebésseu percebéssim percebéssiu percebí percebíem percebíeu percep perceps sept val v
wahrnehmen
Copsar per mitjà dels sentits.

percentatge /peɾ.senˈta.d͡ʒe/ /pər.sənˈta.d͡ʒə/ n masc
Prozentsatz Hundertsatz

percepció /peɾ.sep.siˈo/ /pər.səp.siˈo/ n fem
Wahrnehmung

percudir /per.kuˈði/ /peɾ.kuˈði/ /peɾ.kuˈðiɾ/ /pər.kuˈði/ bal centr n-occ occ percuda percudeix percudeixen percudeixes percudeixi percudeixin percudeixis percudeixo percuden percudes percudesc percudesqui percudesquin percudesquis percudi percudia percudida percudides percudien percudies percudiguem percudigueu percudim percudin percudint percudir percudira percudiran percudirem percudiren percudires percudireu percudiria percudirien percudiries percudirà percudiràs percudiré percudiríem percudiríeu percudis percudisc percudisca percudisquen percudisques percudissen percudisses percudissin percudissis percudit percudits percudiu percudix percudixen percudixes percudixo percudo percudí percudíem percudíeu percudírem percudíreu percudís percudíssem percudísseu percudíssim percudíssiu percut percuts sept val v
tippen

perdedor /per.ðeˈðo/ /peɾ.ðeˈðoɾ/ /pər.dəˈðo/ n masc
Verlierer
Persona que perd o ha perdut alguna cosa.

perdiu /peɾˈðiw/ n fem
Rebhuhn

perdonar /pal.duˈna/ /per.ðoˈna/ /peɾ.ðoˈna/ /peɾ.ðoˈnaɾ/ /pər.duˈna/ /pər.ðuˈna/ /pəɾ.ðoˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ perdon perdona perdonada perdonades perdonam perdonant perdonar perdonara perdonaran perdonarem perdonaren perdonares perdonareu perdonaria perdonarien perdonaries perdonarà perdonaràs perdonaré perdonaríem perdonaríeu perdonassen perdonasses perdonassin perdonassis perdonat perdonats perdonau perdonava perdonaven perdonaves perdone perdonem perdonen perdones perdonessen perdonesses perdonessin perdonessis perdoneu perdoni perdonin perdonis perdono perdonà perdonàrem perdonàreu perdonàs perdonàssem perdonàsseu perdonàssim perdonàssiu perdonàvem perdonàveu perdonés perdonéssem perdonésseu perdonéssim perdonéssiu perdoní sept val v
vergeben verzeihen
Oblidar una ofensa o acceptar les disculpes d'algú.

perdre /ˈpɛ.ðɾe/ /ˈpɛɾ.ðɾe/ alg bal occ perd perda perdem perden perdent perdera perderen perderes perdes perdessen perdesses perdessin perdessis perdeu perdi perdia perdien perdies perdin perdis perdo perdran perdre perdrem perdreu perdria perdrien perdries perdrà perdràs perdré perdríem perdríeu perds perduda perdudes perdut perduts perdé perdérem perdéreu perdés perdéssem perdésseu perdéssim perdéssiu perdí perdíem perdíeu sept val v
verlieren
No saber on es troba una cosa pròpia. No trobar alguna cosa que es tenia o que estava a la vista. Extraviar.
En un joc, aposta, competició o batalla, treure menys puntuació que un altre, fracassar, o no guanyar.
(esports de pilota) Deixar de tenir, un jugador o un equip, la pilota, la bola o el disc controlats.

perdó /peɾˈðo/ /pərˈdo/ n masc
Vergebung Verzeihung
Acció i efecte de perdonar.

perepunyetes /ˌpe.ɾe.puˈɲe.tes/ /ˌpe.ɾə.puˈɲə.təs/ /ˌpe.ɾə.puˈɲɛ.təs/ adj
pingelig

peresa /peˈɾe.za/ /pəˈɾə.zə/ /pəˈɾɛ.zə/ n fem
Müßiggang
Mandra.

perfeccionar /per.fek.si.oˈna/ /peɾ.fek.si.oˈna/ /peɾ.fek.si.oˈnaɾ/ /pər.fək.si.uˈna/ /pəɾ.fək.si.oˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ perfeccion perfecciona perfeccionada perfeccionades perfeccionam perfeccionant perfeccionar perfeccionara perfeccionaran perfeccionarem perfeccionaren perfeccionares perfeccionareu perfeccionaria perfeccionarien perfeccionaries perfeccionarà perfeccionaràs perfeccionaré perfeccionaríem perfeccionaríeu perfeccionassen perfeccionasses perfeccionassin perfeccionassis perfeccionat perfeccionats perfeccionau perfeccionava perfeccionaven perfeccionaves perfeccione perfeccionem perfeccionen perfecciones perfeccionessen perfeccionesses perfeccionessin perfeccionessis perfeccioneu perfeccioni perfeccionin perfeccionis perfecciono perfeccionà perfeccionàrem perfeccionàreu perfeccionàs perfeccionàssem perfeccionàsseu perfeccionàssim perfeccionàssiu perfeccionàvem perfeccionàveu perfeccionés perfeccionéssem perfeccionésseu perfeccionéssim perfeccionéssiu perfeccioní sept val v
vervollkommnen perfektionieren

perfecció /peɾ.fek.siˈo/ /pər.fək.siˈo/ n fem
Vollkommenheit Perfektion

perfectament /perˌfɛk.taˈmen/ /peɾˌfɛk.taˈmen/ /peɾˌfɛk.taˈment/ /pərˌfek.təˈmen/ /pərˌfɛk.təˈmen/ /pəɾˌfɛk.təˈment/ adv
bestens

perfecte /peɾˈfɛk.te/ /pərˈfek.tə/ /pəɾˈfɛk.tə/ adj masc
perfekt
Sense cap defecte o mancança.

perfum /peɾˈfum/ n masc
Parfüm Parfum

pergamí /pər.ɡəˈmi/ n masc
Pergament

perible /peˈɾi.bɫe/ /peˈɾi.βɫe/ /peˈɾib.bɫe/ /pəˈɾi.βɫə/ /pəˈɾib.bɫə/ adj
verderblich

pericó /pe.ɾiˈko/ /pə.ɾiˈko/ n masc
Johanniskraut

perill /peˈɾiʎ/ n masc
Gefahr

periodisme /pe.ɾi.oˈðiz.me/ /pə.ɾi.oˈðiz.mə/ /pə.ɾi.uˈðiz.mə/ n masc
Journalismus

periodista /pe.ɾi.oˈðis.ta/ /pe.ɾi.oˈðis.te/ /pə.ɾi.oˈðis.tə/ /pə.ɾi.uˈðis.tə/ n neut
Journalist Journalistin

periodístic /pe.ɾi.oˈðis.tik/ /pə.ɾi.oˈðis.tik/ /pə.ɾi.uˈðis.tik/ adj masc
journalistisch

peritatge /pe.ɾiˈta.d͡ʒe/ /pə.ɾiˈta.d͡ʒə/ n masc
Gutachten

periòdic /pe.ɾiˈɔ.ðik/ adj masc
periodisch
Que és repeteix rítmicament, és a dir, cada (període).

perjudicial /peɾ.d͡ʒu.ði.siˈaɫ/ /pər.ʒu.ði.siˈaɫ/ adj
schädlich

perjuri /peɾˈd͡ʒu.ɾi/ /pərˈʒu.ɾi/ n masc
Meineid

perla /ˈpɛr.ɫa/ /ˈpɛɾ.ɫa/ /ˈpɛɾ.ɫɛ/ n fem
Perle
Figura nacrada, normalment rodona o ovalada, creada accidentalment per alguns mol·luscos, especialment les creades per les ostres.

permanent /per.maˈnen/ /peɾ.maˈnen/ /peɾ.maˈnent/ /pər.məˈnen/ /pəɾ.məˈnent/ adj
ständig

permetre /peɾˈme.tɾe/ /pərˈmɛ.tɾə/ /pəɾˈmə.tɾə/ bal occ permesa permeses permesos permet permeta permetem permeten permetent permetera permeteren permeteres permetes permetessen permetesses permetessin permetessis permeteu permeti permetia permetien permeties permetin permetis permeto permetran permetre permetrem permetreu permetria permetrien permetries permetrà permetràs permetré permetríem permetríeu permets permeté permetérem permetéreu permetés permetéssem permetésseu permetéssim permetéssiu permetí permetíem permetíeu permès permés sept val v
erlauben gestatten

pernil /pərˈniɫ/ n masc
Schinken
(aliments) Embotit format amb la carn del porc.

pernoctar /per.nokˈta/ /peɾ.nokˈta/ /peɾ.nokˈtaɾ/ /pər.nukˈta/ /pəɾ.nokˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pernoct pernocta pernoctada pernoctades pernoctam pernoctant pernoctar pernoctara pernoctaran pernoctarem pernoctaren pernoctares pernoctareu pernoctaria pernoctarien pernoctaries pernoctarà pernoctaràs pernoctaré pernoctaríem pernoctaríeu pernoctassen pernoctasses pernoctassin pernoctassis pernoctat pernoctats pernoctau pernoctava pernoctaven pernoctaves pernocte pernoctem pernocten pernoctes pernoctessen pernoctesses pernoctessin pernoctessis pernocteu pernocti pernoctin pernoctis pernocto pernoctà pernoctàrem pernoctàreu pernoctàs pernoctàssem pernoctàsseu pernoctàssim pernoctàssiu pernoctàvem pernoctàveu pernoctés pernoctéssem pernoctésseu pernoctéssim pernoctéssiu pernoctí sept val v
übernachten

perpendicular /peɾ.pen.di.kuˈɫaɾ/ /pər.pən.di.kuˈɫar/ /pəɾ.pən.di.kuˈɫa/ adj
senkrecht

perpetuar /per.pe.tuˈa/ /peɾ.pe.tuˈa/ /peɾ.pe.tuˈaɾ/ /pər.pə.tuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ perpetua perpetuada perpetuades perpetuam perpetuant perpetuar perpetuara perpetuaran perpetuarem perpetuaren perpetuares perpetuareu perpetuaria perpetuarien perpetuaries perpetuarà perpetuaràs perpetuaré perpetuaríem perpetuaríeu perpetuassen perpetuasses perpetuassin perpetuassis perpetuat perpetuats perpetuau perpetuava perpetuaven perpetuaves perpetue perpetuem perpetuen perpetues perpetuessen perpetuesses perpetuessin perpetuessis perpetueu perpetuo perpetuu perpetuà perpetuàrem perpetuàreu perpetuàs perpetuàssem perpetuàsseu perpetuàssim perpetuàssiu perpetuàvem perpetuàveu perpetués perpetuéssem perpetuésseu perpetuéssim perpetuéssiu perpetuí perpetuï perpetuïn perpetuïs sept val v
verewigen

perquè /peɾˈke/ /pərˈkɛ/ /pəɾˈkə/ conjunction
weil
Nexe causal.
damit
Nexe final.

perruca /peˈru.ka/ /pəˈru.kə/ n fem
Perücke

persa /ˈpɛr.sa/ /ˈpɛr.sə/ /ˈpɛɾ.sa/ /ˈpɛɾ.sɛ/ adj
persisch
Originari, pertanyent o relatiu a Pèrsia.

persa /ˈpɛr.sa/ /ˈpɛr.sə/ /ˈpɛɾ.sa/ /ˈpɛɾ.sɛ/ n neut
Perser
Natural de Pèrsia.
Persisch
(només singular) Idioma de Pèrsia.

persecució /peɾ.se.ku.siˈo/ /pər.sə.ku.siˈo/ n fem
Verfolgung

perseguir /pal.siˈɣi/ /per.seˈɣi/ /peɾ.seˈɣi/ /peɾ.seˈɣiɾ/ /pər.səˈɣi/ /pəɾ.səˈɣi/ bal n-occ occ persegueix persegueixen persegueixes persegueixi persegueixin persegueixis persegueixo perseguesc perseguesqui perseguesquin perseguesquis perseguia perseguida perseguides perseguien perseguies perseguiguem perseguigueu perseguim perseguint perseguir perseguira perseguiran perseguirem perseguiren perseguires perseguireu perseguiria perseguirien perseguiries perseguirà perseguiràs perseguiré perseguiríem perseguiríeu perseguisc perseguisca perseguisquen perseguisques perseguissen perseguisses perseguissin perseguissis perseguit perseguits perseguiu perseguix perseguixen perseguixes perseguixo perseguí perseguíem perseguíeu perseguírem perseguíreu perseguís perseguíssem perseguísseu perseguíssim perseguíssiu sept val v
verfolgen
Seguir una persona, animal o objecte que s'està escapant amb intenció d'atrapar-lo.

persiana /peɾ.siˈa.na/ /pər.siˈa.nə/ n fem
Jalousie

persistència /peɾ.sisˈtɛn.si.a/ n fem
Ausdauer

persona /peɾˈso.na/ n fem
Person

personalitat n fem
Persönlichkeit
Conjunt de trets que determinen la manera de ser de les persones.
Caracterització d'una persona.

personalització n fem
Personalisierung

personatge /peɾ.soˈna.d͡ʒe/ /pər.suˈna.d͡ʒə/ /pəɾ.soˈna.d͡ʒə/ n masc
Charakter Person
Persona ideada en una obra de ficció, còmics, literària, cinema, teatre, etc.

personatge jugador n masc
Spielercharakter

personatge no jugador n masc
Nicht-Spieler-Charakter

personificar /pal.su.ni.fiˈka/ /per.so.ni.fiˈka/ /peɾ.so.ni.fiˈka/ /peɾ.so.ni.fiˈkaɾ/ /pər.su.ni.fiˈka/ /pəɾ.so.ni.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ personific personifica personificada personificades personificam personificant personificar personificara personificaran personificarem personificaren personificares personificareu personificaria personificarien personificaries personificarà personificaràs personificaré personificaríem personificaríeu personificassen personificasses personificassin personificassis personificat personificats personificau personificava personificaven personificaves personifico personificà personificàrem personificàreu personificàs personificàssem personificàsseu personificàssim personificàssiu personificàvem personificàveu personifique personifiquem personifiquen personifiques personifiquessen personifiquesses personifiquessin personifiquessis personifiqueu personifiqui personifiquin personifiquis personifiqués personifiquéssem personifiquésseu personifiquéssim personifiquéssiu personifiquí sept val v
personifizieren

perspectiva de gènere n fem
Geschlechterperspektive

persuadir /per.su.aˈði/ /peɾ.su.aˈði/ /peɾ.su.aˈðiɾ/ /pər.su.əˈði/ bal n-occ occ persuadeix persuadeixen persuadeixes persuadeixi persuadeixin persuadeixis persuadeixo persuadesc persuadesqui persuadesquin persuadesquis persuadia persuadida persuadides persuadien persuadies persuadiguem persuadigueu persuadim persuadint persuadir persuadira persuadiran persuadirem persuadiren persuadires persuadireu persuadiria persuadirien persuadiries persuadirà persuadiràs persuadiré persuadiríem persuadiríeu persuadisc persuadisca persuadisquen persuadisques persuadissen persuadisses persuadissin persuadissis persuadit persuadits persuadiu persuadix persuadixen persuadixes persuadixo persuadí persuadíem persuadíeu persuadírem persuadíreu persuadís persuadíssem persuadísseu persuadíssim persuadíssiu sept val v
überreden

pertànyer /perˈta.ɲe/ /peɾˈta.ɲe/ /peɾˈta.ɲeɾ/ /pərˈta.ɲə/ bal pertanc pertanga pertanguda pertangudes pertanguem pertanguen pertanguera pertangueren pertangueres pertangues pertanguessen pertanguesses pertanguessin pertanguessis pertangueu pertangui pertanguin pertanguis pertangut pertanguts pertangué pertanguérem pertanguéreu pertangués pertanguéssem pertanguésseu pertanguéssim pertanguéssiu pertanguí pertany pertanyem pertanyen pertanyent pertanyeran pertanyerem pertanyeren pertanyeres pertanyereu pertanyeria pertanyerien pertanyeries pertanyerà pertanyeràs pertanyeré pertanyeríem pertanyeríeu pertanyessin pertanyessis pertanyeu pertanyi pertanyia pertanyien pertanyies pertanyin pertanyis pertanyo pertanys pertanyuda pertanyudes pertanyut pertanyuts pertanyé pertanyérem pertanyéreu pertanyés pertanyéssim pertanyéssiu pertanyí pertanyíem pertanyíeu pertànyer sept val v
gehören zu
Ésser alguna cosa propietat d'algú.

perviure /perˈβiw.ɾe/ /peɾˈviw.ɾe/ /peɾˈβiw.ɾe/ /pərˈbiw.ɾə/ /pəɾˈviw.ɾə/ bal occ pervisc pervisca perviscuda perviscudes perviscut perviscuts pervisquem pervisquen pervisquera pervisqueren pervisqueres pervisques pervisquessen pervisquesses pervisquessin pervisquessis pervisqueu pervisqui pervisquin pervisquis pervisqué pervisquérem pervisquéreu pervisqués pervisquéssem pervisquésseu pervisquéssim pervisquéssiu pervisquí perviu perviuen perviuran perviure perviurem perviureu perviuria perviurien perviuries perviurà perviuràs perviuré perviuríem perviuríeu pervius pervivia pervivien pervivies pervivim pervivint perviviu pervivíem pervivíeu val v
überleben

perímetre /peˈɾi.me.tɾe/ /pəˈɾi.mə.tɾə/ n masc
Umfang

període /peˈɾi.o.ðe/ /pəˈɾi.o.ðə/ /pəˈɾi.u.ðə/ n masc
Zeitraum Periode
Fracció de temps, especialment quan en aquest temps ha passat quelcom significatiu.

però /peˈɾɔ/ /ˈpɾɔ/ conjunction
aber

pes /pəs/ /ˈpes/ /ˈpəs/ /ˈpɛs/ n masc
Gewicht
(no comptable) Força amb què la Terra atreu un objecte; es mesura en newtons.

pesant /peˈzan/ /peˈzant/ /pəˈzan/ adj
schwer
De molt pes

pesar /peˈza/ /peˈzaɾ/ /pəˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pes pesa pesada pesades pesam pesant pesar pesara pesaran pesarem pesaren pesares pesareu pesaria pesarien pesaries pesarà pesaràs pesaré pesaríem pesaríeu pesassen pesasses pesassin pesassis pesat pesats pesau pesava pesaven pesaves pese pesem pesen peses pesessen pesesses pesessin pesessis peseu pesi pesin pesis peso pesà pesàrem pesàreu pesàs pesàssem pesàsseu pesàssim pesàssiu pesàvem pesàveu pesés peséssem pesésseu peséssim peséssiu pesí sept val v
wiegen wägen
(transitiu) Mesurar el pes.

pesat /peˈzat/ /pəˈzat/ adj masc
schwer

pesca /ˈpejʃ.ka/ /ˈpes.ka/ /ˈpəs.kə/ /ˈpɛs.kə/ n fem
Fischen

pescador /pas.kaˈɾo/ /pejʃ.kaˈðoɾ/ /pes.kaˈðo/ /pes.kaˈðoɾ/ /pəs.kəˈðo/ /pəs.kəˈðo/ n masc
Fischer
Persona que pesca.

pescar /pejʃˈka/ /pesˈka/ /pesˈkaɾ/ /pəsˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pesc pesca pescada pescades pescam pescant pescar pescara pescaran pescarem pescaren pescares pescareu pescaria pescarien pescaries pescarà pescaràs pescaré pescaríem pescaríeu pescassen pescasses pescassin pescassis pescat pescats pescau pescava pescaven pescaves pesco pescà pescàrem pescàreu pescàs pescàssem pescàsseu pescàssim pescàssiu pescàvem pescàveu pesque pesquem pesquen pesques pesquessen pesquesses pesquessin pesquessis pesqueu pesqui pesquin pesquis pesqués pesquéssem pesquésseu pesquéssim pesquéssiu pesquí sept val v
fischen
Capturar peix o altres animals aquàtics amb un ormeig.

pessebre /peˈse.bɾe/ /pəˈse.βɾə/ n masc
Krippe Weihnachtskrippe

pesseta /peˈse.ta/ /pəˈsə.tə/ /pəˈsɛ.tə/ n fem
Peseta
Moneda espanyola utilitzada abans de l'euro.

pessigar /pa.siˈɡa/ /pe.siˈɣa/ /pe.siˈɣaɾ/ /pə.siˈɣa/ /pə.siˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pessig pessiga pessigada pessigades pessigam pessigant pessigar pessigara pessigaran pessigarem pessigaren pessigares pessigareu pessigaria pessigarien pessigaries pessigarà pessigaràs pessigaré pessigaríem pessigaríeu pessigassen pessigasses pessigassin pessigassis pessigat pessigats pessigau pessigava pessigaven pessigaves pessigo pessigue pessiguem pessiguen pessigues pessiguessen pessiguesses pessiguessin pessiguessis pessigueu pessigui pessiguin pessiguis pessigués pessiguéssem pessiguésseu pessiguéssim pessiguéssiu pessiguí pessigà pessigàrem pessigàreu pessigàs pessigàssem pessigàsseu pessigàssim pessigàssiu pessigàvem pessigàveu sept val v
kneifen
Estrènyer la pell amb dos dits.

pessimisme /pe.siˈmiz.me/ /pə.siˈmiz.mə/ n masc
Pessimismus

pessimista /pe.siˈmis.ta/ /pe.siˈmis.te/ /pə.siˈmis.tə/ adj
pessimistisch
Que tot ho veu negativament, que no té gaire esperança.

pesta /ˈpes.tə/ /ˈpɛs.ta/ /ˈpɛs.tə/ /ˈpɛs.tɛ/ n fem
Pest

pestanya /pesˈta.ɲa/ n fem
Wimper Augenwimper
Cadascun dels pèls que es troba a l'extrem de les parpelles i que ajuda a evitar l'arribada a l'ull d'elements intrusos.

pestell /pesˈteʎ/ /pəsˈteʎ/ n masc
Riegel

pet /ˈpet/ /ˈpət/ /ˈpɛt/ n masc
Furz
Ventositat expel·lida per l'anus.
Rausch
Borratxera, cec, bufa.

petanca /peˈtaŋ.ka/ /pəˈtaŋ.kə/ n fem
Pétanque

petar /peˈta/ /peˈtaɾ/ /pəˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ pet peta petada petades petam petant petar petara petaran petarem petaren petares petareu petaria petarien petaries petarà petaràs petaré petaríem petaríeu petassen petasses petassin petassis petat petats petau petava petaven petaves pete petem peten petes petessen petesses petessin petessis peteu peti petin petis peto petà petàrem petàreu petàs petàssem petàsseu petàssim petàssiu petàvem petàveu petés petéssem petésseu petéssim petéssiu petí sept val v
furzen
(pronominal) Expulsar gas per l'anus, resultat de la digestió.

petard /peˈtaɾt/ /pəˈtart/ n masc
Böller
Petit explosiu, fet normalment de pólvora premsada i retinguda amb paper o cartró, pensat per a fer un soroll explosiu en algunes festes o celebracions.

petició /pe.ti.siˈo/ /pə.ti.siˈo/ n fem
Petition

petit /peˈtit/ petita adj masc
klein gering
De poca grandària, volum o alçada.
jung
Jove, de poca edat.

petjada /peˈd͡ʒa.ða/ /pəˈd͡ʒa.ðə/ n fem
Fußabdruck Fußspur

petjar /peˈd͡ʒa/ /peˈd͡ʒaɾ/ /pəˈd͡ʒa/ alg bal cent eiv n-occ nota1 occ petge petgeguem petgeguessa petgeguessen petgeguesses petgegueu petgegués petgeguéssom petgeguéssou petgem petgen petges petgessa petgessen petgesses petgessi petgessin petgessis petgeu petgi petgin petgis petgés petgéssem petgésseu petgéssim petgéssiu petgí petj petja petjada petjades petjaia petjaien petjaies petjaieu petjam petjant petjar petjara petjaran petjarem petjaren petjares petjareu petjaria petjarien petjaries petjariva petjariven petjarives petjarà petjaràs petjaré petjaríem petjaríeu petjarívem petjaríveu petjassen petjasses petjassin petjassis petjat petjats petjau petjava petjaven petjaves petjavi petjavo petjo petjos petjà petjàiem petjàrem petjàreu petjàs petjàssem petjàsseu petjàssim petjàssiu petjàvem petjàveu petjàvom sept v.cent val v
treten

peto /ˈpe.to/ /ˈpe.tu/ /ˈpɛ.tu/ n masc
Peto
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Acanthocybium solandri)

petonejar /pe.to.neˈd͡ʒa/ /pe.to.neˈd͡ʒaɾ/ /pe.to.neˈʒa/ /pə.to.nəˈd͡ʒa/ /pə.tu.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ petonege petonegem petonegen petoneges petonegessen petonegesses petonegessin petonegessis petonegeu petonegi petonegin petonegis petonegés petonegéssem petonegésseu petonegéssim petonegéssiu petonegí petoneig petoneja petonejada petonejades petonejam petonejant petonejar petonejara petonejaran petonejarem petonejaren petonejares petonejareu petonejaria petonejarien petonejaries petonejarà petonejaràs petonejaré petonejaríem petonejaríeu petonejassen petonejasses petonejassin petonejassis petonejat petonejats petonejau petonejava petonejaven petonejaves petonejo petonejà petonejàrem petonejàreu petonejàs petonejàssem petonejàsseu petonejàssim petonejàssiu petonejàvem petonejàveu sept val v
küssen

petricor /pe.tɾiˈkoɾ/ /pə.tɾiˈkor/ n masc
Petrichor

petrificar /pe.tɾi.fiˈka/ /pe.tɾi.fiˈkaɾ/ /pə.tɾi.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ petrific petrifica petrificada petrificades petrificam petrificant petrificar petrificara petrificaran petrificarem petrificaren petrificares petrificareu petrificaria petrificarien petrificaries petrificarà petrificaràs petrificaré petrificaríem petrificaríeu petrificassen petrificasses petrificassin petrificassis petrificat petrificats petrificau petrificava petrificaven petrificaves petrifico petrificà petrificàrem petrificàreu petrificàs petrificàssem petrificàsseu petrificàssim petrificàssiu petrificàvem petrificàveu petrifique petrifiquem petrifiquen petrifiques petrifiquessen petrifiquesses petrifiquessin petrifiquessis petrifiqueu petrifiqui petrifiquin petrifiquis petrifiqués petrifiquéssem petrifiquésseu petrifiquéssim petrifiquéssiu petrifiquí sept val v
versteinern
Transformar alguna cosa en material petri o de la mateixa solidesa.
(pronominal) Evolucionar un material fins a ser pedra.
erstarren
(figurat) Quedar algú fortament sobtat i sense reaccionar durant uns moments.

petroli /peˈtɾɔ.ɫi/ n masc
Erdöl Petroleum
Líquid viscós d'origen mineral altament combustible. Està compost per una barreja d'hidrocarburs. Dels seus derivats se'n fan principalment combustibles i materials sintètics, en especial plàstic.

petxina /peˈt͡ʃi.na/ /pəˈt͡ʃi.nə/ n fem
Schale
La conquilla d'aquests mol·luscs.

petó /peˈto/ n masc
Kuss

peu n masc
Fuß Fuss
Part final de l'extremitat inferior, el suport de la cama.

peça /ˈpe.sa/ /ˈpe.sə/ n fem
Stück

peó /peˈo/ n masc
Fußgänger
Persona que camina, que va a peu, especialment en contraposició al que va en algun vehicle o abans en cavall.
Bauer
(escacs) Cadascuna de les peces més menudes dels escacs (vuit per a cada jugador) i que sovint són considerades les de menys valor estratègic i que representen soldats d'infanteria.
Fußsoldat
(històric) Soldat d'infanteria que lluitava a peu.

peó /peˈo/ n neut
Hilfsarbeiter
Persona que ocupa un lloc de treball que no requereix especialització.

peülla /peˈu.ʎa/ /pəˈu.ʎə/ n fem
Huf

pi n fem
Pi
Setzena lletra de l'alfabet grec: π ‎(p) Π ‎(P).

pi n masc
Kiefer Föhre
(botànica) Arbre de fulla perenne, generalment de tronc dret i elevat de la família de les pinàcies i del gènere Pinus.

pianista /pi.aˈnis.ta/ /pi.aˈnis.te/ /pi.əˈnis.tə/ n neut
Pianist Klavierspieler

piano /piˈa.no/ /piˈa.nu/ n masc
Klavier Piano
Instrument cordòfon en què les cordes, paral·leles a la taula harmònica, són colpejades per martellets maniobrats per mitjà d'un teclat.

piano de cua n masc
Flügel

piano de maneta n masc
Drehorgel

piano de taula n masc
Tafelklavier

pic /ˈpik/ n masc
Gipfel
Cim d'un puig o muntanya que termina en punta.

pica /ˈpi.ka/ /ˈpi.kə/ n fem
Taufbecken
Llança llarga composta d'un bastó llarg amb un ferro petit i punxegut al capdamunt.
Peça gran regularment de pedra, còncava i fonda, en la que cau o s'hi tira aigua per diferents usos o en la que raja aigua de les fonts.
aigüera
(jocs) Carta d’un dels quatre colls de la baralla francesa.
Pic, cim d'una muntanya.
Pik Taufbecken
(jocs, plural) Coll de la baralla de cartes francesa representat per la punta d’una llança (♠).

picabaralla /ˌpi.ka.baˈɾa.ʎa/ n fem
Streit

picapedrer /ˌpi.ka.peˈðɾe/ /ˌpi.ka.peˈðɾeɾ/ n masc
Steinmetz
Persona que té com a ofici treballar la pedra per a la construcció.

picar /piˈka/ /piˈkaɾ/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ pic pica picada picades picaia picaien picaies picam picant picar picara picaran picarem picaren picares picareu picaria picarien picaries picariva picariven picarives picarà picaràs picaré picaríem picaríeu picarívem picaríveu picassen picasses picassin picassis picat picats picau picava picaven picaves picavi picavo pico picos picà picàiem picàieu picàrem picàreu picàs picàssem picàsseu picàssim picàssiu picàvem picàvets picàveu picàvom pique piqueguem piqueguessa piqueguessen piqueguesses piquegueu piquegués piqueguéssom piqueguéssou piquem piquen piques piquessa piquessen piquesses piquessi piquessin piquessis piqueu piqui piquin piquis piqués piquéssem piquésseu piquéssim piquéssiu piquí sept v.cent val v
schnabulieren
Menjar poc, menjar fora dels àpats.

picardia /pi.kaɾˈði.a/ /pi.kərˈdi.ə/ n fem
Picardie

pidolar /pi.ðoˈɫa/ /pi.ðoˈɫaɾ/ /pi.ðuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. occ pidola pidolada pidolades pidolant pidolar pidolara pidolaran pidolarem pidolaren pidolares pidolareu pidolaria pidolarien pidolaries pidolarà pidolaràs pidolaré pidolaríem pidolaríeu pidolassen pidolasses pidolat pidolats pidolava pidolaven pidolaves pidole pidolem pidolen pidoles pidolessen pidolesses pidolessin pidolessis pidoleu pidoli pidolin pidolis pidolo pidolà pidolàrem pidolàreu pidolàssem pidolàsseu pidolàvem pidolàveu pidolés pidoléssem pidolésseu pidoléssim pidoléssiu pidolí sept val val (1) v
betteln

piemontès /pi.e.monˈtes/ /pi.ə.monˈtəs/ /pi.ə.munˈtɛs/ adj masc
Piemontesisch
Relatiu o pertanyent a Piemont o a la seva parla.

piemontès /pi.e.monˈtes/ /pi.ə.monˈtəs/ /pi.ə.munˈtɛs/ n masc
Piemontesisch
Persona que habita o és originària de Piemont.

pietat /pi.eˈtat/ /pi.əˈtat/ n fem
Frömmigkeit

piga /ˈpi.ɣa/ /ˈpi.ɣə/ n fem
Sommersprosse

pigment /piɡˈmen/ /piɡˈment/ n masc
Pigment

pila /ˈpi.ɫa/ n fem
Batterie
Bateria elèctrica.

pilar /piˈɫa/ /piˈɫaɾ/ n neut
Pfeiler
Element vertical de suport en una construcció.

pilota /piˈɫɔ.ta/ /piˈɫɔ.tɔ/ n fem
Ball
Cos esfèric o ovalat de diverses mides, pesos i materials segons els reglaments que generalment té una trajectòria llarga després d'un bot, a conseqüència de la seva elasticitat, utilitzat per a practicar diferents esports.

pilotar /pi.ɫoˈta/ /pi.ɫoˈtaɾ/ /pi.ɫuˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ pilot pilota pilotada pilotades pilotaia pilotaien pilotaies pilotam pilotant pilotar pilotara pilotaran pilotarem pilotaren pilotares pilotareu pilotaria pilotarien pilotaries pilotariva pilotariven pilotarives pilotarà pilotaràs pilotaré pilotaríem pilotaríeu pilotarívem pilotaríveu pilotassen pilotasses pilotassin pilotassis pilotat pilotats pilotau pilotava pilotaven pilotaves pilotavi pilotavo pilote piloteguem piloteguessa piloteguessen piloteguesses pilotegueu pilotegués piloteguéssom piloteguéssou pilotem piloten pilotes pilotessa pilotessen pilotesses pilotessi pilotessin pilotessis piloteu piloti pilotin pilotis piloto pilotos pilots pilotà pilotàiem pilotàieu pilotàrem pilotàreu pilotàs pilotàssem pilotàsseu pilotàssim pilotàssiu pilotàvem pilotàvets pilotàveu pilotàvom pilotés pilotéssem pilotésseu pilotéssim pilotéssiu pilotí sept v.cent val v
führen

pinacle /piˈna.kɫe/ /piˈna.kɫə/ n masc
Fiale Pinakel

pineda /piˈne.ða/ n fem
Kiefernwald

pingüí n masc
Pinguin

pinnat /pinˈnat/ adj masc
gefiedert

pinsà n masc
Buchfink

pinta /ˈpin.ta/ n fem
Kamm
Estri per a posar en ordre els cabells, consistent en una làmina de material dur que té una filera de palets.

pintallavis /ˌpin.taˈʎa.vis/ /ˌpin.taˈʎa.βis/ /ˌpin.təˈʎa.vis/ /ˌpin.təˈʎa.βis/ n masc
Lippenstift

pintar /pinˈta/ /pinˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pint pinta pintada pintades pintam pintant pintar pintara pintaran pintarem pintaren pintares pintareu pintaria pintarien pintaries pintarà pintaràs pintaré pintaríem pintaríeu pintassen pintasses pintassin pintassis pintat pintats pintau pintava pintaven pintaves pinte pintem pinten pintes pintessen pintesses pintessin pintessis pinteu pinti pintin pintis pinto pintà pintàrem pintàreu pintàs pintàssem pintàsseu pintàssim pintàssiu pintàvem pintàveu pintés pintéssem pintésseu pintéssim pintéssiu pintí sept val v
malen streichen
Donar color a un dibuix.

pintor /pinˈto/ /pinˈto/ /pinˈtor/ /pinˈtoɾ/ n masc
Maler

pintoresc /pin.toˈɾesk/ /pin.toˈɾəsk/ /pin.tuˈɾɛsk/ adj masc
malerisch

pintura /pinˈtu.ɾa/ n fem
Farbe Malerei
Material que s'empra per a pintar, especialment quan és pastós o líquid o ho ha de ser en el moment de pintar.
Malerei
En art, obra gràfica creada amb pintura.
Art que tracta sobre l'estudi i creació de les obres de l'accepció anterior.

pinya /ˈpi.ɲə/ n fem
Kiefernzapfen
Estròbil de les coníferes, especialment el dels pins pinyoners.
Part de diverses plantes que recorden un estròbil.

pinya tropical n fem
Ananas

pinyó n masc
Ritzel
Roda dentada utilitzada en diverses màquines i en especial en els vehicles per transferir el moviment de l'element propulsor (pedalada, motor, etc.) a la roda.

pinzell n masc
Pinsel

pinzellar /pin.zeˈʎa/ /pin.zeˈʎaɾ/ /pin.zəˈʎa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ pinzell pinzella pinzellada pinzellades pinzellaia pinzellaien pinzellaies pinzellam pinzellant pinzellar pinzellara pinzellaran pinzellarem pinzellaren pinzellares pinzellareu pinzellaria pinzellarien pinzellaries pinzellariva pinzellariven pinzellarives pinzellarà pinzellaràs pinzellaré pinzellaríem pinzellaríeu pinzellarívem pinzellaríveu pinzellassen pinzellasses pinzellassin pinzellassis pinzellat pinzellats pinzellau pinzellava pinzellaven pinzellaves pinzellavi pinzellavo pinzelle pinzelleguem pinzelleguessa pinzelleguessen pinzelleguesses pinzellegueu pinzellegués pinzelleguéssom pinzelleguéssou pinzellem pinzellen pinzelles pinzellessa pinzellessen pinzellesses pinzellessi pinzellessin pinzellessis pinzelleu pinzelli pinzellin pinzellis pinzello pinzellos pinzells pinzellà pinzellàiem pinzellàieu pinzellàrem pinzellàreu pinzellàs pinzellàssem pinzellàsseu pinzellàssim pinzellàssiu pinzellàvem pinzellàvets pinzellàveu pinzellàvom pinzellés pinzelléssem pinzellésseu pinzelléssim pinzelléssiu pinzellí sept v.cent val v
pinseln

pipa /ˈpi.pa/ /ˈpi.pə/ n fem
Pfeife
Instrument per a fumar compost per una cassoleta on es crema el tabac connectada per un costat de la seva base a un tub el final del qual és per on el fumador xucla el fum.

pipeline de renderització n masc
Computergrafik-Pipeline

piranya /piˈɾa.ɲa/ /piˈɾa.ɲə/ n fem
Piranha

pirata /piˈɾa.ta/ /piˈɾa.tə/ adj
Pirat Seeräuber
Relatiu als pirates o la pirateria.

pirata /piˈɾa.ta/ /piˈɾa.tə/ n neut
Pirat Seeräuber
Lladre que aborda vaixells per robar mercaderies.

pirinenc /pi.ɾiˈneŋk/ /pi.ɾiˈnɛŋ/ adj
pyrenäisch

piràmide /piˈɾa.mi.ðe/ /piˈɾa.mi.ðə/ n fem
Pyramide

piscina /pisˈsi.nə/ /piˈsi.na/ /piˈt͡si.nə/ n fem
Bassin
Estany en un jardí per a tenir-hi peixos.
Schwimmbad Schwimmbecken
Dipòsit d’aigua construït per a banyar-s’hi i practicar esports aquàtics.

pissarra /piˈsa.ra/ /piˈsa.rə/ n fem
Tafel
Placa de llicorella o superfície preparada per a escriure-hi amb un guix o retolador.

pista /ˈpis.ta/ /ˈpis.tə/ n fem
Hinweis Spur
Indici indicador d'un camí a seguir en una investigació.
Spur
Cadascun dels solcs o espais en un disc d'enregistraments.

pista de gel n fem
Eisfläche

pista de joc n fem
Platz

pistola /pisˈtɔ.ɫa/ n fem
Pistole

pit n masc
Brust Schoß
Tòrax humà.
Mamella, especialment de la dona.
Brust
Part exterior del tòrax humà.

pitjor /piˈd͡ʒo/ /piˈd͡ʒoɾ/ /piˈd͡ʒoɾ/ adj
schlechter
De resultats insatisfactoris comparats amb d'altres.
schlechtensten
El més dolent comparat amb tots els del seu gènere.

pixar /piˈʃa/ /piˈʃaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pix pixa pixada pixades pixam pixant pixar pixara pixaran pixarem pixaren pixares pixareu pixaria pixarien pixaries pixarà pixaràs pixaré pixaríem pixaríeu pixassen pixasses pixassin pixassis pixat pixats pixau pixava pixaven pixaves pixe pixem pixen pixes pixessen pixesses pixessin pixessis pixeu pixi pixin pixis pixo pixà pixàrem pixàreu pixàs pixàssem pixàsseu pixàssim pixàssiu pixàvem pixàveu pixés pixéssem pixésseu pixéssim pixéssiu pixí sept val v
pissen strullen
(col·loquial) orinar

pixatinters /ˌpi.ʃa.tinˈtes/ /ˌpi.ʃa.tinˈteɾs/ /ˌpi.ʃə.tinˈtes/ n neut
Bürohengst
(ol·loquial, despectiu, humorístic) Persona que fa tasques rutinàries d'oficina o de periodisme.

pizza /ˈpi.d͡za/ /ˈpi.tsa/ n fem
Pizza

pió n masc
Pion

pla plana plans adj masc
flach
Llis, sense elevacions.

pla n masc
Ebene
Zona geogràfica sense grans elevacions.
Plan
Projecte, previsió, organització prèvia d'una actuació.

pla d'estudis n masc
Lehrplan
Concreció del currículum vigent en un moment donat en forma d'ordenació general per cursos, etapes i cicles dels continguts, assignatures i activitats que han de desenvolupar-se.

placenta /pɫaˈsen.ta/ /pɫəˈsen.tə/ n fem
Plazenta Mutterkuchen

plaer /pɫaˈe/ /pɫaˈeɾ/ /pɫəˈə/ /pɫəˈɛ/ n masc
Vergnügen Freude
Satisfacció, gust, diversió, que resulta agradable als sentits.

plaga /ˈpɫa.ɣa/ /ˈpɫa.ɣə/ n fem
Plage

plagi /ˈpɫa.d͡ʒi/ /ˈpɫa.ʒi/ n masc
Plagiat

plagiar /pɫa.d͡ʒiˈa/ /pɫa.d͡ʒiˈaɾ/ /pɫa.ʒiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ plagia plagiada plagiades plagiam plagiant plagiar plagiara plagiaran plagiarem plagiaren plagiares plagiareu plagiaria plagiarien plagiaries plagiarà plagiaràs plagiaré plagiaríem plagiaríeu plagiassen plagiasses plagiassin plagiassis plagiat plagiats plagiau plagiava plagiaven plagiaves plagie plagiem plagien plagies plagiessen plagiesses plagiessin plagiessis plagieu plagii plagio plagià plagiàrem plagiàreu plagiàs plagiàssem plagiàsseu plagiàssim plagiàssiu plagiàvem plagiàveu plagiés plagiéssem plagiésseu plagiéssim plagiéssiu plagií plagiï plagiïn plagiïs sept val v
plagiieren

plana /ˈpɫa.na/ /ˈpɫa.nə/ n fem
Flounder
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Platichthys flesus)

planeta /pɫaˈne.ta/ /pɫəˈnə.tə/ /pɫəˈnɛ.tə/ n masc
Planet Wandelstern

planificació /pɫa.ni.fi.ka.siˈo/ /pɫə.ni.fi.kə.siˈo/ n fem
Planung Planen

planta n fem
Pflanze Gewächs
Vegetal herbaci.
Stock
Pis o nivell d'una construcció.

planta del peu n fem
Sohle Fußsohle

plantar /pɫanˈta/ /pɫanˈtaɾ/ /pɫənˈta/ /pɫənˈtar/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ plant planta plantada plantades plantam plantant plantar plantara plantaran plantarem plantaren plantares plantareu plantaria plantarien plantaries plantarà plantaràs plantaré plantaríem plantaríeu plantassen plantasses plantassin plantassis plantat plantats plantau plantava plantaven plantaves plante plantem planten plantes plantessen plantesses plantessin plantessis planteu planti plantin plantis planto plantà plantàrem plantàreu plantàs plantàssem plantàsseu plantàssim plantàssiu plantàvem plantàveu plantés plantéssem plantésseu plantéssim plantéssiu plantí sept val v
pflanzen
Ficar una planta o esqueix amb les arrels dins de terra fèrtil.
sitzen lassen
(col·loquial) Deixar, abandonar.

plantificar /pɫan.ti.fiˈka/ /pɫan.ti.fiˈkaɾ/ /pɫən.ti.fiˈka/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ plantific plantifica plantificada plantificades plantificaia plantificaien plantificaies plantificam plantificant plantificar plantificara plantificaran plantificarem plantificaren plantificares plantificareu plantificaria plantificarien plantificaries plantificariva plantificariven plantificarives plantificarà plantificaràs plantificaré plantificaríem plantificaríeu plantificarívem plantificaríveu plantificassen plantificasses plantificassin plantificassis plantificat plantificats plantificau plantificava plantificaven plantificaves plantificavi plantificavo plantifico plantificos plantificà plantificàiem plantificàieu plantificàrem plantificàreu plantificàs plantificàssem plantificàsseu plantificàssim plantificàssiu plantificàvem plantificàvets plantificàveu plantificàvom plantifique plantifiqueguem plantifiqueguessa plantifiqueguessen plantifiqueguesses plantifiquegueu plantifiquegués plantifiqueguéssom plantifiqueguéssou plantifiquem plantifiquen plantifiques plantifiquessa plantifiquessen plantifiquesses plantifiquessi plantifiquessin plantifiquessis plantifiqueu plantifiqui plantifiquin plantifiquis plantifiqués plantifiquéssem plantifiquésseu plantifiquéssim plantifiquéssiu plantifiquí sept v.cent val v
aufstellen

planxa /ˈpɫaɲ.t͡ʃa/ /ˈpɫaɲ.ʃə/ n fem
Bügeleisen
Estri que acumula i comunica calor, utilitzat per allisar arrugues de la roba de vestir.
Glätteisen
Estri de perruqueria per allisar cabells llargs.

planxa de neu n fem
Snowboard

planxar /pɫaɲˈt͡ʃa/ /pɫaɲˈt͡ʃaɾ/ /pɫəɲˈʃa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ planx planxa planxada planxades planxam planxant planxar planxara planxaran planxarem planxaren planxares planxareu planxaria planxarien planxaries planxarà planxaràs planxaré planxaríem planxaríeu planxassen planxasses planxassin planxassis planxat planxats planxau planxava planxaven planxaves planxe planxem planxen planxes planxessen planxesses planxessin planxessis planxeu planxi planxin planxis planxo planxà planxàrem planxàreu planxàs planxàssem planxàsseu planxàssim planxàssiu planxàvem planxàveu planxés planxéssem planxésseu planxéssim planxéssiu planxí sept val v
bügeln

planxeta /pɫaɲˈt͡ʃe.ta/ /pɫəɲˈʃə.tə/ /pɫəɲˈʃɛ.tə/ n fem
Kleiner Lippfisch
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Symphodus roissali)

plastró /pɫasˈtɾo/ /pɫəsˈtɾo/ n masc
Plastron
Zona ventral de la closca d'un queloni.

plat n masc
Teller
Recipient emprat per sostenir-hi la vianda mentre es menja. Quan conté sólids sol ser de mida més o menys plana i quan sosté líquids còncava.
Gang Teller
Per metonímia, qualsevol àpat cuinat.

plat combinat n masc
Tellergericht

plataforma /pɫa.taˈfoɾ.ma/ /pɫə.təˈfɔr.mə/ n fem
Plattform
Superfície plana, horitzontal i elevada.
(figuradament) Element que serveix per a manifestar unes idees, un programa.

plataforma de joc n fem
Spiele-Plattform

platja /ˈpɫa.d͡ʒa/ /ˈpɫa.ʒə/ n fem
Strand

platí /pɫəˈti/ n masc
Platin

plaça /ˈpɫa.sə/ n fem
Platz

ple /ˈpɫe/ /ˈpɫə/ /ˈpɫɛ/ plena plens adj masc
voll
Que està farcit fins a estar complet.

ple /ˈpɫe/ /ˈpɫə/ /ˈpɫɛ/ n masc
Vollversammlung
Reunió on participen tots els components d'una organització.

plegar /pɫeˈɣa/ /pɫeˈɣaɾ/ /pɫəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pleg plega plegada plegades plegam plegant plegar plegara plegaran plegarem plegaren plegares plegareu plegaria plegarien plegaries plegarà plegaràs plegaré plegaríem plegaríeu plegassen plegasses plegassin plegassis plegat plegats plegau plegava plegaven plegaves plego plegue pleguem pleguen plegues pleguessen pleguesses pleguessin pleguessis plegueu plegui pleguin pleguis plegués pleguéssem pleguésseu pleguéssim pleguéssiu pleguí plegà plegàrem plegàreu plegàs plegàssem plegàsseu plegàssim plegàssiu plegàvem plegàveu sept val v
falten
Doblegar, especialment la roba o el paper.

plenamar /ˌpɫe.naˈmaɾ/ /ˌpɫə.nəˈmaɾ/ /ˌpɫɛ.nəˈmar/ n fem
Flut

plom n masc
Blei

ploma /ˈpɫo.ma/ n fem
Feder
Estructura de ceratines de la pell dels ocells.

plor /ˈpɫo/ /ˈpɫu/ /ˈpɫɔ/ /ˈpɫɔɾ/ /ˈpɫɔɾ/ n masc
Weinen

ploramiques /ˌpɫɔ.ɾaˈmi.kes/ /ˌpɫɔ.ɾəˈmi.kəs/ n neut
Heulsuse

plorar /pɫoˈɾa/ /pɫoˈɾaɾ/ /pɫuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ plor plora plorada plorades ploram plorant plorar plorara ploraran plorarem ploraren plorares plorareu ploraria plorarien ploraries plorarà ploraràs ploraré ploraríem ploraríeu plorassen plorasses plorassin plorassis plorat plorats plorau plorava ploraven ploraves plore plorem ploren plores ploressen ploresses ploressin ploressis ploreu plori plorin ploris ploro plorà ploràrem ploràreu ploràs ploràssem ploràsseu ploràssim ploràssiu ploràvem ploràveu plorés ploréssem plorésseu ploréssim ploréssiu plorí sept val v
weinen

ploure /ˈpɫɔw.ɾe/ /ˈpɫɔw.ɾə/ /ˈpɾɔw.ɾa/ /ˈpʎow.ɾe/ v
regnen
Precipitar en forma d'aigua, caure líquid des dels núvols

ploure a bots i barrals /ˌpɫɔw.ɾe.aˌbot.si.baˈraɫs/ idiom
Bindfäden regnen in Strömen regnen

pluja /ˈpɫu.d͡ʒa/ /ˈpɫu.ʒa/ n fem
Regen

plural adj
Mehrzahl Plural
Que denota més d’un.

plural n masc
Mehrzahl Plural
Forma de la categoria gramatical de nombre que denota més d’una entitat.

plusquamperfet /pɫus.kwam.peɾˈfet/ /pɫus.kwəm.pərˈfet/ n masc
Plusquamperfekt

plutoni n masc
Plutonium

plàstic n masc
Kunststoff Plastik
Material sòlid, orgànic i polimèric d'alta massa molecular. Es caracteritzen per les seves bones propietats d'elasticitat i flexibilitat i sovint també de transparència, cosa que provoca un consum massiu. El seu origen és sintètic o semisintètic i majoritàriament deriva del petroli.

plàtan /ˈpɫa.tən/ n masc
Platane

pneumònia /newˈmɔ.ni.a/ /nəwˈmɔ.ni.ə/ n fem
Lungenentzündung
Pulmonia

poal /poˈaɫ/ /puˈaɫ/ n masc
Krug
(septentrional, tarragoní) càntir

població /po.bɫa.siˈo/ /po.βɫa.siˈo/ /pob.bɫa.siˈo/ /pob.bɫə.siˈo/ /pu.βɫə.siˈo/ /pub.bɫə.siˈo/ n fem
Bevölkerung
Conjunt de gent residint a una zona.
(estadística) Conjunt de tots els individus o casos amb determinades característiques comunes, a partir dels quals es pot extreure una mostra, que s'utilitzen com a base en una operació estadística o en una recerca.

poblar /pobˈbɫa/ /poˈβɫa/ /pubˈbɫa/ /puˈβɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ pobl pobla poblada poblades poblam poblant poblar poblara poblaran poblarem poblaren poblares poblareu poblaria poblarien poblaries poblarà poblaràs poblaré poblaríem poblaríeu poblassen poblasses poblassin poblassis poblat poblats poblau poblava poblaven poblaves poble poblem poblen pobles poblessen poblesses poblessin poblessis pobleu pobli poblin poblis poblo poblà poblàrem poblàreu poblàs poblàssem poblàsseu poblàssim poblàssiu poblàvem poblàveu poblés pobléssem poblésseu pobléssim pobléssiu poblí sept val v
bevölkern

poble /ˈpɔ.βɫe/ /ˈpɔ.βɫə/ /ˈpɔb.bɫe/ /ˈpɔb.bɫə/ n masc
Volk
Conjunt de persones amb vincles socials, polítics, ètnics, religiosos, històrics.
Dorf
(castellanisme) Població amb pocs habitants, menor que una ciutat o vila.

pobre /ˈpɔ.bɾe/ /ˈpɔ.bɾə/ /ˈpɾɔ.ba/ pobra pobres adj masc
arm
Que no té recursos per viure o són insuficients.

pobresa /poˈbɾe.za/ /poˈbɾə.zə/ /puˈbɾɛ.zə/ /puˈβɾɛ.zə/ n fem
Armut
Manca de diners o recursos.

pobresa energètica n fem
Energiarmut

poció /po.siˈo/ /pu.siˈo/ n fem
Trank

podeci /poˈðɛ.si/ /puˈðɛ.si/ n masc
Podetium

poder /poˈðe/ /poˈðeɾ/ /poˈðə/ /puˈðe/ /puˈðɛ/ /puˈðɛr/ occ podem poden podent poder podeu podia podien podies podran podrem podreu podria podrien podries podrà podràs podré podríem podríeu podíem podíeu poguda pogudes poguera pogueren pogueres poguessen poguesses poguessin poguessis pogut poguts pogué poguérem poguéreu pogués poguéssem poguésseu poguéssim poguéssiu poguí pot pots puc puga pugam pugau puguem puguen pugues pugueu pugui puguin puguis val v
können vermögen
Tenir la facultat o potència per fer alguna cosa, ser capaç de fer-la.

poderós /po.ðeˈɾos/ /po.ðəˈɾos/ /pu.ðəˈɾos/ adj masc
mächtig

podi /ˈpo.ði/ /ˈpɔ.ði/ n masc
Podium

podrir /poˈðɾi/ /poˈðɾiɾ/ /puˈðɾi/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ podreix podreixa podreixen podreixes podreixi podreixin podreixis podreixo podreixs podresc podresca podresquen podresques podresqui podresquin podresquis podria podrida podrides podrien podries podriguem podriguera podrigueren podrigueres podriguessen podriguesses podriguessin podriguessis podrigueu podrigueva podrigueven podrigueves podrigué podriguérem podriguéreu podrigués podriguéssem podriguésseu podriguéssim podriguéssiu podriguévem podriguéveu podrim podrint podrir podrira podriran podrirem podriren podrires podrireu podriria podririen podriries podririva podririven podririves podrirà podriràs podriré podriríem podriríeu podrirívem podriríveu podrisc podrisca podrisco podriscos podrisquem podrisquen podrisques podrisqueu podrissa podrissen podrisses podrissi podrissin podrissis podrist podrit podrits podriu podriva podriven podrives podrix podrixa podrixen podrixes podrixi podrixin podrixis podrixo podrixos podrí podríem podríets podríeu podrírem podríreu podrís podríscon podríssem podrísseu podríssim podríssiu podríssom podríssou podrívem podríveu podríxon sept v.cent val v
verrotten

poema /poˈe.ma/ /puˈɛ.mə/ n masc
Gedicht

poesia /po.eˈzi.a/ /po.əˈzi.ə/ /pu.əˈzi.ə/ n fem
Poesie Dichtkunst

poeta /poˈe.ta/ /poˈə.tə/ /puˈɛ.tə/ n neut
Dichter Poet

pogrom /poˈɣɾom/ /puˈɣɾom/ n masc
Pogrom

pol /ˈpɔɫ/ n masc
Pol

polaina /poˈɫaj.na/ /poˈɫaj.nə/ /puˈɫaj.nə/ n fem
Gamasche
Peça de roba o cuir que se sobreposa parcialment a un calçat baix i el completa cap amunt per formar-ne la canya com si fos una bota.

polar /poˈɫa/ /poˈɫaɾ/ /puˈɫa/ /puˈɫar/ adj
polar
Relatiu o pertanyent a un pol o als pols.

policia /po.ɫiˈsi.a/ /po.ɫiˈsi.ə/ /pu.ɫiˈsi.ə/ n fem
Polizei
Cos de seguretat civil.

policia /po.ɫiˈsi.a/ /po.ɫiˈsi.ə/ /pu.ɫiˈsi.ə/ n neut
Polizist
Membre del cos de seguretat civil.

polimorfisme /po.ɫi.moɾˈfiz.me/ /po.ɫi.moɾˈfiz.mə/ /pu.ɫi.murˈfiz.mə/ n masc
Polymorphie Polymorphismus
Multiplicitat de possibles estats per a una determinada propietat; qualitat de polimòrfic.

polir /poˈɫi/ /poˈɫiɾ/ /puˈɫi/ bal n-occ occ poleix poleixen poleixes poleixi poleixin poleixis poleixo polesc polesqui polesquin polesquis polia polida polides polien polies poliguem poligueu polim polint polir polira poliran polirem poliren polires polireu poliria polirien poliries polirà poliràs poliré poliríem poliríeu polisc polisca polisquen polisques polissen polisses polissin polissis polit polits poliu polix polixen polixes polixo polí políem políeu polírem políreu polís políssem polísseu políssim políssiu sept val v
polieren
Fregar amb un drap fins a aconseguir brillantor.

polit /poˈɫit/ /puˈɫit/ adj masc
nett
Que llueix el seu millor aspecte: net, ben vestit, ben endreçat.

politeisme /po.ɫi.teˈiz.me/ /po.ɫi.təˈiz.mə/ /pu.ɫi.təˈiz.mə/ n masc
Polytheismus

polititzar /po.ɫi.tiˈd͡za/ /po.ɫi.tiˈza/ /po.ɫi.tiˈzaɾ/ /pu.ɫi.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ polititz polititza polititzada polititzades polititzam polititzant polititzar polititzara polititzaran polititzarem polititzaren polititzares polititzareu polititzaria polititzarien polititzaries polititzarà polititzaràs polititzaré polititzaríem polititzaríeu polititzassen polititzasses polititzassin polititzassis polititzat polititzats polititzau polititzava polititzaven polititzaves polititze polititzem polititzen polititzes polititzessen polititzesses polititzessin polititzessis polititzeu polititzi polititzin polititzis polititzo polititzà polititzàrem polititzàreu polititzàs polititzàssem polititzàsseu polititzàssim polititzàssiu polititzàvem polititzàveu polititzés polititzéssem polititzésseu polititzéssim polititzéssiu polititzí sept val v
politisieren

politja /poˈɫi.d͡ʒa/ /poˈɫi.d͡ʒə/ /puˈɫi.d͡ʒə/ n fem
Rolle

poll /ˈpoj/ /ˈpoʎ/ /ˈpoʎ/ /ˈpuʎ/ n masc
Laus
Insecte paràsit que s'alimenta de la sang de persones i viu agafat als pèls.

pollancre /poˈʎaŋ.kɾe/ /poˈʎaŋ.kɾə/ /puˈʎaŋ.kɾə/ n masc
Pappel

pollastre /poˈʎas.tɾə/ /puˈʎas.tɾə/ n masc
Hähnchen

polleguera /po.ʎeˈɣe.ɾa/ /po.ʎəˈɣe.ɾə/ /pu.ʎəˈɣe.ɾə/ n fem
Türangel
Eix sobre del qual descansa i es mouen les portes.

pollet /poˈʎet/ /poˈʎət/ /puˈʎɛt/ n masc
Küken

pollina /poˈʎi.na/ /poˈʎi.nə/ /puˈʎi.nə/ n fem
Fohlen

pollinar /po.ʎiˈna/ /po.ʎiˈnaɾ/ /pu.ʎiˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ pollina pollinada pollinades pollinam pollinant pollinar pollinara pollinaran pollinarem pollinaren pollinares pollinareu pollinaria pollinarien pollinaries pollinarà pollinaràs pollinaré pollinaríem pollinaríeu pollinassen pollinasses pollinassin pollinassis pollinat pollinats pollinau pollinava pollinaven pollinaves polline pollinem pollinen pollines pollinessen pollinesses pollinessin pollinessis pollineu pollini pollinin pollinis pollino pollinà pollinàrem pollinàreu pollinàs pollinàssem pollinàsseu pollinàssim pollinàssiu pollinàvem pollinàveu pollinés pollinéssem pollinésseu pollinéssim pollinéssiu polliní pollín sept val v
fohlen

pollí /poˈʎi/ /puˈʎi/ n masc
Fohlen
Cria d’egua, somera o mula en edat de mamar.

poloni /poˈɫɔ.ni/ /puˈɫɔ.ni/ n masc
Polonium

polonès /po.ɫoˈnəs/ /pu.ɫuˈnɛs/ adj masc
Polnisch polnisch
Relatiu a Polònia, als seus habitants o a la seva llengua.

polonès /po.ɫoˈnəs/ /pu.ɫuˈnɛs/ n masc
Polnisch polnisch
Habitant de Polònia.
(masculí singular) Llengua parlada a Polònia.

pols n fem
Staub
Partícules fines i seques alçades pel vent, normalment de terra i altres materials diminuts.

pols n masc
Puls
Impuls amb què el cor envia la sang per tot l'organisme.

poltre n masc
Fohlen
Cavall jove.

polze /ˈpoɫ.ze/ n masc
Daumen

pol·len /ˈpɔ.ɫen/ /ˈpɔ.ɫən/ /ˈpɔɫ.ɫen/ /ˈpɔɫ.ɫən/ n masc
Blütenstaub Pollen

pol·linitzar /po.ɫi.niˈd͡za/ /po.ɫi.niˈza/ /poɫ.ɫi.niˈd͡za/ /poɫ.ɫi.niˈzaɾ/ /pu.ɫi.niˈd͡za/ /puɫ.ɫi.niˈd͡za/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ pol·linitz pol·linitza pol·linitzada pol·linitzades pol·linitzaia pol·linitzaien pol·linitzaies pol·linitzam pol·linitzant pol·linitzar pol·linitzara pol·linitzaran pol·linitzarem pol·linitzaren pol·linitzares pol·linitzareu pol·linitzaria pol·linitzarien pol·linitzaries pol·linitzariva pol·linitzariven pol·linitzarives pol·linitzarà pol·linitzaràs pol·linitzaré pol·linitzaríem pol·linitzaríeu pol·linitzarívem pol·linitzaríveu pol·linitzassen pol·linitzasses pol·linitzassin pol·linitzassis pol·linitzat pol·linitzats pol·linitzau pol·linitzava pol·linitzaven pol·linitzaves pol·linitzavi pol·linitzavo pol·linitze pol·linitzeguem pol·linitzeguessa pol·linitzeguessen pol·linitzeguesses pol·linitzegueu pol·linitzegués pol·linitzeguéssom pol·linitzeguéssou pol·linitzem pol·linitzen pol·linitzes pol·linitzessa pol·linitzessen pol·linitzesses pol·linitzessi pol·linitzessin pol·linitzessis pol·linitzeu pol·linitzi pol·linitzin pol·linitzis pol·linitzo pol·linitzos pol·linitzs pol·linitzà pol·linitzàiem pol·linitzàieu pol·linitzàrem pol·linitzàreu pol·linitzàs pol·linitzàssem pol·linitzàsseu pol·linitzàssim pol·linitzàssiu pol·linitzàvem pol·linitzàvets pol·linitzàveu pol·linitzàvom pol·linitzés pol·linitzéssem pol·linitzésseu pol·linitzéssim pol·linitzéssiu pol·linitzí sept v.cent val v
bestäuben

polígon n masc
Polygon Vieleck
Figura geomètrica plana i tancada formada per un nombre limitat de segments lineals. Cada un d'aquests segments és un costat, i cada un dels punts on s'uneixen dos costats és un vèrtex. Sovint, el terme polígon també s'utilitza per descriure l'àrea compresa dins de la figura, o la unió de la figura i l'àrea.

polític /poˈɫi.tik/ /puˈɫi.tik/ n masc
Politiker
Persona que s'ocupa professionalment dels afers públics. Que busca l'adquisició i la gestió del poder en institucions públiques.

política /poˈɫi.ti.ka/ /poˈɫi.ti.kə/ /puˈɫi.ti.kə/ n fem
Politik
En general, ciència que estudia l'organització i el govern de qualsevol organització.
Directrius principals d'una organització.

pom /ˈpom/ n masc
Biedermeiersträußchen
Grup de flors que, agafades per les tiges, caben en una mà.
Türknauf
Mànec arrodonit que hi ha a les portes o en baranes.

poma /ˈpo.mə/ n fem
Apfel

pomada /poˈma.ða/ /puˈma.ðə/ n fem
Salbe
Preparació farmacèutica de textura cremosa que s'aplica damunt la pell.

pomera /poˈme.ɾa/ /poˈme.ɾə/ /puˈme.ɾə/ n fem
Apfelbaum

pomes amb peres n fem
Äpfel und Birnen

pompa /ˈpom.pa/ /ˈpom.pə/ n fem
Pomp

pondre /ˈpon.dɾə/ /ˈpɔn.dɾe/ /ˈpɔn.dɾə/ bal occ pon ponc pondran pondre pondrem pondreu pondria pondrien pondries pondrà pondràs pondré pondríem pondríeu ponem ponen ponent poneu ponga ponguem ponguen ponguera pongueren pongueres pongues ponguessen ponguesses ponguessin ponguessis pongueu pongui ponguin ponguis pongué ponguérem ponguéreu pongués ponguéssem ponguésseu ponguéssim ponguéssiu ponguí ponia ponien ponies pons poníem poníeu post posta postes postos val v
legen
Expulsar els ous, una au o animal ovípar.

pont /ˈpon/ /ˈpɔn/ /ˈpɔnt/ n masc
Brücke
Estructura que serveix per passar persones, vehicles, etc. per sobre d'un curs d'aigua o un altre obstacle.
(billar) Posició especial de la mà lliure d'un jugador sobre el feltre, que serveix per a guiar el final de la fletxa del tac, impulsat amb l'altra mà.
Brückentag
Dia feiner convertit en inhàbil o de lleure pel fet de caure entre dos dies de festa.

pop n masc
Polyp Tintenfisch
Nom genèric de mol·luscs marins de vuit tentacles que expulsen tinta per defensar-se i dels quals se'n menja la carn.

popa /ˈpo.pa/ /ˈpo.pə/ n fem
Heck
(nàutica) Part del darrere d'un vaixell, on es troba el timó i les eines de navegació.
Part del darrere d'una aeronau.

popularitat /po.pu.ɫa.ɾiˈtat/ /pu.pu.ɫə.ɾiˈtat/ n fem
Popularität Beliebtheit

por /ˈpo/ /ˈpu/ /ˈpɔ/ /ˈpɔɾ/ n fem
Furcht Angst

porc n masc
Schwein Hausschwein
Mamífer de la família dels suids (Sus domestica), d'estatura baixa i gras, destinat normalment a fer embotits.

porc marí n masc
Meersau

porcellana /poɾ.seˈʎa.na/ /poɾ.səˈʎa.nə/ /pur.səˈʎa.nə/ n fem
Porzellan

porcions /poɾ.siˈons/ /pur.siˈons/ n fem
Teile

porció /poɾ.siˈo/ /pur.siˈo/ n fem
Teil

pornografia /poɾ.no.ɣɾaˈfi.a/ /poɾ.no.ɣɾəˈfi.ə/ /pur.nu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
Pornografie Pornographie

pornogràfic /poɾ.noˈɣɾa.fik/ /pur.nuˈɣɾa.fik/ adj masc
pornographisch

pornògraf /poɾˈnɔ.ɣɾaf/ /poɾˈnɔ.ɣɾəf/ /purˈnɔ.ɣɾəf/ n masc
Pornograph

porro /ˈpo.ro/ /ˈpo.ru/ /ˈpɔ.ro/ /ˈpɔ.ru/ n masc
Lauch Porree
Tipus de ceba allargada que es fa servir per donar gust a les sopes (Allium porrum).
Joint
(argot) Cigarreta de tabac amb marihuana o altre estupefaent.

port /ˈpɔrt/ n masc
Hafen Port
Construcció al mar per protegir i ancorar vaixells.
Pass
Pas entre muntanyes.
Port
Connexió en un ordinador per dispositius externs.

porta /ˈpɔl.ta/ /ˈpɔr.ta/ /ˈpɔɾ.ta/ /ˈpɔɾ.tɔ/ /ˈpɔɾ.tə/ n fem
Tür Türe
Obertura vertical per accedir a un indret tancat, usualment un edifici.
Eingang Tür
Per extensió i sovint metafòricament, qualsevol mena d'accés.
Tor Tür
(futbol americà) Espai obert pels jugadors de la línia ofensiva d'un equip entre els defensors adversaris, amb l'objectiu que hi puguin avançar els propis corredors.

portaavions /ˌpɔr.ta.a.βiˈons/ /ˌpɔr.tə.βiˈons/ /ˌpɔɾ.ta.a.viˈons/ /ˌpɔɾ.ta.a.βiˈons/ /ˌpɔɾ.tə.viˈons/ n masc
Flugzeugträger

portabilitat /poɾ.ta.bi.ɫiˈtat/ /poɾ.tə.bi.ɫiˈtat/ /pur.tə.bi.ɫiˈtat/ /pur.tə.βi.ɫiˈtat/ n fem
Portabilität

portada /poɾˈta.ða/ /poɾˈta.ðə/ /purˈta.ðə/ n fem
Titelseite
Primera plana, d'un diari, d'una revista, etc.

portar /porˈta/ /poɾˈta/ /poɾˈtaɾ/ /pulˈta/ /purˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ port porta portada portades portam portant portar portara portaran portarem portaren portares portareu portaria portarien portaries portarà portaràs portaré portaríem portaríeu portassen portasses portassin portassis portat portats portau portava portaven portaves porte portem porten portes portessen portesses portessin portessis porteu porti portin portis porto portà portàrem portàreu portàs portàssem portàsseu portàssim portàssiu portàvem portàveu portés portéssem portésseu portéssim portéssiu portí sept val v
tragen
Vestir una roba concreta.
Transportar quelcom amb si mateix.

porter /porˈte/ /poɾˈte/ /poɾˈteɾ/ /purˈte/ n masc
Tormann Portier
(esports de pilota) Jugador encarregat de defensar la porteria, que pot jugar la pilota, la bola o el disc amb les mans dintre una determinada àrea.

porteria /poɾ.teˈɾi.a/ /poɾ.təˈɾi.ə/ /pur.təˈɾi.ə/ n fem
Tor

portuguès /poɾ.tuˈɣəs/ /pur.tuˈɣɛs/ portuguesa portuguesos adj masc
portugiesisch Portugiesisch
Relatiu o pertanyent a Portugal o a l'idioma portuguès.

portuguès /poɾ.tuˈɣəs/ /pur.tuˈɣɛs/ n masc
Portugiesisch
Natural de Portugal.

posar /poˈza/ /poˈzaɾ/ /puˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pos posa posada posades posam posant posar posara posaran posarem posaren posares posareu posaria posarien posaries posarà posaràs posaré posaríem posaríeu posassen posasses posassin posassis posat posats posau posava posaven posaves pose posem posen poses posessen posesses posessin posessis poseu posi posin posis poso posà posàrem posàreu posàs posàssem posàsseu posàssim posàssiu posàvem posàveu posés poséssem posésseu poséssim poséssiu posí sept val v
hinlegen
Col·locar alguna cosa a algun lloc o situació o al grau que li pertoca.

posició n fem
Stellung

positiu /po.ziˈtiw/ /pu.ziˈtiw/ adj
positiv
Afirmatiu, per oposició a negatiu.

positró /po.ziˈtɾo/ /pu.ziˈtɾo/ n masc
Positron

posposar /pos.poˈza/ /pos.poˈzaɾ/ /pus.puˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ posposa posposada posposades posposam posposant posposar posposara posposaran posposarem posposaren posposares posposareu posposaria posposarien posposaries posposarà posposaràs posposaré posposaríem posposaríeu posposassen posposasses posposassin posposassis posposat posposats posposau posposava posposaven posposaves pospose posposem posposen posposes posposessen posposesses posposessin posposessis posposeu posposi posposin posposis posposo posposà posposàrem posposàreu posposàs posposàssem posposàsseu posposàssim posposàssiu posposàvem posposàveu posposés posposéssem posposésseu posposéssim posposéssiu posposí pospòs sept val v
verschieben

posseir /po.seˈi/ /po.seˈiɾ/ /po.səˈi/ /pu.səˈi/ bal n-occ occ posseeix posseeixen posseeixes posseeixi posseeixin posseeixis posseeixo posseesc posseesqui posseesquin posseesquis posseint posseir posseiran posseirem posseireu posseiria posseirien posseiries posseirà posseiràs posseiré posseiríem posseiríeu posseí posseíem posseíeu posseírem posseíreu posseís posseíssem posseísseu posseíssim posseíssiu posseïa posseïda posseïdes posseïen posseïes posseïguem posseïgueu posseïm posseïra posseïren posseïres posseïsc posseïsca posseïsquen posseïsques posseïssen posseïsses posseïssin posseïssis posseït posseïts posseïu posseïx posseïxen posseïxes posseïxo sept val v
besitzen
Tenir la pertinença d'alguna cosa, ser-ne propietari o gaudir-ne.

possible /poˈsi.bɫe/ /poˈsi.βɫe/ /poˈsib.bɫe/ /poˈsib.bɫə/ /puˈsi.βɫə/ /puˈsib.bɫə/ adj
möglich
Que pot tenir lloc.

possible /poˈsi.bɫe/ /poˈsi.βɫe/ /poˈsib.bɫe/ /poˈsib.bɫə/ /puˈsi.βɫə/ /puˈsib.bɫə/ n masc
möglich
Cosa que pot tenir lloc.

possiblement /poˌsi.bɫeˈment/ /poˌsi.βɫeˈmen/ /poˌsib.bɫeˈmen/ /poˌsib.bɫəˈment/ /puˌsi.βɫəˈmen/ /puˌsib.bɫəˈmen/ adv
eventuell möglicherweise

post de planxar n fem
Bügelbrett

postproducció /ˌpos.pɾo.ðuk.siˈo/ /ˌpɔs.pɾo.ðuk.siˈo/ /ˌpɔs.pɾu.ðuk.siˈo/ n fem
Post-Produktion

postres /ˈpɔs.tɾes/ /ˈpɔs.tɾəs/ n fem
Dessert Nachtisch
(no comptable) Part complementària i normalment final d'un àpat principal (dinar o sopar). Típicament és una menja dolça.

pot /ˈpɔt/ n masc
Büchse

pota /ˈpɔ.ta/ /ˈpɔ.tɔ/ n fem
Bein
Peülla o peu gros d’animal.

potassi /poˈta.si/ /puˈta.si/ n masc
Kalium

poterna /poˈtɛr.na/ /poˈtɛɾ.na/ /poˈtɛɾ.nə/ /poˈtɛɾ.nɛ/ /puˈtɛr.nə/ n fem
Schlupftür

potser /potˈseɾ/ /ˌpɔtˈse/ /ˌpɔtˈsə/ /ˌpɔtˈsɛ/ adv
vielleicht womöglich

potència /poˈtɛn.sia/ /puˈtɛn.siə/ n fem
Macht

pou /ˈpow/ /ˈpow/ /ˈpɔw/ n masc
Brunnen Brunnenschacht
Forat vertical que comunica la superfície del terra amb un corrent d'aigua subterrani i que s'utilitza per agafar aquesta aigua.

practicar /pɾak.tiˈka/ /pɾak.tiˈkaɾ/ /pɾək.tiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ practic practica practicada practicades practicam practicant practicar practicara practicaran practicarem practicaren practicares practicareu practicaria practicarien practicaries practicarà practicaràs practicaré practicaríem practicaríeu practicassen practicasses practicassin practicassis practicat practicats practicau practicava practicaven practicaves practico practicà practicàrem practicàreu practicàs practicàssem practicàsseu practicàssim practicàssiu practicàvem practicàveu practique practiquem practiquen practiques practiquessen practiquesses practiquessin practiquessis practiqueu practiqui practiquin practiquis practiqués practiquéssem practiquésseu practiquéssim practiquéssiu practiquí sept val v
betreiben

praseodimi /pɾə.zə.oˈði.mi/ /pɾə.zə.uˈði.mi/ n masc
Praseodym

prat /ˈpɾat/ n masc
Wiese

precedir /pɾe.seˈði/ /pɾe.seˈðiɾ/ /pɾə.səˈði/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ precedeix precedeixa precedeixen precedeixes precedeixi precedeixin precedeixis precedeixo precedeixs precedesc precedesca precedesquen precedesques precedesqui precedesquin precedesquis precedia precedida precedides precedien precedies precediguem precediguera precedigueren precedigueres precediguessen precediguesses precediguessin precediguessis precedigueu precedigueva precedigueven precedigueves precedigué precediguérem precediguéreu precedigués precediguéssem precediguésseu precediguéssim precediguéssiu precediguévem precediguéveu precedim precedint precedir precedira precediran precedirem precediren precedires precedireu precediria precedirien precediries precediriva precediriven precedirives precedirà precediràs precediré precediríem precediríeu precedirívem precediríveu precedisc precedisca precedisco precediscos precedisquem precedisquen precedisques precedisqueu precedissa precedissen precedisses precedissi precedissin precedissis precedist precedit precedits precediu precediva precediven precedives precedix precedixa precedixen precedixes precedixi precedixin precedixis precedixo precedixos precedí precedíem precedíets precedíeu precedírem precedíreu precedís precedíscon precedíssem precedísseu precedíssim precedíssiu precedíssom precedíssou precedívem precedíveu precedíxon sept v.cent val v
vorangehen

precepte /pɾeˈsɛp.te/ /pɾəˈsep.tə/ n masc
Gebot

preceptor /pɾe.sepˈto/ /pɾe.sepˈtoɾ/ /pɾə.səpˈto/ n masc
Präzeptor

precipici /pɾe.siˈpi.si/ /pɾə.siˈpi.si/ n masc
Abgrund

precisió /pɾe.si.ziˈo/ /pɾə.si.ziˈo/ n fem
Präzision

precís /pɾeˈsis/ /pɾəˈsis/ precisa precisos adj masc
präzise genau
Concret, amb el detall necessari, sense lloc per a les ambigüitats.

predecessor /pɾe.ðe.seˈso/ /pɾe.ðe.seˈsoɾ/ /pɾə.ðə.səˈso/ n masc
Vorgänger

predicador /pɾe.ði.kaˈðo/ /pɾe.ði.kaˈðoɾ/ /pɾə.ði.kəˈðo/ n masc
Prediger
Orador evangèlic que predica o declara la paraula de Deu.

predicar /pɾe.ðiˈka/ /pɾe.ðiˈkaɾ/ /pɾə.ðiˈka/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ predic predica predicada predicades predicaia predicaien predicaies predicam predicant predicar predicara predicaran predicarem predicaren predicares predicareu predicaria predicarien predicaries predicariva predicariven predicarives predicarà predicaràs predicaré predicaríem predicaríeu predicarívem predicaríveu predicassen predicasses predicassin predicassis predicat predicats predicau predicava predicaven predicaves predicavi predicavo predico predicos predicà predicàiem predicàieu predicàrem predicàreu predicàs predicàssem predicàsseu predicàssim predicàssiu predicàvem predicàvets predicàveu predicàvom predique prediqueguem prediqueguessa prediqueguessen prediqueguesses prediquegueu prediquegués prediqueguéssom prediqueguéssou prediquem prediquen prediques prediquessa prediquessen prediquesses prediquessi prediquessin prediquessis prediqueu prediqui prediquin prediquis prediqués prediquéssem prediquésseu prediquéssim prediquéssiu prediquí sept v.cent val v
predigen

predicat /pɾe.ðiˈkat/ /pɾə.ðiˈkat/ n masc
Prädikat

predicció n fem
Prognose Vorhersage

predir /pɾeˈði/ /pɾeˈðiɾ/ /pɾəˈði/ bal eiv nota 1 occ predeia predeien predeies predeim predeis predic prediem predient predieu prediga predigau prediguem prediguen prediguera predigueren predigueres predigues prediguessen prediguesses prediguessin prediguessis predigueu predigui prediguin prediguis predigué prediguérem prediguéreu predigués prediguéssem prediguésseu prediguéssim prediguéssiu prediguí predir prediran predirem predireu prediria predirien prediries predirà prediràs prediré prediríem prediríeu predis predit predita predites predits prediu prediuen predius predèiem predèieu v.cent val v
vorhersagen

preferir /pɾe.feˈɾi/ /pɾe.feˈɾiɾ/ bal n-occ occ prefereix prefereixen prefereixes prefereixi prefereixin prefereixis prefereixo preferesc preferesqui preferesquin preferesquis preferia preferida preferides preferien preferies preferiguem preferigueu preferim preferint preferir preferira preferiran preferirem preferiren preferires preferireu preferiria preferirien preferiries preferirà preferiràs preferiré preferiríem preferiríeu preferisc preferisca preferisquen preferisques preferissen preferisses preferissin preferissis preferit preferits preferiu preferix preferixen preferixes preferixo preferí preferíem preferíeu preferírem preferíreu preferís preferíssem preferísseu preferíssim preferíssiu sept val v
vorziehen bevorzugen

prefix /pɾeˈfiks/ /pɾəˈfiks/ n masc
Präfix Vorsilbe
En gramàtica, afix quan s'afegeix al davant del mot.

pregar /pɾeˈɣa/ /pɾeˈɣaɾ/ /pɾəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ preg prega pregada pregades pregam pregant pregar pregara pregaran pregarem pregaren pregares pregareu pregaria pregarien pregaries pregarà pregaràs pregaré pregaríem pregaríeu pregassen pregasses pregassin pregassis pregat pregats pregau pregava pregaven pregaves prego pregue preguem preguen pregues preguessen preguesses preguessin preguessis pregueu pregui preguin preguis pregués preguéssem preguésseu preguéssim preguéssiu preguí pregà pregàrem pregàreu pregàs pregàssem pregàsseu pregàssim pregàssiu pregàvem pregàveu sept val v
beten
(intransitiu) Dirigir una oració cap a la divinitat.

pregunta /pɾeˈɣun.ta/ n fem
Frage
Fet de demanar a algú sobre una qüestió, una dada, una informació.

preguntar /pɾe.ɣunˈta/ /pɾe.ɣunˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ pregunt pregunta preguntada preguntades preguntam preguntant preguntar preguntara preguntaran preguntarem preguntaren preguntares preguntareu preguntaria preguntarien preguntaries preguntarà preguntaràs preguntaré preguntaríem preguntaríeu preguntassen preguntasses preguntassin preguntassis preguntat preguntats preguntau preguntava preguntaven preguntaves pregunte preguntem pregunten preguntes preguntessen preguntesses preguntessin preguntessis pregunteu pregunti preguntin preguntis pregunto preguntà preguntàrem preguntàreu preguntàs preguntàssem preguntàsseu preguntàssim preguntàssiu preguntàvem preguntàveu preguntés preguntéssem preguntésseu preguntéssim preguntéssiu preguntí sept val v
fragen

pregària /pɾeˈɣa.ɾi.a/ n fem
Gebet

prehistòria /pɾe.isˈtɔ.ɾi.a/ /pɾə.isˈtɔ.ɾi.ə/ n fem
Urgeschichte Vorgeschichte

prejudici /pɾe.d͡ʒuˈði.si/ /pɾe.ʒuˈði.si/ /pɾə.ʒuˈði.si/ n masc
Vorverurteilung

premi /ˈpɾe.mi/ /ˈpɾɛ.mi/ /ˈpɾɛ.mit/ n masc
Preis

premiar /pɾe.miˈa/ /pɾe.miˈaɾ/ /pɾə.miˈa/ alg bal eiv nota 1 occ premia premiada premiades premiam premiant premiar premiara premiaran premiarem premiaren premiares premiareu premiaria premiarien premiaries premiarà premiaràs premiaré premiaríem premiaríeu premiassen premiasses premiassin premiassis premiat premiats premiau premiava premiaven premiaves premie premiem premien premies premiessen premiesses premiessin premiessis premieu premii premio premià premiàrem premiàreu premiàs premiàssem premiàsseu premiàssim premiàssiu premiàvem premiàveu premiés premiéssem premiésseu premiéssim premiéssiu premií premiï premiïn premiïs sept v.cent val v
belohnen

premonició /pɾe.mo.ni.siˈo/ /pɾə.mo.ni.siˈo/ /pɾə.mu.ni.siˈo/ n fem
Vorahnung

premsa /ˈpɾem.sa/ /ˈpɾem.sə/ n fem
Presse
Màquina que serveix per a comprimir entre dos elements que fan pressió.
Conjunt de publicacions periòdiques dels mitjans de comunicació i llurs periodistes i editors.
Druckerpresse
Màquina d’imprimir un tiratge d’una publicació pressionant el paper sobre la forma.

prenyar /pɾeˈɲa/ /pɾeˈɲaɾ/ /pɾəˈɲa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ preny prenya prenyada prenyades prenyam prenyant prenyar prenyara prenyaran prenyarem prenyaren prenyares prenyareu prenyaria prenyarien prenyaries prenyarà prenyaràs prenyaré prenyaríem prenyaríeu prenyassen prenyasses prenyassin prenyassis prenyat prenyats prenyau prenyava prenyaven prenyaves prenye prenyem prenyen prenyes prenyessen prenyesses prenyessin prenyessis prenyeu prenyi prenyin prenyis prenyo prenyà prenyàrem prenyàreu prenyàs prenyàssem prenyàsseu prenyàssim prenyàssiu prenyàvem prenyàveu prenyés prenyéssem prenyésseu prenyéssim prenyéssiu prenyí sept val v
schwängern

preocupació /pɾə.u.ku.pə.siˈo/ n fem
Sorge
Problema pendent que ocupa i cansa la ment.

preparació /pɾe.pa.ɾa.siˈo/ n fem
Vorbereitung
Allò que es fa per tenir tot a punt abans de fer una cosa.

preparar /pɾe.paˈɾa/ /pɾe.paˈɾaɾ/ /pɾə.pəˈɾa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ prepar prepara preparada preparades preparaia preparaien preparaies preparam preparant preparar preparara prepararan prepararem prepararen preparares preparareu prepararia prepararien prepararies preparariva preparariven prepararives prepararà prepararàs prepararé prepararíem prepararíeu prepararívem prepararíveu preparassen preparasses preparassin preparassis preparat preparats preparau preparava preparaven preparaves preparavi preparavo prepare prepareguem prepareguessa prepareguessen prepareguesses preparegueu preparegués prepareguéssom prepareguéssou preparem preparen prepares preparessa preparessen preparesses preparessi preparessin preparessis prepareu prepari preparin preparis preparo preparos prepars preparà preparàiem preparàieu preparàrem preparàreu preparàs preparàssem preparàsseu preparàssim preparàssiu preparàvem preparàvets preparàveu preparàvom preparés preparéssem preparésseu preparéssim preparéssiu preparí sept v.cent val v
vorbereiten
Deixar una cosa llesta per al seu ús.

preposició /pɾe.po.zi.siˈo/ /pɾə.po.zi.siˈo/ /pɾə.pu.zi.siˈo/ n fem
Präposition Verhältniswort

preproducció n fem
Pre-Produktion

prerrogativa /pɾe.ro.ɣaˈti.va/ /pɾe.ro.ɣaˈti.βa/ /pɾə.ro.ɣəˈti.və/ /pɾə.ru.ɣəˈti.və/ /pɾə.ru.ɣəˈti.βə/ n fem
Prärogative
Dret que es té pel fet de pertànyer a la noblesa, generalment relacionat amb el cobrament d'impostos.

presa /ˈpɾe.za/ /ˈpɾə.zə/ /ˈpɾɛ.zə/ n fem
Damm
Obra que es fa en algun riu, canal, etc., per prendre aigua i conduir-la a altra part.

prescriure /pɾesˈkɾiw.ɾe/ /pɾəsˈkɾiw.ɾə/ bal occ prescric prescriga prescriguem prescriguen prescriguera prescrigueren prescrigueres prescrigues prescriguessen prescriguesses prescriguessin prescriguessis prescrigueu prescrigui prescriguin prescriguis prescrigué prescriguérem prescriguéreu prescrigués prescriguéssem prescriguésseu prescriguéssim prescriguéssiu prescriguí prescrit prescrita prescrites prescrits prescriu prescriuen prescriuran prescriure prescriurem prescriureu prescriuria prescriurien prescriuries prescriurà prescriuràs prescriuré prescriuríem prescriuríeu prescrius prescrivia prescrivien prescrivies prescrivim prescrivint prescriviren prescrivires prescrivissin prescrivissis prescriviu prescriví prescrivíem prescrivíeu prescrivírem prescrivíreu prescrivís prescrivíssim prescrivíssiu val v
verschreiben
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los.

present /pɾeˈzen/ /pɾeˈzent/ /pɾəˈzen/ /pɾəˈzent/ adj
anwesend Gegenwart
Que assisteix.

present /pɾeˈzen/ /pɾeˈzent/ /pɾəˈzen/ /pɾəˈzent/ n masc
Gegenwart anwesend
Moment actual.
Geschenk Gegenwart
Regal.

presentació /pɾe.zen.ta.siˈo/ /pɾə.zən.tə.siˈo/ n fem
Präsentation Vorstellung

presentar /pɾe.zenˈta/ /pɾe.zenˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ present presenta presentada presentades presentam presentant presentar presentara presentaran presentarem presentaren presentares presentareu presentaria presentarien presentaries presentarà presentaràs presentaré presentaríem presentaríeu presentassen presentasses presentassin presentassis presentat presentats presentau presentava presentaven presentaves presente presentem presenten presentes presentessen presentesses presentessin presentessis presenteu presenti presentin presentis presento presentà presentàrem presentàreu presentàs presentàssem presentàsseu presentàssim presentàssiu presentàvem presentàveu presentés presentéssem presentésseu presentéssim presentéssiu presentí sept val v
präsentieren vorlegen
Mostrar, posar alguna cosa a la presència d'algú.
vorstellen
Proposar alguna persona per a que els altres la coneguin.

preservatiu /pɾe.zer.βaˈtiw/ /pɾe.zeɾ.vaˈtiw/ /pɾe.zeɾ.βaˈtiw/ /pɾə.zəɾ.vəˈtiw/ adj masc
Schutz
Que preserva.

preservatiu /pɾe.zer.βaˈtiw/ /pɾe.zeɾ.vaˈtiw/ /pɾe.zeɾ.βaˈtiw/ /pɾə.zəɾ.vəˈtiw/ n masc
Präservativ
Funda per al penis usada per a evitar l’embaràs o el contagi veneri.

presidencial /pɾe.zi.ðen.siˈaɫ/ /pɾə.zi.ðən.siˈaɫ/ adj
präsidial

president /pɾe.ziˈðen/ /pɾe.ziˈðent/ /pɾə.ziˈðen/ /pɾə.ziˈðent/ n masc
Präsident

presidir /pɾe.ziˈði/ /pɾe.ziˈðiɾ/ /pɾə.ziˈði/ bal n-occ occ presideix presideixen presideixes presideixi presideixin presideixis presideixo presidesc presidesqui presidesquin presidesquis presidia presidida presidides presidien presidies presidiguem presidigueu presidim presidint presidir presidira presidiran presidirem presidiren presidires presidireu presidiria presidirien presidiries presidirà presidiràs presidiré presidiríem presidiríeu presidisc presidisca presidisquen presidisques presidissen presidisses presidissin presidissis presidit presidits presidiu presidix presidixen presidixes presidixo presidí presidíem presidíeu presidírem presidíreu presidís presidíssem presidísseu presidíssim presidíssiu sept val v
präsidieren

presidència /pɾe.ziˈðɛn.si.a/ /pɾə.ziˈðɛn.si.ə/ n fem
Präsidentschaft

presoner /pɾe.zoˈne/ /pɾe.zoˈneɾ/ /pɾə.zoˈne/ /pɾə.zuˈne/ n masc
Strafgefangener
Persona que està a la presó

pressa /ˈpɾe.sa/ /ˈpɾe.sə/ n fem
Eile

pressentiment /pɾe.sen.tiˈmen/ /pɾe.sen.tiˈment/ /pɾə.sən.tiˈmen/ /pɾə.sən.tiˈment/ n masc
Ahnung

pressió /pɾe.siˈo/ /pɾə.siˈo/ n fem
Druck
Acció d'una força que prem o empeny.

pressupost /pɾe.suˈpɔst/ n masc
Budget Etat

pressupostari /pɾe.su.posˈta.ɾi/ /pɾə.su.posˈta.ɾi/ /pɾə.su.pusˈta.ɾi/ adj masc
haushaltlich

prestar /pɾasˈta/ /pɾesˈta/ /pɾesˈtaɾ/ /pɾəsˈta/ /pɾəsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ prest presta prestada prestades prestam prestant prestar prestara prestaran prestarem prestaren prestares prestareu prestaria prestarien prestaries prestarà prestaràs prestaré prestaríem prestaríeu prestassen prestasses prestassin prestassis prestat prestats prestau prestava prestaven prestaves preste prestem presten prestes prestessen prestesses prestessin prestessis presteu presti prestin prestis presto prestà prestàrem prestàreu prestàs prestàssem prestàsseu prestàssim prestàssiu prestàvem prestàveu prestés prestéssem prestésseu prestéssim prestéssiu prestí sept val v
leihen borgen
Donar una cosa a una persona perquè la faci servir durant un temps i amb la condició que la torni.

prestigi /pɾesˈti.d͡ʒi/ /pɾesˈti.ʒi/ /pɾəsˈti.ʒi/ n masc
Prestige

presumir /pɾe.zuˈmi/ /pɾe.zuˈmiɾ/ /pɾə.zuˈmi/ alg bal eiv mall n-occ nota 1 occ presum presuma presumeix presumeixen presumeixes presumeixi presumeixin presumeixis presumeixo presumeixs presumen presumes presumesc presumesca presumesquen presumesques presumesqui presumesquin presumesquis presumi presumia presumida presumides presumien presumies presumiguem presumigueu presumim presumin presumint presumir presumira presumiran presumirem presumiren presumires presumireu presumiria presumirien presumiries presumirà presumiràs presumiré presumiríem presumiríeu presumis presumisc presumisca presumisquen presumisques presumissen presumisses presumissin presumissis presumit presumits presumiu presumix presumixen presumixes presumixo presumo presums presumí presumíem presumíeu presumírem presumíreu presumís presumíssem presumísseu presumíssim presumíssiu sept v.cent val v
vermuten
Creure i fer notar el fet de posseir una qualitat, un mèrit, atribut, etc.
annehmen
Sospitar o creure que succeeix un cosa o fet basant-se en pistes, senyals, etc.

presència /pɾeˈzɛn.si.a/ /pɾəˈzen.si.ə/ /pɾəˈzɛn.si.ə/ n fem
Anwesenheit

presó /pɾeˈzo/ /pɾəˈzo/ n fem
Gefängnis

pretendent /pɾe.tenˈden/ /pɾe.tenˈdent/ /pɾə.tənˈden/ /pɾə.tənˈdent/ n masc
Verehrer

preu n masc
Preis
Valor acordat entre venedor i comprador.

prevalença /pɾe.vaˈɫen.sa/ /pɾe.βaˈɫen.sa/ /pɾə.vəˈɫən.sə/ /pɾə.vəˈɫɛn.sə/ /pɾə.βəˈɫɛn.sə/ n fem
Prävalenz

prevaricació /pɾe.va.ɾi.ka.siˈo/ /pɾe.βa.ɾi.ka.siˈo/ /pɾə.və.ɾi.kə.siˈo/ /pɾə.βə.ɾi.kə.siˈo/ n fem
Pflichtverletzung
Acció i efecte de prevaricar.

prevenció /pɾe.ven.siˈo/ /pɾe.βen.siˈo/ /pɾə.vən.siˈo/ /pɾə.βən.siˈo/ n fem
Prävention

prevere /pɾeˈve.ɾe/ /pɾeˈβe.ɾe/ /pɾəˈve.ɾə/ /pɾəˈβe.ɾə/ n masc
Presbyter

preveure /pɾeˈvew.ɾe/ /pɾeˈβew.ɾe/ /pɾəˈvəw.ɾə/ /pɾəˈvɛw.ɾə/ /pɾəˈβɛw.ɾə/ bal occ preveem preveent preveeu prevegem prevegen preveges prevegeu prevegi prevegin prevegis preveia preveiem preveien preveient preveieren preveieres preveies preveiessen preveiesses preveiessin preveiessis preveieu preveig preveim preveis preveié preveiérem preveiéreu preveiés preveiéssem preveiésseu preveiéssim preveiéssiu preveja prevera preveren preveres prevessin prevessis preveu preveuen preveuran preveure preveurem preveureu preveuria preveurien preveuries preveurà preveuràs preveuré preveuríem preveuríeu preveus previst prevista previstes previstos previu prevèiem prevèieu prevéiem prevéieu prevérem prevéreu prevés prevéssim prevéssiu prevéu val v
vorhersehen

previsió /pɾe.vi.ziˈo/ /pɾe.βi.ziˈo/ /pɾə.vi.ziˈo/ /pɾə.βi.ziˈo/ n fem
Voraussicht

prim /ˈpɾim/ adj masc
dünn schlank
Cos de poca amplària o gruix

primavera /pɾi.maˈve.ɾa/ /pɾi.maˈβe.ɾa/ /pɾi.məˈve.ɾə/ /pɾi.məˈβɛ.ɾə/ n fem
Frühling Frühjahr Lenz
Estació de l'any entre l'hivern i l'estiu i que en l'hemisferi nord coincideix amb la floració.

primer /pɾiˈme/ /pɾiˈmeɾ/ primera primers adj masc
zuerst
Principal, el de més importància.

primer /pɾiˈme/ /pɾiˈmeɾ/ adv
zuerst
Abans de res, abans de tot.

primer /pɾiˈme/ /pɾiˈmeɾ/ number
erste zuerst
(ordinal) Corresponent a l'u en una sèrie.

primera persona n fem
erste Person

princesa /pɾinˈse.za/ /pɾinˈsə.zə/ /pɾinˈsɛ.zə/ n fem
Fürstin Prinzessin

principal adj
hauptsächlich
El més important.

principalment /pɾin.siˌpaɫˈmen/ /pɾin.siˌpaɫˈment/ adv
hauptsächlich

principat /pɾin.siˈpat/ n masc
Fürstentum

principi n masc
Anfang
començament
Grundsatz Prinzip
Norma o idea fonamental que regeix el pensament o la conducta.

prior /pɾiˈo/ /pɾiˈoɾ/ n masc
Prior

priorat /pɾi.oˈɾat/ /pɾi.uˈɾat/ n masc
Priorat
Districte en què té jurisdicció el prior.

privat privada privats adj masc
privat
No públic.

privilegi /pɾi.viˈɫɛ.d͡ʒi/ /pɾi.viˈɫɛ.ʒi/ /pɾi.βiˈɫɛ.d͡ʒi/ /pɾi.βiˈɫɛ.ʒi/ n masc
Privileg Vergünstigung

pro /ˈpɾo/ n masc
Für
L'aspecte favorable, especialment en contrast amb el desfavorable (contra).

pro /ˈpɾo/ preposition
für
A favor de, per bé de

proa /ˈpɾo.a/ /ˈpɾo.ə/ n fem
Bug

probable /pɾoˈba.bɫe/ /pɾoˈbab.bɫə/ /pɾoˈβa.βɫe/ /pɾoˈβab.bɫe/ /pɾuˈbab.bɫə/ /pɾuˈβa.βɫə/ /pɾuˈβab.bɫə/ adj
glaubhaft wahrscheinlich

problema /pɾobˈbɫɛ.mə/ /pɾoˈbɫe.ma/ /pɾubˈbɫɛ.mə/ n masc
Problem

procediment /pɾo.se.ðiˈmen/ /pɾo.se.ðiˈment/ /pɾo.sə.ðiˈment/ /pɾu.sə.ðiˈmen/ n masc
Vorgehen
Manera de fer, de procedir, per aconseguir un resultat.
Prozedur
Conjunt de regles preestablertes per actuar en una situació en concret.

procedència /pɾo.seˈðɛn.si.a/ /pɾo.səˈðɛn.si.ə/ /pɾu.səˈðɛn.si.ə/ n fem
Herkunft
Lloc d'on ha sortit una cosa en moviment.

processador gràfic n masc
Grafikprozessor

processó /pɾo.seˈso/ /pɾo.səˈso/ /pɾu.səˈso/ n fem
Prozession

proclític /pɾoˈkɫi.tik/ /pɾuˈkɫi.tik/ adj masc
Proklitikon

procrastinació /pɾo.kɾas.ti.na.siˈo/ /pɾo.kɾəs.ti.nə.siˈo/ /pɾu.kɾəs.ti.nə.siˈo/ n fem
Aufschieben Prokrastination

procés /pɾoˈses/ /pɾuˈses/ n masc
Prozess
Manera en com es desenvolupa una acció progressiva.
Successió de fases que es donen en un fenomen natural o un procediment.

prodigi /proˈdi.ʒi/ /pɾuˈdi.ʒi/ n masc
Wunder

producció n fem
Produktion

producte /pɾoˈðuk.te/ /pɾoˈðuk.tə/ /pɾuˈðuk.tə/ n masc
Produkt

productiu /pɾo.ðukˈtiw/ /pɾu.ðukˈtiw/ adj masc
produktiv

produir /pɾo.ðuˈi/ /pɾo.ðuˈiɾ/ /pɾu.ðuˈi/ bal n-occ occ produeix produeixen produeixes produeixi produeixin produeixis produeixo produesc produesqui produesquin produesquis produint produir produiran produirem produireu produiria produirien produiries produirà produiràs produiré produiríem produiríeu produí produíem produíeu produírem produíreu produís produíssem produísseu produíssim produíssiu produïa produïda produïdes produïen produïes produïguem produïgueu produïm produïra produïren produïres produïsc produïsca produïsquen produïsques produïssen produïsses produïssin produïssis produït produïts produïu produïx produïxen produïxes produïxo sept val v
produzieren
Treure de si amb activitat o acció vital alguna cosa.

professor /pɾo.feˈso/ /pɾo.feˈsoɾ/ /pɾo.fəˈso/ /pɾu.fəˈso/ n masc
Lehrer
Persona que ensenya alguna cosa a alguna altra.

profeta /pɾoˈfe.ta/ /pɾoˈfe.tə/ /pɾuˈfe.tə/ n neut
Prophet Prophetin

profit /pɾoˈfit/ /pɾuˈfit/ n masc
Profit

profund /pɾoˈfun/ /pɾoˈfunt/ /pɾuˈfun/ adj masc
tief
Que s'enfonsa en la terra o una altra superfície, d'alçada.

profunditat /pɾo.fun.diˈtat/ /pɾu.fun.diˈtat/ n fem
Tiefe
Qualitat de ser profund.

programa /pɾoˈɣɾa.ma/ /pɾoˈɣɾa.mə/ /pɾuˈɣɾa.mə/ n masc
Programm
Anunci detallat d'un concert, representació teatral, un acte públic.
Enunciació de les matèries d'aprenentatge que es tractaran durant un curs.
Cadascun dels espais televisius o de ràdio.

programació /pɾo.ɣɾa.ma.siˈo/ /pɾo.ɣɾə.mə.siˈo/ /pɾu.ɣɾə.mə.siˈo/ n fem
Programmierung

programació orientada a objectes n fem
objektorientierte Programmierung

programar /pɾo.ɣɾəˈma/ /pɾu.ɣɾəˈma/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ program programa programada programades programaia programaien programaies programam programant programar programara programaran programarem programaren programares programareu programaria programarien programaries programariva programariven programarives programarà programaràs programaré programaríem programaríeu programarívem programaríveu programassen programasses programassin programassis programat programats programau programava programaven programaves programavi programavo programe programeguem programeguessa programeguessen programeguesses programegueu programegués programeguéssom programeguéssou programem programen programes programessa programessen programesses programessi programessin programessis programeu programi programin programis programo programos programs programà programàiem programàieu programàrem programàreu programàs programàssem programàsseu programàssim programàssiu programàvem programàvets programàveu programàvom programés programéssem programésseu programéssim programéssiu programí sept v.cent val v
programmieren

programari /pɾo.ɣɾaˈma.ɾi/ /pɾo.ɣɾəˈma.ɾi/ /pɾu.ɣɾəˈma.ɾi/ n masc
Programm

programari descatalogat n masc
Abandonware

programari intermediari n masc
Middleware

progressió /pɾo.ɣɾe.siˈo/ /pɾo.ɣɾə.siˈo/ /pɾu.ɣɾə.siˈo/ n fem
Fortschreiten Fortschritt

progrés /pɾoˈɣɾes/ /pɾuˈɣɾes/ n masc
Fortschritt

prohibició /pɾo.i.bi.siˈo/ /pɾu.i.bi.siˈo/ /pɾu.i.βi.siˈo/ n fem
Verbot

prohibir /pɾo.iˈbi/ /pɾo.iˈbiɾ/ /pɾo.iˈβi/ /pɾu.iˈbi/ bal n-occ occ prohibeix prohibeixen prohibeixes prohibeixi prohibeixin prohibeixis prohibeixo prohibesc prohibesqui prohibesquin prohibesquis prohibia prohibida prohibides prohibien prohibies prohibiguem prohibigueu prohibim prohibint prohibir prohibira prohibiran prohibirem prohibiren prohibires prohibireu prohibiria prohibirien prohibiries prohibirà prohibiràs prohibiré prohibiríem prohibiríeu prohibisc prohibisca prohibisquen prohibisques prohibissen prohibisses prohibissin prohibissis prohibit prohibits prohibiu prohibix prohibixen prohibixes prohibixo prohibí prohibíem prohibíeu prohibírem prohibíreu prohibís prohibíssem prohibísseu prohibíssim prohibíssiu sept val v
verbieten

projecte /pɾoˈd͡ʒɛk.te/ /pɾoˈʒɛk.te/ /pɾoˈʒɛk.tə/ /pɾuˈʒɛk.tə/ n masc
Projekt
Estudi detallat d'una cosa a realitzar.

projectil /pɾo.d͡ʒekˈtiɫ/ /pɾu.ʒəkˈtiɫ/ n masc
Projektil Geschoss

promesa /pɾoˈme.za/ /pɾoˈmə.zə/ /pɾuˈmɛ.zə/ n fem
Versprechen

prometença /pɾo.meˈten.sa/ /pɾo.məˈtɛn.sə/ /pɾu.məˈtɛn.sə/ n fem
Versprechen

prometi /pɾoˈme.ti/ /pɾoˈmə.ti/ /pɾoˈmɛ.ti/ /pɾuˈmɛ.ti/ n masc
Promethium

prometre /pɾoˈme.tɾe/ /pɾoˈmə.tɾə/ /pɾuˈmɛ.tɾə/ bal occ promesa promeses promesos promet prometa prometem prometen prometent prometera prometeren prometeres prometes prometessen prometesses prometessin prometessis prometeu prometi prometia prometien prometies prometin prometis prometo prometran prometre prometrem prometreu prometria prometrien prometries prometrà prometràs prometré prometríem prometríeu promets prometé prometérem prometéreu prometés prometéssem prometésseu prometéssim prometéssiu prometí prometíem prometíeu promès promés sept val v
versprechen

promulgar /pɾo.muɫˈɣa/ /pɾo.muɫˈɣaɾ/ /pɾu.muɫˈɣa/ alg bal eiv nota 1 occ promulg promulga promulgada promulgades promulgam promulgant promulgar promulgara promulgaran promulgarem promulgaren promulgares promulgareu promulgaria promulgarien promulgaries promulgarà promulgaràs promulgaré promulgaríem promulgaríeu promulgassen promulgasses promulgassin promulgassis promulgat promulgats promulgau promulgava promulgaven promulgaves promulgo promulgue promulguem promulguen promulgues promulguessen promulguesses promulguessin promulguessis promulgueu promulgui promulguin promulguis promulgués promulguéssem promulguésseu promulguéssim promulguéssiu promulguí promulgà promulgàrem promulgàreu promulgàs promulgàssem promulgàsseu promulgàssim promulgàssiu promulgàvem promulgàveu sept v.cent val v
verkünden

promès /pɾoˈmes/ /pɾoˈməs/ /pɾuˈmɛs/ n masc
Bräutigam

pronosticar /pɾo.nos.tiˈka/ /pɾo.nos.tiˈkaɾ/ /pɾu.nus.tiˈka/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ pronostic pronostica pronosticada pronosticades pronosticaia pronosticaien pronosticaies pronosticam pronosticant pronosticar pronosticara pronosticaran pronosticarem pronosticaren pronosticares pronosticareu pronosticaria pronosticarien pronosticaries pronosticariva pronosticariven pronosticarives pronosticarà pronosticaràs pronosticaré pronosticaríem pronosticaríeu pronosticarívem pronosticaríveu pronosticassen pronosticasses pronosticassin pronosticassis pronosticat pronosticats pronosticau pronosticava pronosticaven pronosticaves pronosticavi pronosticavo pronostico pronosticos pronosticà pronosticàiem pronosticàieu pronosticàrem pronosticàreu pronosticàs pronosticàssem pronosticàsseu pronosticàssim pronosticàssiu pronosticàvem pronosticàvets pronosticàveu pronosticàvom pronostique pronostiqueguem pronostiqueguessa pronostiqueguessen pronostiqueguesses pronostiquegueu pronostiquegués pronostiqueguéssom pronostiqueguéssou pronostiquem pronostiquen pronostiques pronostiquessa pronostiquessen pronostiquesses pronostiquessi pronostiquessin pronostiquessis pronostiqueu pronostiqui pronostiquin pronostiquis pronostiqués pronostiquéssem pronostiquésseu pronostiquéssim pronostiquéssiu pronostiquí sept v.cent val v
vorhersagen

pronunciació /pɾo.nun.si.a.siˈo/ /pɾo.nun.si.ə.siˈo/ /pɾu.nun.si.ə.siˈo/ n fem
Aussprache

propi /ˈpɾɔ.pi/ propis pròpia adj masc
eigen
Que pertany a algú o a alguna cosa, a un propietari.

proporció /pɾo.poɾ.siˈo/ /pɾu.pur.siˈo/ n fem
Proportion

proposar /pɾo.poˈza/ /pɾo.poˈzaɾ/ /pɾu.puˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ proposa proposada proposades proposam proposant proposar proposara proposaran proposarem proposaren proposares proposareu proposaria proposarien proposaries proposarà proposaràs proposaré proposaríem proposaríeu proposassen proposasses proposassin proposassis proposat proposats proposau proposava proposaven proposaves propose proposem proposen proposes proposessen proposesses proposessin proposessis proposeu proposi proposin proposis proposo proposà proposàrem proposàreu proposàs proposàssem proposàsseu proposàssim proposàssiu proposàvem proposàveu proposés proposéssem proposésseu proposéssim proposéssiu proposí propòs sept val v
vorschlagen
Exposar a algú una cosa perquè la consideri o l’adopti.

propòsit /pɾoˈpɔ.zit/ /pɾuˈpɔ.zit/ n masc
Zweck Ziel

prosa /ˈpɾɔ.za/ /ˈpɾɔ.zə/ n fem
Prosa

prosperitat /pɾos.pe.ɾiˈtat/ /pɾus.pə.ɾiˈtat/ n fem
Wohlstand

prostitució /pɾos.ti.tu.siˈo/ /pɾus.ti.tu.siˈo/ n fem
Prostitution

prostituta /pɾos.tiˈtu.ta/ /pɾos.tiˈtu.tə/ /pɾus.tiˈtu.tə/ n fem
Prostituierte

prosèlit /pɾoˈzɛ.ɫit/ /pɾuˈzɛ.ɫit/ n masc
Proselyt

protagonista /pɾo.ta.ɣoˈnis.ta/ /pɾo.ta.ɣoˈnis.te/ /pɾo.tə.ɣoˈnis.tə/ /pɾu.tə.ɣuˈnis.tə/ n neut
Protagonist

protecció /pɾo.tek.siˈo/ /pɾo.tək.siˈo/ /pɾu.tək.siˈo/ n fem
Schutz
Acció o efecte de protegir.
(esports de pilota) Acció de defensar la pilota, la bola o el disc de l'atac d'un o més adversaris amb el tronc, les cames, els braços o l'estic.

protegir /pɾo.teˈd͡ʒi/ /pɾo.teˈd͡ʒiɾ/ /pɾo.teˈʒi/ /pɾo.təˈʒi/ /pɾu.təˈʒi/ bal n-occ occ protegeix protegeixen protegeixes protegeixi protegeixin protegeixis protegeixo protegesc protegesqui protegesquin protegesquis protegia protegida protegides protegien protegies protegiguem protegigueu protegim protegint protegir protegira protegiran protegirem protegiren protegires protegireu protegiria protegirien protegiries protegirà protegiràs protegiré protegiríem protegiríeu protegisc protegisca protegisquen protegisques protegissen protegisses protegissin protegissis protegit protegits protegiu protegix protegixen protegixes protegixo protegí protegíem protegíeu protegírem protegíreu protegís protegíssem protegísseu protegíssim protegíssiu sept val v
schützen
Resguardar algú o alguna cosa d’un perjudici o perill.

protestar /pɾo.tesˈta/ /pɾo.tesˈtaɾ/ /pɾo.təsˈta/ /pɾu.təsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ protest protesta protestada protestades protestam protestant protestar protestara protestaran protestarem protestaren protestares protestareu protestaria protestarien protestaries protestarà protestaràs protestaré protestaríem protestaríeu protestassen protestasses protestassin protestassis protestat protestats protestau protestava protestaven protestaves proteste protestem protesten protestes protestessen protestesses protestessin protestessis protesteu protesti protestin protestis protesto protestà protestàrem protestàreu protestàs protestàssem protestàsseu protestàssim protestàssiu protestàvem protestàveu protestés protestéssem protestésseu protestéssim protestéssiu protestí sept val v
protestieren
(intransitiu) Manifestar l’oposició de forma solemne.

proteïna /pɾo.teˈi.na/ /pɾo.təˈi.nə/ /pɾu.təˈi.nə/ n fem
Protein Eiweiß

proteïnúria /pɾo.te.iˈnu.ɾi.a/ /pɾo.tə.iˈnu.ɾi.ə/ /pɾu.tə.iˈnu.ɾi.ə/ n fem
Eiwessausscheidung

protoactini /pɾo.to.əkˈti.ni/ /pɾu.tu.əkˈti.ni/ n masc
Protactinium

protocol /pɾo.toˈkɔɫ/ /pɾu.tuˈkɔɫ/ n masc
Protokoll

prototip /pɾo.toˈtip/ /pɾu.tuˈtip/ n masc
Prototyp

protó /pɾoˈto/ /pɾuˈto/ n masc
Proton

prova /ˈpɾɔ.va/ /ˈpɾɔ.və/ /ˈpɾɔ.βa/ /ˈpɾɔ.βɔ/ /ˈpɾɔ.βə/ n fem
Beweis
Acció de provar.
assaig
Test
examen, control, test

provar /pɾoˈva/ /pɾoˈvaɾ/ /pɾoˈβa/ /pɾuˈva/ /pɾuˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ prou prov prova provada provades provam provant provar provara provaran provarem provaren provares provareu provaria provarien provaries provarà provaràs provaré provaríem provaríeu provassen provasses provassin provassis provat provats provau provava provaven provaves prove provem proven proves provessen provesses provessin provessis proveu provi provin provis provo provà provàrem provàreu provàs provàssem provàsseu provàssim provàssiu provàvem provàveu provés provéssem provésseu provéssim provéssiu proví sept val v
prüfen
Fer examen i experiment de les qualitats.
beglaubigen
Justificar la certesa o la veritat amb raons o testimonis.

proveir /pɾo.veˈiɾ/ /pɾo.vəˈi/ /pɾo.βeˈi/ /pɾu.vəˈi/ /pɾu.βəˈi/ alg bal eiv mall n-occ nota 1 occ proveeix proveeixen proveeixes proveeixi proveeixin proveeixis proveeixo proveeixs proveesc proveesca proveesquen proveesques proveesqui proveesquin proveesquis proveint proveir proveiran proveirem proveireu proveiria proveirien proveiries proveirà proveiràs proveiré proveiríem proveiríeu proveí proveíem proveíeu proveírem proveíreu proveís proveíssem proveísseu proveíssim proveíssiu proveïa proveïda proveïdes proveïen proveïes proveïguem proveïgueu proveïm proveïra proveïren proveïres proveïsc proveïsca proveïsquen proveïsques proveïssen proveïsses proveïssin proveïssis proveït proveïts proveïu proveïx proveïxen proveïxes proveïxo sept v.cent val v
sorgen

proverbi /pɾoˈvɛɾ.bi/ /pɾoˈβɛr.βi/ /pɾoˈβɛɾ.βi/ /pɾuˈvɛr.bi/ n masc
Sprichwort

provocar /pɾo.voˈka/ /pɾo.voˈkaɾ/ /pɾo.βoˈka/ /pɾu.vuˈka/ /pɾu.βuˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ provoc provoca provocada provocades provocam provocant provocar provocara provocaran provocarem provocaren provocares provocareu provocaria provocarien provocaries provocarà provocaràs provocaré provocaríem provocaríeu provocassen provocasses provocassin provocassis provocat provocats provocau provocava provocaven provocaves provoco provocà provocàrem provocàreu provocàs provocàssem provocàsseu provocàssim provocàssiu provocàvem provocàveu provoque provoquem provoquen provoques provoquessen provoquesses provoquessin provoquessis provoqueu provoqui provoquin provoquis provoqués provoquéssem provoquésseu provoquéssim provoquéssiu provoquí sept val v
hervorrufen
Incitar algú a fer una cosa.

província /pɾoˈvin.si.a/ /pɾoˈvin.si.ə/ /pɾoˈβin.si.a/ /pɾuˈvin.si.ə/ /pɾuˈβin.si.ə/ n fem
Provinz

proximitat /pɾok.si.miˈtat/ /pɾuk.si.miˈtat/ n fem
Nähe
Qualitat d'allò que és pròxim.

pruna n fem
Pflaume Zwetschge

pràctica /pɾəkˈti.kə/ /ˈpɾak.ti.ka/ /ˈpɾak.ti.kə/ n fem
Übung
Exercici del que prèviament s'ha après de forma teòrica.

prémer /ˈpɾe.me/ /ˈpɾe.meɾ/ /ˈpɾe.mə/ alg bal occ prem prema premem premen prement premera premeran premerem premeren premeres premereu premeria premerien premeries premerà premeràs premeré premeríem premeríeu premes premessen premesses premessin premessis premeu premi premia premien premies premin premis premo prems premuda premudes premut premuts premé premérem preméreu premés preméssem premésseu preméssim preméssiu premí premíem premíeu prémer sept val v
drücken
Comprimir un cos aplicant pressió per diversos costats.

préssec n masc
Pfirsich

préstec /ˈpɾes.tek/ /ˈpɾes.tək/ n masc
Darlehen Anleihe

príncep /ˈpɾin.sep/ /ˈpɾin.səp/ n masc
Prinz Fürst
Fill del rei, hereu del tron.

pròsper /ˈpɾɔs.peɾ/ pròspera pròspers adj masc
erfolgreich
Que li van bé les coses, que prospera, creix feliç o es desenvolupa.

pròstata /ˈpɾɔs.ta.ta/ /ˈpɾɔs.tə.tə/ n fem
Prostata

pròtesi /ˈpɾɔ.te.zi/ /ˈpɾɔ.tə.zi/ n fem
Prothese Prosthese
Peça o aparell artificial implantat en el cos en substitució d’un òrgan.
Prothese
(lingüística) So no etimològic inserit per processos de canvi lingüístic a l'inici d'un mot

pròxim /ˈpɾɔk.sim/ adj masc
nahe

pseudociència /ˌpsɛw.ðu.siˈɛn.si.ə/ /ˌsew.ðo.siˈɛn.si.a/ /ˌsɛw.ðo.siˈɛn.si.ə/ /ˌsɛw.ðu.siˈɛn.si.ə/ n fem
Pseudowissenschaft

pseudònim /psəwˈðɔ.nim/ /sewˈðɔ.nim/ /səwˈðɔ.nim/ n masc
Pseudonym
Nom pel que hom es fa conèixer per tal d'amagar la seva identitat vertadera.

psicoanàlisi n fem
Psychoanalyse

psicologia /si.ko.ɫoˈd͡ʒi.a/ /si.ko.ɫoˈʒi.a/ /si.ko.ɫoˈʒi.ə/ /si.ku.ɫuˈʒi.ə/ n fem
Psychologie

psicomotricitat n fem
Psychomotorik
Domini dels moviments corporals i de les funcions motores en general, dirigides pel sistema nerviós.

psicosi /psiˈkɔ.zi/ /siˈkɔ.zi/ n fem
Psychose

psicòleg /siˈkɔ.ɫek/ /siˈkɔ.ɫək/ n masc
Pyschologe

psique /ˈpsi.ke/ /ˈpsi.kə/ /ˈsi.ke/ /ˈsi.kə/ n fem
Psyche

publicació /pu.bɫi.ka.siˈo/ /pu.βɫi.ka.siˈo/ /pu.βɫi.kə.siˈo/ /pub.bɫi.ka.siˈo/ /pub.bɫi.kə.siˈo/ n fem
Veröffentlichung

publicar /pu.bɫiˈkaɾ/ /pu.βɫiˈka/ /pub.bɫiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ public publica publicada publicades publicam publicant publicar publicara publicaran publicarem publicaren publicares publicareu publicaria publicarien publicaries publicarà publicaràs publicaré publicaríem publicaríeu publicassen publicasses publicassin publicassis publicat publicats publicau publicava publicaven publicaves publico publicà publicàrem publicàreu publicàs publicàssem publicàsseu publicàssim publicàssiu publicàvem publicàveu publique publiquem publiquen publiques publiquessen publiquesses publiquessin publiquessis publiqueu publiqui publiquin publiquis publiqués publiquéssem publiquésseu publiquéssim publiquéssiu publiquí sept val v
herausgeben

publicitat intrajoc n fem
In-Game-Werbung

pudir /puˈði/ /puˈðiɾ/ alg bal occ puda puden pudes pudi pudia pudida pudides pudien pudies pudiguem pudigueu pudim pudin pudint pudir pudira pudiran pudirem pudiren pudires pudireu pudiria pudirien pudiries pudirà pudiràs pudiré pudiríem pudiríeu pudis pudissen pudisses pudissin pudissis pudit pudits pudiu pudo pudí pudíem pudíeu pudírem pudíreu pudís pudíssem pudísseu pudíssim pudíssiu put puts sept val v
stinken
Produir o causar pudor.

pudor /puˈðo/ /puˈðo/ /puˈðor/ /puˈðoɾ/ /puˈðu/ n fem
Gestank
Mala olor, olor desagradable.

pulmó n masc
Lunge

punt /ˈpun/ /ˈpunt/ n masc
Punkt
Signe de puntuació que separa frases.
Grau d'una escala de qualificació.
Recompenses en el joc.

punt volat n masc
Hochpunkt
Signe diacrític enmig del dígraf de la ela geminada (l·l)
Malpunkt
(matemàtiques) Signe gràfic de la multiplicació (⋅)

punta /ˈpun.ta/ n fem
Spitze
Extrem agut d'una cosa.

puntuació /pun.tu.a.siˈo/ /pun.tu.ə.siˈo/ n fem
Interpunktion Satzzeichen
Signes que marquen les pauses en la lectura d'un escrit.

puntual /pun.tuˈaɫ/ adj
pünktlich
Que fa les coses en el moment previst.

puntualitat /pun.tu.a.ɫiˈtat/ /pun.tu.ə.ɫiˈtat/ n fem
Pünktlichkeit

punxó /puɲˈt͡ʃo/ /puɲˈʃo/ n masc
Ahle

puny n masc
Manschette
En una peça de vestir, part final i diferenciada d'una màniga que es troba sobre el canell o a prop.

punyal /puˈɲaɫ/ n masc
Dolch

punyalada /pu.ɲaˈɫa.ða/ /pu.ɲəˈɫa.ðə/ n fem
Stich

pupil·la /puˈpi.ɫa/ /puˈpi.ɫə/ /puˈpiɫ.ɫa/ /puˈpiɫ.ɫə/ n fem
Pupille
Obertura central de l'iris.

puput /puˈput/ n
Wiedehopf

pur /ˈpu/ /ˈpuɾ/ pura purs adj masc
rein

puré /puˈɾe/ n masc
Püree

pus /ˈpus/ n masc
Eiter

puta /ˈpu.ta/ /ˈpu.tə/ n fem
Hure

puça /ˈpu.sa/ n fem
Floh
Insecte endopterigot ectoparàsit de mamífers i aus.

pàgina /ˈpa.d͡ʒi.na/ /ˈpa.ʒi.na/ n fem
Seite Folio

pàl·lid /ˈpa.ɫit/ /ˈpaɫ.ɫit/ adj masc
blass

pàncrees /ˈpaŋ.kɾe.es/ n masc
Bauchspeicheldrüse Pankreas

pànic n masc
Panik

pàtria /ˈpa.tɾi.a/ n fem
Vaterland

pèl /ˈpəɫ/ /ˈpɛɫ/ n masc
Haar
Filament propi dels mamífers, que cobreix el cos o part d'ell. Es creen a partir de cèl·lules mortes i tenen un alt contingut de proteïna queratina.

pèl-roig /ˌpəɫˈrɔt͡ʃ/ /ˌpɛɫˈrot͡ʃ/ /ˌpɛɫˈrɔt͡ʃ/ adj masc
rothaarig

pèndol /ˈpɛn.doɫ/ /ˈpɛn.duɫ/ n masc
Pendel

pèrdua /ˈpɛr.du.ə/ /ˈpɛɾ.ðu.a/ n fem
Verlust

pèsol /ˈpe.zoɫ/ /ˈpə.zoɫ/ /ˈpɛ.zuɫ/ n masc
Erbse

pètal /ˈpɛ.taɫ/ /ˈpɛ.təɫ/ n masc
Blütenblatt Kronblatt

píndola /ˈpin.do.ɫa/ /ˈpin.do.ɫə/ /ˈpin.du.ɫə/ n fem
Pille

píxel /ˈpik.seɫ/ /ˈpik.səɫ/ n masc
Pixel

pòstit /ˈpɔs.tit/ n masc
Klebezettel

pólvora /ˈpoɫ.vo.ɾa/ /ˈpoɫ.vo.ɾə/ /ˈpoɫ.vu.ɾə/ /ˈpoɫ.βo.ɾa/ /ˈpoɫ.βu.ɾə/ n fem
Schießpulver
Explosiu compost per diverses substàncies polvoritzades.

públic /ˈpu.bɫik/ /ˈpu.βɫik/ /ˈpub.bɫik/ pública públics adj masc
öffentlich
Comú, que no és privat.

públic /ˈpu.bɫik/ /ˈpu.βɫik/ /ˈpub.bɫik/ n masc
Publikum öffentlich
Audiència, persones que assisteixen a un acte o espectacle.

púrria /ˈpu.ri.a/ /ˈpu.ri.ə/ n fem
Gesindel
Gent de classe baixa.

quadern /kwaˈðeɾn/ /kwəˈðern/ n masc
Heft
Conjunt de fulls de paper plegats, encaixats i units.

quadrat /kwaˈðɾat/ quadrada quadrats adj masc
quadratisch Quadrat
Que té la forma d'un quadrat.
(aritmètica) Potència segona d'un número, és a dir, un número elevat a dos.

quadrat /kwaˈðɾat/ n masc
Quadrat quadratisch
(geometria) Polígon regular quatre costats, és a dir, el quadrat és una figura plana amb quatre costats iguals i que també té tots quatre angles iguals, de noranta graus.

quadravi /kwaˈðɾa.vi/ /kwaˈðɾa.βi/ /kwəˈðɾa.vi/ /kwəˈðɾa.βi/ n masc
Urgroßgroßgroßvater

quadre /ˈkwa.ðɾe/ /ˈkwa.ðɾə/ n masc
Gemälde
Obra pictòrica enquadrada en un marc.

quadrineboda /kwa.ðɾi.neˈbo.ða/ /kwə.ðɾi.nəˈβo.ðə/ n fem
Nichte Großgroßenkelin

quadrinebot /kwa.ðɾi.neˈbot/ /kwə.ðɾi.nəˈβot/ n masc
Ururgroßneffe

quadrinet /kwa.ðɾiˈnet/ /kwə.ðɾiˈnet/ n masc
Großgroßgroßenkel

quadrineta /kwa.ðɾiˈne.ta/ /kwə.ðɾiˈne.tə/ n fem
Großgroßgroßenkelin

quadrioncle /kwa.ðɾiˈoŋ.kɫe/ /kwə.ðɾiˈoŋ.kɫə/ n masc
Onkel Ururgroßvater

quadritia /kwa.ðɾiˈti.a/ /kwə.ðɾiˈti.ə/ n fem
Tante Großgroßgroßmutter

quadràvia /kwaˈðɾa.vi.a/ /kwaˈðɾa.βi.a/ /kwəˈðɾa.vi.ə/ /kwəˈðɾa.βi.ə/ n fem
Großgroßgroßgroßmutter

qualitat /kwa.ɫiˈtat/ n fem
Qualität Eigenschaft

quallada /kwaˈʎa.ða/ /kwəˈʎa.ðə/ n fem
Käsebruch

quan /ˈkon/ adv
wann
En quin moment o temps en què es realitza una acció.

quantitat /kwan.tiˈtat/ n fem
Menge Quantität

quantitatiu /kwan.ti.taˈtiw/ /kwən.ti.təˈtiw/ adj masc
quantitativ

quaranta /koˈɾan.ta/ /koˈɾan.tə/ /kuˈɾan.ta/ /kuˈɾan.tə/ /kwaˈɾan.ta/ /kwəˈɾan.tə/ n masc
vierzig
(tennis) Tercer punt guanyat en un joc per un jugador o un equip.

quaranta /koˈɾan.ta/ /koˈɾan.tə/ /kuˈɾan.ta/ /kuˈɾan.tə/ /kwaˈɾan.ta/ /kwəˈɾan.tə/ number
vierzig

quaranta-cinc /kwaˌɾan.taˈsiŋ/ /kwaˌɾan.taˈsiŋk/ /kwəˌɾan.təˈsiŋ/ /kwəˌɾan.təˈsiŋk/ number
fünfundvierzig

quaranta-dos /kwaˌɾan.taˈðos/ /kwəˌɾan.təˈðos/ number
zweiundvierzig

quaranta-nou /kwaˌɾan.taˈnɔw/ /kwəˌɾan.təˈnɔw/ number
neunundvierzig

quaranta-quatre /kwaˌɾan.taˈkwa.tɾe/ /kwəˌɾan.təˈkwa.tɾə/ number
vierundvierzig

quaranta-set /kwaˌɾan.taˈsɛt/ /kwəˌɾan.təˈsɛt/ number
siebenundvierzig

quaranta-sis /kwaˌɾan.taˈsis/ /kwəˌɾan.təˈsis/ number
sechsundvierzig

quaranta-tres /kwaˌɾan.taˈtɾes/ /kwəˌɾan.təˈtɾes/ number
dreiundvierzig

quaranta-un /kwaˌɾan.taˈun/ /kwəˌɾan.təˈun/ number
einundvierzig

quaranta-vuit /koˌɾan.taˈβujt/ /koˌɾan.təˈvujt/ /kuˌɾan.təˈβujt/ /kwaˌɾan.taˈvujt/ /kwaˌɾan.taˈβujt/ /kwəˌɾan.təˈvujt/ /kwəˌɾan.təˈβujt/ number
achtundvierzig

quarantena /kwa.ɾanˈte.na/ /kwə.ɾənˈtə.nə/ /kwə.ɾənˈtɛ.nə/ n fem
Quarantäne

quaresma /koˈɾez.ma/ /koˈɾə.mə/ /kuˈrɛz.mə/ /kuˈɾɛ.mə/ /kwaˈɾez.ma/ /kwəˈɾəz.mə/ /kwəˈɾɛz.mə/ n fem
Fastenzeit

quark /ˈkwark/ n masc
Quark

quatre /ˈkwa.tɾe/ number
vier Vier

quatre-cents /ˌkwa.tɾeˈsens/ /ˌkwa.tɾəˈsens/ number
vierhundert

que /ke/ conjunction
dass
Nexe copulatiu d'unió, emprat per introduir una frase subordinada.

quedar /keˈða/ /keˈðaɾ/ /kəˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ qued queda quedada quedades quedam quedant quedar quedara quedaran quedarem quedaren quedares quedareu quedaria quedarien quedaries quedarà quedaràs quedaré quedaríem quedaríeu quedassen quedasses quedassin quedassis quedat quedats quedau quedava quedaven quedaves quede quedem queden quedes quedessen quedesses quedessin quedessis quedeu quedi quedin quedis quedo quedà quedàrem quedàreu quedàs quedàssem quedàsseu quedàssim quedàssiu quedàvem quedàveu quedés quedéssem quedésseu quedéssim quedéssiu quedí sept val v
treffen
Tenir una cita.

queixa /ˈke.ʃə/ /ˈkej.ʃa/ n fem
Klage

queixal /kejˈʃaɫ/ /keˈʃaɫ/ /kiˈʃaɫ/ /kəˈʃaɫ/ n masc
Backenzahn

queixal del seny n masc
Weisheitszahn

queixar-se /kejˈʃaɾ.se/ /kəˈʃar.sə/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ queix queixa queixada queixades queixaia queixaien queixaies queixam queixant queixar queixara queixaran queixarem queixaren queixares queixareu queixaria queixarien queixaries queixariva queixariven queixarives queixarà queixaràs queixaré queixaríem queixaríeu queixarívem queixaríveu queixassen queixasses queixassin queixassis queixat queixats queixau queixava queixaven queixaves queixavi queixavo queixe queixeguem queixeguessa queixeguessen queixeguesses queixegueu queixegués queixeguéssom queixeguéssou queixem queixen queixes queixessa queixessen queixesses queixessi queixessin queixessis queixeu queixi queixin queixis queixo queixos queixs queixà queixàiem queixàieu queixàrem queixàreu queixàs queixàssem queixàsseu queixàssim queixàssiu queixàvem queixàvets queixàveu queixàvom queixés queixéssem queixésseu queixéssim queixéssiu queixí sept v.cent val v
sich beschweren

qui /ˈki/ pronoun
wer

quilla /ˈki.ʎa/ /ˈki.ʎə/ n fem
Kiel

quilogram /ki.ɫoˈɣɾam/ /ki.ɫuˈɣɾam/ n masc
Kilogramm

quilòmetre /kiˈɫɔ.me.tɾe/ n masc
Kilometer

quim /ˈkim/ n masc
Chymus

quimera /kiˈme.ɾa/ /kiˈme.ɾə/ n fem
Chimäre
Monstre que té forma de meitat lleó i meitat cabra amb ales i cua de drac, filla del monstre Tifó i d'una serp anomenada Equidna.

quin /ˈkin/ adj masc
welcher
Emprat per interrogar i obtenir informació sobre una cosa o persona en concret.

quinze /ˈkin.ze/ n masc
fünfzehn
(tennis, pilota valenciana) Primer punt guanyat en un joc per un jugador o un equip.

quinze /ˈkin.ze/ number
fünfzehn

quiosc /kiˈɔsk/ n masc
Kiosk

quitrà n masc
Teer

quixotesc /ki.ʃoˈtesk/ /ki.ʃoˈtəsk/ /ki.ʃuˈtɛsk/ adj masc
quichottisch
Corresponent o pertanyent al Quixot o al seu gènere literari.

quocient intel·lectual n masc
Intelligenzquotient

quota /ˈkwɔ.ta/ /ˈkwɔ.tɔ/ /ˈkwɔ.tə/ n fem
Beitrag
Quantitat que paga regularment un membre d’una associació.

quotidià adj masc
täglich

quàntum /ˈkwan.tum/ n masc
Quant

què /ˈke/ /ˈkə/ /ˈkɛ/ pronoun
was
Pronom interrogatiu que pregunta per l'objecte del discurs, quina cosa?

químic /ˈki.mik/ adj masc
chemisch
Relatiu o pertanyent a la química.

química /ˈki.mi.ka/ n fem
Chemie
Ciència que estudia les substàncies, els elements i el seu comportament.
Forma femenina de químic.

quítxua /ˈki.t͡ʃu.a/ /ˈki.t͡ʃu.ə/ n masc
Quechua

racional /ra.si.oˈnaɫ/ /rə.si.oˈnaɫ/ /rə.si.uˈnaɫ/ adj
rational

racisme /raˈsiz.me/ /rəˈsiz.mə/ n masc
Rassismus

racó /raˈko/ /rəˈko/ n masc
Ecke
Espai definit per dues parets en angle.

radi n masc
Radium
Element químic de nombre atòmic 88 i símbol Ra.

radiació /ra.ði.a.siˈo/ /rə.ði.ə.siˈo/ n fem
Strahlung

radiador /ra.ði.aˈðo/ /ra.ði.aˈðoɾ/ /rə.ði.əˈðo/ n masc
Heizkörper

radiodifusió /ˌra.ði.o.ði.fu.ziˈo/ /ˌra.ði.u.ði.fu.ziˈo/ n fem
Rundfunk

radioreceptor /ˌra.ði.o.re.sepˈto/ /ˌra.ði.o.re.sepˈtoɾ/ /ˌra.ði.o.rə.səpˈto/ /ˌra.ði.u.rə.səpˈto/ n masc
Radioapparat
Aparell receptor de radiodifusió.

radó /rəˈðo/ n masc
Radon

rai /ˈraj/ n masc
Floß
Embarcació feta de troncs de fusta, per transportar-los riu avall per les aigües navegables, típic del Pirineu oriental.

raig /ˈrat͡ʃ/ n masc
Blitz Strahl
Emissió de llum que fa la sensació de seguir una línia recta.

rajada /raˈʒa.ða/ /rəˈʒa.ðə/ n fem
Rochen
(peixos) Peix del gènere Raja, de forma romboide, caracteritzat per tenir unes aletes cartilaginoses que, vistes de prop semblen les ratlles d'una pinta.

rajola /raˈd͡ʒɔ.ɫa/ /raˈd͡ʒɔ.ɫɔ/ /raˈʒɔ.ɫa/ n fem
Fliese
Peça plana de ceràmica, sovint de forma quadrada, que es va servir per revestir sòls o parets de banys i cuines
Tafel
Porció quadriculada d'un bloc de xocolata.

ral·li /ˈra.ɫi/ /ˈraɫ.ɫi/ n masc
Rallye

ram /ˈram/ n masc
Blumenstrauß

ramat /raˈmat/ /rəˈmat/ n masc
Herde

rampa /ˈram.pa/ /ˈram.pə/ n fem
Krampf
Contracció dolorosa d'un múscul.

rancor /raŋˈko/ /raŋˈkoɾ/ /rəŋˈko/ n
Groll

raonament /ra.o.naˈmen/ /ra.o.naˈment/ /rə.o.nəˈment/ /rə.u.nəˈmen/ n masc
Argumentation

raor /raˈo/ /raˈoɾ/ /rəˈo/ n masc
Schermesserfisch

rap /ˈrap/ n masc
Seeteufel
(Lophius budegassa)

rap vermell n masc
Anglerfischer
Peix de la família dels lòfids (Lophius piscatorius) amb el cap voluminós i aplanat, i la pella fosca sense escates.

raqueta /raˈke.ta/ /rəˈkə.tə/ /rəˈkɛ.tə/ n fem
Schläger

raquític /raˈki.tik/ /rəˈki.tik/ adj masc
rachitisch
Que pateix raquitisme.

rar /ˈrar/ rara rars adj masc
rar selten
Que hi ha pocs elements de la mateixa classe, en petit nombre.

raspall /rasˈpaʎ/ /rəsˈpaj/ /rəsˈpaʎ/ n masc
Bürste
Estri per a desembolicar cabells que té molts brins arrenglerats.

rastell /rasˈteʎ/ /rəsˈteʎ/ n masc
Harke
Eina en forma de pinta per remoure la terra o arreplegar fulles seques caigudes a terra.

rata /ˈra.tə/ n fem
Ratte
Mamífer rosegador de la família dels múrids (Rattus norvegicus).

ratapinyada /ˌra.ta.piˈɲa.ða/ n fem
Fledermaus

ratolí /rə.toˈɫi/ /rə.tuˈɫi/ n masc
Maus Computermaus
Petit mamífer rosegador caracteritzat per la llarga cua, els ulls petits i brillants i el cos nerviós i pelut. En especial aquell que viu en les cases com a inquilí no desitjat.
(informàtica) Dispositiu informàtic de diàleg que transmet la informació necessària per al desplaçament de la busca per la pantalla d'un ordinador i que generalment incorpora uns botons per a activar determinades funcions.

rave /ˈra.ve/ /ˈra.və/ /ˈra.βe/ /ˈra.βə/ /ˈrejf/ n fem
Rave
(anglicisme) Festa nocturna amb música electrònica (tecno, trance, drum and bass, etc.) i possiblement ús de drogues.

rave /ˈra.ve/ /ˈra.və/ /ˈra.βe/ /ˈra.βə/ /ˈrejf/ n masc
Radieschen
Arrel comestible de la ravenera, de color rogenc.

raça /ˈra.sa/ /ˈra.sə/ n fem
Rasse

raïm /rəˈim/ n masc
Traube Weintraube
(normalment no comptable) Fruit de la vinya (Vitis spp.)

raó /raˈo/ n fem
Vernunft
Causa, motiu.
Facultat humana que permet el pensament.

reacció /re.ak.siˈo/ /re.ək.siˈo/ n fem
Reaktion

real adj
wahr
Allò que pertany a un món cert, existent, no fictici.

realitat /re.a.ɫiˈtat/ n fem
Wirklichkeit Realität

realitzar /re.a.ɫiˈd͡za/ /re.a.ɫiˈza/ /re.a.ɫiˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ realitz realitza realitzada realitzades realitzam realitzant realitzar realitzara realitzaran realitzarem realitzaren realitzares realitzareu realitzaria realitzarien realitzaries realitzarà realitzaràs realitzaré realitzaríem realitzaríeu realitzassen realitzasses realitzassin realitzassis realitzat realitzats realitzau realitzava realitzaven realitzaves realitze realitzem realitzen realitzes realitzessen realitzesses realitzessin realitzessis realitzeu realitzi realitzin realitzis realitzo realitzà realitzàrem realitzàreu realitzàs realitzàssem realitzàsseu realitzàssim realitzàssiu realitzàvem realitzàveu realitzés realitzéssem realitzésseu realitzéssim realitzéssiu realitzí sept val v
realisieren
Dur a terme, fer real el que es tenia pensat.
ausleben
(pronominal) Tenir una vida plena, aconseguint els objectius proposats.

rebel·lar-se /re.beɫˈɫaɾ.se/ /re.βeˈɫaɾ.se/ /rə.bəɫ.ɫərˈsə/ /rə.bəɫˈɫaɾ.sə/ /rə.βəɫˈɫar.sə/ /rə.βəˈɫar.sə/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ rebel rebel·la rebel·lada rebel·lades rebel·laia rebel·laien rebel·laies rebel·lam rebel·lant rebel·lar rebel·lara rebel·laran rebel·larem rebel·laren rebel·lares rebel·lareu rebel·laria rebel·larien rebel·laries rebel·lariva rebel·lariven rebel·larives rebel·larà rebel·laràs rebel·laré rebel·laríem rebel·laríeu rebel·larívem rebel·laríveu rebel·lassen rebel·lasses rebel·lassin rebel·lassis rebel·lat rebel·lats rebel·lau rebel·lava rebel·laven rebel·laves rebel·lavi rebel·lavo rebel·le rebel·leguem rebel·leguessa rebel·leguessen rebel·leguesses rebel·legueu rebel·legués rebel·leguéssom rebel·leguéssou rebel·lem rebel·len rebel·les rebel·lessa rebel·lessen rebel·lesses rebel·lessi rebel·lessin rebel·lessis rebel·leu rebel·li rebel·lin rebel·lis rebel·lo rebel·los rebel·là rebel·làiem rebel·làieu rebel·làrem rebel·làreu rebel·làs rebel·làssem rebel·làsseu rebel·làssim rebel·làssiu rebel·làvem rebel·làvets rebel·làveu rebel·làvom rebel·lés rebel·léssem rebel·lésseu rebel·léssim rebel·léssiu rebel·lí sept v.cent val v
rebellieren

rebel·lia /re.beɫˈɫi.a/ /re.βeˈɫi.a/ /rə.bəɫˈɫi.ə/ /rə.βəɫˈɫi.ə/ /rə.βəˈɫi.ə/ n fem
Auflehnung

rebel·lió /re.beɫ.ɫiˈo/ /re.βe.ɫiˈo/ /rə.bəɫ.ɫiˈo/ /rə.βə.ɫiˈo/ /rə.βəɫ.ɫiˈo/ n fem
Rebellion

rebesavi /re.bezˈa.vi/ /re.βezˈa.βi/ /rə.bəzˈa.vi/ /rə.βəzˈa.βi/ n masc
Ururgroßvater

rebesneboda /re.bez.neˈbo.ða/ /rə.βəz.nəˈβo.ðə/ n fem
Nichte Großenkelin

rebesnebot /re.bez.neˈbot/ /rə.βəz.nəˈβot/ n masc
Urgroßneffe

rebesnet /re.bezˈnet/ /rə.βəzˈnet/ n masc
Großgroßenkel

rebesoncle /re.beˈzoŋ.kɫe/ /rə.βəˈzoŋ.kɫə/ n masc
Onkel Urgroßvater

rebestia /re.besˈti.a/ /rə.βəsˈti.ə/ n fem
Tante Großgroßmutter

rebesàvia /re.bezˈa.vi.a/ /re.βezˈa.βi.a/ /rə.bəzˈa.vi.ə/ /rə.βəzˈa.βi.ə/ n fem
Großgroßgroßmutter

reble /ˈre.bɫe/ /ˈre.βɫe/ /ˈre.βɫə/ /ˈreb.bɫe/ /ˈreb.bɫə/ /ˈrəb.bɫə/ /ˈrɛb.bɫə/ n masc
Füllung
Conjunt de fragments de materials de construcció usat per omplir buits.

rebló /rebˈbɫo/ /reˈbɫo/ /reˈβɫo/ /rəbˈbɫo/ /rəˈβɫo/ n masc
Niet

rebolcar /re.βoɫˈka/ /re.βoɫˈkaɾ/ /rə.βuɫˈka/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ rebolc rebolca rebolcada rebolcades rebolcaia rebolcaien rebolcaies rebolcam rebolcant rebolcar rebolcara rebolcaran rebolcarem rebolcaren rebolcares rebolcareu rebolcaria rebolcarien rebolcaries rebolcariva rebolcariven rebolcarives rebolcarà rebolcaràs rebolcaré rebolcaríem rebolcaríeu rebolcarívem rebolcaríveu rebolcassen rebolcasses rebolcassin rebolcassis rebolcat rebolcats rebolcau rebolcava rebolcaven rebolcaves rebolcavi rebolcavo rebolco rebolcos rebolcà rebolcàiem rebolcàieu rebolcàrem rebolcàreu rebolcàs rebolcàssem rebolcàsseu rebolcàssim rebolcàssiu rebolcàvem rebolcàvets rebolcàveu rebolcàvom rebolque rebolqueguem rebolqueguessa rebolqueguessen rebolqueguesses rebolquegueu rebolquegués rebolqueguéssom rebolqueguéssou rebolquem rebolquen rebolques rebolquessa rebolquessen rebolquesses rebolquessi rebolquessin rebolquessis rebolqueu rebolqui rebolquin rebolquis rebolqués rebolquéssem rebolquésseu rebolquéssim rebolquéssiu rebolquí sept v.cent val v
sich walzen

rebre /ˈre.bɾe/ /ˈrə.bɾə/ /ˈrɛ.bɾə/ bal occ reba rebem reben rebent rebera reberen reberes rebes rebessen rebesses rebessin rebessis rebeu rebi rebia rebien rebies rebin rebis rebo rebran rebre rebrem rebreu rebria rebrien rebries rebrà rebràs rebré rebríem rebríeu rebuda rebudes rebut rebuts rebé rebérem rebéreu rebés rebéssem rebésseu rebéssim rebéssiu rebí rebíem rebíeu rep reps sept val v
bekommen empfangen
Ser el destinatari d'alguna cosa: d'un cop, d'un missatge, d'un esquitx, d'un premi, d'un honor, d'un insult ...

rebuig /reˈbut͡ʃ/ /rəˈβut͡ʃ/ n masc
Ablehnung Weigerung
(esports de pilota) Acció i efecte d'allunyar al màxim la pilota, la bola o el disc de la pròpia porteria per neutralitzar l'acció ofensiva de l'equip adversari.

rebut /reˈbut/ /rəˈβut/ n masc
Quittung

rebutjar /re.buˈd͡ʒaɾ/ /re.βuˈd͡ʒa/ /rə.βuˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ rebutge rebutgem rebutgen rebutges rebutgessen rebutgesses rebutgessin rebutgessis rebutgeu rebutgi rebutgin rebutgis rebutgés rebutgéssem rebutgésseu rebutgéssim rebutgéssiu rebutgí rebutj rebutja rebutjada rebutjades rebutjam rebutjant rebutjar rebutjara rebutjaran rebutjarem rebutjaren rebutjares rebutjareu rebutjaria rebutjarien rebutjaries rebutjarà rebutjaràs rebutjaré rebutjaríem rebutjaríeu rebutjassen rebutjasses rebutjassin rebutjassis rebutjat rebutjats rebutjau rebutjava rebutjaven rebutjaves rebutjo rebutjà rebutjàrem rebutjàreu rebutjàs rebutjàssem rebutjàsseu rebutjàssim rebutjàssiu rebutjàvem rebutjàveu sept val v
verwerfen
Refusar una oferta o una sol·licitud per indigna.

recapitular /re.ka.pi.tuˈɫa/ /re.ka.pi.tuˈɫaɾ/ /rə.kə.pi.tuˈɫa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ recapitul recapitula recapitulada recapitulades recapitulaia recapitulaien recapitulaies recapitulam recapitulant recapitular recapitulara recapitularan recapitularem recapitularen recapitulares recapitulareu recapitularia recapitularien recapitularies recapitulariva recapitulariven recapitularives recapitularà recapitularàs recapitularé recapitularíem recapitularíeu recapitularívem recapitularíveu recapitulassen recapitulasses recapitulassin recapitulassis recapitulat recapitulats recapitulau recapitulava recapitulaven recapitulaves recapitulavi recapitulavo recapitule recapituleguem recapituleguessa recapituleguessen recapituleguesses recapitulegueu recapitulegués recapituleguéssom recapituleguéssou recapitulem recapitulen recapitules recapitulessa recapitulessen recapitulesses recapitulessi recapitulessin recapitulessis recapituleu recapituli recapitulin recapitulis recapitulo recapitulos recapituls recapitulà recapitulàiem recapitulàieu recapitulàrem recapitulàreu recapitulàs recapitulàssem recapitulàsseu recapitulàssim recapitulàssiu recapitulàvem recapitulàvets recapitulàveu recapitulàvom recapitulés recapituléssem recapitulésseu recapituléssim recapituléssiu recapitulí sept v.cent val v
rekapitulieren

recaptar /re.kapˈta/ /re.kapˈtaɾ/ /rə.kəpˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ recapt recapta recaptada recaptades recaptaia recaptaien recaptaies recaptam recaptant recaptar recaptara recaptaran recaptarem recaptaren recaptares recaptareu recaptaria recaptarien recaptaries recaptariva recaptariven recaptarives recaptarà recaptaràs recaptaré recaptaríem recaptaríeu recaptarívem recaptaríveu recaptassen recaptasses recaptassin recaptassis recaptat recaptats recaptau recaptava recaptaven recaptaves recaptavi recaptavo recapte recapteguem recapteguessa recapteguessen recapteguesses recaptegueu recaptegués recapteguéssom recapteguéssou recaptem recapten recaptes recaptessa recaptessen recaptesses recaptessi recaptessin recaptessis recapteu recapti recaptin recaptis recapto recaptos recapts recaptà recaptàiem recaptàieu recaptàrem recaptàreu recaptàs recaptàssem recaptàsseu recaptàssim recaptàssiu recaptàvem recaptàvets recaptàveu recaptàvom recaptés recaptéssem recaptésseu recaptéssim recaptéssiu recaptí sept v.cent val v
ernten

recent /reˈsen/ /reˈsent/ /rəˈsen/ /rəˈsent/ adj
jüngst

recepció n fem
Rezeption
Lloc a l'entrada d'un hotel, en què els hostes demanen habitació i s'inscriuen.
Acte social de curta durada: l'organitzador envia invitacions i ofereix alguna beguda.
(esports de pilota) Acció i efecte de controlar la pilota, la bola, el volant o el disc procedent d'una passada.
(voleibol) Acció de colpejar la pilota procedent d'un servei o una rematada de l'equip adversari.

recepta /reˈsep.ta/ /reˈsɛp.ta/ /rəˈsep.tə/ n fem
Rezept Verschreibung
Indicació sobre la manera de preparar un plat, una beguda, un medicament, etc. a partir d’uns ingredients.

receptor /re.sepˈto/ /re.sepˈtoɾ/ n masc
Empfangsgerät
Aparell que rep senyals de comunicació d'un altre aparell a distància d'aquest.

recerca /reˈseɾ.ka/ /rəˈsəɾ.kə/ /rəˈsɛr.kə/ n fem
Suche Forschung
Conjunt d’activitats de cerca curosa per trobar respostes en un àmbit concret del coneixement.

reciclar /re.siˈkɫa/ /re.siˈkɫaɾ/ /rə.siˈkɫa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ recicl recicla reciclada reciclades reciclaia reciclaien reciclaies reciclam reciclant reciclar reciclara reciclaran reciclarem reciclaren reciclares reciclareu reciclaria reciclarien reciclaries reciclariva reciclariven reciclarives reciclarà reciclaràs reciclaré reciclaríem reciclaríeu reciclarívem reciclaríveu reciclassen reciclasses reciclassin reciclassis reciclat reciclats reciclau reciclava reciclaven reciclaves reciclavi reciclavo recicle recicleguem recicleguessa recicleguessen recicleguesses reciclegueu reciclegués recicleguéssom recicleguéssou reciclem reciclen recicles reciclessa reciclessen reciclesses reciclessi reciclessin reciclessis recicleu recicli reciclin reciclis reciclo reciclos recicls reciclà reciclàiem reciclàieu reciclàrem reciclàreu reciclàs reciclàssem reciclàsseu reciclàssim reciclàssiu reciclàvem reciclàvets reciclàveu reciclàvom reciclés recicléssem reciclésseu recicléssim recicléssiu reciclí sept v.cent val v
wiederverwerten
Donar una nova utilitat a un material que havia estat rebutjat com a inservible.
Aprendre nous continguts per continuar sent una persona laboralment útil.

reciclatge /re.siˈkla.d͡ʒe/ /rə.siˈklad.ʒə/ n masc
Recycling
Acció i efecte de reciclar.

recipient /re.si.piˈen/ /re.si.piˈent/ /rə.si.piˈen/ /rə.si.piˈent/ n masc
Behälter

reclamar /re.kɫaˈma/ /re.kɫaˈmaɾ/ /rə.kɫəˈma/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ reclam reclama reclamada reclamades reclamaia reclamaien reclamaies reclamam reclamant reclamar reclamara reclamaran reclamarem reclamaren reclamares reclamareu reclamaria reclamarien reclamaries reclamariva reclamariven reclamarives reclamarà reclamaràs reclamaré reclamaríem reclamaríeu reclamarívem reclamaríveu reclamassen reclamasses reclamassin reclamassis reclamat reclamats reclamau reclamava reclamaven reclamaves reclamavi reclamavo reclame reclameguem reclameguessa reclameguessen reclameguesses reclamegueu reclamegués reclameguéssom reclameguéssou reclamem reclamen reclames reclamessa reclamessen reclamesses reclamessi reclamessin reclamessis reclameu reclami reclamin reclamis reclamo reclamos reclams reclamà reclamàiem reclamàieu reclamàrem reclamàreu reclamàs reclamàssem reclamàsseu reclamàssim reclamàssiu reclamàvem reclamàvets reclamàveu reclamàvom reclamés reclaméssem reclamésseu reclaméssim reclaméssiu reclamí sept v.cent val v
fordern verlangen
Exigir una cosa a la qual se'n té dret.
Demanar la compareixença.

recluta /reˈkɫu.ta/ /rəˈkɫu.tə/ n neut
Rekrut

reclutar /re.kɫuˈta/ /re.kɫuˈtaɾ/ /rə.kɫuˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ reclut recluta reclutada reclutades reclutaia reclutaien reclutaies reclutam reclutant reclutar reclutara reclutaran reclutarem reclutaren reclutares reclutareu reclutaria reclutarien reclutaries reclutariva reclutariven reclutarives reclutarà reclutaràs reclutaré reclutaríem reclutaríeu reclutarívem reclutaríveu reclutassen reclutasses reclutassin reclutassis reclutat reclutats reclutau reclutava reclutaven reclutaves reclutavi reclutavo reclute recluteguem recluteguessa recluteguessen recluteguesses reclutegueu reclutegués recluteguéssom recluteguéssou reclutem recluten reclutes reclutessa reclutessen reclutesses reclutessi reclutessin reclutessis recluteu recluti reclutin reclutis recluto reclutos recluts reclutà reclutàiem reclutàieu reclutàrem reclutàreu reclutàs reclutàssem reclutàsseu reclutàssim reclutàssiu reclutàvem reclutàvets reclutàveu reclutàvom reclutés reclutéssem reclutésseu reclutéssim reclutéssiu reclutí sept v.cent val v
rekrutieren anwerben

recobrar /re.koˈbɾaɾ/ /re.koˈβɾa/ /rə.koˈbɾa/ /rə.kuˈbɾa/ /rə.kuˈβɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ recobr recobra recobrada recobrades recobram recobrant recobrar recobrara recobraran recobrarem recobraren recobrares recobrareu recobraria recobrarien recobraries recobrarà recobraràs recobraré recobraríem recobraríeu recobrassen recobrasses recobrassin recobrassis recobrat recobrats recobrau recobrava recobraven recobraves recobre recobrem recobren recobres recobressen recobresses recobressin recobressis recobreu recobri recobrin recobris recobro recobrà recobràrem recobràreu recobràs recobràssem recobràsseu recobràssim recobràssiu recobràvem recobràveu recobrés recobréssem recobrésseu recobréssim recobréssiu recobrí sept val v
erholen

recobrir /kuˈβɾi/ /re.koˈbɾiɾ/ /re.koˈβɾi/ /rə.koˈbɾi/ /rə.kuˈbɾi/ /rə.kuˈβɾi/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ recobert recoberta recobertes recoberts recobreix recobreixa recobreixen recobreixes recobreixi recobreixin recobreixis recobreixo recobreixs recobresc recobresca recobresquen recobresques recobresqui recobresquin recobresquis recobria recobrien recobries recobriguem recobriguera recobrigueren recobrigueres recobriguessen recobriguesses recobriguessin recobriguessis recobrigueu recobrigueva recobrigueven recobrigueves recobrigué recobriguérem recobriguéreu recobrigués recobriguéssem recobriguésseu recobriguéssim recobriguéssiu recobriguévem recobriguéveu recobrim recobrint recobrir recobrira recobriran recobrirem recobriren recobrires recobrireu recobriria recobririen recobriries recobririva recobririven recobririves recobrirà recobriràs recobriré recobriríem recobriríeu recobrirívem recobriríveu recobrisc recobrisca recobrisco recobriscos recobrisquem recobrisquen recobrisques recobrisqueu recobrissa recobrissen recobrisses recobrissi recobrissin recobrissis recobrist recobrits recobriu recobriva recobriven recobrives recobrix recobrixa recobrixen recobrixes recobrixi recobrixin recobrixis recobrixo recobrixos recobrí recobríem recobríets recobríeu recobrírem recobríreu recobrís recobríscon recobríssem recobrísseu recobríssim recobríssiu recobríssom recobríssou recobrívem recobríveu recobríxon sept v.cent val v
beziehen

recolzar /re.koɫˈza/ /re.koɫˈzaɾ/ /rə.koɫˈza/ /rə.kuɫˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ recolz recolza recolzada recolzades recolzam recolzant recolzar recolzara recolzaran recolzarem recolzaren recolzares recolzareu recolzaria recolzarien recolzaries recolzarà recolzaràs recolzaré recolzaríem recolzaríeu recolzassen recolzasses recolzassin recolzassis recolzat recolzats recolzau recolzava recolzaven recolzaves recolze recolzem recolzen recolzes recolzessen recolzesses recolzessin recolzessis recolzeu recolzi recolzin recolzis recolzo recolzà recolzàrem recolzàreu recolzàs recolzàssem recolzàsseu recolzàssim recolzàssiu recolzàvem recolzàveu recolzés recolzéssem recolzésseu recolzéssim recolzéssiu recolzí sept val v
unterstützen

recomanació /re.ko.ma.na.siˈo/ /rə.ko.mə.nə.siˈo/ /rə.ku.mə.nə.siˈo/ n fem
Empfehlung

recomanar /re.ko.maˈna/ /re.ko.maˈnaɾ/ /rə.ko.məˈna/ /rə.ku.məˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ recoman recomana recomanada recomanades recomanam recomanant recomanar recomanara recomanaran recomanarem recomanaren recomanares recomanareu recomanaria recomanarien recomanaries recomanarà recomanaràs recomanaré recomanaríem recomanaríeu recomanassen recomanasses recomanassin recomanassis recomanat recomanats recomanau recomanava recomanaven recomanaves recomane recomanem recomanen recomanes recomanessen recomanesses recomanessin recomanessis recomaneu recomani recomanin recomanis recomano recomanà recomanàrem recomanàreu recomanàs recomanàssem recomanàsseu recomanàssim recomanàssiu recomanàvem recomanàveu recomanés recomanéssem recomanésseu recomanéssim recomanéssiu recomaní sept val v
empfehlen

recomençar /re.ko.menˈsa/ /re.ko.menˈsaɾ/ /rə.ko.mənˈsa/ /rə.ku.mənˈsa/ alg ant bal cent eiv n-occ nord-occ nota 1 occ recomence recomenceguem recomenceguessa recomenceguessen recomenceguesses recomencegueu recomencegués recomenceguéssom recomenceguéssou recomencem recomencen recomences recomencessa recomencessen recomencesses recomencessi recomencessin recomencessis recomenceu recomenci recomencin recomencis recomencés recomencéssem recomencésseu recomencéssim recomencéssiu recomencí recomenç recomença recomençada recomençades recomençaia recomençaien recomençaies recomençam recomençant recomençar recomençara recomençaran recomençarem recomençaren recomençares recomençareu recomençaria recomençarien recomençaries recomençariva recomençariven recomençarives recomençarà recomençaràs recomençaré recomençaríem recomençaríeu recomençarívem recomençaríveu recomençassen recomençasses recomençassin recomençassis recomençat recomençats recomençau recomençava recomençaven recomençaves recomençavi recomençavo recomenço recomenços recomençà recomençàiem recomençàieu recomençàrem recomençàreu recomençàs recomençàssem recomençàsseu recomençàssim recomençàssiu recomençàvem recomençàvets recomençàveu recomençàvom sept v.cent val v
neustarten

recompensa /re.komˈpen.sa/ /rə.komˈpɛn.sə/ /rə.kumˈpɛn.sə/ n fem
Belohnung

recompensar /re.kom.penˈsa/ /re.kom.penˈsaɾ/ /rə.kum.pənˈsa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ recompens recompensa recompensada recompensades recompensaia recompensaien recompensaies recompensam recompensant recompensar recompensara recompensaran recompensarem recompensaren recompensares recompensareu recompensaria recompensarien recompensaries recompensariva recompensariven recompensarives recompensarà recompensaràs recompensaré recompensaríem recompensaríeu recompensarívem recompensaríveu recompensassen recompensasses recompensassin recompensassis recompensat recompensats recompensau recompensava recompensaven recompensaves recompensavi recompensavo recompense recompenseguem recompenseguessa recompenseguessen recompenseguesses recompensegueu recompensegués recompenseguéssom recompenseguéssou recompensem recompensen recompenses recompensessa recompensessen recompensesses recompensessi recompensessin recompensessis recompenseu recompensi recompensin recompensis recompenso recompensos recompenss recompensà recompensàiem recompensàieu recompensàrem recompensàreu recompensàs recompensàssem recompensàsseu recompensàssim recompensàssiu recompensàvem recompensàvets recompensàveu recompensàvom recompensés recompenséssem recompensésseu recompenséssim recompenséssiu recompensí sept v.cent val v
belohnen

reconciliar /re.kon.si.ɫiˈa/ /re.kon.si.ɫiˈaɾ/ /rə.kon.si.ɫiˈa/ /rə.kun.si.ɫiˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ reconcilia reconciliada reconciliades reconciliam reconciliant reconciliar reconciliara reconciliaran reconciliarem reconciliaren reconciliares reconciliareu reconciliaria reconciliarien reconciliaries reconciliarà reconciliaràs reconciliaré reconciliaríem reconciliaríeu reconciliassen reconciliasses reconciliassin reconciliassis reconciliat reconciliats reconciliau reconciliava reconciliaven reconciliaves reconcilie reconciliem reconcilien reconcilies reconciliessen reconciliesses reconciliessin reconciliessis reconcilieu reconcilii reconcilio reconcilià reconciliàrem reconciliàreu reconciliàs reconciliàssem reconciliàsseu reconciliàssim reconciliàssiu reconciliàvem reconciliàveu reconciliés reconciliéssem reconciliésseu reconciliéssim reconciliéssiu reconcilií reconciliï reconciliïn reconciliïs sept val v
versöhnen

reconeixement /re.ko.ne.ʃeˈmen/ /re.ko.nej.ʃeˈmen/ /re.ko.nej.ʃeˈment/ /rə.ko.nə.ʃəˈment/ /rə.ku.nə.ʃəˈmen/ n masc
Erkennen

reconfortar /re.koɱ.forˈta/ /re.koɱ.foɾˈta/ /re.koɱ.foɾˈtaɾ/ /rə.koɱ.foɾˈta/ /rə.kuɱ.furˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ reconfort reconforta reconfortada reconfortades reconfortaia reconfortaien reconfortaies reconfortam reconfortant reconfortar reconfortara reconfortaran reconfortarem reconfortaren reconfortares reconfortareu reconfortaria reconfortarien reconfortaries reconfortariva reconfortariven reconfortarives reconfortarà reconfortaràs reconfortaré reconfortaríem reconfortaríeu reconfortarívem reconfortaríveu reconfortassen reconfortasses reconfortassin reconfortassis reconfortat reconfortats reconfortau reconfortava reconfortaven reconfortaves reconfortavi reconfortavo reconforte reconforteguem reconforteguessa reconforteguessen reconforteguesses reconfortegueu reconfortegués reconforteguéssom reconforteguéssou reconfortem reconforten reconfortes reconfortessa reconfortessen reconfortesses reconfortessi reconfortessin reconfortessis reconforteu reconforti reconfortin reconfortis reconforto reconfortos reconforts reconfortà reconfortàiem reconfortàieu reconfortàrem reconfortàreu reconfortàs reconfortàssem reconfortàsseu reconfortàssim reconfortàssiu reconfortàvem reconfortàvets reconfortàveu reconfortàvom reconfortés reconfortéssem reconfortésseu reconfortéssim reconfortéssiu reconfortí sept v.cent val v
Behaglichkeit

reconsiderar /re.kon.si.ðeˈɾa/ /re.kon.si.ðeˈɾaɾ/ /rə.kon.si.ðəˈɾa/ /rə.kun.si.ðəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ reconsider reconsidera reconsiderada reconsiderades reconsideram reconsiderant reconsiderar reconsiderara reconsideraran reconsiderarem reconsideraren reconsiderares reconsiderareu reconsideraria reconsiderarien reconsideraries reconsiderarà reconsideraràs reconsideraré reconsideraríem reconsideraríeu reconsiderassen reconsiderasses reconsiderassin reconsiderassis reconsiderat reconsiderats reconsiderau reconsiderava reconsideraven reconsideraves reconsidere reconsiderem reconsideren reconsideres reconsideressen reconsideresses reconsideressin reconsideressis reconsidereu reconsideri reconsiderin reconsideris reconsidero reconsiderà reconsideràrem reconsideràreu reconsideràs reconsideràssem reconsideràsseu reconsideràssim reconsideràssiu reconsideràvem reconsideràveu reconsiderés reconsideréssem reconsiderésseu reconsideréssim reconsideréssiu reconsiderí sept val v
überdenken

reconstrucció /re.kons.tɾuk.siˈo/ /rə.kons.tɾuk.siˈo/ /rə.kuns.tɾuk.siˈo/ n masc
Wiederaufbau
Acció i efecte de reconstruir.

reconstruir /re.kons.tɾuˈi/ /re.kons.tɾuˈiɾ/ /rə.kons.tɾuˈi/ /rə.kuns.tɾuˈi/ alg bal eiv mall n-occ nota 1 occ reconstrueix reconstrueixen reconstrueixes reconstrueixi reconstrueixin reconstrueixis reconstrueixo reconstrueixs reconstruesc reconstruesca reconstruesquen reconstruesques reconstruesqui reconstruesquin reconstruesquis reconstruint reconstruir reconstruiran reconstruirem reconstruireu reconstruiria reconstruirien reconstruiries reconstruirà reconstruiràs reconstruiré reconstruiríem reconstruiríeu reconstruí reconstruíem reconstruíeu reconstruírem reconstruíreu reconstruís reconstruíssem reconstruísseu reconstruíssim reconstruíssiu reconstruïa reconstruïda reconstruïdes reconstruïen reconstruïes reconstruïguem reconstruïgueu reconstruïm reconstruïra reconstruïren reconstruïres reconstruïsc reconstruïsca reconstruïsquen reconstruïsques reconstruïssen reconstruïsses reconstruïssin reconstruïssis reconstruït reconstruïts reconstruïu reconstruïx reconstruïxen reconstruïxes reconstruïxo sept v.cent val v
aufbauen

reconèixer /re.koˈne.ʃe/ /re.koˈnej.ʃe/ /re.koˈnej.ʃeɾ/ /rə.koˈnə.ʃə/ /rə.kuˈnɛ.ʃə/ bal occ reconec reconega reconeguda reconegudes reconeguem reconeguen reconeguera reconegueren reconegueres reconegues reconeguessen reconeguesses reconeguessin reconeguessis reconegueu reconegui reconeguin reconeguis reconegut reconeguts reconegué reconeguérem reconeguéreu reconegués reconeguéssem reconeguésseu reconeguéssim reconeguéssiu reconeguí reconeix reconeixem reconeixen reconeixent reconeixeran reconeixerem reconeixereu reconeixeria reconeixerien reconeixeries reconeixerà reconeixeràs reconeixeré reconeixeríem reconeixeríeu reconeixes reconeixeu reconeixia reconeixien reconeixies reconeixíem reconeixíeu reconèixer val v
erkennen
Distingir, adonar-se d'allò que ja era conegut.
Acceptar, admetre allò que es dubtava.

record /reˈkɔɾt/ /rəˈkɔrt/ n masc
Erinnerung

recordar /re.korˈða/ /re.koɾˈða/ /re.koɾˈðaɾ/ /rə.koɾˈða/ /rə.kurˈda/ /rə.kurˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ record recorda recordada recordades recordam recordant recordar recordara recordaran recordarem recordaren recordares recordareu recordaria recordarien recordaries recordarà recordaràs recordaré recordaríem recordaríeu recordassen recordasses recordassin recordassis recordat recordats recordau recordava recordaven recordaves recorde recordem recorden recordes recordessen recordesses recordessin recordessis recordeu recordi recordin recordis recordo recordà recordàrem recordàreu recordàs recordàssem recordàsseu recordàssim recordàssiu recordàvem recordàveu recordés recordéssem recordésseu recordéssim recordéssiu recordí sept val v
sich erinnern

recriminar /re.kɾi.miˈna/ /re.kɾi.miˈnaɾ/ /rə.kɾi.miˈna/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ recrimina recriminada recriminades recriminaia recriminaien recriminaies recriminam recriminant recriminar recriminara recriminaran recriminarem recriminaren recriminares recriminareu recriminaria recriminarien recriminaries recriminariva recriminariven recriminarives recriminarà recriminaràs recriminaré recriminaríem recriminaríeu recriminarívem recriminaríveu recriminassen recriminasses recriminassin recriminassis recriminat recriminats recriminau recriminava recriminaven recriminaves recriminavi recriminavo recrimine recrimineguem recrimineguessa recrimineguessen recrimineguesses recriminegueu recriminegués recrimineguéssom recrimineguéssou recriminem recriminen recrimines recriminessa recriminessen recriminesses recriminessi recriminessin recriminessis recrimineu recrimini recriminin recriminis recrimino recriminos recriminà recriminàiem recriminàieu recriminàrem recriminàreu recriminàs recriminàssem recriminàsseu recriminàssim recriminàssiu recriminàvem recriminàvets recriminàveu recriminàvom recriminés recriminéssem recriminésseu recriminéssim recriminéssiu recriminí recrimín sept v.cent val v
beschuldigen

rectangle /rekˈtaŋ.ɡɫe/ /rəkˈtaŋ.ɡɫə/ n masc
Rechteck

recte /ˈrɛk.te/ /ˈrɛk.tə/ n masc
Rektum Mastdarm
Part final de l'intestí.

rectificació /rek.ti.fi.ka.siˈo/ /rək.ti.fi.kə.siˈo/ n fem
Berichtigung

recursivitat /re.kur.si.βiˈtat/ /re.kuɾ.si.viˈtat/ /re.kuɾ.si.βiˈtat/ /rə.kur.si.βiˈtat/ /rə.kuɾ.si.viˈtat/ n fem
Rekursion

recíproc /reˈsi.pɾok/ /rəˈsi.pɾuk/ adj masc
gegenseitig

redimir /re.ðiˈmi/ /re.ðiˈmiɾ/ /rə.ðiˈmi/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ redimeix redimeixa redimeixen redimeixes redimeixi redimeixin redimeixis redimeixo redimeixs redimesc redimesca redimesquen redimesques redimesqui redimesquin redimesquis redimia redimida redimides redimien redimies redimiguem redimiguera redimigueren redimigueres redimiguessen redimiguesses redimiguessin redimiguessis redimigueu redimigueva redimigueven redimigueves redimigué redimiguérem redimiguéreu redimigués redimiguéssem redimiguésseu redimiguéssim redimiguéssiu redimiguévem redimiguéveu redimim redimint redimir redimira redimiran redimirem redimiren redimires redimireu redimiria redimirien redimiries redimiriva redimiriven redimirives redimirà redimiràs redimiré redimiríem redimiríeu redimirívem redimiríveu redimisc redimisca redimisco redimiscos redimisquem redimisquen redimisques redimisqueu redimissa redimissen redimisses redimissi redimissin redimissis redimist redimit redimits redimiu redimiva redimiven redimives redimix redimixa redimixen redimixes redimixi redimixin redimixis redimixo redimixos redimí redimíem redimíets redimíeu redimírem redimíreu redimís redimíscon redimíssem redimísseu redimíssim redimíssiu redimíssom redimíssou redimívem redimíveu redimíxon sept v.cent val v
freikaufen

reducció /re.ðuk.siˈo/ /rə.ðuk.siˈo/ n fem
Reduktion

reduflació /re.ðu.fɫa.siˈo/ /rə.ðu.fɫə.siˈo/ n fem
Shrinkflation

reduir /re.ðuˈi/ /re.ðuˈiɾ/ /rə.ðuˈi/ bal n-occ occ redueix redueixen redueixes redueixi redueixin redueixis redueixo reduesc reduesqui reduesquin reduesquis reduint reduir reduiran reduirem reduireu reduiria reduirien reduiries reduirà reduiràs reduiré reduiríem reduiríeu reduí reduíem reduíeu reduírem reduíreu reduís reduíssem reduísseu reduíssim reduíssiu reduïa reduïda reduïdes reduïen reduïes reduïguem reduïgueu reduïm reduïra reduïren reduïres reduïsc reduïsca reduïsquen reduïsques reduïssen reduïsses reduïssin reduïssis reduït reduïts reduïu reduïx reduïxen reduïxes reduïxo sept val v
reduzieren
disminuir

reeducar /re.e.ðuˈka/ /re.e.ðuˈkaɾ/ /rə.ə.ðuˈka/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ reeduc reeduca reeducada reeducades reeducaia reeducaien reeducaies reeducam reeducant reeducar reeducara reeducaran reeducarem reeducaren reeducares reeducareu reeducaria reeducarien reeducaries reeducariva reeducariven reeducarives reeducarà reeducaràs reeducaré reeducaríem reeducaríeu reeducarívem reeducaríveu reeducassen reeducasses reeducassin reeducassis reeducat reeducats reeducau reeducava reeducaven reeducaves reeducavi reeducavo reeduco reeducos reeducà reeducàiem reeducàieu reeducàrem reeducàreu reeducàs reeducàssem reeducàsseu reeducàssim reeducàssiu reeducàvem reeducàvets reeducàveu reeducàvom reeduque reeduqueguem reeduqueguessa reeduqueguessen reeduqueguesses reeduquegueu reeduquegués reeduqueguéssom reeduqueguéssou reeduquem reeduquen reeduques reeduquessa reeduquessen reeduquesses reeduquessi reeduquessin reeduquessis reeduqueu reeduqui reeduquin reeduquis reeduqués reeduquéssem reeduquésseu reeduquéssim reeduquéssiu reeduquí sept v.cent val v
rehabilitieren

reemplaçar /re.em.pɫaˈsa/ /re.em.pɫaˈsaɾ/ /rə.əm.pɫəˈsa/ alg ant bal cent eiv n-occ nord-occ nota 1 occ reemplace reemplaceguem reemplaceguessa reemplaceguessen reemplaceguesses reemplacegueu reemplacegués reemplaceguéssom reemplaceguéssou reemplacem reemplacen reemplaces reemplacessa reemplacessen reemplacesses reemplacessi reemplacessin reemplacessis reemplaceu reemplaci reemplacin reemplacis reemplacés reemplacéssem reemplacésseu reemplacéssim reemplacéssiu reemplací reemplaç reemplaça reemplaçada reemplaçades reemplaçaia reemplaçaien reemplaçaies reemplaçam reemplaçant reemplaçar reemplaçara reemplaçaran reemplaçarem reemplaçaren reemplaçares reemplaçareu reemplaçaria reemplaçarien reemplaçaries reemplaçariva reemplaçariven reemplaçarives reemplaçarà reemplaçaràs reemplaçaré reemplaçaríem reemplaçaríeu reemplaçarívem reemplaçaríveu reemplaçassen reemplaçasses reemplaçassin reemplaçassis reemplaçat reemplaçats reemplaçau reemplaçava reemplaçaven reemplaçaves reemplaçavi reemplaçavo reemplaço reemplaços reemplaçà reemplaçàiem reemplaçàieu reemplaçàrem reemplaçàreu reemplaçàs reemplaçàssem reemplaçàsseu reemplaçàssim reemplaçàssiu reemplaçàvem reemplaçàvets reemplaçàveu reemplaçàvom sept v.cent val v
vertreten

referència /re.feˈɾɛn.si.a/ n masc
Referenz
Fet de referir o referir-se.

reflex /reˈfɫɛks/ /rəˈfɫɛks/ n masc
Reflektion
Cosa que es veu reflectida.
Reflex
Reacció fisiològica i involuntària davant d'un estímul, l’ordre de la qual s'origina a la medul·la espinal.

reflexiu /re.fɫekˈsiw/ /rə.fɫəkˈsiw/ adj masc
reflexiv

reflexió /re.fɫek.siˈo/ /rə.fɫək.siˈo/ n fem
Reflexion
Acció de reflexionar.
Acció de reflectir.

reflexió difusa n fem
diffuse Reflexion

reflexió especular n fem
spiegelnde Reflexion

reformar /re.forˈma/ /re.foɾˈmaɾ/ /rə.furˈma/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ reform reforma reformada reformades reformam reformant reformar reformara reformaran reformarem reformaren reformares reformareu reformaria reformarien reformaries reformarà reformaràs reformaré reformaríem reformaríeu reformassen reformasses reformassin reformassis reformat reformats reformau reformava reformaven reformaves reforme reformem reformen reformes reformessen reformesses reformessin reformessis reformeu reformi reformin reformis reformo reformà reformàrem reformàreu reformàs reformàssem reformàsseu reformàssim reformàssiu reformàvem reformàveu reformés reforméssem reformésseu reforméssim reforméssiu reformí sept val v
reformieren
Modificar una cosa amb la intenció de millorar-la.

reforçar /re.forˈsa/ /re.foɾˈsaɾ/ /rə.furˈsa/ alg ant bal cent eiv n-occ nord-occ nota 1 occ reforce reforceguem reforceguessa reforceguessen reforceguesses reforcegueu reforcegués reforceguéssom reforceguéssou reforcem reforcen reforces reforcessa reforcessen reforcesses reforcessi reforcessin reforcessis reforceu reforci reforcin reforcis reforcés reforcéssem reforcésseu reforcéssim reforcéssiu reforcí reforç reforça reforçada reforçades reforçaia reforçaien reforçaies reforçam reforçant reforçar reforçara reforçaran reforçarem reforçaren reforçares reforçareu reforçaria reforçarien reforçaries reforçariva reforçariven reforçarives reforçarà reforçaràs reforçaré reforçaríem reforçaríeu reforçarívem reforçaríveu reforçassen reforçasses reforçassin reforçassis reforçat reforçats reforçau reforçava reforçaven reforçaves reforçavi reforçavo reforço reforços reforçà reforçàiem reforçàieu reforçàrem reforçàreu reforçàs reforçàssem reforçàsseu reforçàssim reforçàssiu reforçàvem reforçàvets reforçàveu reforçàvom sept v.cent val v
verstärken

refredar-se v
erkalten
Forma pronominal de refredar.
erkalten sich erkälten
(medicina) agafar un refredat

refredat /re.fɾeˈðat/ /rə.fɾəˈðat/ n masc
Erkältung

refugi /reˈfu.d͡ʒi/ /reˈfu.ʒi/ /rəˈfu.ʒi/ n masc
Zuflucht

refugiar /re.fu.d͡ʒiˈa/ /re.fu.d͡ʒiˈaɾ/ /re.fu.ʒiˈa/ /rə.fu.ʒiˈa/ alg bal eiv nota 1 occ refugia refugiada refugiades refugiam refugiant refugiar refugiara refugiaran refugiarem refugiaren refugiares refugiareu refugiaria refugiarien refugiaries refugiarà refugiaràs refugiaré refugiaríem refugiaríeu refugiassen refugiasses refugiassin refugiassis refugiat refugiats refugiau refugiava refugiaven refugiaves refugie refugiem refugien refugies refugiessen refugiesses refugiessin refugiessis refugieu refugii refugio refugià refugiàrem refugiàreu refugiàs refugiàssem refugiàsseu refugiàssim refugiàssiu refugiàvem refugiàveu refugiés refugiéssem refugiésseu refugiéssim refugiéssiu refugií refugiï refugiïn refugiïs sept v.cent val v
fliehen

refutar /re.fuˈta/ /re.fuˈtaɾ/ /rə.fuˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ refut refuta refutada refutades refutaia refutaien refutaies refutam refutant refutar refutara refutaran refutarem refutaren refutares refutareu refutaria refutarien refutaries refutariva refutariven refutarives refutarà refutaràs refutaré refutaríem refutaríeu refutarívem refutaríveu refutassen refutasses refutassin refutassis refutat refutats refutau refutava refutaven refutaves refutavi refutavo refute refuteguem refuteguessa refuteguessen refuteguesses refutegueu refutegués refuteguéssom refuteguéssou refutem refuten refutes refutessa refutessen refutesses refutessi refutessin refutessis refuteu refuti refutin refutis refuto refutos refuts refutà refutàiem refutàieu refutàrem refutàreu refutàs refutàssem refutàsseu refutàssim refutàssiu refutàvem refutàvets refutàveu refutàvom refutés refutéssem refutésseu refutéssim refutéssiu refutí sept v.cent val v
widerlegen

regal /reˈɣaɫ/ n masc
Geschenk Präsent

regalia /re.ɣaˈɫi.a/ /rə.ɣəˈɫi.ə/ n fem
Regalien
Privilegi, prerrogativa o dret que té algú (especialment un sobirà) sobre els seus dominis o assumptes.

regalèssia /re.ɣaˈɫɛ.si.a/ n fem
Lakritze
Pega dolça.

regar /reˈɣa/ /reˈɣaɾ/ /rəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ reg rega regada regades regam regant regar regara regaran regarem regaren regares regareu regaria regarien regaries regarà regaràs regaré regaríem regaríeu regassen regasses regassin regassis regat regats regau regava regaven regaves rego regue reguem reguen regues reguessen reguesses reguessin reguessis regueu regui reguin reguis regués reguéssem reguésseu reguéssim reguéssiu reguí regà regàrem regàreu regàs regàssem regàsseu regàssim regàssiu regàvem regàveu sept val v
gießen bewässern

regent /reˈd͡ʒent/ /reˈʒen/ /rəˈʒen/ /rəˈʒent/ n neut
Regent

reggaeton /re.ɣeˈton/ n masc
Reggaeton

regiment /re.d͡ʒiˈmen/ /re.d͡ʒiˈment/ /re.ʒiˈmen/ /rə.ʒiˈmen/ /rə.ʒiˈment/ n masc
Regiment

regional /re.d͡ʒi.oˈnaɫ/ /re.ʒi.oˈnaɫ/ /rə.ʒi.oˈnaɫ/ /rə.ʒi.uˈnaɫ/ adj
regional

registre /reˈd͡ʒis.tɾe/ /reˈʒis.tɾe/ /rəˈʒis.tɾə/ n masc
Register

regió /re.d͡ʒiˈo/ /re.ʒiˈo/ n fem
Region Gegend

regla /ˈre.ɣɫa/ /ˈre.ɣɫə/ /ˈreɡ.ɡɫa/ /ˈreɡ.ɡɫə/ n fem
Regel
Norma, guia.

reglamentar /re.ɣɫa.menˈta/ /re.ɣɫa.menˈtaɾ/ /reɡ.ɡɫa.menˈta/ /rə.ɣɫə.mənˈta/ /rəɡ.ɡɫə.mənˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ reglament reglamenta reglamentada reglamentades reglamentaia reglamentaien reglamentaies reglamentam reglamentant reglamentar reglamentara reglamentaran reglamentarem reglamentaren reglamentares reglamentareu reglamentaria reglamentarien reglamentaries reglamentariva reglamentariven reglamentarives reglamentarà reglamentaràs reglamentaré reglamentaríem reglamentaríeu reglamentarívem reglamentaríveu reglamentassen reglamentasses reglamentassin reglamentassis reglamentat reglamentats reglamentau reglamentava reglamentaven reglamentaves reglamentavi reglamentavo reglamente reglamenteguem reglamenteguessa reglamenteguessen reglamenteguesses reglamentegueu reglamentegués reglamenteguéssom reglamenteguéssou reglamentem reglamenten reglamentes reglamentessa reglamentessen reglamentesses reglamentessi reglamentessin reglamentessis reglamenteu reglamenti reglamentin reglamentis reglamento reglamentos reglaments reglamentà reglamentàiem reglamentàieu reglamentàrem reglamentàreu reglamentàs reglamentàssem reglamentàsseu reglamentàssim reglamentàssiu reglamentàvem reglamentàvets reglamentàveu reglamentàvom reglamentés reglamentéssem reglamentésseu reglamentéssim reglamentéssiu reglamentí sept v.cent val v
reglementieren

regle /ˈre.ɣɫe/ /ˈre.ɣɫə/ /ˈreɡ.ɡɫe/ /ˈreɡ.ɡɫə/ n masc
Lineal

regna /ˈreŋ.na/ /ˈreŋ.nə/ /ˈreɡ.na/ n fem
Zügel

regne /ˈreŋ.ne/ /ˈreŋ.nə/ /ˈreɡ.ne/ n masc
Reich Königreich
Estat governat o representat per una monarquia.
Classificació dels ens naturals.

regressió n fem
Regression
Procés inconscient mitjançant el qual una persona torna a una etapa anterior del seu desenvolupament.
(matemàtiques) Procés per a establir prediccions dels valors d'una variable a partir del coneixement dels valors d'una altra variable, amb la qual està linealment correlacionada.

rei /ˈrɛj/ n masc
König
Cap del regne, monarca.
(escacs) Peça dels escacs a prendre per guanyar la partida i que es mou una sola casa en totes direccions.

rei dels peixos n masc
Bandfisch

reial /reˈjaɫ/ /rəˈjaɫ/ adj
königlich

reialme /reˈjaɫ.me/ /rəˈjaɫ.mə/ n masc
Reich

reina /ˈrej.na/ /ˈrɛj.nə/ n fem
Königin
Forma femenina de rei.
(cartes) Figura de la baralla francesa amb la lletra Q.
(escacs) Peça dels escacs que es mou una o més cases en totes direccions.

reineta meridional n fem
Mittelmeer-Laubfrosch
Zool. (Hyla meridionalis Boettger 1874) Espècie de granota.

reixa /ˈre.ʃa/ /ˈrej.ʃa/ n fem
Gitter

relació /re.ɫa.siˈo/ /rə.ɫə.siˈo/ n fem
Beziehung

relació sexual n fem
Geschlechtsverkehr

relatiu /re.ɫaˈtiw/ adj masc
vergleichsweise relativ
Que està en relació amb alguna cosa

religió /re.ɫi.d͡ʒiˈo/ /re.ɫi.ʒiˈo/ n fem
Religion Glaube

religiós /re.ɫi.d͡ʒiˈos/ /re.ɫi.ʒiˈos/ n masc
religiös

relleu /reˈʎew/ /rəˈʎew/ n masc
Relief

rellevant /re.ʎeˈvant/ /re.ʎeˈβan/ /rə.ʎəˈvan/ /rə.ʎəˈvant/ /rə.ʎəˈβan/ adj
relevant

relliscar /re.ʎisˈka/ /re.ʎisˈkaɾ/ /rə.ʎisˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ rellisc rellisca relliscada relliscades relliscam relliscant relliscar relliscara relliscaran relliscarem relliscaren relliscares relliscareu relliscaria relliscarien relliscaries relliscarà relliscaràs relliscaré relliscaríem relliscaríeu relliscassen relliscasses relliscassin relliscassis relliscat relliscats relliscau relliscava relliscaven relliscaves rellisco relliscà relliscàrem relliscàreu relliscàs relliscàssem relliscàsseu relliscàssim relliscàssiu relliscàvem relliscàveu rellisque rellisquem rellisquen rellisques rellisquessen rellisquesses rellisquessin rellisquessis rellisqueu rellisqui rellisquin rellisquis rellisqués rellisquéssem rellisquésseu rellisquéssim rellisquéssiu rellisquí sept val v
ausrutschen

rellotge /reˈʎɔ.d͡ʒe/ n masc
Uhr

rellotger /re.ʎoˈd͡ʒe/ /re.ʎoˈd͡ʒeɾ/ /rə.ʎoˈd͡ʒe/ /rə.ʎuˈd͡ʒe/ n masc
Uhrmacher
(professions) Un artesà que fa, repara o ven rellotges.

relíquia /reˈɫi.ki.a/ /rəˈɫi.ki.ə/ n fem
Reliquie

rem /ˈrem/ /ˈrəm/ /ˈrɛm/ n masc
Riemen Ruder
Instrument de fusta que es fa servir per remar.

remar /reˈma/ /reˈmaɾ/ /rəˈma/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ rem rema remada remades remaia remaien remaies remam remant remar remara remaran remarem remaren remares remareu remaria remarien remaries remariva remariven remarives remarà remaràs remaré remaríem remaríeu remarívem remaríveu remassen remasses remassin remassis remat remats remau remava remaven remaves remavi remavo reme remeguem remeguessa remeguessen remeguesses remegueu remegués remeguéssom remeguéssou remem remen remes remessa remessen remesses remessi remessin remessis remeu remi remin remis remo remos rems remà remàiem remàieu remàrem remàreu remàs remàssem remàsseu remàssim remàssiu remàvem remàvets remàveu remàvom remés reméssem remésseu reméssim reméssiu remí sept v.cent val v
rudern

remei /reˈmej/ /rəˈməj/ /rəˈmɛj/ n masc
Abhilfe

remodelar /re.mo.ðeˈɫa/ /re.mo.ðeˈɫaɾ/ /rə.mo.ðəˈɫa/ /rə.mu.ðəˈɫa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ remodel remodela remodelada remodelades remodelaia remodelaien remodelaies remodelam remodelant remodelar remodelara remodelaran remodelarem remodelaren remodelares remodelareu remodelaria remodelarien remodelaries remodelariva remodelariven remodelarives remodelarà remodelaràs remodelaré remodelaríem remodelaríeu remodelarívem remodelaríveu remodelassen remodelasses remodelassin remodelassis remodelat remodelats remodelau remodelava remodelaven remodelaves remodelavi remodelavo remodele remodeleguem remodeleguessa remodeleguessen remodeleguesses remodelegueu remodelegués remodeleguéssom remodeleguéssou remodelem remodelen remodeles remodelessa remodelessen remodelesses remodelessi remodelessin remodelessis remodeleu remodeli remodelin remodelis remodelo remodelos remodels remodelà remodelàiem remodelàieu remodelàrem remodelàreu remodelàs remodelàssem remodelàsseu remodelàssim remodelàssiu remodelàvem remodelàvets remodelàveu remodelàvom remodelés remodeléssem remodelésseu remodeléssim remodeléssiu remodelí sept v.cent val v
unbilden

remolatxa /re.moˈɫa.t͡ʃa/ /rə.moˈɫa.t͡ʃə/ /rə.muˈɫa.t͡ʃə/ n fem
Rote Beete

remolc /reˈmoɫk/ /rəˈmoɫk/ n masc
Anhänger

remolcar /re.moɫˈka/ /re.moɫˈkaɾ/ /rə.moɫˈka/ /rə.muɫˈka/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ remolc remolca remolcada remolcades remolcaia remolcaien remolcaies remolcam remolcant remolcar remolcara remolcaran remolcarem remolcaren remolcares remolcareu remolcaria remolcarien remolcaries remolcariva remolcariven remolcarives remolcarà remolcaràs remolcaré remolcaríem remolcaríeu remolcarívem remolcaríveu remolcassen remolcasses remolcassin remolcassis remolcat remolcats remolcau remolcava remolcaven remolcaves remolcavi remolcavo remolco remolcos remolcà remolcàiem remolcàieu remolcàrem remolcàreu remolcàs remolcàssem remolcàsseu remolcàssim remolcàssiu remolcàvem remolcàvets remolcàveu remolcàvom remolque remolqueguem remolqueguessa remolqueguessen remolqueguesses remolquegueu remolquegués remolqueguéssom remolqueguéssou remolquem remolquen remolques remolquessa remolquessen remolquesses remolquessi remolquessin remolquessis remolqueu remolqui remolquin remolquis remolqués remolquéssem remolquésseu remolquéssim remolquéssiu remolquí sept v.cent val v
ziehen

remolí /re.moˈɫi/ /rə.moˈɫi/ /rə.muˈɫi/ n masc
Wirbel

remor /reˈmo/ /reˈmoɾ/ /rəˈmo/ n fem
Geräusch

remoure /reˈmɔw.ɾe/ /rəˈmɔw.ɾə/ v
umrühren

ren /ˈren/ /ˈrɛn/ n masc
Rentier Ren

rendible /renˈdi.bɫe/ /renˈdi.βɫe/ /renˈdib.bɫe/ /rənˈdi.βɫə/ /rənˈdib.bɫə/ adj
rentabel
Que té una bona rendibilitat.

rendició /ren.di.siˈo/ /rən.di.siˈo/ n fem
Ergebung

rendir /renˈdi/ /renˈdiɾ/ /rənˈdi/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ rendeix rendeixa rendeixen rendeixes rendeixi rendeixin rendeixis rendeixo rendeixs rendesc rendesca rendesquen rendesques rendesqui rendesquin rendesquis rendia rendida rendides rendien rendies rendiguem rendiguera rendigueren rendigueres rendiguessen rendiguesses rendiguessin rendiguessis rendigueu rendigueva rendigueven rendigueves rendigué rendiguérem rendiguéreu rendigués rendiguéssem rendiguésseu rendiguéssim rendiguéssiu rendiguévem rendiguéveu rendim rendint rendir rendira rendiran rendirem rendiren rendires rendireu rendiria rendirien rendiries rendiriva rendiriven rendirives rendirà rendiràs rendiré rendiríem rendiríeu rendirívem rendiríveu rendisc rendisca rendisco rendiscos rendisquem rendisquen rendisques rendisqueu rendissa rendissen rendisses rendissi rendissin rendissis rendist rendit rendits rendiu rendiva rendiven rendives rendix rendixa rendixen rendixes rendixi rendixin rendixis rendixo rendixos rendí rendíem rendíets rendíeu rendírem rendíreu rendís rendíscon rendíssem rendísseu rendíssim rendíssiu rendíssom rendíssou rendívem rendíveu rendíxon sept v.cent val v
kapitulieren
Donar-se per vençut a l'enemic, posant-se a la seva disposició.

reni n masc
Rhenium

renillar /re.niˈʎa/ /re.niˈʎaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ renill renilla renillada renillades renillam renillant renillar renillara renillaran renillarem renillaren renillares renillareu renillaria renillarien renillaries renillarà renillaràs renillaré renillaríem renillaríeu renillassen renillasses renillassin renillassis renillat renillats renillau renillava renillaven renillaves renille renillem renillen renilles renillessen renillesses renillessin renillessis renilleu renilli renillin renillis renillo renillà renillàrem renillàreu renillàs renillàssem renillàsseu renillàssim renillàssiu renillàvem renillàveu renillés renilléssem renillésseu renilléssim renilléssiu renillí sept val v
wiehern

rentadora /ren.taˈðo.ɾa/ /rən.təˈðo.ɾə/ n fem
Waschmaschine

rentar /renˈta/ /renˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ rent renta rentada rentades rentam rentant rentar rentara rentaran rentarem rentaren rentares rentareu rentaria rentarien rentaries rentarà rentaràs rentaré rentaríem rentaríeu rentassen rentasses rentassin rentassis rentat rentats rentau rentava rentaven rentaves rente rentem renten rentes rentessen rentesses rentessin rentessis renteu renti rentin rentis rento rentà rentàrem rentàreu rentàs rentàssem rentàsseu rentàssim rentàssiu rentàvem rentàveu rentés rentéssem rentésseu rentéssim rentéssiu rentí sept val v
waschen

renyar /reˈɲa/ /reˈɲaɾ/ /rəˈɲa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ reny renya renyada renyades renyaia renyaien renyaies renyam renyant renyar renyara renyaran renyarem renyaren renyares renyareu renyaria renyarien renyaries renyariva renyariven renyarives renyarà renyaràs renyaré renyaríem renyaríeu renyarívem renyaríveu renyassen renyasses renyassin renyassis renyat renyats renyau renyava renyaven renyaves renyavi renyavo renye renyeguem renyeguessa renyeguessen renyeguesses renyegueu renyegués renyeguéssom renyeguéssou renyem renyen renyes renyessa renyessen renyesses renyessi renyessin renyessis renyeu renyi renyin renyis renyo renyos renys renyà renyàiem renyàieu renyàrem renyàreu renyàs renyàssem renyàsseu renyàssim renyàssiu renyàvem renyàvets renyàveu renyàvom renyés renyéssem renyésseu renyéssim renyéssiu renyí sept v.cent val v
beschimpfen

repartiment /re.par.tiˈmen/ /re.paɾ.tiˈmen/ /re.paɾ.tiˈment/ /rə.pər.tiˈmen/ /rə.pəɾ.tiˈment/ n masc
Aufteilung

repartir /re.parˈti/ /re.paɾˈti/ /re.paɾˈtiɾ/ /rə.pərˈti/ bal n-occ occ reparteix reparteixen reparteixes reparteixi reparteixin reparteixis reparteixo repartesc repartesqui repartesquin repartesquis repartia repartida repartides repartien reparties repartiguem repartigueu repartim repartint repartir repartira repartiran repartirem repartiren repartires repartireu repartiria repartirien repartiries repartirà repartiràs repartiré repartiríem repartiríeu repartisc repartisca repartisquen repartisques repartissen repartisses repartissin repartissis repartit repartits repartiu repartix repartixen repartixes repartixo repartí repartíem repartíeu repartírem repartíreu repartís repartíssem repartísseu repartíssim repartíssiu sept val v
verteilen

repetició n fem
Wiederholung Repetition
(esports de raqueta) Acció i efecte de tornar a començar un intercanvi de cops en substitució de l'anterior, que no compta a efectes de puntuació com a conseqüència d'una anul·lació.

repetir /re.peˈti/ /re.peˈtiɾ/ /rə.pəˈti/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ repeteix repeteixa repeteixen repeteixes repeteixi repeteixin repeteixis repeteixo repeteixs repetesc repetesca repetesquen repetesques repetesqui repetesquin repetesquis repetia repetida repetides repetien repeties repetiguem repetiguera repetigueren repetigueres repetiguessen repetiguesses repetiguessin repetiguessis repetigueu repetigueva repetigueven repetigueves repetigué repetiguérem repetiguéreu repetigués repetiguéssem repetiguésseu repetiguéssim repetiguéssiu repetiguévem repetiguéveu repetim repetint repetir repetira repetiran repetirem repetiren repetires repetireu repetiria repetirien repetiries repetiriva repetiriven repetirives repetirà repetiràs repetiré repetiríem repetiríeu repetirívem repetiríveu repetisc repetisca repetisco repetiscos repetisquem repetisquen repetisques repetisqueu repetissa repetissen repetisses repetissi repetissin repetissis repetist repetit repetits repetiu repetiva repetiven repetives repetix repetixa repetixen repetixes repetixi repetixin repetixis repetixo repetixos repetí repetíem repetíets repetíeu repetírem repetíreu repetís repetíscon repetíssem repetísseu repetíssim repetíssiu repetíssom repetíssou repetívem repetíveu repetíxon sept v.cent val v
wiederholen

represa /reˈpɾe.za/ /rəˈpɾə.zə/ /rəˈpɾɛ.zə/ n fem
Wiederaufnahme
Acció de reprendre de nou una activitat després d’una interrupció.

representació /re.pɾe.zen.ta.siˈo/ /rə.pɾə.zən.tə.siˈo/ n fem
Darstellung
Grup de persones que assisteixen a una cita en nom d'una altra persona o d'una entitat.
Interpretar els actors una obra teatral davant d'un públic.
Expressió, mitjançant símbols, d'una realitat.

representar /re.pɾe.zenˈta/ /re.pɾe.zenˈtaɾ/ /rə.pɾə.zənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ represent representa representada representades representam representant representar representara representaran representarem representaren representares representareu representaria representarien representaries representarà representaràs representaré representaríem representaríeu representassen representasses representassin representassis representat representats representau representava representaven representaves represente representem representen representes representessen representesses representessin representessis representeu representi representin representis represento representà representàrem representàreu representàs representàssem representàsseu representàssim representàssiu representàvem representàveu representés representéssem representésseu representéssim representéssiu representí sept val v
darstellen
Imitar la figura d'una cosa a través d'un dibuix o esquema.
vertreten
Substituir algú en la funció dels seus drets.

repressiu /re.pɾeˈsiw/ /rə.pɾəˈsiw/ adj masc
repressiv

repressió /re.pɾe.siˈo/ /rə.pɾə.siˈo/ n fem
Repression

reproducció /re.pɾo.ðuk.siˈo/ /rə.pɾo.ðuk.siˈo/ /rə.pɾu.ðuk.siˈo/ n fem
Fortpflanzung Reproduktion

repte /ˈrep.te/ /ˈrep.tə/ /ˈrəp.tə/ /ˈrɛp.te/ /ˈrɛp.tə/ n masc
Herausforderung
Objectiu que hom dona prioritat i que requereix cert esforç.
Acte d'empènyer a algú a un enfrontament.

reputació /re.pu.ta.siˈo/ /rə.pu.tə.siˈo/ n fem
Ruf Reputation

república /reˈpu.bɫi.ka/ /reˈpu.βɫi.ka/ /reˈpub.bɫi.ka/ /rəˈpu.βɫi.kə/ /rəˈpub.bɫi.kə/ n fem
Republik

república bananera n fem
Bananenrepublik

rerepaís /ˌre.ɾe.paˈis/ n masc
Hinterland

res /ˈre/ /ˈres/ /ˈrəs/ /ˈrɛ/ /ˈrɛs/ pronoun
nichts
(negatiu) Cap cosa, buit o absència.

resar /raˈza/ /reˈza/ /reˈzaɾ/ /rəˈza/ /rəˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ resa resada resades resam resant resar resara resaran resarem resaren resares resareu resaria resarien resaries resarà resaràs resaré resaríem resaríeu resassen resasses resassin resassis resat resats resau resava resaven resaves rese resem resen reses resessen resesses resessin resessis reseu resi resin resis reso resà resàrem resàreu resàs resàssem resàsseu resàssim resàssiu resàvem resàveu resés reséssem resésseu reséssim reséssiu resí rés sept val v
beten

rescabalar /res.ka.baˈɫaɾ/ /res.ka.βaˈɫa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ rescabal rescabala rescabalada rescabalades rescabalaia rescabalaien rescabalaies rescabalam rescabalant rescabalar rescabalara rescabalaran rescabalarem rescabalaren rescabalares rescabalareu rescabalaria rescabalarien rescabalaries rescabalariva rescabalariven rescabalarives rescabalarà rescabalaràs rescabalaré rescabalaríem rescabalaríeu rescabalarívem rescabalaríveu rescabalassen rescabalasses rescabalassin rescabalassis rescabalat rescabalats rescabalau rescabalava rescabalaven rescabalaves rescabalavi rescabalavo rescabale rescabaleguem rescabaleguessa rescabaleguessen rescabaleguesses rescabalegueu rescabalegués rescabaleguéssom rescabaleguéssou rescabalem rescabalen rescabales rescabalessa rescabalessen rescabalesses rescabalessi rescabalessin rescabalessis rescabaleu rescabali rescabalin rescabalis rescabalo rescabalos rescabals rescabalà rescabalàiem rescabalàieu rescabalàrem rescabalàreu rescabalàs rescabalàssem rescabalàsseu rescabalàssim rescabalàssiu rescabalàvem rescabalàvets rescabalàveu rescabalàvom rescabalés rescabaléssem rescabalésseu rescabaléssim rescabaléssiu rescabalí sept v.cent val v
entschädigen

rescat /resˈkat/ /rəsˈkat/ n masc
Rettung
Acció de rescatar.
Lösegeld
Preu que es paga per obtenir la llibertat d'algú.

rescindir /re.sinˈdi/ /re.sinˈdiɾ/ /rə.sinˈdi/ /rəs.sinˈdi/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ rescindeix rescindeixa rescindeixen rescindeixes rescindeixi rescindeixin rescindeixis rescindeixo rescindeixs rescindesc rescindesca rescindesquen rescindesques rescindesqui rescindesquin rescindesquis rescindia rescindida rescindides rescindien rescindies rescindiguem rescindiguera rescindigueren rescindigueres rescindiguessen rescindiguesses rescindiguessin rescindiguessis rescindigueu rescindigueva rescindigueven rescindigueves rescindigué rescindiguérem rescindiguéreu rescindigués rescindiguéssem rescindiguésseu rescindiguéssim rescindiguéssiu rescindiguévem rescindiguéveu rescindim rescindint rescindir rescindira rescindiran rescindirem rescindiren rescindires rescindireu rescindiria rescindirien rescindiries rescindiriva rescindiriven rescindirives rescindirà rescindiràs rescindiré rescindiríem rescindiríeu rescindirívem rescindiríveu rescindisc rescindisca rescindisco rescindiscos rescindisquem rescindisquen rescindisques rescindisqueu rescindissa rescindissen rescindisses rescindissi rescindissin rescindissis rescindist rescindit rescindits rescindiu rescindiva rescindiven rescindives rescindix rescindixa rescindixen rescindixes rescindixi rescindixin rescindixis rescindixo rescindixos rescindí rescindíem rescindíets rescindíeu rescindírem rescindíreu rescindís rescindíscon rescindíssem rescindísseu rescindíssim rescindíssiu rescindíssom rescindíssou rescindívem rescindíveu rescindíxon sept v.cent val v
kündigen

residir /re.ziˈði/ /re.ziˈðiɾ/ /rə.ziˈði/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ resideix resideixa resideixen resideixes resideixi resideixin resideixis resideixo resideixs residesc residesca residesquen residesques residesqui residesquin residesquis residia residida residides residien residies residiguem residiguera residigueren residigueres residiguessen residiguesses residiguessin residiguessis residigueu residigueva residigueven residigueves residigué residiguérem residiguéreu residigués residiguéssem residiguésseu residiguéssim residiguéssiu residiguévem residiguéveu residim residint residir residira residiran residirem residiren residires residireu residiria residirien residiries residiriva residiriven residirives residirà residiràs residiré residiríem residiríeu residirívem residiríveu residisc residisca residisco residiscos residisquem residisquen residisques residisqueu residissa residissen residisses residissi residissin residissis residist residit residits residiu residiva residiven residives residix residixa residixen residixes residixi residixin residixis residixo residixos residí residíem residíets residíeu residírem residíreu residís residíscon residíssem residísseu residíssim residíssiu residíssom residíssou residívem residíveu residíxon sept v.cent val v
wohnen

residu /reˈzi.ðu/ /rəˈzi.ðu/ n masc
Rest
Tot allò que queda i que no aporta profit per a l'objectiu desitjat.

resiliència /re.zi.ɫiˈɛn.si.a/ /rə.zi.ɫiˈɛn.si.ə/ n fem
Widerstandsfähigkeit

resina /reˈzi.na/ /rəˈzi.nə/ n fem
Harz
(halterofília, boxa, pilota basca) Substància polvoritzada que s'aplica a la sola d'una bota, el terra d'un ring o bé l'empunyadura d'una pala o una paleta, utilitzada per a facilitar al màxim l'adherència de l'esportista amb la superfície de contacte.

resistir /re.zisˈti/ /re.zisˈtiɾ/ bal n-occ occ resisteix resisteixen resisteixes resisteixi resisteixin resisteixis resisteixo resistesc resistesqui resistesquin resistesquis resistia resistida resistides resistien resisties resistiguem resistigueu resistim resistint resistir resistira resistiran resistirem resistiren resistires resistireu resistiria resistirien resistiries resistirà resistiràs resistiré resistiríem resistiríeu resistisc resistisca resistisquen resistisques resistissen resistisses resistissin resistissis resistit resistits resistiu resistix resistixen resistixes resistixo resistí resistíem resistíeu resistírem resistíreu resistís resistíssem resistísseu resistíssim resistíssiu sept val v
sich widersetzen

resistència /re.zisˈtɛn.si.a/ n fem
Widerstand
Acció i efecte de resistir o resistir-se.

resolució /re.zo.ɫu.siˈo/ /rə.zo.ɫu.siˈo/ /rə.zu.ɫu.siˈo/ n fem
Auflösung
(videojocs) Mesura de la quantitat d'informació que es pot mostrar en un dispositiu digital.

respatller /res.paɫˈɫeɾ/ /res.paʎˈʎe/ /rəs.pəɫˈɫe/ /rəs.pəʎˈʎe/ n masc
Rückenlehne

respectar /res.pekˈta/ /res.pekˈtaɾ/ /rəs.pəkˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ respect respecta respectada respectades respectaia respectaien respectaies respectam respectant respectar respectara respectaran respectarem respectaren respectares respectareu respectaria respectarien respectaries respectariva respectariven respectarives respectarà respectaràs respectaré respectaríem respectaríeu respectarívem respectaríveu respectassen respectasses respectassin respectassis respectat respectats respectau respectava respectaven respectaves respectavi respectavo respecte respecteguem respecteguessa respecteguessen respecteguesses respectegueu respectegués respecteguéssom respecteguéssou respectem respecten respectes respectessa respectessen respectesses respectessi respectessin respectessis respecteu respecti respectin respectis respecto respectos respects respectà respectàiem respectàieu respectàrem respectàreu respectàs respectàssem respectàsseu respectàssim respectàssiu respectàvem respectàvets respectàveu respectàvom respectés respectéssem respectésseu respectéssim respectéssiu respectí sept v.cent val v
respektieren
Oferir respecte a alguna cosa, en especial a les persones.

respecte /resˈpɛk.te/ /rəsˈpek.tə/ /rəsˈpɛk.tə/ n masc
Respekt

respiració /res.pi.ɾa.siˈo/ /rəs.pi.ɾə.siˈo/ n fem
Atmung

respirar /res.piˈɾa/ /res.piˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ respir respira respirada respirades respiram respirant respirar respirara respiraran respirarem respiraren respirares respirareu respiraria respirarien respiraries respirarà respiraràs respiraré respiraríem respiraríeu respirassen respirasses respirassin respirassis respirat respirats respirau respirava respiraven respiraves respire respirem respiren respires respiressen respiresses respiressin respiressis respireu respiri respirin respiris respiro respirà respiràrem respiràreu respiràs respiràssem respiràsseu respiràssim respiràssiu respiràvem respiràveu respirés respiréssem respirésseu respiréssim respiréssiu respirí sept val v
atmen

respondre /resˈpɔn.dɾe/ bal occ respon responc respondran respondre respondrem respondreu respondria respondrien respondries respondrà respondràs respondré respondríem respondríeu responem responen responent responeu responga responguem responguen responguera respongueren respongueres respongues responguessen responguesses responguessin responguessis respongueu respongui responguin responguis respongué responguérem responguéreu respongués responguéssem responguésseu responguéssim responguéssiu responguí responia responien responies respons responíem responíeu respost resposta respostes respostos val v
antworten
(transitiu) Dir quelcom en resposta a una demanda.

responsabilitat /res.pon.sa.bi.ɫiˈtat/ /rəs.pon.sə.bi.ɫiˈtat/ /rəs.pun.sə.bi.ɫiˈtat/ n fem
Verantwortung Verantwortlichkeit

responsable /res.ponˈsa.bɫe/ /res.ponˈsa.βɫe/ /res.ponˈsab.bɫe/ /rəs.ponˈsab.bɫə/ /rəs.punˈsa.βɫə/ /rəs.punˈsab.bɫə/ adj
verantwortlich
Que ha de respondre sobre algú o alguna cosa.

responsable /res.ponˈsa.bɫe/ /res.ponˈsa.βɫe/ /res.ponˈsab.bɫe/ /rəs.ponˈsab.bɫə/ /rəs.punˈsa.βɫə/ /rəs.punˈsab.bɫə/ n neut
Verantwortlicher
Persona que té al seu càrrec alguna cosa, capacitat per prendre decisions o autoritat sobre un grup de persones.

resposta /resˈpɔs.ta/ /resˈpɔs.tɔ/ n fem
Antwort
Acció de respondre una pregunta, una acusació o una objecció, o a qui el crida o li truca.
Allò que es diu o s'escriu per contestar una pregunta.

ressaltar /re.saɫˈta/ /re.saɫˈtaɾ/ /rə.səɫˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ ressalt ressalta ressaltada ressaltades ressaltaia ressaltaien ressaltaies ressaltam ressaltant ressaltar ressaltara ressaltaran ressaltarem ressaltaren ressaltares ressaltareu ressaltaria ressaltarien ressaltaries ressaltariva ressaltariven ressaltarives ressaltarà ressaltaràs ressaltaré ressaltaríem ressaltaríeu ressaltarívem ressaltaríveu ressaltassen ressaltasses ressaltassin ressaltassis ressaltat ressaltats ressaltau ressaltava ressaltaven ressaltaves ressaltavi ressaltavo ressalte ressalteguem ressalteguessa ressalteguessen ressalteguesses ressaltegueu ressaltegués ressalteguéssom ressalteguéssou ressaltem ressalten ressaltes ressaltessa ressaltessen ressaltesses ressaltessi ressaltessin ressaltessis ressalteu ressalti ressaltin ressaltis ressalto ressaltos ressalts ressaltà ressaltàiem ressaltàieu ressaltàrem ressaltàreu ressaltàs ressaltàssem ressaltàsseu ressaltàssim ressaltàssiu ressaltàvem ressaltàvets ressaltàveu ressaltàvom ressaltés ressaltéssem ressaltésseu ressaltéssim ressaltéssiu ressaltí sept v.cent val v
herausheben

ressemblança /re.semˈbɫan.sa/ /rə.səmˈbɫan.sə/ n fem
Ähnlichkeit

ressogra /reˈsɔ.ɣɾa/ /reˈsɔ.ɣɾɔ/ /rəˈsɔ.ɣɾə/ n fem
Schwiegergroßmutter

ressonar /re.soˈna/ /re.soˈnaɾ/ /rə.suˈna/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ resson ressona ressonada ressonades ressonaia ressonaien ressonaies ressonam ressonant ressonar ressonara ressonaran ressonarem ressonaren ressonares ressonareu ressonaria ressonarien ressonaries ressonariva ressonariven ressonarives ressonarà ressonaràs ressonaré ressonaríem ressonaríeu ressonarívem ressonaríveu ressonassen ressonasses ressonassin ressonassis ressonat ressonats ressonau ressonava ressonaven ressonaves ressonavi ressonavo ressone ressoneguem ressoneguessa ressoneguessen ressoneguesses ressonegueu ressonegués ressoneguéssom ressoneguéssou ressonem ressonen ressones ressonessa ressonessen ressonesses ressonessi ressonessin ressonessis ressoneu ressoni ressonin ressonis ressono ressonos ressons ressonà ressonàiem ressonàieu ressonàrem ressonàreu ressonàs ressonàssem ressonàsseu ressonàssim ressonàssiu ressonàvem ressonàvets ressonàveu ressonàvom ressonés ressonéssem ressonésseu ressonéssim ressonéssiu ressoní sept v.cent val v
erschallen
Produir una ressonància, un so prolongat.

ressonància /re.soˈnan.si.a/ /rə.suˈnan.si.ə/ n fem
Resonanz

restar /resˈta/ /resˈtaɾ/ /rəsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ rest resta restada restades restam restant restar restara restaran restarem restaren restares restareu restaria restarien restaries restarà restaràs restaré restaríem restaríeu restassen restasses restassin restassis restat restats restau restava restaven restaves reste restem resten restes restessen restesses restessin restessis resteu resti restin restis resto restà restàrem restàreu restàs restàssem restàsseu restàssim restàssiu restàvem restàveu restés restéssem restésseu restéssim restéssiu restí sept val v
sich aufhalten
No moure’s del lloc on hom és.

restaurant /res.tawˈɾan/ /res.tawˈɾant/ /rəs.təwˈɾan/ /rəs.təwˈɾant/ n masc
Restaurant Gaststätte

resultat /re.zuɫˈtat/ n masc
Ergebnis Resultat

resurrecció /re.zu.rek.siˈo/ /rə.zu.rək.siˈo/ n fem
Auferstehung

retrat /reˈtɾat/ /rəˈtɾat/ n masc
Porträt Bildnis

retratar /re.tɾaˈta/ /re.tɾaˈtaɾ/ /rə.tɾəˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ retrat retrata retratada retratades retrataia retrataien retrataies retratam retratant retratar retratara retrataran retratarem retrataren retratares retratareu retrataria retratarien retrataries retratariva retratariven retratarives retratarà retrataràs retrataré retrataríem retrataríeu retratarívem retrataríveu retratassen retratasses retratassin retratassis retratat retratats retratau retratava retrataven retrataves retratavi retratavo retrate retrateguem retrateguessa retrateguessen retrateguesses retrategueu retrategués retrateguéssom retrateguéssou retratem retraten retrates retratessa retratessen retratesses retratessi retratessin retratessis retrateu retrati retratin retratis retrato retratos retrats retratà retratàiem retratàieu retratàrem retratàreu retratàs retratàssem retratàsseu retratàssim retratàssiu retratàvem retratàvets retratàveu retratàvom retratés retratéssem retratésseu retratéssim retratéssiu retratí sept v.cent val v
porträtieren

retrocompatibilitat n fem
Abwärtskompatibilität

retrospectiva /re.tɾos.pekˈti.va/ /re.tɾos.pekˈti.βa/ /rə.tɾos.pəkˈti.və/ /rə.tɾus.pəkˈti.və/ /rə.tɾus.pəkˈti.βə/ n fem
Retrospektive

reunió /re.u.niˈo/ n fem
Versammlung
Conjunt de persones que es troben formalment per tractar algun tema, i el mateix acte.

revictimització /re.vik.ti.mi.za.siˈo/ /re.βik.ti.mi.d͡za.siˈo/ /re.βik.ti.mi.za.siˈo/ /rə.vik.ti.mi.d͡zə.siˈo/ /rə.βik.ti.mi.d͡zə.siˈo/ n fem
Reviktimisierung

revinclat revinclada revinclats adj masc
verdreht
Corbat o vinclat per efecte d'una sacsejada.

revocar /ra.vuˈka/ /re.voˈkaɾ/ /re.βoˈka/ /rə.voˈka/ /rə.vuˈka/ /rə.βuˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ revoc revoca revocada revocades revocam revocant revocar revocara revocaran revocarem revocaren revocares revocareu revocaria revocarien revocaries revocarà revocaràs revocaré revocaríem revocaríeu revocassen revocasses revocassin revocassis revocat revocats revocau revocava revocaven revocaves revoco revocà revocàrem revocàreu revocàs revocàssem revocàsseu revocàssim revocàssiu revocàvem revocàveu revoque revoquem revoquen revoques revoquessen revoquesses revoquessin revoquessis revoqueu revoqui revoquin revoquis revoqués revoquéssem revoquésseu revoquéssim revoquéssiu revoquí sept val v
widerrufen

revolució /re.vo.ɫu.siˈo/ /re.βo.ɫu.siˈo/ /rə.vo.ɫu.siˈo/ /rə.vu.ɫu.siˈo/ n fem
Revolution
Canvi dràstic polític, social o econòmic.

rialla /riˈa.jə/ /riˈa.ʎa/ /riˈa.ʎə/ n fem
Gelächter

riba /ˈri.ba/ n fem
Ufer

ribot /riˈβɔt/ n masc
Hobel

ric /ˈrik/ adj masc
reich
Amb molts diners o recursos.

rierol /ri.eˈɾɔɫ/ n masc
Bach

rifa /ˈri.fa/ /ˈri.fə/ n fem
Verlosung

rima /ˈri.ma/ /ˈri.mə/ n fem
Reim
Concordança fonètica entre paraules a partir de la darrera vocal accentuada, especialment al final dels versos d'un poema.

rinoceront /ri.no.seˈɾon/ /ri.no.seˈɾont/ /ri.no.səˈɾɔnt/ /ri.nu.səˈɾɔn/ n masc
Nashorn

riquesa /riˈke.za/ /riˈkə.zə/ /riˈkɛ.zə/ n fem
Reichtum

risc n masc
Risiko

ritme /ˈrid.me/ n masc
Rhythmus

ritu /ˈri.tu/ n masc
Ritus

riu n masc
Fluss Strom
Curs d'aigua que flueix de manera força contínua.

riure /ˈriw.ɾe/ n masc
Lachen lachen
El resultat de l'acció de riure.

riure /ˈriw.ɾe/ bal occ reia reien reies reim reis ric riem rient rieu riga riguda rigudes riguem riguen riguera rigueren rigueres rigues riguessen riguesses riguessin riguessis rigueu rigui riguin riguis rigut riguts rigué riguérem riguéreu rigués riguéssem riguésseu riguéssim riguéssiu riguí rist rista ristes rists riu riuen riuran riure riurem riureu riuria riurien riuries riurà riuràs riuré riuríem riuríeu rius rèiem rèieu réiem réieu val v
lachen Lache
Fer un moviment facial repetitiu, i sovint incontrolat, amb la boca, normalment acompanyat de so, que expressa alegria sobtada o burla.

rival /riˈvaɫ/ /riˈvaɫ/ /riˈβaɫ/ n neut
Gegner Rivale

rivalitat /ri.va.ɫiˈtat/ /ri.və.ɫiˈtat/ /ri.βa.ɫiˈtat/ /ri.βə.ɫiˈtat/ n fem
Rivalität

roba /ˈrɔ.ba/ /ˈrɔ.βa/ /ˈrɔ.βɔ/ /ˈrɔ.βə/ n fem
Kleidung Kleider

robar /roˈba/ /roˈbaɾ/ /roˈβa/ /ruˈba/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ rob roba robada robades robam robant robar robara robaran robarem robaren robares robareu robaria robarien robaries robarà robaràs robaré robaríem robaríeu robassen robasses robassin robassis robat robats robau robava robaven robaves robe robem roben robes robessen robesses robessin robessis robeu robi robin robis robo robà robàrem robàreu robàs robàssem robàsseu robàssim robàssiu robàvem robàveu robés robéssem robésseu robéssim robéssiu robí sept val v
stehlen klauen

robatori /ro.baˈtɔ.ɾi/ /ro.bəˈtɔ.ɾi/ /ru.bəˈtɔ.ɾi/ /ru.βəˈtɔ.ɾi/ n masc
Raub

robot /roˈbɔt/ /ruˈbɔt/ n masc
Roboter
Màquina amb certa capacitat de decisió que duu a terme tasques de forma autònoma, en especial la que té forma humanoide.
(tennis de taula) Màquina que llança pilotes al camp d'un jugador, utilitzada per a practicar diferents tipus de cops en les sessions d'entrenament.

robotitzar /ro.bo.tiˈd͡za/ /ro.bo.tiˈzaɾ/ /ro.βo.tiˈd͡za/ /ro.βo.tiˈza/ /ru.bu.tiˈd͡za/ /ru.βu.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ robotitz robotitza robotitzada robotitzades robotitzam robotitzant robotitzar robotitzara robotitzaran robotitzarem robotitzaren robotitzares robotitzareu robotitzaria robotitzarien robotitzaries robotitzarà robotitzaràs robotitzaré robotitzaríem robotitzaríeu robotitzassen robotitzasses robotitzassin robotitzassis robotitzat robotitzats robotitzau robotitzava robotitzaven robotitzaves robotitze robotitzem robotitzen robotitzes robotitzessen robotitzesses robotitzessin robotitzessis robotitzeu robotitzi robotitzin robotitzis robotitzo robotitzà robotitzàrem robotitzàreu robotitzàs robotitzàssem robotitzàsseu robotitzàssim robotitzàssiu robotitzàvem robotitzàveu robotitzés robotitzéssem robotitzésseu robotitzéssim robotitzéssiu robotitzí sept val v
roboterisieren robotisieren

robust /roˈbust/ /ruˈbust/ /ruˈβust/ adj masc
robust

robí /roˈbi/ /ruˈbi/ /ruˈβi/ n masc
Rubin
Pedra preciosa molt dura, lluenta i no molt pesant, de color rosa o carmí.

roca /ˈrɔ.ka/ /ˈrɔ.kɔ/ n fem
Fels
Objecte mineral gran, en contrast amb la pedra que es considera petita.

roda /ˈrɔ.ða/ /ˈrɔ.ðɔ/ n fem
Rad
Objecte circular, on normalment el diàmetre és molt més gran que la base, i que pot girar al voltant de l’eix central, facilitant el moviment de vehicles o de peces mecàniques.
(hoquei sobre patins, patinatge sobre rodes) Cadascuna de les quatre peces circulars rígides i massisses en contacte amb el terra d’un patí de rodes, d’un diàmetre no inferior a 3 cm, que giren al voltant d’un eix collat a la plantilla o la bota.
Steven
En algunes embarcacions, element sortint del buc, per proa o popa, en forma de continuació de la quilla, i que arriba fins a l’extrem superior de les bordes o les supera, en especial la de proa.

roda de fira n fem
Riesenrad

rodi n masc
Rhodium

rodó /roˈðo/ /ruˈðo/ adj masc
rund
De forma de cercle.

roentgeni n masc
Roentgenium

rom /ˈrom/ n masc
Rum
(aliments) Beguda alcohòlica basada en la canya de sucre.

romana /roˈma.nə/ /ruˈma.nə/ n fem
Laufgewichtswaage

romanent /ro.maˈnen/ /ro.maˈnent/ /ro.məˈnent/ /ru.məˈnen/ n masc
Restposten
Part del benefici d'una empresa, pendent d'ésser repartit entre els socis.

romanx /roˈmaɲʃ/ /ruˈmaɲʃ/ n masc
Rätoromanisch
Varietat occidental del retoromànic parlat en el cantó suís dels Grisons.

romanès /ro.məˈnəs/ /ru.məˈnɛs/ n masc
Rumänisch
(masculí singular) Llengua romànica parlada principalment a Romania i a Moldàvia.

romaní /ro.maˈni/ /ro.məˈni/ /ru.məˈni/ n masc
Rosmarin
(botànica) Arbust mediterrani de la família de les labiades, amb fulles glàndules que contenen olis aromàtics, usades com a condiment i amb propietats estimulants (Rosmarinus officinalis).
Romani
Llengua de la branca indoària de les llengües indoiràniques parlada pels gitanos.

rombe /ˈrom.be/ /ˈrom.bə/ n masc
Raute Rhombus

rompre el glaç v
das Eis brechen

romà /roˈma/ /ruˈma/ adj masc
römisch
Relatiu o pertanyent a l'església romana i a la seva litúrgia.

romà /roˈma/ /ruˈma/ n masc
Römer
Habitant de Roma.

romàntic /roˈman.tik/ /ruˈman.tik/ adj masc
romantisch

roncar /roŋˈka/ /roŋˈkaɾ/ /ruŋˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ ronc ronca roncada roncades roncam roncant roncar roncara roncaran roncarem roncaren roncares roncareu roncaria roncarien roncaries roncarà roncaràs roncaré roncaríem roncaríeu roncassen roncasses roncassin roncassis roncat roncats roncau roncava roncaven roncaves ronco roncà roncàrem roncàreu roncàs roncàssem roncàsseu roncàssim roncàssiu roncàvem roncàveu ronque ronquem ronquen ronques ronquessen ronquesses ronquessin ronquessis ronqueu ronqui ronquin ronquis ronqués ronquéssem ronquésseu ronquéssim ronquéssiu ronquí sept val v
schnarchen

rondinar /ron.diˈna/ /ron.diˈnaɾ/ /run.diˈna/ occ rondina rondinada rondinades rondinant rondinar rondinaran rondinarem rondinaren rondinares rondinareu rondinaria rondinarien rondinaries rondinarà rondinaràs rondinaré rondinaríem rondinaríeu rondinat rondinats rondinava rondinaven rondinaves rondine rondinem rondinen rondines rondinessen rondinesses rondinessin rondinessis rondineu rondini rondinin rondinis rondino rondinà rondinàrem rondinàreu rondinàvem rondinàveu rondinés rondinéssem rondinésseu rondinéssim rondinéssiu rondiní sept v
murren
(intransitiu) Expressar murmurant algun tipus de malestar o crítica negativa.

ronyó /roˈɲo/ /ruˈɲo/ n masc
Niere
Cadascun dels dos òrgans de l'aparell circulatori i excretori de les persones i dels altres animals vertebrats encarregats de filtrar i netejar la sang. Es troben a banda i banda del cos en la part de l'abdomen just sota les costelles.

roquet /roˈket/ /roˈkət/ /ruˈkɛt/ n masc
Rochett
Sobrepellís amb mànegues ajustades o amples en punta.

rorqual comú n masc
Finnwal

rorqual d'aleta blanca n masc
Zwergwal

ros /ˈros/ /ˈrɔs/ rossa rossos adj masc
blond hell

rosa /ˈrɔ.za/ /ˈrɔ.zɔ/ adj
rosa Rosa
De color de la rosa.

rosa /ˈrɔ.za/ /ˈrɔ.zɔ/ n fem
Rose rosa
(botànica) Flor que cria el roser.

rosa /ˈrɔ.za/ /ˈrɔ.zɔ/ n masc
Rose Rosa
Color format a partir del vermell i el blanc.

rosada /roˈza.ða/ /roˈza.ðə/ /ruˈza.ðə/ n fem
Tau

rosalia /ro.zaˈɫi.a/ /ro.zəˈɫi.ə/ /ru.zəˈɫi.ə/ n fem
Alpenbock

rosari /roˈza.ɾi/ /ruˈza.ɾi/ n masc
Rosenkranz
(religió) Pregària tradicional de l'església catòlica, consistent en la recitació de tres sèries d'oracions, en la qual es commemoren els 15 misteris principals de la vida de Cirst i de la verge.

rosbif /rozˈbif/ /ˌrɔzˈbif/ n masc
Roastbeef

rosegador /ro.ze.ɣaˈðo/ /ro.ze.ɣaˈðoɾ/ /ro.zə.ɣəˈðo/ /ru.zə.ɣəˈðo/ rosegadora rosegadors adj masc
Nagetier Nager
Que rossega.

rosegador /ro.ze.ɣaˈðo/ /ro.ze.ɣaˈðoɾ/ /ro.zə.ɣəˈðo/ /ru.zə.ɣəˈðo/ n masc
Nagetier Nager
(masculí) Individu del grup d'animals que forma un ordre dins dels mamífers. Es caracteritza per tenir quatres potes, normalment curtes, cua, i uns incisius especialment llargs que no para de moure (rosegar) per desgastar-los i evitar que creixin en excés.

rosegar /ro.zeˈɣa/ /ro.zeˈɣaɾ/ /ro.zəˈɣa/ /ru.zəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ roseg rosega rosegada rosegades rosegam rosegant rosegar rosegara rosegaran rosegarem rosegaren rosegares rosegareu rosegaria rosegarien rosegaries rosegarà rosegaràs rosegaré rosegaríem rosegaríeu rosegassen rosegasses rosegassin rosegassis rosegat rosegats rosegau rosegava rosegaven rosegaves rosego rosegue roseguem roseguen rosegues roseguessen roseguesses roseguessin roseguessis rosegueu rosegui roseguin roseguis rosegués roseguéssem roseguésseu roseguéssim roseguéssiu roseguí rosegà rosegàrem rosegàreu rosegàs rosegàssem rosegàsseu rosegàssim rosegàssiu rosegàvem rosegàveu sept val v
nagen
Un fort sentiment, turmentar continuadament.

rosella /roˈze.ʎa/ /roˈze.ʎə/ /ruˈze.ʎə/ n fem
Mohn Klatschmohn

rossinyol /ro.siˈɲɔɫ/ /ru.siˈɲɔɫ/ n masc
Nachtigall
Ocell de la família dels muscicàpids, notable pel seu cant (Luscinia megarhynchos).
Pfifferling
Bolet de color groguenc comestible (Cantharellus cibarius).

rostir /rosˈti/ /rosˈtiɾ/ /rusˈti/ bal n-occ occ rosteix rosteixen rosteixes rosteixi rosteixin rosteixis rosteixo rostesc rostesqui rostesquin rostesquis rostia rostida rostides rostien rosties rostiguem rostigueu rostim rostint rostir rostira rostiran rostirem rostiren rostires rostireu rostiria rostirien rostiries rostirà rostiràs rostiré rostiríem rostiríeu rostisc rostisca rostisquen rostisques rostissen rostisses rostissin rostissis rostit rostits rostiu rostix rostixen rostixes rostixo rostí rostíem rostíeu rostírem rostíreu rostís rostíssem rostísseu rostíssim rostíssiu sept val v
braten

rostit /rosˈtit/ /rusˈtit/ n masc
gebraten

rotlle /ˈrɔ.ʎe/ /ˈrɔɫ.ɫə/ /ˈrɔʎ.ʎe/ /ˈrɔʎ.ʎə/ n masc
Rolle

rotonda /roˈton.da/ /roˈton.də/ /ruˈton.də/ n fem
Rotunde
Construcció aïllada de planta circular, típicament envoltada d’una columnata.
Kreisverkehr
Cruïlla amb un illot central i una calçada circular on conflueixen les diferents vies d’intersecció.

roure /ˈrɔw.ɾe/ /ˈrɔw.ɾə/ n masc
Eiche Eichenholz

rovell /roˈveʎ/ /roˈvəʎ/ /roˈβeʎ/ /ruˈvɛj/ /ruˈβɛʎ/ n masc
Rost
Pàtina rogenca que agafa el ferro quan es podreix.
Dotter Eigelb
Nucli d'un ou, de color ataronjat.

rua /ˈru.a/ /ˈru.ə/ n fem
Straße
(antic) Carrer, camí, carretera, via pública.

rubidi n masc
Rubidium

ruble /ˈru.bɫe/ /ˈru.βɫe/ /ˈru.βɫə/ /ˈrub.bɫe/ /ˈrub.bɫə/ n masc
Rubel

ruflet n masc
Keuchen

rugbi n masc
Rugby

ruixat /rujˈʃat/ /ruˈʃat/ n masc
Regenguss

rumb /ˈrum/ /ˈrump/ /ˈrump/ n masc
Kurs

rumor n
Klatsch Gerücht

rural /ruˈɾaɫ/ adj
ländlich

rus russa russos adj masc
russisch Russisch
Relatiu o pertanyent a Rússia.

rus n masc
Russisch
(només singular) Llengua eslava oriental parlada a Rússia i en bona part dels altres països de l'antiga URSS, en alguns d'aquests darrers també com a llengua oficial.

rusc /ˈrusk/ n masc
Bienenstock

russo-ucraïnès /ˌru.so.kɾə.iˈnəs/ /ˌru.so.u.kɾa.iˈnes/ /ˌru.su.kɾə.iˈnɛs/ adj masc
Russisch-Ukrainisch

ruta /ˈru.ta/ /ˈru.tə/ n fem
Weg Route

ruteni n masc
Ruthenium

rutherfordi /ru.tərˈfɔr.di/ n masc
Rutherfordium

ruïna /ruˈi.na/ n fem
Ruine

ràbia /ˈra.bi.a/ n fem
Wut
Ira, sentiment d'odi i agressivitat.
Tollwut
Malaltia vírica transmesa pels gossos.

ràdio /ˈra.ði.o/ /ˈra.ði.u/ n fem
Radio Funk
Dispositiu receptor de radiodifusió, radioreceptor.

ràfega /ˈra.fe.ɣa/ n fem
Böe Bö

ràpid /ˈra.pit/ ràpida ràpids adj masc
schnell geschwind
Que va a molta velocitat.

ràpidament /ˌra.pi.ðaˈmen/ /ˌra.pi.ðaˈment/ /ˌra.pi.ðəˈmen/ /ˌra.pi.ðəˈment/ adv
schnell
D’una manera ràpida.

rèmol /ˈrɛ.moɫ/ /ˈrɛ.muɫ/ n masc
Steinbutt

rèptil /ˈrɛp.tiɫ/ n masc
Reptil Kriechtier

rígid /ˈri.d͡ʒit/ /ˈri.ʒit/ adj masc
steif starr

ròtula /ˈrɔ.tu.ɫa/ /ˈrɔ.tu.ɫə/ n fem
Kniescheibe

rústic /ˈrus.tik/ adj masc
rustikal

s'ha acabat el bròquil /sa.kaˌba.teɫˈbɾɔ.kiɫ/ idiom
der Bart ist ab

sa /sa/ /sə/ sana sans adj masc
gesund
Que té salut i no està malalt.

saba /ˈsa.ba/ n fem
Saft

sabana /saˈba.na/ /səˈβa.nə/ n fem
Savanne

sabata /saˈba.ta/ n fem
Schuh

sabatejar /sa.ba.teˈd͡ʒaɾ/ /sa.βa.teˈd͡ʒa/ /sa.βa.teˈʒa/ /sə.bə.təˈd͡ʒa/ /sə.bə.təˈʒa/ /sə.βə.təˈʒa/ alg bal eiv nota 1 occ sabatege sabategem sabategen sabateges sabategessen sabategesses sabategessin sabategessis sabategeu sabategi sabategin sabategis sabategés sabategéssem sabategésseu sabategéssim sabategéssiu sabategí sabateig sabateja sabatejada sabatejades sabatejam sabatejant sabatejar sabatejara sabatejaran sabatejarem sabatejaren sabatejares sabatejareu sabatejaria sabatejarien sabatejaries sabatejarà sabatejaràs sabatejaré sabatejaríem sabatejaríeu sabatejassen sabatejasses sabatejassin sabatejassis sabatejat sabatejats sabatejau sabatejava sabatejaven sabatejaves sabatejo sabatejà sabatejàrem sabatejàreu sabatejàs sabatejàssem sabatejàsseu sabatejàssim sabatejàssiu sabatejàvem sabatejàveu sept v.cent val v
stampfen

sabater /sa.baˈteɾ/ /sa.βaˈte/ /sə.βəˈte/ n masc
Schuhmacher Schuster
Persona que fa o ven sabates.

sabatilla /sa.baˈti.ʎa/ /sə.βəˈti.ʎə/ n fem
Latschen
Sabata lleugera per estar per casa.

saber /saˈbeɾ/ /saˈβe/ alg bal centr eiv n-occ occ or saba sabem saben sabent saber sabera saberan saberem saberen saberes sabereu saberiva saberiven saberives saberà saberàs saberé saberívem saberíveu sabes sabessa sabessen sabesses sabessi sabessin sabessis sabeu sabeva sabeven sabeves sabi sabia sabieguessen sabiegués sabiem sabien sabiera sabieren sabieres sabies sabiesses sabieu sabiguem sabiguent sabiguera sabigueren sabigueres sabigueu sabiguérem sabiguéreu sabin sabis sabiva sabiven sabives sabiérem sabiéreu sabo sabos sabran sabrem sabreu sabria sabrien sabries sabrà sabràs sabré sabríem sabríeu sabuda sabudes sabut sabuts sabé sabérem sabéreu sabés sabéssem sabésseu sabéssim sabéssiu sabévem sabéveu sabévom sabévou sabí sabíem sabíeu sabívem sabíveu sabívom sabívou sap sapent sapiec sapiem sapient sapiera sapieren sapieres sapieri sapieu sapiguda sapigudes sapiguem sapiguent sapiguer sapigueren sapigueres sapiguessen sapiguesses sapiguessin sapiguessis sapigueu sapigut sapiguts sapigué sapiguérem sapiguéreu sapigués sapiguéssem sapiguésseu sapiguéssiu sapiguéssom sapiguéssou sapigéssim sapiérem sapiéreu saps sebre sep sepam sepau sept sàbia sàbien sàbies sàbiga sàbigo sàbigon sàbigos sàbiguen sàbigues sàbon sàpia sàpien sàpies sàpiga sàpiguen sàpigues sàpigui sàpiguin sàpiguis sé v.cent val v
wissen kennen
(transitiu) Conèixer o tenir notícia d'alguna cosa.
wissen
(transitiu) Estar instruït o ser destre en algun art o facultat.

saboga /saˈbɔ.ɣa/ /saˈβɔ.ɣa/ /saˈβɔ.ɣɔ/ /səˈβɔ.ɣə/ n fem
Finte Maifisch
(Alosa alosa)

sabonera /sa.boˈne.ɾa/ /sə.boˈne.ɾə/ /sə.buˈne.ɾə/ /sə.βuˈne.ɾə/ n fem
Seifenschale

sabor /saˈboɾ/ /səˈbo/ /səˈβor/ n
Geschmack

sabotejar /sa.bo.teˈd͡ʒaɾ/ /sa.βo.teˈd͡ʒa/ /sa.βo.teˈʒa/ /sə.bo.təˈd͡ʒa/ /sə.bu.təˈʒa/ /sə.βu.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sabotege sabotegem sabotegen saboteges sabotegessen sabotegesses sabotegessin sabotegessis sabotegeu sabotegi sabotegin sabotegis sabotegés sabotegéssem sabotegésseu sabotegéssim sabotegéssiu sabotegí saboteig saboteja sabotejada sabotejades sabotejam sabotejant sabotejar sabotejara sabotejaran sabotejarem sabotejaren sabotejares sabotejareu sabotejaria sabotejarien sabotejaries sabotejarà sabotejaràs sabotejaré sabotejaríem sabotejaríeu sabotejassen sabotejasses sabotejassin sabotejassis sabotejat sabotejats sabotejau sabotejava sabotejaven sabotejaves sabotejo sabotejà sabotejàrem sabotejàreu sabotejàs sabotejàssem sabotejàsseu sabotejàssim sabotejàssiu sabotejàvem sabotejàveu sept val v
sabotieren

sabó /saˈbo/ n masc
Seife

sac de gemecs n masc
Dudelsack

sacerdot /sa.seɾˈðɔt/ n masc
Priester

sacrifici /sa.kɾiˈfi.si/ /sə.kɾiˈfi.si/ n masc
Opfer

safata /saˈfa.ta/ /səˈfa.tə/ n fem
Tablett

safir /səˈfir/ n masc
Saphir

safrà /səˈfɾa/ n masc
Safran

saga /ˈsa.ɣa/ /ˈsa.ɣə/ n fem
Serie
(videojocs) Conjunt de videojocs creats l'un com a continuació de l'anterior, que comparteixen característiques bàsiques com ara els personatges principals o l'argument.

sagnar /saŋˈna/ /saɡˈna/ /saɡˈnaɾ/ /səŋˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sagn sagna sagnada sagnades sagnam sagnant sagnar sagnara sagnaran sagnarem sagnaren sagnares sagnareu sagnaria sagnarien sagnaries sagnarà sagnaràs sagnaré sagnaríem sagnaríeu sagnassen sagnasses sagnassin sagnassis sagnat sagnats sagnau sagnava sagnaven sagnaves sagne sagnem sagnen sagnes sagnessen sagnesses sagnessin sagnessis sagneu sagni sagnin sagnis sagno sagnà sagnàrem sagnàreu sagnàs sagnàssem sagnàsseu sagnàssim sagnàssiu sagnàvem sagnàveu sagnés sagnéssem sagnésseu sagnéssim sagnéssiu sagní sept val v
bluten
(intransitiu) Perdre sang un ésser viu, vessar-la.
einrücken
(transitiu) Deixar un espai en blanc al marge esquerre d'un escrit.

sagnia /saŋˈni.a/ /saɡˈni.a/ /səŋˈni.ə/ n fem
Aderlass
Acció o efecte de sagnar una ferida o, en general, de retirar sang de manera artificial.

sagrament /sa.ɣɾaˈmen/ /sa.ɣɾaˈment/ /sə.ɣɾəˈmen/ n masc
Sakrament

sagristà /sa.ɣɾisˈta/ /sə.ɣɾisˈta/ n masc
Küster

sagí /saˈd͡ʒi/ /saˈʒi/ /səˈʒi/ n masc
Schmalz
Greix animal.

sal n fem
Salz
Substància blanca de clorur de sodi, obtinguda principalment de l’aigua de mar, usada com a condiment i conservant.
(química) Compost derivat de la neutralització d’un àcid amb una base o un metall.

sala de cinema n fem
Kino
Espai condicionat per la projecció de pel·lícules cinematogràfiques.

salar /saˈɫa/ /saˈɫaɾ/ /səˈɫa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sal sala salada salades salaia salaien salaies salam salant salar salara salaran salarem salaren salares salareu salaria salarien salaries salariva salariven salarives salarà salaràs salaré salaríem salaríeu salarívem salaríveu salassen salasses salassin salassis salat salats salau salava salaven salaves salavi salavo sale saleguem saleguessa saleguessen saleguesses salegueu salegués saleguéssom saleguéssou salem salen sales salessa salessen salesses salessi salessin salessis saleu sali salin salis salo salos sals salà salàiem salàieu salàrem salàreu salàs salàssem salàsseu salàssim salàssiu salàvem salàvets salàveu salàvom salés saléssem salésseu saléssim saléssiu salí sept v.cent val v
salzen
Posar sal en aliments o begudes, especialment quan és en excés.

salari /saˈɫa.ɾi/ /səˈɫa.ɾi/ n masc
Gehalt
Retribució del treballador (assalariat) pel seu treball.

saler /saˈɫe/ /saˈɫeɾ/ /səˈɫe/ n masc
Salzfässchen Salzstreuer

saliva /saˈɫi.va/ /saˈɫi.βa/ /səˈɫi.və/ /səˈɫi.βə/ n fem
Speichel

salmó /səɫˈmo/ salmó adj
Lachs
Que és de color rosat com el salmó.

salmó /səɫˈmo/ n masc
Lachs
Peix de la família dels salmònids amb la carn vermella que neix, es reprodueix i mort en aigües dolces tot i viure la major part de la seva vida en aigua salada (Salmo salar).
Color rosa ataronjat com la carn del peix Salmo salar.

salpa /ˈsaɫ.pa/ /ˈsaɫ.pə/ n fem
Goldstrim

salsa /ˈsaɫ.sa/ /ˈsaɫ.sə/ n fem
Soße
Acompanyament semilíquid del menjar per donar-li millor sabor.

salsitxa /səɫˈsi.t͡ʃə/ n fem
Wurst

salt /ˈsaɫ/ /ˈsaɫt/ n masc
Sprung
Moviment cap endavant o cap amunt, conseqüència de saltar.
(billar) Jugada consistent a fer saltar la bola jugadora sobre el feltre per mitjà d'un cop efectuat amb un angle d'incidència del tac entre 36 i 45°, que generalment s'utilitza per a evitar el contacte amb una bola interposada en el camí de la bola d'atac.

saltamartí /ˌsaɫ.ta.maɾˈti/ /ˌsaɫ.tə.mərˈti/ n masc
Heuschrecke
Insecte saltador de l’ordre dels ortòpters, de color verd.

saltar /saɫˈta/ /saɫˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ salt salta saltada saltades saltam saltant saltar saltara saltaran saltarem saltaren saltares saltareu saltaria saltarien saltaries saltarà saltaràs saltaré saltaríem saltaríeu saltassen saltasses saltassin saltassis saltat saltats saltau saltava saltaven saltaves salte saltem salten saltes saltessen saltesses saltessin saltessis salteu salti saltin saltis salto saltà saltàrem saltàreu saltàs saltàssem saltàsseu saltàssim saltàssiu saltàvem saltàveu saltés saltéssem saltésseu saltéssim saltéssiu saltí sept val v
springen hüpfen
Fer un moviment elevant els dos peus del terra per impulsar-se cap amunt o cap endavant.
überspringen
Passar per alt, ometre.

saltiri /saɫˈti.ɾi/ /səɫˈti.ɾi/ n masc
Psalter
Recull de salms.

saludar /sa.ɫuˈða/ /sa.ɫuˈðaɾ/ /sə.ɫuˈða/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ salud saluda saludada saludades saludaia saludaien saludaies saludam saludant saludar saludara saludaran saludarem saludaren saludares saludareu saludaria saludarien saludaries saludariva saludariven saludarives saludarà saludaràs saludaré saludaríem saludaríeu saludarívem saludaríveu saludassen saludasses saludassin saludassis saludat saludats saludau saludava saludaven saludaves saludavi saludavo salude saludeguem saludeguessa saludeguessen saludeguesses saludegueu saludegués saludeguéssom saludeguéssou saludem saluden saludes saludessa saludessen saludesses saludessi saludessin saludessis saludeu saludi saludin saludis saludo saludos saluds saludà saludàiem saludàieu saludàrem saludàreu saludàs saludàssem saludàsseu saludàssim saludàssiu saludàvem saludàvets saludàveu saludàvom saludés saludéssem saludésseu saludéssim saludéssiu saludí sept v.cent val v
grüßen

salut /saˈɫut/ Interjection
Gesundheit
Exclamació feta en esternudar.

salut /saˈɫut/ n fem
Gesundheit
Estat de benestar físic i absència de malaltia.

salut /saˈɫut/ n masc
Gruß
Salutació, acció de saludar.

salvar /saɫˈvaɾ/ /saɫˈβa/ /səɫˈva/ /səɫˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ salv salva salvada salvades salvam salvant salvar salvara salvaran salvarem salvaren salvares salvareu salvaria salvarien salvaries salvarà salvaràs salvaré salvaríem salvaríeu salvassen salvasses salvassin salvassis salvat salvats salvau salvava salvaven salvaves salve salvem salven salves salvessen salvesses salvessin salvessis salveu salvi salvin salvis salvo salvà salvàrem salvàreu salvàs salvàssem salvàsseu salvàssim salvàssiu salvàvem salvàveu salvés salvéssem salvésseu salvéssim salvéssiu salví sept val v
retten

salvatge /saɫˈva.d͡ʒe/ /saɫˈβa.d͡ʒe/ /səɫˈva.d͡ʒə/ adj
wild
No domesticat.
No cultivat, silvestre.
No civilitzat, primitiu.

salze /ˈsaɫ.ze/ n masc
Weide

samari /səˈma.ɾi/ n masc
Samarium

samarreta /sa.maˈre.ta/ /sə.məˈrə.tə/ /sə.məˈrɛ.tə/ n fem
Unterhemd
Peça interior de roba que cobreix bona part del tronc, normalment fins poc més enllà de la cintura.
T-shirt
Peça de roba lleugera de coll tancat i màniga curta.

samogitià /sa.mo.d͡ʒi.tiˈa/ /sə.mu.ʒi.tiˈa/ n masc
Schemaitisch
Llengua bàltica de Samogítia, o dialecte lituà de l'oest de Lituània.

sandvitx /sandˈbit͡ʃ/ /sandˈvit͡ʃ/ /sanˈbit͡ʃ/ /səɱˈvit͡ʃ/ n masc
Sandwich

sandàlia /sanˈða.ɫi.a/ /sənˈða.ɫi.ə/ n fem
Sandale

sanefa /saˈne.fa/ /səˈnɛ.fə/ n fem
Rand

sang /ˈsaŋ/ /ˈsaŋk/ /ˈsaŋk/ n fem
Blut

sanglotar /saŋ.ɡɫoˈta/ /saŋ.ɡɫoˈtaɾ/ /səŋ.ɡɫoˈta/ /səŋ.ɡɫuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sanglot sanglota sanglotada sanglotades sanglotam sanglotant sanglotar sanglotara sanglotaran sanglotarem sanglotaren sanglotares sanglotareu sanglotaria sanglotarien sanglotaries sanglotarà sanglotaràs sanglotaré sanglotaríem sanglotaríeu sanglotassen sanglotasses sanglotassin sanglotassis sanglotat sanglotats sanglotau sanglotava sanglotaven sanglotaves sanglote sanglotem sangloten sanglotes sanglotessen sanglotesses sanglotessin sanglotessis sangloteu sangloti sanglotin sanglotis sangloto sanglotà sanglotàrem sanglotàreu sanglotàs sanglotàssem sanglotàsseu sanglotàssim sanglotàssiu sanglotàvem sanglotàveu sanglotés sanglotéssem sanglotésseu sanglotéssim sanglotéssiu sanglotí sept val v
schluchzen
Fer sanglots.

sangonera /saŋ.ɡoˈne.ɾa/ /səŋ.ɡoˈne.ɾə/ /səŋ.ɡuˈne.ɾə/ n fem
Blutegel Egel

sanguinària /saŋ.ɡiˈna.ɾi.a/ /səŋ.ɡiˈna.ɾi.ə/ n fem
Silber-Mauermiere
(botànica) Herba medicinal de la família de les cariofil·làcies (Paronychia argentea).

sanitat /sa.niˈtat/ /sə.niˈtat/ n fem
Gesundheit

sant /sent/ /sənt/ /ˈsan/ /ˈsant/ santa sants adj masc
heilig
Venerable per motius religiosos.

sant /sent/ /sənt/ /ˈsan/ /ˈsant/ n masc
Heilige Heiliger
Títol amb què l'Església catòlica distingeix a les persones que han realitzat dos miracles en nom del cristianisme.

sant i senya n masc
Parole

santificar /san.ti.fiˈka/ /san.ti.fiˈkaɾ/ /sən.ti.fiˈka/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ santific santifica santificada santificades santificaia santificaien santificaies santificam santificant santificar santificara santificaran santificarem santificaren santificares santificareu santificaria santificarien santificaries santificariva santificariven santificarives santificarà santificaràs santificaré santificaríem santificaríeu santificarívem santificaríveu santificassen santificasses santificassin santificassis santificat santificats santificau santificava santificaven santificaves santificavi santificavo santifico santificos santificà santificàiem santificàieu santificàrem santificàreu santificàs santificàssem santificàsseu santificàssim santificàssiu santificàvem santificàvets santificàveu santificàvom santifique santifiqueguem santifiqueguessa santifiqueguessen santifiqueguesses santifiquegueu santifiquegués santifiqueguéssom santifiqueguéssou santifiquem santifiquen santifiques santifiquessa santifiquessen santifiquesses santifiquessi santifiquessin santifiquessis santifiqueu santifiqui santifiquin santifiquis santifiqués santifiquéssem santifiquésseu santifiquéssim santifiquéssiu santifiquí sept v.cent val v
heiligen

sarabanda /sa.ɾaˈban.da/ /sə.ɾəˈβan.də/ n fem
Sarabande

sard adj masc
sardisch
Relatiu o pertanyent a Sardenya, als seus habitants o a la seva llengua.

sard n masc
Sardinier
Natiu de Sardenya.

sardina /sərˈdi.nə/ n fem
Sardine

sarg /ˈsark/ n masc
Geissbrassen
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Diplodus sargus sargus)

sargantana /saɾ.ɣanˈta.na/ n fem
Mauereidechse

sarraí /sa.raˈi/ /sə.rəˈi/ adj masc
sarazenisch

sarraí /sa.raˈi/ /sə.rəˈi/ n masc
Sarazene

sastre /ˈsas.tɾe/ n masc
Schneider

satisfacció /sa.tis.fak.siˈo/ /sə.tis.fək.siˈo/ n fem
Zufriedenheit Befriedigung

satisfer /sa.tisˈfe/ /sa.tisˈfeɾ/ /sə.tisˈfe/ alg bal satisfacem satisfacen satisfaces satisfaceu satisfaci satisfacin satisfacis satisfaig satisfan satisfaran satisfarem satisfareu satisfaria satisfarien satisfaries satisfarà satisfaràs satisfaré satisfaríem satisfaríeu satisfaç satisfaça satisfeia satisfeien satisfeies satisfeim satisfeis satisfem satisfent satisfer satisfera satisferen satisferes satisfessen satisfesses satisfessin satisfessis satisfet satisfeta satisfetes satisfets satisfeu satisfiu satisfà satisfàs satisfèiem satisfèieu satisfé satisféiem satisféieu satisférem satisféreu satisfés satisféssem satisfésseu satisféssim satisféssiu satisféu val v
befriedigen zufriedenstellen
Acomplir un anhel o una necessitat.

saturar /sa.tuˈɾa/ /sa.tuˈɾaɾ/ /sə.tuˈɾa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ satur satura saturada saturades saturaia saturaien saturaies saturam saturant saturar saturara saturaran saturarem saturaren saturares saturareu saturaria saturarien saturaries saturariva saturariven saturarives saturarà saturaràs saturaré saturaríem saturaríeu saturarívem saturaríveu saturassen saturasses saturassin saturassis saturat saturats saturau saturava saturaven saturaves saturavi saturavo sature satureguem satureguessa satureguessen satureguesses saturegueu saturegués satureguéssom satureguéssou saturem saturen satures saturessa saturessen saturesses saturessi saturessin saturessis satureu saturi saturin saturis saturo saturos saturs saturà saturàiem saturàieu saturàrem saturàreu saturàs saturàssem saturàsseu saturàssim saturàssiu saturàvem saturàvets saturàveu saturàvom saturés saturéssem saturésseu saturéssim saturéssiu saturí sept v.cent val v
sättigen

saturnisme /sa.tuɾˈniz.me/ /sə.turˈniz.mə/ n masc
Bleivergiftung

satèl·lit /saˈtɛɫ.ɫit/ /səˈtɛɫ.ɫit/ n masc
Satellit Trabant

sauna /ˈsaw.na/ /ˈsaw.nə/ n fem
Sauna

savi /ˈsa.βi/ n masc
Weise
Persona que acumula molts sabers, molts coneixements.

saviesa /sa.viˈe.za/ /sa.βiˈe.za/ /sə.viˈə.zə/ /sə.viˈɛ.zə/ /sə.βiˈɛ.zə/ n fem
Weisheit

saxhorn /ˌsakˈsoɾn/ /ˌsakˈsɔrn/ n masc
Bügelhorn

saxòfon /sakˈsɔ.fon/ /səkˈsɔ.fon/ /səkˈsɔ.fun/ n masc
Saxofon

saó /saˈo/ /səˈo/ n fem
Gelegenheit
Ocasió, temps en el qual ocorre un fet.
Reife
Estat de maduresa o de perfecció.

script /esˈkɾipt/ /əsˈkɾipt/ n masc
Skript

seaborgi /siˈβɔr.ɡi/ n masc
Seaborgium

sebollir /se.boˈʎiɾ/ /se.βoˈʎi/ /sə.boˈʎi/ /sə.buˈʎi/ /sə.βuˈʎi/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ sebolleix sebolleixa sebolleixen sebolleixes sebolleixi sebolleixin sebolleixis sebolleixo sebolleixs sebollesc sebollesca sebollesquen sebollesques sebollesqui sebollesquin sebollesquis sebollia sebollida sebollides sebollien sebollies sebolliguem sebolliguera sebolligueren sebolligueres sebolliguessen sebolliguesses sebolliguessin sebolliguessis sebolligueu sebolligueva sebolligueven sebolligueves sebolligué sebolliguérem sebolliguéreu sebolligués sebolliguéssem sebolliguésseu sebolliguéssim sebolliguéssiu sebolliguévem sebolliguéveu sebollim sebollint sebollir sebollira sebolliran sebollirem sebolliren sebollires sebollireu sebolliria sebollirien sebolliries sebolliriva sebolliriven sebollirives sebollirà sebolliràs sebolliré sebolliríem sebolliríeu sebollirívem sebolliríveu sebollisc sebollisca sebollisco sebolliscos sebollisquem sebollisquen sebollisques sebollisqueu sebollissa sebollissen sebollisses sebollissi sebollissin sebollissis sebollist sebollit sebollits sebolliu sebolliva sebolliven sebollives sebollix sebollixa sebollixen sebollixes sebollixi sebollixin sebollixis sebollixo sebollixos sebollí sebollíem sebollíets sebollíeu sebollírem sebollíreu sebollís sebollíscon sebollíssem sebollísseu sebollíssim sebollíssiu sebollíssom sebollíssou sebollívem sebollíveu sebollíxon sept v.cent val v
begraben
Enterrar un mort, introduir-lo a la seva tomba, inhumar.
Per extensió, soterrar o sepultar una cosa o posar-la en un lloc profund.

sec /ˈsek/ /ˈsək/ /ˈsɛk/ adj masc
trocken
Sense humitat o amb poca aigua.

seca /ˈse.ka/ /ˈsə.kə/ /ˈsɛ.kə/ n fem
Münze Münzstätte

secant /seˈkan/ /seˈkant/ /səˈkan/ /səˈkant/ adj
Sekante

secret /seˈkɾet/ /səˈkɾet/ /səˈkɾət/ /səˈkɾɛt/ adj masc
geheim Geheimnis
Que la seva comprensió resulta difícil o es té insuficients coneixements.

secret /seˈkɾet/ /səˈkɾet/ /səˈkɾət/ /səˈkɾɛt/ n masc
Geheimnis geheim

secta /ˈsɛk.ta/ /ˈsɛk.tɛ/ n fem
Sekte

secundari /se.kunˈda.ɾi/ /sə.kunˈda.ɾi/ adj masc
sekundär

seda /ˈse.ða/ /ˈsə.ðə/ /ˈsɛ.ðə/ n fem
Seide

sedició /se.ði.siˈo/ /sə.ði.siˈo/ n fem
Aufruhr

seduir /se.ðuˈi/ /se.ðuˈiɾ/ /sə.ðuˈi/ alg bal eiv mall n-occ nota 1 occ sedueix sedueixen sedueixes sedueixi sedueixin sedueixis sedueixo sedueixs seduesc seduesca seduesquen seduesques seduesqui seduesquin seduesquis seduint seduir seduiran seduirem seduireu seduiria seduirien seduiries seduirà seduiràs seduiré seduiríem seduiríeu seduí seduíem seduíeu seduírem seduíreu seduís seduíssem seduísseu seduíssim seduíssiu seduïa seduïda seduïdes seduïen seduïes seduïguem seduïgueu seduïm seduïra seduïren seduïres seduïsc seduïsca seduïsquen seduïsques seduïssen seduïsses seduïssin seduïssis seduït seduïts seduïu seduïx seduïxen seduïxes seduïxo sept v.cent val v
verführen
Guanyar-se una persona el favor sexual d'una altra.

sedàs /seˈðas/ /səˈðas/ n masc
Sieb

segar /seˈɣa/ /seˈɣaɾ/ /səˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ seg sega segada segades segam segant segar segara segaran segarem segaren segares segareu segaria segarien segaries segarà segaràs segaré segaríem segaríeu segassen segasses segassin segassis segat segats segau segava segaven segaves sego segue seguem seguen segues seguessen seguesses seguessin seguessis segueu segui seguin seguis segués seguéssem seguésseu seguéssim seguéssiu seguí segà segàrem segàreu segàs segàssem segàsseu segàssim segàssiu segàvem segàveu sept val v
ernten
(agricultura) Tallar plantes (blat, etc.) per a arreplegar-les.

segell /seˈd͡ʒeʎ/ /seˈʒeʎ/ /səˈʒeʎ/ n masc
Stempel Briefmarke
Objecte destinat estampar alguna mena de marca que té perfilada en volum. Aquesta marca s'utilitza principalment per a indicar una propietat, una autenticitat o la identificació de l'emissor.
Briefmarke
Paper petit estampat que cal enganxar en l'element a tractar i que demostra un pagament previ a un dels següents serveis: enviament per correu d'una carta, postal o paquet o bé realització d'una gestió mitjançant un document (instància, pòlissa, etc).

segellar /se.d͡ʒeˈʎa/ /se.d͡ʒeˈʎaɾ/ /se.ʒeˈʎa/ /sə.ʒəˈʎa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ segell segella segellada segellades segellaia segellaien segellaies segellam segellant segellar segellara segellaran segellarem segellaren segellares segellareu segellaria segellarien segellaries segellariva segellariven segellarives segellarà segellaràs segellaré segellaríem segellaríeu segellarívem segellaríveu segellassen segellasses segellassin segellassis segellat segellats segellau segellava segellaven segellaves segellavi segellavo segelle segelleguem segelleguessa segelleguessen segelleguesses segellegueu segellegués segelleguéssom segelleguéssou segellem segellen segelles segellessa segellessen segellesses segellessi segellessin segellessis segelleu segelli segellin segellis segello segellos segells segellà segellàiem segellàieu segellàrem segellàreu segellàs segellàssem segellàsseu segellàssim segellàssiu segellàvem segellàvets segellàveu segellàvom segellés segelléssem segellésseu segelléssim segelléssiu segellí sept v.cent val v
versiegeln

segle /ˈse.ɣɫe/ /ˈse.ɣɫə/ /ˈseɡ.ɡɫe/ /ˈseɡ.ɡɫə/ /ˈsɛ.ɣɫə/ /ˈsɛɡ.ɡɫə/ n masc
Jahrhundert

segon /seˈɣon/ n masc
Sekunde
Unitat de temps del sistema internacional que equival a la duració de 9.192.631.770 períodes de radiació corresponents a la transició entre dos nivells de l'estructura hiperfina de l'estat fonamental del cesi 133.

segon /seˈɣon/ number
zweite
(ordinal) Que va just darrere del primer.

segons /seˈɣons/ /səˈɣons/ conjunction
laut gemäß

segregar /se.ɣɾeˈɣa/ /se.ɣɾeˈɣaɾ/ /sə.ɣɾəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ segreg segrega segregada segregades segregam segregant segregar segregara segregaran segregarem segregaren segregares segregareu segregaria segregarien segregaries segregarà segregaràs segregaré segregaríem segregaríeu segregassen segregasses segregassin segregassis segregat segregats segregau segregava segregaven segregaves segrego segregue segreguem segreguen segregues segreguessen segreguesses segreguessin segreguessis segregueu segregui segreguin segreguis segregués segreguéssem segreguésseu segreguéssim segreguéssiu segreguí segregà segregàrem segregàreu segregàs segregàssem segregàsseu segregàssim segregàssiu segregàvem segregàveu sept val v
absondern

seguir /seˈɣi/ /seˈɣiɾ/ /səˈɣi/ bal n-occ occ segueix segueixen segueixes segueixi segueixin segueixis segueixo seguesc seguesqui seguesquin seguesquis seguia seguida seguides seguien seguies seguiguem seguigueu seguim seguint seguir seguira seguiran seguirem seguiren seguires seguireu seguiria seguirien seguiries seguirà seguiràs seguiré seguiríem seguiríeu seguisc seguisca seguisquen seguisques seguissen seguisses seguissin seguissis seguit seguits seguiu seguix seguixen seguixes seguixo seguí seguíem seguíeu seguírem seguíreu seguís seguíssem seguísseu seguíssim seguíssiu sept val v
folgen
Anar darrere d'algú o d’alguna cosa que es mou en la mateixa direcció.
Anar per un trajecte sense abandonar-lo.

segur /seˈɣu/ /seˈɣuɾ/ /səˈɣu/ adj masc
sicher
ferm, sense perill
cert, evident

seguretat /se.ɣu.ɾeˈtat/ n fem
Sicherheit
Absència de perill, qualitat de segur.

següent /seˈɣwen/ /seˈɣwent/ /səˈɣwen/ /səˈɣwent/ adj
folgend

seient /seˈjen/ /seˈjent/ /səˈjen/ /səˈjent/ n masc
Sitz Sitzplatz

seixanta /sejˈʃan.ta/ /seˈʃan.ta/ /siˈʃan.ta/ /siˈʃan.tə/ /ʃiˈʃan.ta/ /ʃiˈʃan.tə/ number
sechzig

seixanta-cinc /sejˌʃan.taˈsiŋ/ /sejˌʃan.taˈsiŋk/ /seˌʃan.taˈsiŋ/ /səˌʃan.təˈsiŋ/ /səˌʃan.təˈsiŋk/ number
fünfundsechzig

seixanta-dos /sejˌʃan.taˈðos/ /seˌʃan.taˈðos/ /səˌʃan.təˈðos/ number
zweiundsechzig

seixanta-nou /sejˌʃan.taˈnɔw/ /seˌʃan.taˈnɔw/ /səˌʃan.təˈnɔw/ number
neunundsechzig

seixanta-quatre /sejˌʃan.taˈkwa.tɾe/ /seˌʃan.taˈkwa.tɾe/ /səˌʃan.təˈkwa.tɾə/ number
vierundsechzig

seixanta-set /sejˌʃan.taˈsɛt/ /seˌʃan.taˈsɛt/ /səˌʃan.təˈsɛt/ number
siebenundsechzig

seixanta-sis /sejˌʃan.taˈsis/ /seˌʃan.taˈsis/ /səˌʃan.təˈsis/ number
sechsundsechzig

seixanta-tres /sejˌʃan.taˈtɾes/ /seˌʃan.taˈtɾes/ /səˌʃan.təˈtɾes/ number
dreiundsechzig

seixanta-un /sejˌʃan.taˈun/ /seˌʃan.taˈun/ /səˌʃan.təˈun/ number
einundsechzig

seixanta-vuit /sejˌʃan.taˈvujt/ /sejˌʃan.taˈβujt/ /seˌʃan.taˈβujt/ /səˌʃan.təˈvujt/ /səˌʃan.təˈβujt/ number
achtundsechzig

selecció /se.ɫek.siˈo/ /sə.ɫək.siˈo/ n fem
Anwahl

seleni /səˈɫɛ.ni/ n masc
Selen

selenita /se.ɫeˈni.ta/ /sə.ɫəˈni.tə/ n fem
Frauenglas Marienglas
Sulfat de calç cristal·litzat.

sella /ˈse.ʎa/ /ˈse.ʎə/ n fem
Sattel

semblant /semˈbɫan/ /semˈbɫant/ /səmˈbɫan/ /səmˈbɫant/ adj
ähnlich
Que és gairebé igual a un altre.

semblar /semˈbɫa/ /semˈbɫaɾ/ /səmˈbɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sembl sembla semblada semblades semblam semblant semblar semblara semblaran semblarem semblaren semblares semblareu semblaria semblarien semblaries semblarà semblaràs semblaré semblaríem semblaríeu semblassen semblasses semblassin semblassis semblat semblats semblau semblava semblaven semblaves semble semblem semblen sembles semblessen semblesses semblessin semblessis sembleu sembli semblin semblis semblo semblà semblàrem semblàreu semblàs semblàssem semblàsseu semblàssim semblàssiu semblàvem semblàveu semblés sembléssem semblésseu sembléssim sembléssiu semblí sept val v
scheinen

sembrar /semˈbɾa/ /semˈbɾaɾ/ /səmˈbɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sembr sembra sembrada sembrades sembram sembrant sembrar sembrara sembraran sembrarem sembraren sembrares sembrareu sembraria sembrarien sembraries sembrarà sembraràs sembraré sembraríem sembraríeu sembrassen sembrasses sembrassin sembrassis sembrat sembrats sembrau sembrava sembraven sembraves sembre sembrem sembren sembres sembressen sembresses sembressin sembressis sembreu sembri sembrin sembris sembro sembrà sembràrem sembràreu sembràs sembràssem sembràsseu sembràssim sembràssiu sembràvem sembràveu sembrés sembréssem sembrésseu sembréssim sembréssiu sembrí sept val v
säen

semen /ˈse.men/ /ˈsɛ.mən/ n masc
Sperma

seminari /se.miˈna.ɾi/ /sə.miˈna.ɾi/ n masc
Seminar
Institució catòlica on es formen i eduquen els qui volen ser sacerdots.

sempre /ˈsem.pɾe/ adv
immer stets

semàfor /seˈma.foɾ/ /səˈma.foɾ/ /səˈma.fur/ n masc
Ampel Verkehrsampel

semàntica /seˈman.ti.ka/ /səˈman.ti.kə/ n fem
Semantik

senat /seˈnat/ /səˈnat/ n masc
Senat

sencer /senˈse/ /senˈseɾ/ /sənˈsə/ /sənˈsɛ/ adj masc
ganz

senderisme /sen.deˈɾiz.me/ n masc
Wandern
Pràctica excursionista que consisteix a recórrer senders de gran recorregut.

senglar /seŋˈɡɫa/ /səŋˈɡɫa/ n masc
Wildschwein

sensació n fem
Gefühl

sense /ˈsen.sa/ /ˈsen.se/ /ˈsən.sə/ /ˈsɛn.sə/ preposition
ohne

sensible /senˈsi.bɫe/ /senˈsi.βɫe/ /senˈsib.bɫe/ /sənˈsi.βɫə/ /sənˈsib.bɫə/ adj
empfindlich
Que està dotat de sensibilitat.

sensor /senˈso/ /senˈsoɾ/ /sənˈso/ n masc
Sensor

sentiment /sen.tiˈmen/ /sen.tiˈment/ /sən.tiˈmen/ /sən.tiˈment/ n masc
Gefühl
Experiència subjectiva de l'emoció, estable i més o menys duradora.

sentir /senˈti/ /senˈtiɾ/ alg bal occ sent senta senten sentes senti sentia sentida sentides sentien senties sentiguem sentigueu sentim sentin sentint sentir sentira sentiran sentirem sentiren sentires sentireu sentiria sentirien sentiries sentirà sentiràs sentiré sentiríem sentiríeu sentis sentissen sentisses sentissin sentissis sentit sentits sentiu sento sents sentí sentíem sentíeu sentírem sentíreu sentís sentíssem sentísseu sentíssim sentíssiu sept val v
fühlen spüren
Percebre amb els sentits, tret del visual.
hören
Percebre sons mitjançant l'oïda.
fühlen
Tenir una sensació, una percepció, experimentar un sentiment, una emoció.

sentir-se /senˈtiɾ.se/ /sənˈtir.sə/ v
fühlen
Adonar-se del propi estat físic.

sentit /senˈtit/ n masc
Sinn
Facultat per relacionar el cos i l'exterior (la vista, el tacte...)
Verstand
Intencionalitat d’allò que es diu.

sentència /senˈtɛn.si.a/ /sənˈtɛn.si.ə/ n fem
Urteil

senyal /seˈɲaɫ/ /siˈɲaɫ/ n masc
Zeichen
Marca feta a alguna cosa.
Indicació per anar a alguna part o que conté alguna informació (especialment a trànsit).
(beisbol) Gest fet pel receptor al llançador amb la mà descoberta per a demanar-li un llançament determinat.

senyal de l'àrbitre n masc
Schiedsrichtersignal

senyor /seˈɲo/ /seˈɲoɾ/ /siˈɲo/ /siˈɲoɾ/ /səˈɲo/ /səˈɲu/ n masc
Herr
(usat especialment pels nens) Home gran o desconegut.

separació /se.pa.ɾa.siˈo/ /se.pə.ɾə.siˈo/ n fem
Trennung

separar /se.paˈɾa/ /se.paˈɾaɾ/ /sə.pəˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ separ separa separada separades separam separant separar separara separaran separarem separaren separares separareu separaria separarien separaries separarà separaràs separaré separaríem separaríeu separassen separasses separassin separassis separat separats separau separava separaven separaves separe separem separen separes separessen separesses separessin separessis separeu separi separin separis separo separà separàrem separàreu separàs separàssem separàsseu separàssim separàssiu separàvem separàveu separés separéssem separésseu separéssim separéssiu separí sept val v
trennen

septentrional /sep.ten.tɾi.oˈnaɫ/ /səp.tən.tɾi.uˈnaɫ/ adj
nördlich

seqüela /seˈkwɛ.ɫa/ /seˈkwɛ.ɫɛ/ /səˈkwɛ.ɫə/ n fem
Fortsetzung
(literatura, cinema, videojocs) Producte audiovisual que pertany a una saga en relació amb aquell que el precedeix.

seqüència /seˈkwɛn.si.a/ /səˈkwɛn.si.ə/ n fem
Sequenz

seqüència cinemàtica n fem
Zwischensequenz

ser /ˈse/ /ˈser/ /ˈseɾ/ /ˈsə/ /ˈsɛ/ /ˈsɛr/ bal centr era eren eres essent estada estades estat estats ets fon foren fores fos fosses fossin fossis fou fui fóra fórem fóreu fóssem fósseu fóssim fóssiu seguda segudes segut seguts sent ser seran serem sereu seria serien series serà seràs seré seríem seríeu seta setes siga sigam sigau siguda sigudes siguem siguen sigues sigueu sigui siguin siguis sigut siguts som sou sét séts sóc són val érem éreu és v
sein
ésser, existir

serbi sèrbia adj masc
Serbisch serbisch
Relatiu a Sèrbia o la seva llengua.

serbi n masc
Serbisch serbisch
(només singular) Llengua eslava pròpia de Sèrbia.

sergent /serˈd͡ʒen/ /seɾˈd͡ʒen/ /seɾˈd͡ʒent/ /sərˈʒen/ /səɾˈʒent/ n masc
Stabsunteroffizier Feldwebel

serietat /se.ɾi.eˈtat/ /sə.ɾi.əˈtat/ n fem
Ernst

sermó /seɾˈmo/ /sərˈmo/ n masc
Predigt Strafpredigt

serp n fem
Schlange
Rèptil sense extremitats (Serpentes).

serra /ˈsa.rə/ /ˈsa.rɛ/ /ˈsɛ.ra/ /ˈsɛ.rɛ/ n fem
Säge Steinsäge
Fulla d’acer que no té dents i serveix per tallar la pedra amb l'ajuda d'aigua i sorra.

serralada /se.raˈɫa.ða/ /sə.rəˈɫa.ðə/ n fem
Gebirge

serrall /seˈraʎ/ /səˈraʎ/ n masc
Serail

serraller /se.raˈʎe/ /se.raˈʎeɾ/ /sə.rəˈʎe/ n masc
Schlosser

serrar /seˈra/ /seˈˈɾaɾ// /səˈra/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept serr serra serrada serrades serraia serraien serraies serram serrant serrar serrara serraran serrarem serraren serrares serrareu serraria serrarien serraries serrariva serrariven serrarives serrarà serraràs serraré serraríem serraríeu serrarívem serraríveu serrassen serrasses serrassin serrassis serrat serrats serrau serrava serraven serraves serravi serravo serre serreguem serreguessa serreguessen serreguesses serregueu serregués serreguéssom serreguéssou serrem serren serres serressa serressen serresses serressi serressin serressis serreu serri serrin serris serro serros serrs serrà serràiem serràieu serràrem serràreu serràs serràssem serràsseu serràssim serràssiu serràvem serràvets serràveu serràvom serrés serréssem serrésseu serréssim serréssiu serrí v.cent val v
sägen Hände schütteln
Fer servir la serra o el xerrac.
Tancar la mà fortament, agafant la d'un altre.

serrà /seˈra/ /səˈra/ n masc
Sägebarsch

serrà menut n masc
Beutelbarsch

servent /serˈβen/ /seɾˈvent/ /seɾˈβen/ /sərˈben/ /sərˈven/ /səɾˈvent/ n masc
Diener

servir /serˈβi/ /seɾˈviɾ/ /seɾˈβi/ /sərˈbi/ /səɾˈvi/ bal n-occ occ sept serveix serveixen serveixes serveixi serveixin serveixis serveixo servesc servesqui servesquin servesquis servia servida servides servien servies serviguem servigueu servim servint servir servira serviran servirem serviren servires servireu serviria servirien serviries servirà serviràs serviré serviríem serviríeu servisc servisca servisquen servisques servissen servisses servissin servissis servit servits serviu servix servixen servixes servixo serví servíem servíeu servírem servíreu servís servíssem servísseu servíssim servíssiu val v
dienen
Ésser apte o propi a un ús.
servieren
(esports de pilota) Posar la pilota, la bola, el volant o el disc en joc.

serè /seˈɾe/ /səˈɾə/ /səˈɾɛ/ adj masc
ruhig

set /ˈset/ /ˈsət/ /ˈsɛt/ n fem
Durst
Necessitat, desig o sensació de necessitar beure.

set /ˈset/ /ˈsət/ /ˈsɛt/ number
sieben Sieben
(cardinal) Sis més un.
(valor ordinal) Setè, setena.

set-cents /ˌsɛtˈsens/ number
siebenhundert

setanta /seˈtan.ta/ number
siebzig

setanta-cinc /seˌtan.taˈsiŋ/ /seˌtan.taˈsiŋk/ /səˌtan.təˈsiŋ/ /səˌtan.təˈsiŋk/ number
fünfundsiebzig

setanta-dos /seˌtan.taˈðos/ /səˌtan.təˈðos/ number
zweiundsiebzig

setanta-nou /seˌtan.taˈnɔw/ /səˌtan.təˈnɔw/ number
neunundsiebzig

setanta-quatre /seˌtan.taˈkwa.tɾe/ /səˌtan.təˈkwa.tɾə/ number
vierundsiebzig

setanta-set /seˌtan.taˈsɛt/ /səˌtan.təˈsɛt/ number
siebenundsiebzig

setanta-sis /seˌtan.taˈsis/ /səˌtan.təˈsis/ number
sechsundsiebzig

setanta-tres /seˌtan.taˈtɾes/ /səˌtan.təˈtɾes/ number
dreiundsiebzig

setanta-un /seˌtan.taˈun/ /səˌtan.təˈun/ number
einundsiebzig

setanta-vuit /seˌtan.taˈvujt/ /seˌtan.taˈβujt/ /səˌtan.təˈvujt/ /səˌtan.təˈβujt/ number
achtundsiebzig

setembre /səˈtem.bɾə/ n masc
September
Novè mes de l'any.

setge /ˈse.d͡ʒe/ /ˈse.d͡ʒə/ /ˈsɛ.d͡ʒə/ n masc
Belagerung
Acció d'assetjar, encerclament d'una població, fortalesa, vaixell... per a bloquejar-la o per a combatre-la.

setmana /semˈma.na/ /seˈma.na/ n fem
Woche

setrill /seˈtɾiʎ/ /səˈtɾij/ /səˈtɾiʎ/ n masc
Ölkännchen

setze /ˈse.d͡ze/ number
sechzehn

setè /seˈte/ /səˈtə/ /səˈtɛ/ number
siebte

seure /ˈsɛw.ɾe/ bal occ sec seem seent seeu sega seguda segudes seguem seguen seguera segueren segueres segues seguessen seguesses seguessin seguessis segueu segui seguin seguis segut seguts segué seguérem seguéreu segués seguéssem seguésseu seguéssim seguéssiu seguí seia seiem seien seient seies seieu seim seis seu seuen seuran seure seurem seureu seuria seurien seuries seurà seuràs seuré seuríem seuríeu seus sèiem sèieu séiem séieu val v
sich setzen

sexe /ˈsɛk.se/ /ˈsɛk.sə/ n masc
Geschlecht Sex
Conjunt de les peculiaritats bioquímiques, fisiològiques i orgàniques que divideixen els individus d'una espècie en mascles i femelles i fan possible entre ells, mitjançant els adequats processos de conjugació o fecundació, una periòdica modificació de la informació genètica.
Sex Geschlecht
Sexualitat, activitat sexual.

sexual /sek.suˈaɫ/ /sək.suˈaɫ/ adj
sexuell

sexualitat /sek.su.a.ɫiˈtat/ /sək.su.ə.ɫiˈtat/ n fem
Sexualität

shader n masc
Schattierer

shading /ʃaˈðiŋ/ /ʃaˈðiŋk/ /ʃəˈðiŋ/ /ʃəˈðiŋk/ n masc
Schattierung

shading de Gouraud n masc
Gouraud-Schattierung

shading de Phong n masc
Phong-Schattierung

shading pla n masc
Flat-Schattierung

shamisen /ʃa.miˈsen/ n masc
Samisen

si conjunction
wenn falls
Nexe condicional que introdueix un supòsit, una premissa.

sibil·la /siˈbiɫ.ɫa/ /siˈbiɫ.ɫə/ /siˈβi.ɫa/ /siˈβi.ɫə/ /siˈβiɫ.ɫə/ n fem
Sibylle

sicilià siciliana sicilians adj masc
Sizilianisch
Originari, pertanyent o relatiu a Sicília.

sifó /siˈfo/ n masc
Siphon
Canonada amb una curvatura que reté el líquid i impedeix el pas de gasos.

signar /siŋˈna/ /siɡˈna/ /siɡˈnaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept sign signa signada signades signam signant signar signara signaran signarem signaren signares signareu signaria signarien signaries signarà signaràs signaré signaríem signaríeu signassen signasses signassin signassis signat signats signau signava signaven signaves signe signem signen signes signessen signesses signessin signessis signeu signi signin signis signo signà signàrem signàreu signàs signàssem signàsseu signàssim signàssiu signàvem signàveu signés signéssem signésseu signéssim signéssiu signí val v
unterschreiben
Una persona, posar la seva signatura en un escrit o una obra.

signe /ˈsiŋ.ne/ /ˈsiɡ.ne/ n masc
Zeichen

significant /siŋ.ni.fiˈkan/ /siŋ.ni.fiˈkant/ /siɡ.ni.fiˈkan/ /siɡ.ni.fiˈkant/ adj
signifikant

significar /siŋ.ni.fiˈka/ /siɡ.ni.fiˈka/ /siɡ.ni.fiˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept signific significa significada significades significam significant significar significara significaran significarem significaren significares significareu significaria significarien significaries significarà significaràs significaré significaríem significaríeu significassen significasses significassin significassis significat significats significau significava significaven significaves significo significà significàrem significàreu significàs significàssem significàsseu significàssim significàssiu significàvem significàveu signifique signifiquem signifiquen signifiques signifiquessen signifiquesses signifiquessin signifiquessis signifiqueu signifiqui signifiquin signifiquis signifiqués signifiquéssem signifiquésseu signifiquéssim signifiquéssiu signifiquí val v
meinen bedeuten
Voler dir, ser equivalent, tenir com a conseqüència.

significat /siŋ.ni.fiˈkat/ /siɡ.ni.fiˈkat/ n masc
Bedeutung

significatiu /siŋ.ni.fi.kaˈtiw/ /siɡ.ni.fi.kaˈtiw/ adj masc
signifikant

sikh /ˈsik/ /ˈsix/ adj
Sikh
Relatiu al sikhisme o als seus seguidors.

sikh /ˈsik/ /ˈsix/ n neut
Sikh
Membre o practicant del sikhisme.

silenci /siˈɫen.si/ n masc
Stille Schweigen
Estat d'absència de soroll o de no parlar.

silici n masc
Silizium Silicium

sil·logisme /si.ɫoˈd͡ʒiz.me/ /si.ɫoˈʒiz.me/ /si.ɫuˈʒiz.mə/ /siɫ.ɫoˈd͡ʒiz.me/ /siɫ.ɫoˈʒiz.me/ /siɫ.ɫoˈʒiz.mə/ /siɫ.ɫuˈʒiz.mə/ n masc
Syllogismus

simbolitzar /sim.bo.ɫiˈd͡za/ /sim.bo.ɫiˈza/ /sim.bo.ɫiˈzaɾ/ /sim.bu.ɫiˈd͡za/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept simbolitz simbolitza simbolitzada simbolitzades simbolitzaia simbolitzaien simbolitzaies simbolitzam simbolitzant simbolitzar simbolitzara simbolitzaran simbolitzarem simbolitzaren simbolitzares simbolitzareu simbolitzaria simbolitzarien simbolitzaries simbolitzariva simbolitzariven simbolitzarives simbolitzarà simbolitzaràs simbolitzaré simbolitzaríem simbolitzaríeu simbolitzarívem simbolitzaríveu simbolitzassen simbolitzasses simbolitzassin simbolitzassis simbolitzat simbolitzats simbolitzau simbolitzava simbolitzaven simbolitzaves simbolitzavi simbolitzavo simbolitze simbolitzeguem simbolitzeguessa simbolitzeguessen simbolitzeguesses simbolitzegueu simbolitzegués simbolitzeguéssom simbolitzeguéssou simbolitzem simbolitzen simbolitzes simbolitzessa simbolitzessen simbolitzesses simbolitzessi simbolitzessin simbolitzessis simbolitzeu simbolitzi simbolitzin simbolitzis simbolitzo simbolitzos simbolitzs simbolitzà simbolitzàiem simbolitzàieu simbolitzàrem simbolitzàreu simbolitzàs simbolitzàssem simbolitzàsseu simbolitzàssim simbolitzàssiu simbolitzàvem simbolitzàvets simbolitzàveu simbolitzàvom simbolitzés simbolitzéssem simbolitzésseu simbolitzéssim simbolitzéssiu simbolitzí v.cent val v
sybolisieren

simbòlic /simˈbɔ.ɫik/ adj masc
symbolisch
Relatiu al símbol.

simetria /si.meˈtɾi.a/ /si.məˈtɾi.ə/ n fem
Symmetrie

simfonia /siɱ.foˈni.a/ /siɱ.foˈni.ə/ /siɱ.fuˈni.ə/ n fem
Sinfonie Symphonie

simitarra /si.miˈta.ra/ /si.miˈta.rə/ n fem
Krummsäbel Scimitar

simonia /si.moˈni.a/ /si.moˈni.ə/ /si.muˈni.ə/ n fem
Simonie

simpatia /sim.paˈti.a/ /sim.pəˈti.ə/ n fem
Sympathie

simple /ˈsim.pɫe/ adj
einfach
Que no presenta complexitat, que no és res més que allò.

simplificació n fem
Vereinfachen
Acte de simplificar.
Vereinfachung
Resultat d'haver simplificat.

simulació n fem
Simulation

simultaniejar /si.muɫ.ta.ni.eˈd͡ʒa/ /si.muɫ.ta.ni.eˈd͡ʒaɾ/ /si.muɫ.ta.ni.eˈʒa/ /si.muɫ.tə.ni.əˈd͡ʒa/ /si.muɫ.tə.ni.əˈʒa/ alg bal eiv nota 1 occ sept simultaniege simultaniegem simultaniegen simultanieges simultaniegessen simultaniegesses simultaniegessin simultaniegessis simultaniegeu simultaniegi simultaniegin simultaniegis simultaniegés simultaniegéssem simultaniegésseu simultaniegéssim simultaniegéssiu simultaniegí simultanieig simultanieja simultaniejada simultaniejades simultaniejam simultaniejant simultaniejar simultaniejara simultaniejaran simultaniejarem simultaniejaren simultaniejares simultaniejareu simultaniejaria simultaniejarien simultaniejaries simultaniejarà simultaniejaràs simultaniejaré simultaniejaríem simultaniejaríeu simultaniejassen simultaniejasses simultaniejassin simultaniejassis simultaniejat simultaniejats simultaniejau simultaniejava simultaniejaven simultaniejaves simultaniejo simultaniejà simultaniejàrem simultaniejàreu simultaniejàs simultaniejàssem simultaniejàsseu simultaniejàssim simultaniejàssiu simultaniejàvem simultaniejàveu v.cent val v
abwechseln

sincer /sinˈse/ /sinˈseɾ/ adj masc
aufrichtig
Dit de la persona que diu la veritat, honesta.

sincronitzar /siŋ.kɾo.niˈd͡za/ /siŋ.kɾo.niˈza/ /siŋ.kɾo.niˈzaɾ/ /siŋ.kɾu.niˈd͡za/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept sincronitz sincronitza sincronitzada sincronitzades sincronitzaia sincronitzaien sincronitzaies sincronitzam sincronitzant sincronitzar sincronitzara sincronitzaran sincronitzarem sincronitzaren sincronitzares sincronitzareu sincronitzaria sincronitzarien sincronitzaries sincronitzariva sincronitzariven sincronitzarives sincronitzarà sincronitzaràs sincronitzaré sincronitzaríem sincronitzaríeu sincronitzarívem sincronitzaríveu sincronitzassen sincronitzasses sincronitzassin sincronitzassis sincronitzat sincronitzats sincronitzau sincronitzava sincronitzaven sincronitzaves sincronitzavi sincronitzavo sincronitze sincronitzeguem sincronitzeguessa sincronitzeguessen sincronitzeguesses sincronitzegueu sincronitzegués sincronitzeguéssom sincronitzeguéssou sincronitzem sincronitzen sincronitzes sincronitzessa sincronitzessen sincronitzesses sincronitzessi sincronitzessin sincronitzessis sincronitzeu sincronitzi sincronitzin sincronitzis sincronitzo sincronitzos sincronitzs sincronitzà sincronitzàiem sincronitzàieu sincronitzàrem sincronitzàreu sincronitzàs sincronitzàssem sincronitzàsseu sincronitzàssim sincronitzàssiu sincronitzàvem sincronitzàvets sincronitzàveu sincronitzàvom sincronitzés sincronitzéssem sincronitzésseu sincronitzéssim sincronitzéssiu sincronitzí v.cent val v
synchronisieren

sinergia /si.neɾˈʒi.a/ /si.nəɾˈʒi.ə/ n fem
Synergie

singlot /siŋˈɡlot/ n masc
Singultus Schluckauf
Moviment inspiratori espasmòdic, que generalment es repeteix a intervals més o menys llargs, degut a una contracció sobtosa del diafragma i acompanyat d'un soroll de l'aire en forçar el seu pas per la glotis closa.

singular /siŋ.ɡuˈɫa/ /siŋ.ɡuˈɫaɾ/ adj
Einzahl Singular

singularitat /siŋ.ɡu.ɫa.ɾiˈtat/ /siŋ.ɡu.ɫə.ɾiˈtat/ n fem
Eigenheit
Característica d'allò que és singular, únic, que no té semblant amb què ser comparat.

sinistre /siˈnis.tɾe/ /siˈnis.tɾə/ adj masc
böse
Qualitat d'allò que presagia un esdeveniment desafortunat.

sinofòbia /si.noˈfɔ.bi.a/ /si.noˈfɔ.bi.ə/ /si.nuˈfɔ.bi.ə/ /si.nuˈfɔ.βi.ə/ n fem
Sinophobie

sintetitzador /sin.te.ti.d͡zaˈðo/ /sin.te.ti.zaˈðoɾ/ /sin.tə.ti.d͡zəˈðo/ n masc
Synthesizer

sinus /ˈsi.nus/ n masc
Sinus

sinusitis /si.nuˈzi.tis/ n fem
Sinusitis

sinònim /siˈnɔ.nim/ adj masc
synonym Synonym
Dit del mot amb un significat igual o similar al d'un altre.

sinònim /siˈnɔ.nim/ n masc
Synonym Gleichwort
Mot amb un significat igual o similar al d'un altre.

sirena /siˈɾe.na/ /siˈɾɛ.nə/ n fem
Sirene Meerjungfrau
Criatura mitològica meitat dona meitat peix que amb els seus cants feia distreure els mariners fins a fer-los naufragar.
Sirene
So llarg i estrident emprat per cridar l'atenció en vehicles d'urgències o per anunciar l'arribada de les barques al port.

sirgar /sirˈɡa/ /sirˈɣa/ /siɾˈɣa/ /siɾˈɣaɾ/ alg bal eiv nota 1 occ sept sirg sirga sirgada sirgades sirgam sirgant sirgar sirgara sirgaran sirgarem sirgaren sirgares sirgareu sirgaria sirgarien sirgaries sirgarà sirgaràs sirgaré sirgaríem sirgaríeu sirgassen sirgasses sirgassin sirgassis sirgat sirgats sirgau sirgava sirgaven sirgaves sirgo sirgue sirguem sirguen sirgues sirguessen sirguesses sirguessin sirguessis sirgueu sirgui sirguin sirguis sirgués sirguéssem sirguésseu sirguéssim sirguéssiu sirguí sirgà sirgàrem sirgàreu sirgàs sirgàssem sirgàsseu sirgàssim sirgàssiu sirgàvem sirgàveu v.cent val v
treideln

sirtaki /sirˈta.ki/ n masc
Sirtaki

sis number
sechs Sechs

sis-cents /ˌsiˈsens/ number
sechshundert

sismògraf /sizˈmɔ.ɣɾaf/ /sizˈmɔ.ɣɾəf/ n masc
Seismograph

sistema /sisˈte.ma/ /sisˈtɛ.mə/ n masc
System Ordnung

sistema de regles n masc
Regelsystem

sistema expert n masc
Expertensystem

sistematitzar /sis.te.ma.tiˈd͡za/ /sis.te.ma.tiˈza/ /sis.te.ma.tiˈzaɾ/ /sis.tə.mə.tiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept sistematitz sistematitza sistematitzada sistematitzades sistematitzam sistematitzant sistematitzar sistematitzara sistematitzaran sistematitzarem sistematitzaren sistematitzares sistematitzareu sistematitzaria sistematitzarien sistematitzaries sistematitzarà sistematitzaràs sistematitzaré sistematitzaríem sistematitzaríeu sistematitzassen sistematitzasses sistematitzassin sistematitzassis sistematitzat sistematitzats sistematitzau sistematitzava sistematitzaven sistematitzaves sistematitze sistematitzem sistematitzen sistematitzes sistematitzessen sistematitzesses sistematitzessin sistematitzessis sistematitzeu sistematitzi sistematitzin sistematitzis sistematitzo sistematitzà sistematitzàrem sistematitzàreu sistematitzàs sistematitzàssem sistematitzàsseu sistematitzàssim sistematitzàssiu sistematitzàvem sistematitzàveu sistematitzés sistematitzéssem sistematitzésseu sistematitzéssim sistematitzéssiu sistematitzí val v
systematiseren

sistèmic /sisˈtɛ.mik/ adj masc
systemisch
Que s'estén dins d'un sistema, afectant un grup o un sistema com poden ser el cos, l'economia, el mercat o a tota la societat.

sisó /siˈzo/ n masc
Zwergtrappe
Au migradora parcial de la família dels otítids, de plomatge bru i ventre blanc i amb un collar negre i blanc en els mascles (Tetrax tetrax).

sitar /siˈtar/ n masc
Sitar

sitja /ˈsi.d͡ʒa/ /ˈsi.d͡ʒə/ n fem
Silo

situació /si.tu.a.siˈo/ /si.tu.ə.siˈo/ n fem
Situation
Manera d'estar quelcom situat.

sivella /siˈve.ʎa/ /siˈve.ʎə/ /siˈβe.ʎa/ /siˈβe.ʎə/ n fem
Schnalle

so /so/ /su/ /ˈso/ /ˈsɔ/ n masc
Klang Schall
Pertorbació de l'aire audible pels éssers vius.

sobirania /so.bi.ɾaˈni.a/ /so.bi.ɾəˈni.ə/ /su.bi.ɾəˈni.ə/ /su.βi.ɾəˈni.ə/ n fem
Souveränität

sobirà /so.biˈɾa/ /su.biˈɾa/ n masc
Souverän souverän
Persona que té l'autoritat suprema o sobirania dins un estat. Antigament a l'alta edat mitjana també se li deia un sobirà a les tinences d'un camperol.

sobrar /soˈbɾa/ /soˈbɾaɾ/ /soˈβɾa/ /suˈbɾa/ /suˈβɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept sobr sobra sobrada sobrades sobram sobrant sobrar sobrara sobraran sobrarem sobraren sobrares sobrareu sobraria sobrarien sobraries sobrarà sobraràs sobraré sobraríem sobraríeu sobrassen sobrasses sobrassin sobrassis sobrat sobrats sobrau sobrava sobraven sobraves sobre sobrem sobren sobres sobressen sobresses sobressin sobressis sobreu sobri sobrin sobris sobro sobrà sobràrem sobràreu sobràs sobràssem sobràsseu sobràssim sobràssiu sobràvem sobràveu sobrés sobréssem sobrésseu sobréssim sobréssiu sobrí val v
überflüssig

sobre /ˈso.bɾe/ /ˈsɔ.bɾe/ /ˈsɔ.βɾə/ n masc
Briefumschlag Umschlag
Objecte per contenir una carta o targeta.

sobrecarregar /ˌso.bɾe.ka.reˈɣaɾ/ /ˌso.βɾe.ka.reˈɣa/ /ˌso.βɾə.kə.rəˈɣa/ alg bal eiv nota 1 occ sept sobrecarreg sobrecarrega sobrecarregada sobrecarregades sobrecarregam sobrecarregant sobrecarregar sobrecarregara sobrecarregaran sobrecarregarem sobrecarregaren sobrecarregares sobrecarregareu sobrecarregaria sobrecarregarien sobrecarregaries sobrecarregarà sobrecarregaràs sobrecarregaré sobrecarregaríem sobrecarregaríeu sobrecarregassen sobrecarregasses sobrecarregassin sobrecarregassis sobrecarregat sobrecarregats sobrecarregau sobrecarregava sobrecarregaven sobrecarregaves sobrecarrego sobrecarregue sobrecarreguem sobrecarreguen sobrecarregues sobrecarreguessen sobrecarreguesses sobrecarreguessin sobrecarreguessis sobrecarregueu sobrecarregui sobrecarreguin sobrecarreguis sobrecarregués sobrecarreguéssem sobrecarreguésseu sobrecarreguéssim sobrecarreguéssiu sobrecarreguí sobrecarregà sobrecarregàrem sobrecarregàreu sobrecarregàs sobrecarregàssem sobrecarregàsseu sobrecarregàssim sobrecarregàssiu sobrecarregàvem sobrecarregàveu v.cent val v
überladen

sobremostreig n masc
Überabtastung

sobresaltar /ˌso.bɾe.saɫˈtaɾ/ /ˌso.βɾe.saɫˈta/ /ˌso.βɾə.səɫˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept sobresalt sobresalta sobresaltada sobresaltades sobresaltam sobresaltant sobresaltar sobresaltara sobresaltaran sobresaltarem sobresaltaren sobresaltares sobresaltareu sobresaltaria sobresaltarien sobresaltaries sobresaltarà sobresaltaràs sobresaltaré sobresaltaríem sobresaltaríeu sobresaltassen sobresaltasses sobresaltassin sobresaltassis sobresaltat sobresaltats sobresaltau sobresaltava sobresaltaven sobresaltaves sobresalte sobresaltem sobresalten sobresaltes sobresaltessen sobresaltesses sobresaltessin sobresaltessis sobresalteu sobresalti sobresaltin sobresaltis sobresalto sobresaltà sobresaltàrem sobresaltàreu sobresaltàs sobresaltàssem sobresaltàsseu sobresaltàssim sobresaltàssiu sobresaltàvem sobresaltàveu sobresaltés sobresaltéssem sobresaltésseu sobresaltéssim sobresaltéssiu sobresaltí val v
erschrecken

sobretot /ˌso.bɾeˈtot/ /ˌso.βɾəˈtot/ adv
vor allem

sobrevenir /ˌso.βɾe.veˈniɾ/ /ˌso.βɾe.βeˈni/ /ˌso.βɾe.βeˈniɾ/ /ˌso.βɾə.vəˈni/ /ˌso.βɾə.βəˈni/ alg arc bal cent eiv n-occ occ or sept sobrevenc sobrevendran sobrevendrem sobrevendrets sobrevendreu sobrevendria sobrevendrien sobrevendries sobrevendrà sobrevendràs sobrevendré sobrevendríem sobrevendríets sobrevendríeu sobrevenen sobrevenes sobreveneu sobrevenga sobrevengaran sobrevengarem sobrevengareu sobrevengariva sobrevengariven sobrevengarives sobrevengarivu sobrevengarà sobrevengaràs sobrevengaré sobrevengra sobrevengren sobrevengres sobrevenguda sobrevengudes sobrevenguec sobrevenguem sobrevenguen sobrevenguent sobrevenguera sobrevengueren sobrevengueres sobrevengueri sobrevengueru sobrevengues sobrevenguessen sobrevenguesses sobrevenguessi sobrevenguessin sobrevenguessis sobrevenguessu sobrevenguets sobrevengueu sobrevengui sobrevenguin sobrevenguis sobrevenguist sobrevengut sobrevenguts sobrevengué sobrevenguérem sobrevenguérets sobrevenguéreu sobrevengués sobrevenguéssem sobrevenguésseu sobrevenguéssim sobrevenguéssiu sobrevenguí sobreveni sobrevenia sobrevenien sobrevenies sobrevenim sobrevenint sobrevenir sobrevenits sobreveniu sobreveniva sobreveniven sobrevenives sobrevenivu sobreveniï sobreveniü sobrevenran sobrevenrem sobrevenreu sobrevenria sobrevenrien sobrevenries sobrevenriü sobrevenrà sobrevenràs sobrevenré sobrevens sobreveníem sobreveníets sobreveníeu sobrevenívem sobreveníveu sobrevenívom sobrevenívou sobreves sobrevin sobrevinc sobrevindran sobrevindre sobrevindrem sobrevindrets sobrevindreu sobrevindri sobrevindria sobrevindrien sobrevindries sobrevindrà sobrevindràs sobrevindré sobrevindríem sobrevindríets sobrevindríeu sobrevinen sobrevinga sobrevingam sobrevingau sobrevingo sobrevingos sobrevinguda sobrevingudes sobrevinguem sobrevinguen sobrevinguent sobrevinguera sobrevingueren sobrevingueres sobrevingues sobrevinguessa sobrevinguessen sobrevinguesses sobrevinguessin sobrevinguessis sobrevinguessu sobrevinguets sobrevingueu sobrevingui sobrevinguin sobrevinguis sobrevingut sobrevinguts sobrevingué sobrevinguérem sobrevinguérets sobrevinguéreu sobrevingués sobrevinguéssem sobrevinguésseu sobrevinguéssim sobrevinguéssiu sobrevinguéssom sobrevinguéssou sobrevinguí sobrevinia sobrevinien sobrevinies sobrevinran sobrevinre sobrevinrem sobrevinreu sobrevinria sobrevinrien sobrevinries sobrevinrà sobrevinràs sobrevinré sobrevinríem sobrevinríeu sobreviníem sobreviníets sobreviníeu sobrevé sobrevén sobrevéngrem sobrevéngrets sobrevéngreu sobreví sobrevíngon sobrevís v.cent val v
heraufkommen

sobreviure /ˌso.bɾeˈviw.ɾe/ /ˌso.bɾəˈviw.ɾə/ /ˌso.βɾeˈβiw.ɾe/ /ˌso.βɾəˈβiw.ɾə/ bal eiv occ sobrevisc sobrevisca sobreviscuda sobreviscudes sobreviscut sobreviscuts sobrevisquem sobrevisquen sobrevisquera sobrevisqueren sobrevisqueres sobrevisques sobrevisquessen sobrevisquesses sobrevisquessin sobrevisquessis sobrevisqueu sobrevisqui sobrevisquin sobrevisquis sobrevisqué sobrevisquérem sobrevisquéreu sobrevisqués sobrevisquéssem sobrevisquésseu sobrevisquéssim sobrevisquéssiu sobrevisquí sobreviu sobreviuen sobreviuran sobreviure sobreviurem sobreviureu sobreviuria sobreviurien sobreviuries sobreviurà sobreviuràs sobreviuré sobreviuríem sobreviuríeu sobrevius sobrevivia sobrevivien sobrevivies sobrevivim sobrevivint sobreviviu sobrevivíem sobrevivíeu v.cent val v
überleben

soca /ˈso.kə/ /ˈsɔ.ka/ /ˈsɔ.kɔ/ /ˈsɔ.kə/ n fem
Stumpf

social /so.siˈaɫ/ /su.siˈaɫ/ adj
sozial
Pertanyent a un grup de persones.
Destinat a l'atenció de persones desafavorides.

socialdemòcrata /so.siˌaɫ.deˈmɔ.kɾa.ta/ /so.siˌaɫ.dəˈmɔ.kɾə.tə/ /su.siˌaɫ.dəˈmɔ.kɾə.tə/ adj
Sozialdemokrat
Relatiu o pertanyent a la socialdemocràcia.

socialdemòcrata /so.siˌaɫ.deˈmɔ.kɾa.ta/ /so.siˌaɫ.dəˈmɔ.kɾə.tə/ /su.siˌaɫ.dəˈmɔ.kɾə.tə/ n neut
Sozialdemokrat
Partidari de la socialdemocràcia.

socialisme /so.si.aˈɫiz.me/ /so.si.əˈɫiz.mə/ /su.si.əˈɫiz.mə/ n masc
Sozialismus

socialitzar /so.si.a.ɫiˈd͡za/ /so.si.a.ɫiˈza/ /so.si.a.ɫiˈzaɾ/ /so.si.ə.ɫiˈd͡za/ /su.si.ə.ɫiˈd͡za/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept socialitz socialitza socialitzada socialitzades socialitzaia socialitzaien socialitzaies socialitzam socialitzant socialitzar socialitzara socialitzaran socialitzarem socialitzaren socialitzares socialitzareu socialitzaria socialitzarien socialitzaries socialitzariva socialitzariven socialitzarives socialitzarà socialitzaràs socialitzaré socialitzaríem socialitzaríeu socialitzarívem socialitzaríveu socialitzassen socialitzasses socialitzassin socialitzassis socialitzat socialitzats socialitzau socialitzava socialitzaven socialitzaves socialitzavi socialitzavo socialitze socialitzeguem socialitzeguessa socialitzeguessen socialitzeguesses socialitzegueu socialitzegués socialitzeguéssom socialitzeguéssou socialitzem socialitzen socialitzes socialitzessa socialitzessen socialitzesses socialitzessi socialitzessin socialitzessis socialitzeu socialitzi socialitzin socialitzis socialitzo socialitzos socialitzs socialitzà socialitzàiem socialitzàieu socialitzàrem socialitzàreu socialitzàs socialitzàssem socialitzàsseu socialitzàssim socialitzàssiu socialitzàvem socialitzàvets socialitzàveu socialitzàvom socialitzés socialitzéssem socialitzésseu socialitzéssim socialitzéssiu socialitzí v.cent val v
sozialisieren
(transitiu) Transferir a l’estat o a un altre òrgan col·lectiu.

societat /so.si.eˈtat/ /so.si.əˈtat/ /su.si.əˈtat/ n fem
Gesellschaft
Grup permanent de gent des de la perspectiva de les accions i interaccions que les afecten en comú.
Agrupació d'entitats, les quals fins i tot poden ser estats.

sociograma n masc
Soziogramm

sociolecte /so.si.oˈɫɛk.te/ /so.si.oˈɫɛk.tə/ /su.si.uˈɫɛk.tə/ n masc
Soziolekt

sodi n masc
Natrium
Element químic de nombre atòmic 11 i símbol Na.

sofre /ˈso.fɾə/ n masc
Schwefel

softbol /ˌsovˈbɔɫ/ /ˌsɔvˈβɔɫ/ n masc
Softball

sofà /soˈfa/ /suˈfa/ n masc
Sofa Couch
Seient per a més d'una persona amb respatller i reposabraços format per components relativament tous, semblant a la textura dels coixins.

sogra /ˈsɔ.ɣɾa/ /ˈsɔ.ɣɾɔ/ n fem
Schwiegermutter

sogre /ˈsɔ.ɣɾe/ n masc
Schwiegervater

sol /ˈsoɫ/ /ˈsuɫ/ /ˈsɔɫ/ adj masc
allein
Sense companyia.

sol /ˈsoɫ/ /ˈsuɫ/ /ˈsɔɫ/ n masc
Sonne
Astre estel·lar, estrella.
Lluentor o escalfor que produeix el sol.
Bona persona, afable, amable, afectuós.
G
(música) Cinquena nota musical.
Sol
(química) Solució col·loïdal.
Moneda peruana.

sola /ˈsɔ.ɫa/ /ˈsɔ.ɫə/ n fem
Schuhsohle Sohle
Part del calçat que està format per un material més resistent per a protegir la planta del peu.

solament /ˌsɔ.ɫaˈmen/ /ˌsɔ.ɫaˈment/ /ˌsɔ.ɫəˈmen/ /ˌsɔ.ɫəˈment/ adv
nur

solar /soˈɫa/ /soˈɫaɾ/ /suˈɫa/ adj
solar

solaç /soˈɫas/ /suˈɫas/ n masc
Erholung

solc /ˈsoɫk/ n masc
Furche

soldar /soɫˈda/ /soɫˈdaɾ/ /suɫˈda/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept sold solda soldada soldades soldaia soldaien soldaies soldam soldant soldar soldara soldaran soldarem soldaren soldares soldareu soldaria soldarien soldaries soldariva soldariven soldarives soldarà soldaràs soldaré soldaríem soldaríeu soldarívem soldaríveu soldassen soldasses soldassin soldassis soldat soldats soldau soldava soldaven soldaves soldavi soldavo solde soldeguem soldeguessa soldeguessen soldeguesses soldegueu soldegués soldeguéssom soldeguéssou soldem solden soldes soldessa soldessen soldesses soldessi soldessin soldessis soldeu soldi soldin soldis soldo soldos solds soldà soldàiem soldàieu soldàrem soldàreu soldàs soldàssem soldàsseu soldàssim soldàssiu soldàvem soldàvets soldàveu soldàvom soldés soldéssem soldésseu soldéssim soldéssiu soldí v.cent val v
schweißen

soldat /soɫˈdat/ /suɫˈdat/ n masc
Soldat
Persona que forma part d'un exèrcit.

soldà /soɫˈda/ /suɫˈda/ n masc
Sultan

solemne /soˈɫem.ne/ /suˈɫɛm.nə/ adj
feierlich

solidaritat /so.ɫi.ða.ɾiˈtat/ /so.ɫi.ðə.ɾiˈtat/ /su.ɫi.ðə.ɾiˈtat/ n fem
Solidarität

solidesa /so.ɫiˈðe.za/ /so.ɫiˈðə.zə/ /su.ɫiˈðɛ.zə/ n fem
Solidität

solidificar /so.ɫi.ði.fiˈka/ /so.ɫi.ði.fiˈkaɾ/ /su.ɫi.ði.fiˈka/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept solidific solidifica solidificada solidificades solidificaia solidificaien solidificaies solidificam solidificant solidificar solidificara solidificaran solidificarem solidificaren solidificares solidificareu solidificaria solidificarien solidificaries solidificariva solidificariven solidificarives solidificarà solidificaràs solidificaré solidificaríem solidificaríeu solidificarívem solidificaríveu solidificassen solidificasses solidificassin solidificassis solidificat solidificats solidificau solidificava solidificaven solidificaves solidificavi solidificavo solidifico solidificos solidificà solidificàiem solidificàieu solidificàrem solidificàreu solidificàs solidificàssem solidificàsseu solidificàssim solidificàssiu solidificàvem solidificàvets solidificàveu solidificàvom solidifique solidifiqueguem solidifiqueguessa solidifiqueguessen solidifiqueguesses solidifiquegueu solidifiquegués solidifiqueguéssom solidifiqueguéssou solidifiquem solidifiquen solidifiques solidifiquessa solidifiquessen solidifiquesses solidifiquessi solidifiquessin solidifiquessis solidifiqueu solidifiqui solidifiquin solidifiquis solidifiqués solidifiquéssem solidifiquésseu solidifiquéssim solidifiquéssiu solidifiquí v.cent val v
erstarren

solitud /so.ɫiˈtut/ /su.ɫiˈtut/ n fem
Unendlichkeit

solraig clapejat n masc
Sandhai
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Carcharias taurus)

solstici /suɫsˈti.si/ n masc
Sonnenwende

solter /soɫˈte/ /soɫˈteɾ/ /suɫˈte/ adj masc
ledig
(central, nord-occidental) Sense parella, no casat.

solubilitat /so.ɫu.bi.ɫiˈtat/ /su.ɫu.bi.ɫiˈtat/ /su.ɫu.βi.ɫiˈtat/ n fem
Löslichkeit

solució /so.ɫu.siˈo/ /su.ɫu.siˈo/ n fem
Lösung
Fet de finalitzar adequadament algun tipus de problema.
Qualsevol cosa que permet finalitzar adequadament un problema.
(química) Barreja homogènia de components químics que no reaccionen entre si.

sol·licitar /so.ɫi.siˈta/ /soɫ.ɫi.siˈta/ /soɫ.ɫi.siˈtaɾ/ /su.ɫi.siˈta/ /suɫ.ɫi.siˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept sol·licit sol·licita sol·licitada sol·licitades sol·licitaia sol·licitaien sol·licitaies sol·licitam sol·licitant sol·licitar sol·licitara sol·licitaran sol·licitarem sol·licitaren sol·licitares sol·licitareu sol·licitaria sol·licitarien sol·licitaries sol·licitariva sol·licitariven sol·licitarives sol·licitarà sol·licitaràs sol·licitaré sol·licitaríem sol·licitaríeu sol·licitarívem sol·licitaríveu sol·licitassen sol·licitasses sol·licitassin sol·licitassis sol·licitat sol·licitats sol·licitau sol·licitava sol·licitaven sol·licitaves sol·licitavi sol·licitavo sol·licite sol·liciteguem sol·liciteguessa sol·liciteguessen sol·liciteguesses sol·licitegueu sol·licitegués sol·liciteguéssom sol·liciteguéssou sol·licitem sol·liciten sol·licites sol·licitessa sol·licitessen sol·licitesses sol·licitessi sol·licitessin sol·licitessis sol·liciteu sol·liciti sol·licitin sol·licitis sol·licito sol·licitos sol·licits sol·licità sol·licitàiem sol·licitàieu sol·licitàrem sol·licitàreu sol·licitàs sol·licitàssem sol·licitàsseu sol·licitàssim sol·licitàssiu sol·licitàvem sol·licitàvets sol·licitàveu sol·licitàvom sol·licités sol·licitéssem sol·licitésseu sol·licitéssim sol·licitéssiu sol·licití v.cent val v
beantragen

sol·lícit /soɫˈɫi.sit/ /soˈɫi.sit/ /suɫˈɫi.sit/ /suˈɫi.sit/ sol·lícita adj masc
besorgt

sometent /so.meˈten/ /so.meˈtent/ /so.məˈtent/ /su.məˈten/ n masc
Alarmläuten
Toc de campanes amb què s'assenyala alarma i amb què es mobilitzava un poble per defensar-se.
Alarmläuten Bürgerwehr
(històric) Milícia organitzada en vegueries i mobilitzada a toc de campana per a tasques de seguretat.

somiar /so.miˈa/ /so.miˈaɾ/ /su.miˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept somia somiada somiades somiam somiant somiar somiara somiaran somiarem somiaren somiares somiareu somiaria somiarien somiaries somiarà somiaràs somiaré somiaríem somiaríeu somiassen somiasses somiassin somiassis somiat somiats somiau somiava somiaven somiaves somie somiem somien somies somiessen somiesses somiessin somiessis somieu somii somio somià somiàrem somiàreu somiàs somiàssem somiàsseu somiàssim somiàssiu somiàvem somiàveu somiés somiéssem somiésseu somiéssim somiéssiu somií somiï somiïn somiïs val v
träumen
Veure representacions fictícies de la realitat durant la pèrdua de consciència del son.

somnambulisme /som.nam.buˈɫiz.me/ /som.nəm.buˈɫiz.mə/ /sum.nəm.buˈɫiz.mə/ n masc
Somnambulismus

somni /ˈsɔm.ni/ n masc
Traum

somort /soˈmɔɾt/ /suˈmɔrt/ adj masc
kraftlos

somriure /somˈɾiw.ɾe/ /somˈɾiw.ɾə/ /sumˈɾiw.ɾə/ n masc
Lächeln lächeln
Gest corbant la boca cap amunt com si s'estigués a punt de riure, però sense fer soroll.

somriure /somˈɾiw.ɾe/ /somˈɾiw.ɾə/ /sumˈɾiw.ɾə/ bal occ somreia somreien somreies somreim somreis somric somriem somrient somrieu somriga somriguda somrigudes somriguem somriguen somriguera somrigueren somrigueres somrigues somriguessen somriguesses somriguessin somriguessis somrigueu somrigui somriguin somriguis somrigut somriguts somrigué somriguérem somriguéreu somrigués somriguéssem somriguésseu somriguéssim somriguéssiu somriguí somrist somrista somristes somrists somriu somriuen somriuran somriure somriurem somriureu somriuria somriurien somriuries somriurà somriuràs somriuré somriuríem somriuríeu somrius somrèiem somrèieu somréiem somréieu val v
lächeln
Riure lleument.

son /son/ /sun/ n masc
Schlaf
Estat de somni, de suspensió de la consciència

sondanès /son.daˈnes/ /sun.dəˈnɛs/ n masc
Sundanesische
Llengua malaiopolinèsia de la part occidental de l'illa de Java.

sonet /soˈnet/ /soˈnət/ /suˈnɛt/ n masc
Sonett

sonso /ˈson.so/ /ˈson.su/ /ˈsɔn.su/ adj masc
fade

sopa /ˈso.pa/ n fem
Suppe

sopar /soˈpa/ /soˈpaɾ/ /suˈpa/ n masc
Abendessen
Àpat principal del vespre o de la nit.

sorbet /soɾˈbet/ /soɾˈbət/ /surˈbɛt/ n masc
Sorbet

sord /ˈsort/ adj masc
taub

sordesa /soɾˈðe.za/ /soɾˈðə.zə/ /surˈðɛ.zə/ n fem
Taubheit Gehörlosigkeit

sorell /soˈɾeʎ/ /suˈɾeʎ/ n masc
Stocker
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Trachurus trachurus)

soroll /soˈɾoʎ/ /suˈɾoʎ/ n masc
Lärm Krach
So no articulat i confús més o menys fort.
Lärm Geräusch
So procedent d'una multitud enrabiada.

sorollós /so.ɾoˈʎos/ /su.ɾuˈʎos/ sorollosa sorollosos adj masc
geräuschvoll laut

sorprendre /soɾˈpen.dɾe/ /soɾˈpən.dɾə/ /surˈpɛn.dɾə/ bal eiv occ sorprenc sorprendran sorprendre sorprendrem sorprendreu sorprendria sorprendrien sorprendries sorprendrà sorprendràs sorprendré sorprendríem sorprendríeu sorprenem sorprenen sorprenent sorpreneu sorprenga sorprenguem sorprenguen sorprenguera sorprengueren sorprengueres sorprengues sorprenguessen sorprenguesses sorprenguessin sorprenguessis sorprengueu sorprengui sorprenguin sorprenguis sorprengué sorprenguérem sorprenguéreu sorprengués sorprenguéssem sorprenguésseu sorprenguéssim sorprenguéssiu sorprenguí sorprenia sorprenien sorprenies sorprenim sorpreniu sorprens sorpreníem sorpreníeu sorpresa sorpreses sorpresos sorprèn sorprès sorprén sorprés v.cent val v
überraschen

sorprenent /soɾ.pɾeˈnen/ /soɾ.pɾeˈnent/ /suɾ.pɾəˈnen/ adj
überraschend

sorpresa /soɾˈpɾe.za/ /soɾˈpɾə.zə/ /surˈpɾɛ.zə/ n fem
Überraschung

sorra /ˈso.ra/ n fem
Sand

sort n fem
Glück

sortida /soɾˈti.ða/ /soɾˈti.ðə/ /surˈti.ðə/ n fem
Ausweg Ausgang
En un lloc tancat, zona que permet l'accés al seu exterior.
Ausgang
(esports de pilota) Acció i efecte d'un porter de desplaçar-se en direcció a un adversari que controla la pilota, la bola o el disc amb opcions de marcar, amb la intenció de prendre-l'hi o dificultar-li el xut cap a la porteria.

sortir /sorˈti/ /soɾˈti/ /soɾˈtiɾ/ /surˈti/ [[sortir-se]], [[sortir-se'n]] alg bal occ sept sortia sortida sortides sortien sorties sortiguem sortigueu sortim sortint sortir sortira sortiran sortirem sortiren sortires sortireu sortiria sortirien sortiries sortirà sortiràs sortiré sortiríem sortiríeu sortissen sortisses sortissin sortissis sortit sortits sortiu sortí sortíem sortíeu sortírem sortíreu sortís sortíssem sortísseu sortíssim sortíssiu surt surta surten surtes surti surtin surtis surto surts val v
ausgehen
Passar a fora.

sospirar /sos.piˈɾa/ /sos.piˈɾaɾ/ /sus.piˈɾa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept sospir sospira sospirada sospirades sospiraia sospiraien sospiraies sospiram sospirant sospirar sospirara sospiraran sospirarem sospiraren sospirares sospirareu sospiraria sospirarien sospiraries sospirariva sospirariven sospirarives sospirarà sospiraràs sospiraré sospiraríem sospiraríeu sospirarívem sospiraríveu sospirassen sospirasses sospirassin sospirassis sospirat sospirats sospirau sospirava sospiraven sospiraves sospiravi sospiravo sospire sospireguem sospireguessa sospireguessen sospireguesses sospiregueu sospiregués sospireguéssom sospireguéssou sospirem sospiren sospires sospiressa sospiressen sospiresses sospiressi sospiressin sospiressis sospireu sospiri sospirin sospiris sospiro sospiros sospirs sospirà sospiràiem sospiràieu sospiràrem sospiràreu sospiràs sospiràssem sospiràsseu sospiràssim sospiràssiu sospiràvem sospiràvets sospiràveu sospiràvom sospirés sospiréssem sospirésseu sospiréssim sospiréssiu sospirí v.cent val v
seufzen

sospita /sosˈpi.ta/ /sosˈpi.tə/ /susˈpi.tə/ n fem
Verdacht Argwohn

sospitar /sos.piˈta/ /sos.piˈtaɾ/ /sus.piˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept sospit sospita sospitada sospitades sospitaia sospitaien sospitaies sospitam sospitant sospitar sospitara sospitaran sospitarem sospitaren sospitares sospitareu sospitaria sospitarien sospitaries sospitariva sospitariven sospitarives sospitarà sospitaràs sospitaré sospitaríem sospitaríeu sospitarívem sospitaríveu sospitassen sospitasses sospitassin sospitassis sospitat sospitats sospitau sospitava sospitaven sospitaves sospitavi sospitavo sospite sospiteguem sospiteguessa sospiteguessen sospiteguesses sospitegueu sospitegués sospiteguéssom sospiteguéssou sospitem sospiten sospites sospitessa sospitessen sospitesses sospitessi sospitessin sospitessis sospiteu sospiti sospitin sospitis sospito sospitos sospits sospità sospitàiem sospitàieu sospitàrem sospitàreu sospitàs sospitàssem sospitàsseu sospitàssim sospitàssiu sospitàvem sospitàvets sospitàveu sospitàvom sospités sospitéssem sospitésseu sospitéssim sospitéssiu sospití v.cent val v
verdächtigen
Tenir una creença negativa no confirmada sobre algú, malfiar-se.

sospitós /sos.piˈtos/ /sus.piˈtos/ adj masc
verdächtig

sostenibilitat /sos.te.ni.bi.ɫiˈtat/ /sos.tə.ni.bi.ɫiˈtat/ /sus.tə.ni.bi.ɫiˈtat/ n fem
Nachhaltigkeit

sostenidors /sos.te.niˈðos/ /sos.te.niˈðoɾs/ /sos.tə.niˈðos/ /sus.tə.niˈðos/ n masc
Büstenhalter BH

sostenir /sos.teˈni/ /sos.teˈniɾ/ /sos.təˈni/ /sus.təˈni/ alg bal eiv occ sostenc sostendran sostendrem sostendreu sostendria sostendrien sostendries sostendrà sostendràs sostendré sostendríem sostendríeu sostenen sostenguda sostengudes sostenguem sostengueren sostengueres sostenguessin sostenguessis sostengueu sostengui sostenguin sostenguis sostengut sostenguts sostengué sostenguérem sostenguéreu sostengués sostenguéssim sostenguéssiu sostenguí sostenia sostenien sostenies sostenim sostenint sostenir sosteniu sostens sosteníem sosteníeu sostinc sostindran sostindrem sostindreu sostindria sostindrien sostindries sostindrà sostindràs sostindré sostindríem sostindríeu sostinga sostinguda sostingudes sostinguem sostinguen sostinguera sostingueren sostingueres sostingues sostinguessen sostinguesses sostinguessin sostinguessis sostingueu sostingui sostinguin sostinguis sostingut sostinguts sostingué sostinguérem sostinguéreu sostingués sostinguéssem sostinguésseu sostinguéssim sostinguéssiu sostinguí sosté sostén sostín v.cent val v
unterstützen
Suportar el pes d'alguna cosa que està agafada o bé que es troba al damunt d'una altra.
Mantenir una idea, aportant arguments que la defensin.

sostre /ˈsos.tɾe/ /ˈsos.tɾə/ n masc
Decke Zimmerdecke
Part interior d'una casa, habitació o construcció que la limita per dalt, oposada al sòl.

sota /ˈso.ta/ /ˈso.tə/ n fem
Bube

soterrani /so.teˈra.ni/ /so.təˈra.ni/ /su.təˈra.ni/ n masc
Keller

sotsobrar /sot.soˈbɾa/ /sot.soˈbɾaɾ/ /sot.soˈβɾa/ /sut.suˈbɾa/ /sut.suˈβɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept sotsobr sotsobra sotsobrada sotsobrades sotsobram sotsobrant sotsobrar sotsobrara sotsobraran sotsobrarem sotsobraren sotsobrares sotsobrareu sotsobraria sotsobrarien sotsobraries sotsobrarà sotsobraràs sotsobraré sotsobraríem sotsobraríeu sotsobrassen sotsobrasses sotsobrassin sotsobrassis sotsobrat sotsobrats sotsobrau sotsobrava sotsobraven sotsobraves sotsobre sotsobrem sotsobren sotsobres sotsobressen sotsobresses sotsobressin sotsobressis sotsobreu sotsobri sotsobrin sotsobris sotsobro sotsobrà sotsobràrem sotsobràreu sotsobràs sotsobràssem sotsobràsseu sotsobràssim sotsobràssiu sotsobràvem sotsobràveu sotsobrés sotsobréssem sotsobrésseu sotsobréssim sotsobréssiu sotsobrí val v
kentern

sou /ˈsow/ /ˈsɔw/ n masc
Lohn
Diners que es perceben per un treball, salari.

sovint /soˈvint/ /soˈβin/ /suˈvin/ adv
häufig oft

sprite n masc
Sprite

suahili /swaˈhi.li/ /swəˈhi.li/ n masc
Swahili Suaheli

suar /suˈa/ /suˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept sua suada suades suam suant suar suara suaran suarem suaren suares suareu suaria suarien suaries suarà suaràs suaré suaríem suaríeu suassen suasses suassin suassis suat suats suau suava suaven suaves sue suem suen sues suessen suesses suessin suessis sueu suo suu suà suàrem suàreu suàs suàssem suàsseu suàssim suàssiu suàvem suàveu sués suéssem suésseu suéssim suéssiu suí suï suïn suïs val v
schwitzen

suau /suˈaw/ adj
weich

subhasta /suˈbas.ta/ /suˈβas.tə/ n fem
Versteigerung

subjecte /subˈd͡ʒɛk.te/ /subˈʒek.tə/ /subˈʒɛk.tə/ n masc
Subjekt

subjectivar /sub.d͡ʒek.tiˈvaɾ/ /sub.d͡ʒek.tiˈβa/ /sub.ʒək.tiˈva/ /sub.ʒək.tiˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept subjectiu subjectiv subjectiva subjectivada subjectivades subjectivam subjectivant subjectivar subjectivara subjectivaran subjectivarem subjectivaren subjectivares subjectivareu subjectivaria subjectivarien subjectivaries subjectivarà subjectivaràs subjectivaré subjectivaríem subjectivaríeu subjectivassen subjectivasses subjectivassin subjectivassis subjectivat subjectivats subjectivau subjectivava subjectivaven subjectivaves subjective subjectivem subjectiven subjectives subjectivessen subjectivesses subjectivessin subjectivessis subjectiveu subjectivi subjectivin subjectivis subjectivo subjectivà subjectivàrem subjectivàreu subjectivàs subjectivàssem subjectivàsseu subjectivàssim subjectivàssiu subjectivàvem subjectivàveu subjectivés subjectivéssem subjectivésseu subjectivéssim subjectivéssiu subjectiví val v
subjektivieren

subjugar /sub.d͡ʒuˈɣa/ /sub.d͡ʒuˈɣaɾ/ /sub.ʒuˈɣa/ alg bal eiv nota 1 occ sept subjug subjuga subjugada subjugades subjugam subjugant subjugar subjugara subjugaran subjugarem subjugaren subjugares subjugareu subjugaria subjugarien subjugaries subjugarà subjugaràs subjugaré subjugaríem subjugaríeu subjugassen subjugasses subjugassin subjugassis subjugat subjugats subjugau subjugava subjugaven subjugaves subjugo subjugue subjuguem subjuguen subjugues subjuguessen subjuguesses subjuguessin subjuguessis subjugueu subjugui subjuguin subjuguis subjugués subjuguéssem subjuguésseu subjuguéssim subjuguéssiu subjuguí subjugà subjugàrem subjugàreu subjugàs subjugàssem subjugàsseu subjugàssim subjugàssiu subjugàvem subjugàveu v.cent val v
unterjochen

sublimar /su.bɫiˈmaɾ/ /su.βɫiˈma/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept sublim sublima sublimada sublimades sublimaia sublimaien sublimaies sublimam sublimant sublimar sublimara sublimaran sublimarem sublimaren sublimares sublimareu sublimaria sublimarien sublimaries sublimariva sublimariven sublimarives sublimarà sublimaràs sublimaré sublimaríem sublimaríeu sublimarívem sublimaríveu sublimassen sublimasses sublimassin sublimassis sublimat sublimats sublimau sublimava sublimaven sublimaves sublimavi sublimavo sublime sublimeguem sublimeguessa sublimeguessen sublimeguesses sublimegueu sublimegués sublimeguéssom sublimeguéssou sublimem sublimen sublimes sublimessa sublimessen sublimesses sublimessi sublimessin sublimessis sublimeu sublimi sublimin sublimis sublimo sublimos sublims sublimà sublimàiem sublimàieu sublimàrem sublimàreu sublimàs sublimàssem sublimàsseu sublimàssim sublimàssiu sublimàvem sublimàvets sublimàveu sublimàvom sublimés subliméssem sublimésseu subliméssim subliméssiu sublimí v.cent val v
sublimieren

submarí /sub.maˈɾi/ /sum.maˈɾi/ /sum.məˈɾi/ n masc
Unterseeboot U-Boot
Vaixell construït per a navegar per sota la superfície de l'aigua. Gairebé sempre són de propòsit militar.

submergir /sub.meɾˈd͡ʒi/ /sub.meɾˈd͡ʒiɾ/ /sum.merˈd͡ʒi/ /sum.mərˈʒi/ alg ant bal centr eiv mall n-occ nota 1 occ sept submergeix submergeixa submergeixen submergeixes submergeixi submergeixin submergeixis submergeixo submergeixs submergesc submergesca submergesquen submergesques submergesqui submergesquin submergesquis submergia submergida submergides submergien submergies submergiguem submergiguera submergigueren submergigueres submergiguessen submergiguesses submergiguessin submergiguessis submergigueu submergigueva submergigueven submergigueves submergigué submergiguérem submergiguéreu submergigués submergiguéssem submergiguésseu submergiguéssim submergiguéssiu submergiguévem submergiguéveu submergim submergint submergir submergira submergiran submergirem submergiren submergires submergireu submergiria submergirien submergiries submergiriva submergiriven submergirives submergirà submergiràs submergiré submergiríem submergiríeu submergirívem submergiríveu submergisc submergisca submergisco submergiscos submergisquem submergisquen submergisques submergisqueu submergissa submergissen submergisses submergissi submergissin submergissis submergist submergit submergits submergiu submergiva submergiven submergives submergix submergixa submergixen submergixes submergixi submergixin submergixis submergixo submergixos submergí submergíem submergíets submergíeu submergírem submergíreu submergís submergíscon submergíssem submergísseu submergíssim submergíssiu submergíssom submergíssou submergívem submergíveu submergíxon v.cent val v
tauchen

subministrar /sub.mi.nisˈtɾa/ /sub.mi.nisˈtɾaɾ/ /sum.mi.nisˈtɾa/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept subministr subministra subministrada subministrades subministraia subministraien subministraies subministram subministrant subministrar subministrara subministraran subministrarem subministraren subministrares subministrareu subministraria subministrarien subministraries subministrariva subministrariven subministrarives subministrarà subministraràs subministraré subministraríem subministraríeu subministrarívem subministraríveu subministrassen subministrasses subministrassin subministrassis subministrat subministrats subministrau subministrava subministraven subministraves subministravi subministravo subministre subministreguem subministreguessa subministreguessen subministreguesses subministregueu subministregués subministreguéssom subministreguéssou subministrem subministren subministres subministressa subministressen subministresses subministressi subministressin subministressis subministreu subministri subministrin subministris subministro subministros subministrs subministrà subministràiem subministràieu subministràrem subministràreu subministràs subministràssem subministràsseu subministràssim subministràssiu subministràvem subministràvets subministràveu subministràvom subministrés subministréssem subministrésseu subministréssim subministréssiu subministrí v.cent val v
versorgen

submissió /sub.mi.siˈo/ /sum.mi.siˈo/ n fem
Unterwerfung

suborn /suˈβorn/ n masc
Bestechung

subornar /su.boɾˈna/ /su.boɾˈnaɾ/ /su.burˈna/ /su.βorˈna/ /su.βoɾˈna/ /su.βurˈna/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept suborn suborna subornada subornades subornaia subornaien subornaies subornam subornant subornar subornara subornaran subornarem subornaren subornares subornareu subornaria subornarien subornaries subornariva subornariven subornarives subornarà subornaràs subornaré subornaríem subornaríeu subornarívem subornaríveu subornassen subornasses subornassin subornassis subornat subornats subornau subornava subornaven subornaves subornavi subornavo suborne suborneguem suborneguessa suborneguessen suborneguesses subornegueu subornegués suborneguéssom suborneguéssou subornem subornen subornes subornessa subornessen subornesses subornessi subornessin subornessis suborneu suborni subornin subornis suborno subornos suborns subornà subornàiem subornàieu subornàrem subornàreu subornàs subornàssem subornàsseu subornàssim subornàssiu subornàvem subornàvets subornàveu subornàvom subornés subornéssem subornésseu subornéssim subornéssiu suborní v.cent val v
bestechen schmieren

subratllar /sub.raʎˈʎa/ /sub.raˈʎa/ /sub.raˈʎaɾ/ /sub.rəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept subratll subratlla subratllada subratllades subratllam subratllant subratllar subratllara subratllaran subratllarem subratllaren subratllares subratllareu subratllaria subratllarien subratllaries subratllarà subratllaràs subratllaré subratllaríem subratllaríeu subratllassen subratllasses subratllassin subratllassis subratllat subratllats subratllau subratllava subratllaven subratllaves subratlle subratllem subratllen subratlles subratllessen subratllesses subratllessin subratllessis subratlleu subratlli subratllin subratllis subratllo subratllà subratllàrem subratllàreu subratllàs subratllàssem subratllàsseu subratllàssim subratllàssiu subratllàvem subratllàveu subratllés subratlléssem subratllésseu subratlléssim subratlléssiu subratllí val v
unterstreichen

subsidiari /sup.si.ðiˈa.ɾi/ adj masc
ergänzend

substantiu /sups.tanˈtiw/ /sus.tanˈtiw/ n masc
Hauptwort Substantiv

substitució /sups.ti.tu.siˈo/ /sus.ti.tu.siˈo/ n fem
Ersatz

substrat /supsˈtɾat/ /susˈtɾat/ n masc
Substrat

substància /supsˈtan.si.a/ /supsˈtan.si.ə/ /susˈtan.si.a/ /susˈtan.si.ə/ n fem
Substanz

subtil /supˈtiɫ/ adj
subtil

subtítol /supˈti.toɫ/ /supˈti.tuɫ/ n masc
Untertitel

subíndex /suˈpin.deks/ /suˈpin.dəks/ /suˈβin.deks/ n masc
Subskript

suc n masc
Saft
Substància líquida obtinguda esprement fruita.

successió /suk.se.siˈo/ /suk.sə.siˈo/ n fem
Abfolge
Fet o conjunt de fets que passen seguits l'un després de l'altre.

succió /suk.siˈo/ n fem
Saugwirkung

sucre /ˈsu.kɾe/ n masc
Zucker

sud n masc
Süden

sud-americà /su.tə.mə.ɾiˈka/ adj masc
südamerikanisch
Relatiu o pertanyent a l'Amèrica del Sud.

sud-americà /su.tə.mə.ɾiˈka/ n masc
südamerikanisch
Persona que habita o és originària de l'Amèrica del Sud.

sud-est /ˌsuˈtest/ n masc
Südost

sud-oest /ˌsu.toˈest/ /ˌsu.tuˈest/ n masc
Südwest

suec adj masc
schwedisch Schwedisch
Relatiu o pertanyent a Suècia.

suec n masc
Schwede
Persona de Suècia.
Schwedisch schwedisch
(només singular) Llengua germànica escandinava oriental parlada a Suècia i Finlàndia.

suficient /su.fi.siˈen/ /su.fi.siˈent/ adj
ausreichend

sufragar /su.fɾaˈɣa/ /su.fɾaˈɣaɾ/ /su.fɾəˈɣa/ alg bal eiv nota 1 occ sept sufrag sufraga sufragada sufragades sufragam sufragant sufragar sufragara sufragaran sufragarem sufragaren sufragares sufragareu sufragaria sufragarien sufragaries sufragarà sufragaràs sufragaré sufragaríem sufragaríeu sufragassen sufragasses sufragassin sufragassis sufragat sufragats sufragau sufragava sufragaven sufragaves sufrago sufrague sufraguem sufraguen sufragues sufraguessen sufraguesses sufraguessin sufraguessis sufragueu sufragui sufraguin sufraguis sufragués sufraguéssem sufraguésseu sufraguéssim sufraguéssiu sufraguí sufragà sufragàrem sufragàreu sufragàs sufragàssem sufragàsseu sufragàssim sufragàssiu sufragàvem sufragàveu v.cent val v
finanzieren

sufragi /suˈfɾa.d͡ʒi/ /suˈfɾa.ʒi/ n masc
Stimme suffrage

suggerir /su.d͡ʒeˈɾi/ /su.d͡ʒeˈɾiɾ/ /su.d͡ʒəˈɾi/ bal n-occ occ sept suggereix suggereixen suggereixes suggereixi suggereixin suggereixis suggereixo suggeresc suggeresqui suggeresquin suggeresquis suggeria suggerida suggerides suggerien suggeries suggeriguem suggerigueu suggerim suggerint suggerir suggerira suggeriran suggerirem suggeriren suggerires suggerireu suggeriria suggeririen suggeriries suggerirà suggeriràs suggeriré suggeriríem suggeriríeu suggerisc suggerisca suggerisquen suggerisques suggerissen suggerisses suggerissin suggerissis suggerit suggerits suggeriu suggerix suggerixen suggerixes suggerixo suggerí suggeríem suggeríeu suggerírem suggeríreu suggerís suggeríssem suggerísseu suggeríssim suggeríssiu val v
vorschlagen

suite /ˈsujt/ n fem
Suite
(gal·licisme) Conjunt d'habitacions connectades entre si per portes que, en els hotels s'ofereixen com a una única estança.

suma /ˈsu.ma/ n fem
Summe

sumar /suˈma/ /suˈmaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept sum suma sumada sumades sumam sumant sumar sumara sumaran sumarem sumaren sumares sumareu sumaria sumarien sumaries sumarà sumaràs sumaré sumaríem sumaríeu sumassen sumasses sumassin sumassis sumat sumats sumau sumava sumaven sumaves sume sumem sumen sumes sumessen sumesses sumessin sumessis sumeu sumi sumin sumis sumo sumà sumàrem sumàreu sumàs sumàssem sumàsseu sumàssim sumàssiu sumàvem sumàveu sumés suméssem sumésseu suméssim suméssiu sumí val v
addieren
Comptar plegades dues quantitats o més per establir-ne el total.

suor /suˈo/ /suˈoɾ/ n fem
Schweiß

superficial /su.peɾ.fi.siˈaɫ/ /su.pər.fi.siˈaɫ/ adj
oberflächlich
Relatiu a la superfície.

superflu /suˈpɛr.fɫu/ supèrflua adj masc
überflüssig

superfície /su.peɾˈfi.si.e/ /su.pərˈfi.si.ə/ n fem
Oberfläche Fläche
extensió plana, cara.

superior /su.pe.ɾiˈoɾ/ /su.pə.ɾiˈo/ n neut
Vorgesetzter höher
Persona situada jeràrquicament per sobre i amb poder.

superlatiu /su.peɾ.ɫaˈtiw/ /su.pər.ɫəˈtiw/ n masc
Superlativ

supermercat /su.peɾ.meɾˈkat/ /su.pər.mərˈkat/ n masc
Supermarkt
Autoservei de mida mitjana o gran destinat a la venda de queviures, productes de neteja i altres articles d'ús quotidià.

superposar /ˌsu.per.poˈza/ /ˌsu.peɾ.poˈza/ /ˌsu.peɾ.poˈzaɾ/ /ˌsu.pər.puˈza/ /ˌsu.pəɾ.poˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept superposa superposada superposades superposam superposant superposar superposara superposaran superposarem superposaren superposares superposareu superposaria superposarien superposaries superposarà superposaràs superposaré superposaríem superposaríeu superposassen superposasses superposassin superposassis superposat superposats superposau superposava superposaven superposaves superpose superposem superposen superposes superposessen superposesses superposessin superposessis superposeu superposi superposin superposis superposo superposà superposàrem superposàreu superposàs superposàssem superposàsseu superposàssim superposàssiu superposàvem superposàveu superposés superposéssem superposésseu superposéssim superposéssiu superposí superpòs val v
überlagern

superstició n fem
Aberglaube
Creença, no basada en fets científics ni en el raonament, segons la qual la conducta pot influir en els esdeveniments.

suplantar /su.planˈta/ /su.planˈtaɾ/ /su.pɫənˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept suplant suplanta suplantada suplantades suplantaia suplantaien suplantaies suplantam suplantant suplantar suplantara suplantaran suplantarem suplantaren suplantares suplantareu suplantaria suplantarien suplantaries suplantariva suplantariven suplantarives suplantarà suplantaràs suplantaré suplantaríem suplantaríeu suplantarívem suplantaríveu suplantassen suplantasses suplantassin suplantassis suplantat suplantats suplantau suplantava suplantaven suplantaves suplantavi suplantavo suplante suplanteguem suplanteguessa suplanteguessen suplanteguesses suplantegueu suplantegués suplanteguéssom suplanteguéssou suplantem suplanten suplantes suplantessa suplantessen suplantesses suplantessi suplantessin suplantessis suplanteu suplanti suplantin suplantis suplanto suplantos suplants suplantà suplantàiem suplantàieu suplantàrem suplantàreu suplantàs suplantàssem suplantàsseu suplantàssim suplantàssiu suplantàvem suplantàvets suplantàveu suplantàvom suplantés suplantéssem suplantésseu suplantéssim suplantéssiu suplantí v.cent val v
ersetzen

suplicar /su.pɫiˈka/ /su.pɫiˈkaɾ/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept suplic suplica suplicada suplicades suplicaia suplicaien suplicaies suplicam suplicant suplicar suplicara suplicaran suplicarem suplicaren suplicares suplicareu suplicaria suplicarien suplicaries suplicariva suplicariven suplicarives suplicarà suplicaràs suplicaré suplicaríem suplicaríeu suplicarívem suplicaríveu suplicassen suplicasses suplicassin suplicassis suplicat suplicats suplicau suplicava suplicaven suplicaves suplicavi suplicavo suplico suplicos suplicà suplicàiem suplicàieu suplicàrem suplicàreu suplicàs suplicàssem suplicàsseu suplicàssim suplicàssiu suplicàvem suplicàvets suplicàveu suplicàvom suplique supliqueguem supliqueguessa supliqueguessen supliqueguesses supliquegueu supliquegués supliqueguéssom supliqueguéssou supliquem supliquen supliques supliquessa supliquessen supliquesses supliquessi supliquessin supliquessis supliqueu supliqui supliquin supliquis supliqués supliquéssem supliquésseu supliquéssim supliquéssiu supliquí v.cent val v
anflehen

suposadament /su.poˌza.ðaˈmen/ /su.poˌza.ðaˈment/ /su.poˌza.ðəˈment/ /su.puˌza.ðəˈmen/ adv
angeblich

suposar /su.poˈza/ /su.poˈzaɾ/ /su.puˈza/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept suposa suposada suposades suposam suposant suposar suposara suposaran suposarem suposaren suposares suposareu suposaria suposarien suposaries suposarà suposaràs suposaré suposaríem suposaríeu suposassen suposasses suposassin suposassis suposat suposats suposau suposava suposaven suposaves supose suposem suposen suposes suposessen suposesses suposessin suposessis suposeu suposi suposin suposis suposo suposà suposàrem suposàreu suposàs suposàssem suposàsseu suposàssim suposàssiu suposàvem suposàveu suposés suposéssem suposésseu suposéssim suposéssiu suposí supòs val v
vermuten
Considerar com a cert o real a partir d’indicis.

suprem /suˈpɾem/ adj masc
höchster

supèrbia /suˈpɛr.bi.ə/ /suˈpɛɾ.bi.a/ n fem
Hoffart

sura /ˈsu.ɾa/ /ˈsu.ɾə/ n fem
Sure

surar /suˈɾa/ /suˈɾaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept sur sura surada surades suram surant surar surara suraran surarem suraren surares surareu suraria surarien suraries surarà suraràs suraré suraríem suraríeu surassen surasses surassin surassis surat surats surau surava suraven suraves sure surem suren sures suressen suresses suressin suressis sureu suri surin suris suro surà suràrem suràreu suràs suràssem suràsseu suràssim suràssiu suràvem suràveu surés suréssem surésseu suréssim suréssiu surí val v
schwimmen
Mantenir-se un cos en la superfície d'un líquid sense enfonsar-se.
gedeihen
Mantenir-se en creixença, prosperant.

surf de neu n masc
Snowboarden

suro /ˈsu.ɾo/ /ˈsu.ɾu/ n masc
Kork

sushi /ˈsu.t͡ʃi/ /ˈsu.ʃi/ n masc
Sushi

sustentar /sus.tenˈta/ /sus.tenˈtaɾ/ /sus.tənˈta/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept sustent sustenta sustentada sustentades sustentaia sustentaien sustentaies sustentam sustentant sustentar sustentara sustentaran sustentarem sustentaren sustentares sustentareu sustentaria sustentarien sustentaries sustentariva sustentariven sustentarives sustentarà sustentaràs sustentaré sustentaríem sustentaríeu sustentarívem sustentaríveu sustentassen sustentasses sustentassin sustentassis sustentat sustentats sustentau sustentava sustentaven sustentaves sustentavi sustentavo sustente sustenteguem sustenteguessa sustenteguessen sustenteguesses sustentegueu sustentegués sustenteguéssom sustenteguéssou sustentem sustenten sustentes sustentessa sustentessen sustentesses sustentessi sustentessin sustentessis sustenteu sustenti sustentin sustentis sustento sustentos sustents sustentà sustentàiem sustentàieu sustentàrem sustentàreu sustentàs sustentàssem sustentàsseu sustentàssim sustentàssiu sustentàvem sustentàvets sustentàveu sustentàvom sustentés sustentéssem sustentésseu sustentéssim sustentéssiu sustentí v.cent val v
Stress unterhalten
Fer que alguna cosa no caigui.
Existir arguments que donen suport a una idea.
Mantenir les forces vitals.

sutge /ˈsu.d͡ʒe/ n masc
Ruß

sutura /suˈtu.ɾa/ /suˈtu.ɾə/ n fem
Juni

suturar /su.tuˈɾa/ /su.tuˈɾaɾ/ alg ant bal cent eiv n-occ nota 1 occ sept sutur sutura suturada suturades suturaia suturaien suturaies suturam suturant suturar suturara suturaran suturarem suturaren suturares suturareu suturaria suturarien suturaries suturariva suturariven suturarives suturarà suturaràs suturaré suturaríem suturaríeu suturarívem suturaríveu suturassen suturasses suturassin suturassis suturat suturats suturau suturava suturaven suturaves suturavi suturavo suture sutureguem sutureguessa sutureguessen sutureguesses suturegueu suturegués sutureguéssom sutureguéssou suturem suturen sutures suturessa suturessen suturesses suturessi suturessin suturessis sutureu suturi suturin suturis suturo suturos suturs suturà suturàiem suturàieu suturàrem suturàreu suturàs suturàssem suturàsseu suturàssim suturàssiu suturàvem suturàvets suturàveu suturàvom suturés suturéssem suturésseu suturéssim suturéssiu suturí v.cent val v
nähen

suís /suˈis/ suïssa suïssos adj masc
schweizerisch
Relatiu o pertanyent a Suïssa o la seva llengua.

suís /suˈis/ n masc
Schweizer
Habitant de Suïssa.

suïcidi /su.iˈsi.ði/ n masc
Suizid Selbstmord

suïcidi col·lectiu /su.i.si.ði n masc
Massenselbstmord

syrah /siˈɾa/ n masc
Shiraz
Raïm negre, mitjà, cilíndric, compacte i amb els grans petits, ovoides i generalment amb la pell aspra.
Vi opulent, amb cos, de color fosc i amb una aroma característica de fruita i espècies.

sàndal /ˈsan.daɫ/ /ˈsan.dəɫ/ n masc
Sandelholz
Planta asiàtica del gènere Santalum apreciada per la seva fusta.

sànscrit /ˈsans.kɾit/ n masc
Sanskrit
Llengua clàssica de l'Índia i litúrgica de l'hinduisme, el budisme i el jainisme.

sàtira /ˈsa.ti.ɾa/ /ˈsa.ti.ɾə/ n fem
Satire

sègol /ˈse.ɣoɫ/ /ˈsɛ.ɣoɫ/ /ˈsɛ.ɣuɫ/ n masc
Roggen

sèmola /ˈsɛ.mo.ɫa/ /ˈsɛ.mo.ɫə/ /ˈsɛ.mu.ɫə/ n fem
Grieß

sèrie /ˈse.ɾi.e/ /ˈse.ɾje/ /ˈsɛ.ɾi.ə/ /ˈsɛ.ɾjə/ n fem
Serie Reihe
Conjunt ordenat d'elements
Ficció televisiva o radiofònica per capítols.

sèu /ˈsew/ /ˈsəw/ /ˈsɛw/ n masc
Talg
El greix dur i sòlid tret d'alguns animals, del qual fos, abans se'n feien candeles.

sí adv
ja doch
Expressió d'afirmació com a resposta.

sí n masc
Ja doch
Afirmació, consentiment.

sílex /ˈsi.ɫeks/ /ˈsi.ɫəks/ n masc
Feuerstein

síl·laba /ˈsi.ɫa.βa/ /ˈsi.ɫə.βə/ /ˈsiɫ.ɫa.ba/ /ˈsiɫ.ɫə.bə/ n fem
Silbe
Unió de diversos sons en un sol cop de veu, cadascuna de les divisions fonètiques d'una paraula segons les espiracions necessàries per pronunciar-la.

símbol /ˈsim.boɫ/ /ˈsim.buɫ/ n masc
Symbol Zeichen

símbol turístic n masc
﻿Touristensymbol

símptoma /ˈsim.to.ma/ /ˈsim.to.mə/ /ˈsim.tu.mə/ n masc
Symptom Anzeichen

síndria /ˈsin.dɾi.a/ n fem
Wassermelone

síndrome /ˈsin.dɾo.me/ /ˈsin.dɾu.mə/ n fem
Syndrom

síntesi /ˈsin.te.zi/ /ˈsin.tə.zi/ n fem
Synthese

sípia /ˈsi.pi.a/ /ˈsi.pi.ə/ n fem
Kopffüßer
Mol·lusc cefalòpode de la família dels sèpids, de cos oval i amb glàndula de tinta (Sepia officinalis).
(col·loquial) Color sèpia.
(col·loquial, penedesenc, menorquí) Gargall.

sístole /ˈsis.to.ɫe/ /ˈsis.to.ɫə/ /ˈsis.tu.ɫə/ n fem
Systole

sòl n masc
Boden

sòlid /ˈsɔ.ɫit/ n masc
fest
Estat de la matèria que es caracteritza per resistir-se a la deformació.

sóc /ˈsok/ v
bin

tabac /taˈbak/ n masc
Tabak Tabakpflanze

tabernacle /ta.beɾˈna.kɫe/ /tə.βərˈna.kɫə/ n masc
Tabernakel
Sagrari de l’altar major.

tac /ˈtak/ n masc
Queue
(billar) Bastó lleugerament cònic constituït per una o més peces fixades, que serveix per a impulsar les boles sobre una taula de billar.
Krampen
(esports de pilota) Cadascuna de les petites peces cilíndriques de cautxú o alumini muntades a la sola d'una bota o una sabatilla, que serveixen per a augmentar l'adherència del calçat al camp de joc.

taca /ˈta.ka/ /ˈta.kə/ n fem
Fleck
Brutícia que es troba sobre un objecte o persona.

taciturn /ta.siˈtuɾn/ /tə.siˈtuɾn/ adj masc
einsilbig

tacte /ˈtak.te/ /ˈtak.tə/ n masc
Tastsinn
Sentit pel qual es percep l'exterior a partir de les terminacions nervioses situades a la pell del cos.
Takt
Qualitat de dir i fer les coses sense ferir la sensibilitat dels altres.

tacó /taˈko/ /təˈko/ n masc
Absatz
Taló d’un calçat.
Platter Fisch
Peix teleosti de la família dels bòtids amb els ulls grossos i molt separats (Bothus podas).

taekwondista /taj.kwonˈdis.ta/ /taj.kwonˈdis.te/ /təj.kwonˈdis.tə/ n neut
Taekwondo-Kämpfer

tafanejar /ta.fa.neˈd͡ʒa/ /ta.fa.neˈd͡ʒaɾ/ /ta.fa.neˈʒa/ /tə.fə.nəˈd͡ʒa/ /tə.fə.nəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tafanege tafanegem tafanegen tafaneges tafanegessen tafanegesses tafanegessin tafanegessis tafanegeu tafanegi tafanegin tafanegis tafanegés tafanegéssem tafanegésseu tafanegéssim tafanegéssiu tafanegí tafaneig tafaneja tafanejada tafanejades tafanejam tafanejant tafanejar tafanejara tafanejaran tafanejarem tafanejaren tafanejares tafanejareu tafanejaria tafanejarien tafanejaries tafanejarà tafanejaràs tafanejaré tafanejaríem tafanejaríeu tafanejassen tafanejasses tafanejassin tafanejassis tafanejat tafanejats tafanejau tafanejava tafanejaven tafanejaves tafanejo tafanejà tafanejàrem tafanejàreu tafanejàs tafanejàssem tafanejàsseu tafanejàssim tafanejàssiu tafanejàvem tafanejàveu val v
schnüffeln

tafonomia /ta.fo.noˈmi.a/ /tə.fo.noˈmi.ə/ /tə.fu.nuˈmi.ə/ n fem
Taphonomie

tahitià /ta.i.tiˈa/ /tə.i.tiˈa/ n masc
Tahitisch
(només singular) Llengua del grup polinesi oriental de la família austronèsica parlada a Tahití i les illes de la Societat.

talent /taˈɫen/ /taˈɫent/ /təˈɫen/ /təˈɫent/ n masc
Talent Begabung
Especial aptitud intel·lectual, natural o adquirida, per a dur a terme tasques que, en general, requereixen una elevada participació de continguts de tota mena.

tall /ˈtaj/ /ˈtaʎ/ n masc
Schnitt
Incisió feta pel contacte amb un objecte esmolat.

tallar /taˈʎa/ /taˈʎaɾ/ /təˈja/ /təˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tall talla tallada tallades tallam tallant tallar tallara tallaran tallarem tallaren tallares tallareu tallaria tallarien tallaries tallarà tallaràs tallaré tallaríem tallaríeu tallassen tallasses tallassin tallassis tallat tallats tallau tallava tallaven tallaves talle tallem tallen talles tallessen tallesses tallessin tallessis talleu talli tallin tallis tallo tallà tallàrem tallàreu tallàs tallàssem tallàsseu tallàssim tallàssiu tallàvem tallàveu tallés talléssem tallésseu talléssim talléssiu tallí val v
schneiden
Trencar o separar un objecte amb ajuda d'un instrument de tall.
schnitzen
Esculpir, treure material d'una peça perquè agafi una forma determinada.

taller /taˈʎe/ /taˈʎeɾ/ /təˈʎe/ n masc
Werkstatt

talossà /ta.ɫoˈsa/ /tə.ɫoˈsa/ /tə.ɫuˈsa/ n masc
Talossanisch
Llengua artificial, creada per R. Ben Madison el 1980.

talp n masc
Maulwurf

tal·li /ˈta.ɫi/ /ˈtaɫ.ɫi/ n masc
Thallium

taló /taˈɫo/ n masc
Ferse Absatz
Part del peu oposada a la banda dels dits.
(golf) Part posterior del cap d'un bastó.
Absatz Ferse
Part d'una sabata sobre la qual descansa el taló del peu.
(hoquei sobre gel) Part angular intermèdia d'un estic.

tambor /tamˈbo/ /tamˈboɾ/ /təmˈbo/ n masc
Trommel
Cilindre, sovint buit i giratori, que recorda la forma de l'instrument membranòfon de percussió.

tamboret /tam.boˈɾet/ /təm.boˈɾət/ /təm.buˈɾɛt/ n masc
Hocker
Seient per a una persona sense respatller.

també /tamˈbe/ adv
auch
Adverbi d'afirmació que serveix per unir dos conceptes en forma de suma o addició.

tanc /ˈtaŋ/ /ˈtaŋk/ /ˈtaŋk/ n masc
Panzer
Dipòsit destinat a contenir líquids, gasos o sòlids de mida molt petita (gra, sorra, ...).
Vehicle de combat blindat mogut sobre erugues que disposa d'una o més torretes giratòries les quals tenen instal·lats un o més armaments pesants (canó d'artilleria, canó llançaflames, metralladora pesant, llançacoets o llançamíssils).

tanca /ˈtaŋ.ka/ n fem
Zaun
Barrera col·locada en un terreny per impedir o dificultar el pas.

tancar /taŋˈka/ /taŋˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tanc tanca tancada tancades tancam tancant tancar tancara tancaran tancarem tancaren tancares tancareu tancaria tancarien tancaries tancarà tancaràs tancaré tancaríem tancaríeu tancassen tancasses tancassin tancassis tancat tancats tancau tancava tancaven tancaves tanco tancà tancàrem tancàreu tancàs tancàssem tancàsseu tancàssim tancàssiu tancàvem tancàveu tanque tanquem tanquen tanques tanquessen tanquesses tanquessin tanquessis tanqueu tanqui tanquin tanquis tanqués tanquéssem tanquésseu tanquéssim tanquéssiu tanquí val v
schliessen
Posar algun impediment per a privar l'entrada o sortida d'algun lloc.
einsperren
Posar algú o alguna cosa dins d'un lloc tancat.

tango /ˈtaŋ.go/ /ˈtaŋ.gu/ n masc
Tango

tant de bo Interjection
wenn auch hoffentlich

tap /ˈtap/ n masc
Deckel
Peça que impedeix la sortida del contingut d'un envàs.

tapar /taˈpa/ /taˈpaɾ/ /təˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tap tapa tapada tapades tapam tapant tapar tapara taparan taparem taparen tapares tapareu taparia taparien taparies taparà taparàs taparé taparíem taparíeu tapassen tapasses tapassin tapassis tapat tapats tapau tapava tapaven tapaves tape tapem tapen tapes tapessen tapesses tapessin tapessis tapeu tapi tapin tapis tapo tapà tapàrem tapàreu tapàs tapàssem tapàsseu tapàssim tapàssiu tapàvem tapàveu tapés tapéssem tapésseu tapéssim tapéssiu tapí val v
bedecken
Tancar amb tap o tapa.
Cobrir una cosa, en especial per evitar ser vista.

tapís /taˈpis/ /təˈpis/ n masc
Tapisserie

taquilla /taˈki.ʎa/ /təˈki.ʎə/ n fem
Abendkasse

tard /ˈtart/ adv
spät

tarda /ˈtal.da/ /ˈtaɾ.ða/ /ˈtaɾ.ðe/ /ˈtaɾ.ðə/ n fem
Nachmittag

tardor /tarˈðo/ /taɾˈðoɾ/ n fem
Herbst

targeta /taɾˈd͡ʒe.ta/ /tərˈʒɛ.tə/ /təɾˈʒə.tə/ n fem
Karte
Petita carta amb les dades personals.

targeta de crèdit n fem
Kreditkarte

targeta de so n fem
Soundkarte

targeta gràfica n fem
Grafikkarte

tarifa /taˈɾi.fa/ /təˈɾi.fə/ n fem
Tarif

taro /ˈta.ɾo/ /ˈta.ɾu/ n masc
Taro

tarongina /ta.ɾoɲˈd͡ʒi.na/ /tə.ɾoɲˈʒi.nə/ /tə.ɾuɲˈʒi.nə/ n fem
Orangenblüte
Flor del taronger o d’altres cítrics usada en perfumeria.
Melisse
Espècie de planta herbàcia de la família de les lamiàcies (Melissa officinalis L.)

taronja /taˈɾɔɲ.d͡ʒa/ /taˈɾɔɲ.d͡ʒɔ/ /təˈɾoɲ.ʒə/ /təˈɾɔɲ.ʒə/ n fem
Apfelsine Orange
Fruit del taronger.

taronja /taˈɾɔɲ.d͡ʒa/ /taˈɾɔɲ.d͡ʒɔ/ /təˈɾoɲ.ʒə/ /təˈɾɔɲ.ʒə/ n masc
orange Orange
Color de l'espectre entre el vermell i el groc.

tasca /ˈtas.ka/ /ˈtas.kə/ n fem
Aufgabe

tassa /ˈta.sa/ n fem
Tasse Becher

tastar /tasˈta/ /tasˈtaɾ/ /təsˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tast tasta tastada tastades tastam tastant tastar tastara tastaran tastarem tastaren tastares tastareu tastaria tastarien tastaries tastarà tastaràs tastaré tastaríem tastaríeu tastassen tastasses tastassin tastassis tastat tastats tastau tastava tastaven tastaves taste tastem tasten tastes tastessen tastesses tastessin tastessis tasteu tasti tastin tastis tasto tastà tastàrem tastàreu tastàs tastàssem tastàsseu tastàssim tastàssiu tastàvem tastàveu tastés tastéssem tastésseu tastéssim tastéssiu tastí val v
kosten schmecken

tatuar /ta.tuˈa/ /ta.tuˈaɾ/ /tə.tuˈa/ /tə.tuˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tatua tatuada tatuades tatuam tatuant tatuar tatuara tatuaran tatuarem tatuaren tatuares tatuareu tatuaria tatuarien tatuaries tatuarà tatuaràs tatuaré tatuaríem tatuaríeu tatuassen tatuasses tatuassin tatuassis tatuat tatuats tatuau tatuava tatuaven tatuaves tatue tatuem tatuen tatues tatuessen tatuesses tatuessin tatuessis tatueu tatuo tatuu tatuà tatuàrem tatuàreu tatuàs tatuàssem tatuàsseu tatuàssim tatuàssiu tatuàvem tatuàveu tatués tatuéssem tatuésseu tatuéssim tatuéssiu tatuí tatuï tatuïn tatuïs val v
tätowieren
Pintar o dibuixar a la pell, amb procediments indelebles, lletres, figures o senyals.

tatuatge /ta.tuˈa.d͡ʒe/ /tə.tuˈa.d͡ʒə/ n masc
Tätowierung

taula /ˈtaw.ɫa/ n fem
Tisch
Moble amb una superfície i potes per recolzar o deixar coses.
(tennis de taula) Taula rectangular sostinguda generalment sobre vuit potes a 76 cm d'altura, de color fosc mat, amb una superfície plana dividida per una xarxa en dos camps.
Tabelle
(informàtica) Cadascuna de les estructures i les dades que conté una base de dades relacional que està formada per grups d'informació de files o registres, els quals es divideixen alhora en elements més petits de camps o columnes.

taulell /tawˈɫeʎ/ /təwˈɫeʎ/ n masc
Theke Schalter

tauró /tawˈɾo/ n masc
Hai Haifisch

tauró blanc /tawˈɾo /təwˈɾo /təwˈɾo n masc
Menschenhai

tauró de puntes negres n masc
grosser Schwarzspitzenhai

tauró de puntes negres dels esculls n masc
Schwarzspitzen-Riffhai

tauró sedós n masc
Seidenhai

tauó n masc
Tauon

taxa d'ompliment n fem
Füllrate

taxi /ˈtak.si/ n masc
Taxi
Servei públic de transport de passatges en automòbil.

taxonomia /tak.so.noˈmi.a/ /tək.so.noˈmi.ə/ /tək.su.nuˈmi.ə/ n fem
Taxonomie
Ciència que tracta de la classificació dels animals i de les plantes.

taüt /taˈut/ n
Sarg
Caixa emprada per enterrar un cadàver.

te /te/ /tə/ /ˈte/ n masc
Tee
(aliments) Infusió amb aquestes fulles.

teatral /te.aˈtɾaɫ/ /te.əˈtɾaɫ/ adj
theatralisch

teatre /teˈa.tɾe/ n masc
Theater

tebi /ˈte.βi/ /ˈtɛ.βi/ tèbia adj masc
lauwarm

tecla /ˈte.kɫa/ /ˈte.kɫə/ n fem
Taste

teclat /teˈkɫat/ n masc
Tastatur Klaviatur

tecneci /teŋˈnɛ.si/ /təŋˈnɛ.si/ n masc
Technetium

tecnologia /teŋ.no.ɫoˈʒi.a/ /teɡ.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /təŋ.no.ɫoˈʒi.ə/ /təŋ.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
Technik Technologie

teix /ˈtejʃ/ /ˈteʃ/ n masc
Eibe

teixidor /te.ʃiˈðoɾ/ /tej.ʃiˈðo/ /tej.ʃiˈðoɾ/ /tə.ʃiˈðo/ n masc
Weber

teixir /tejˈʃi/ /tejˈʃiɾ/ /teˈʃi/ /təˈʃi/ alg bal n-occ occ sept teixeix teixeixen teixeixes teixeixi teixeixin teixeixis teixeixo teixesc teixesqui teixesquin teixesquis teixia teixida teixides teixien teixies teixiguem teixigueu teixim teixint teixir teixira teixiran teixirem teixiren teixires teixireu teixiria teixirien teixiries teixirà teixiràs teixiré teixiríem teixiríeu teixisc teixisca teixisquen teixisques teixissen teixisses teixissin teixissis teixit teixits teixiu teixix teixixen teixixes teixixo teixí teixíem teixíeu teixírem teixíreu teixís teixíssem teixísseu teixíssim teixíssiu tix tixa tixen tixes tixi tixin tixis val v
weben

teixó /tejˈʃo/ /teˈʃo/ /təˈʃo/ n masc
Dachs

tela /ˈtə.ɫə/ /ˈtɛ.ɫa/ /ˈtɛ.ɫə/ /ˈtɛ.ɾa/ n fem
Gewebe Stoff
Material tèxtil per fer roba.

telamó /te.ɫaˈmo/ /tə.ɫəˈmo/ n masc
Atlant
Atlant, estàtua o figura humana que serveix de columna o pilar en arquitectura.

telefèric /te.ɫeˈfɛ.ɾik/ /tə.ɫəˈfɛ.ɾik/ n masc
Seilbahn

teler /teˈɫe/ /teˈɫeɾ/ /təˈɫe/ n masc
Webstuhl
Estri per fer teixits.

telescopi /te.ɫesˈkɔ.pi/ /tə.ɫəsˈkɔ.pi/ n masc
Teleskop Fernrohr

teletreballar /ˌte.ɫe.tɾe.baˈʎaɾ/ /ˌte.ɫe.tɾe.βaˈʎa/ /ˌte.ɫe.tɾə.βəˈʎa/ /ˌtɛ.ɫə.tɾə.bəˈja/ /ˌtɛ.ɫə.tɾə.bəˈʎa/ /ˌtɛ.ɫə.tɾə.βəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept teletreball teletreballa teletreballada teletreballades teletreballam teletreballant teletreballar teletreballara teletreballaran teletreballarem teletreballaren teletreballares teletreballareu teletreballaria teletreballarien teletreballaries teletreballarà teletreballaràs teletreballaré teletreballaríem teletreballaríeu teletreballassen teletreballasses teletreballassin teletreballassis teletreballat teletreballats teletreballau teletreballava teletreballaven teletreballaves teletreballe teletreballem teletreballen teletreballes teletreballessen teletreballesses teletreballessin teletreballessis teletreballeu teletreballi teletreballin teletreballis teletreballo teletreballà teletreballàrem teletreballàreu teletreballàs teletreballàssem teletreballàsseu teletreballàssim teletreballàssiu teletreballàvem teletreballàveu teletreballés teletreballéssem teletreballésseu teletreballéssim teletreballéssiu teletreballí val v
telearbeiten im Homeoffice arbeiten

televisió /te.le.vi.ziˈo/ /te.ɫe.vi.ziˈo/ /te.ɫe.βi.ziˈo/ /tə.ɫə.vi.ziˈo/ n fem
Fernsehen Fernseher

televisor /te.ɫe.viˈzoɾ/ /te.ɫe.βiˈzo/ /te.ɫe.βiˈzoɾ/ /tə.ɫə.viˈzo/ /tə.ɫə.βiˈzo/ n masc
Fernseher

tel·luri /teɫˈɫu.ɾi/ /təɫˈɫu.ɾi/ /təˈɫu.ɾi/ n masc
Tellur

telèfon /teˈɫɛ.fon/ /təˈɫɛ.fon/ /təˈɫɛ.fun/ n masc
Telefon Fernsprecher Telephon
Aparell que permet la comunicació oral a distància, fent tant de transmissor com de receptor, amb un dispositiu per a seleccionar el destinatari.

telèfon mòbil n masc
Handy

telègraf /teˈɫɛ.ɣɾaf/ /təˈɫɛ.ɣɾəf/ n masc
Telegraf
Dispositiu que permet transmetre missatges codificats a llarga distància.

temor /teˈmoɾ/ /təˈmo/ /təˈmor/ n
Furcht

temperatura /tem.pe.ɾaˈtu.ɾa/ n fem
Temperatur

tempesta /temˈpes.ta/ n fem
Sturm

templa /ˈtem.pɫa/ /ˈtem.pɫə/ n fem
Schläfe

temple /ˈtem.pɫe/ /ˈtem.pɫə/ n masc
Tempel

templer /temˈpɫe/ /temˈpɫeɾ/ /təmˈpɫe/ adj masc
Templer

temporada /tem.poˈɾa.ða/ /təm.puˈɾa.ðə/ n fem
Staffel Saison
Període de temps durant el qual es practica una activitat.

temporalment /tem.poˌɾaɫˈmen/ /tem.poˌɾaɫˈment/ /təm.poˌɾaɫˈment/ /təm.puˌɾaɫˈmen/ adv
vorübergehend

temps Interjection
Zeit
(tennis de taula) Expressió amb què l'àrbitre indica la superació del límit de deu minuts per a un mateix joc o del límit d'una interrupció autoritzada.

temps n masc
Zeit Tempus
Magnitud física que serveix per a avaluar l'evolució dels fets o bé per a organitzar o pronosticar allò que s'espera o es vol que passi.
Zeit
Duració d'un fet concret.
Wetter Zeit
Oratge, temps atmosfèric.

temps de resposta n masc
Antwortzeit

temptació /tem.ta.siˈo/ /təm.tə.siˈo/ n fem
Versuchung

tenca /ˈteŋ.ka/ /ˈtɛŋ.kə/ n fem
Schleie

tenda /ˈten.da/ /ˈten.də/ n fem
Zelt
Habitacle portàtil fàcilment desmuntable.

tendre /ˈtɛn.dɾe/ /ˈtɛn.dɾə/ /ˈtɛn.dɾə/ /ˈtɛn.dɾɛ/ tendra tendres adj masc
zart nachgiebig
Tou, suau.
Ple d'afecte i tendresa.

tendresa /tenˈdɾe.za/ /tənˈdɾə.zə/ /tənˈdɾɛ.zə/ n fem
Zärtlichkeit

tendó /tenˈdo/ /tənˈdo/ n masc
Sehne

tenir /teˈni/ /teˈniɾ/ /təˈni/ L'imperatiu «teniu» s'usa quan no hi ha un complement explícit. L'imperatiu «té» alg bal d'àmbit general occ s'usa sense pronoms febles. ten tenc tendran tendrem tendreu tendria tendrien tendries tendrà tendràs tendré tendríem tendríeu tenen tenguda tengudes tenguem tengueren tengueres tenguessin tenguessis tengueu tengui tenguin tenguis tengut tenguts tengué tenguérem tenguéreu tengués tenguéssim tenguéssiu tenguí tenia tenien tenies tenim tenint tenir teniu tens teníem teníeu tin tinc tindran tindrem tindreu tindria tindrien tindries tindrà tindràs tindré tindríem tindríeu tinga tinguda tingudes tinguem tinguen tinguera tingueren tingueres tingues tinguessen tinguesses tinguessin tinguessis tingueu tingui tinguin tinguis tingut tinguts tingué tinguérem tinguéreu tingués tinguéssem tinguésseu tinguéssim tinguéssiu tinguí té val v
haben
Expressar pertinença o possessió.

tennes /ˈtɛn.nəs/ n masc
Tenness

tennis /ˈtɛn.nis/ n masc
Tennis

tentacle /tenˈta.kɫe/ /tənˈta.kɫə/ n masc
Tentakel

tenyir /teˈɲi/ /teˈɲiɾ/ /təˈɲi/ alg bal n-occ occ sept tenyeix tenyeixen tenyeixes tenyeixi tenyeixin tenyeixis tenyeixo tenyesc tenyesqui tenyesquin tenyesquis tenyia tenyida tenyides tenyien tenyies tenyiguem tenyigueu tenyim tenyint tenyir tenyira tenyiran tenyirem tenyiren tenyires tenyireu tenyiria tenyirien tenyiries tenyirà tenyiràs tenyiré tenyiríem tenyiríeu tenyisc tenyisca tenyisquen tenyisques tenyissen tenyisses tenyissin tenyissis tenyit tenyits tenyiu tenyix tenyixen tenyixes tenyixo tenyí tenyíem tenyíeu tenyírem tenyíreu tenyís tenyíssem tenyísseu tenyíssim tenyíssiu tiny tinya tinyen tinyes tinyi tinyin tinyis tinys val v
färben
Donar a la roba, o a una altra cosa, un color distint del que tenia.

teoria /te.oˈɾi.a/ /tə.oˈɾi.ə/ /tə.uˈɾi.ə/ n fem
Theorie
Coneixement especulatiu, principis generals d'una matèria, d'un art, etc., amb independència de les aplicacions.
Construcció intel·lectual que dóna compte, de manera sintetitzada i referida a principis, de fenòmens, realitats o problemes.

teratogen /te.ɾaˈtɔ.d͡ʒen/ /te.ɾaˈtɔ.ʒen/ /tə.ɾəˈtɔ.ʒən/ adj masc
teratogen
Que causa malformacions al fetus.

teratogen /te.ɾaˈtɔ.d͡ʒen/ /te.ɾaˈtɔ.ʒen/ /tə.ɾəˈtɔ.ʒən/ n masc
Teratogen
Agent que causa malformacions al fetus.

terbi n masc
Terbium

terbolí /teɾ.boˈɫi/ /tər.buˈɫi/ /təɾ.boˈɫi/ n masc
Wirbel

tercer /terˈse/ /teɾˈseɾ/ number
dritte

tercera persona n fem
dritte Person

terme /ˈteɾ.me/ n masc
Klausel Begriff
Fi, termini.
Grenze
Límit d'un territori.
Begriff
Denominació d’un concepte en un àmbit d’especialitat.

terminologia /teɾ.mi.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /tər.mi.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
Terminologie

termodinàmic /teɾ.mo.ðiˈna.mik/ /tər.mu.ðiˈna.mik/ /təɾ.mo.ðiˈna.mik/ adj masc
thermodynamisch

termodinàmica /teɾ.mo.ðiˈna.mi.ka/ /tər.mu.ðiˈna.mi.kə/ /təɾ.mo.ðiˈna.mi.kə/ n fem
Thermodynamik Wärmelehre

termòmetre /teɾˈmɔ.me.tɾe/ n masc
Thermometer

termòstat /teɾˈmɔs.tat/ /təɾˈmɔs.tət/ n masc
Thermostat
Dispositiu que emet un senyal o tanca un circuit quan detecta que la temperatura ha sobrepassat o ha baixat per sota d'un valor preestablert. Sovint s'utilitza per a regular la temperatura d'un lloc.

terra /ˈtɛ.ra/ /ˈtɛ.rɛ/ n fem
Boden Erde
Sòlid esmicolat.
Ländereien Land
Qualsevol àrea o tipologia de terreny.
Land Erde
Superfície del planeta no coberta per aigua.
Heimat
Nació, en especial la pròpia.

terra /ˈtɛ.ra/ /ˈtɛ.rɛ/ n masc
Boden
Superfície inferior d'una construcció, sobre la qual es camina.

terracota /ˌtɛ.raˈkɔ.ta/ /ˌtɛ.raˈkɔ.tɔ/ /ˌtɛ.rəˈkɔ.tə/ n fem
Terrakotta

terrassa /teˈra.sa/ /təˈra.sə/ n fem
Terrasse

terratrèmol /ˌtɛ.raˈtɾe.moɫ/ /ˌtɛ.rəˈtɾə.moɫ/ /ˌtɛ.rəˈtɾɛ.muɫ/ n masc
Erdbeben

terreny /teˈreɲ/ /təˈrəɲ/ /təˈrɛɲ/ n masc
Terrain

terrestre /teˈres.tɾe/ /təˈres.tɾə/ adj
terrestrisch

terrible /teˈri.bɫe/ /teˈri.βɫe/ /teˈrib.bɫe/ /təˈri.βɫə/ /təˈrib.bɫə/ adj
schrecklich

terrissaire /te.riˈsaj.ɾe/ n neut
Töpfer

territori /te.riˈtɔ.ɾi/ /tə.riˈtɔ.ɾi/ n masc
Gebiet Territorium

terror /teˈroɾ/ /təˈro/ /təˈror/ n
Schrecken Terror

terrorisme /te.roˈɾiz.me/ /tə.roˈɾiz.mə/ /tə.ruˈɾiz.mə/ n masc
Terrorismus

tertúlia /teɾˈtu.ɫi.a/ n fem
Kaffeekränzchen
Reunió informal i periòdica de gent per a conversar, o debatre i compartir idees i opinions sobre un tema.

teràpia /teˈɾa.pi.a/ /təˈɾa.pi.ə/ n fem
Therapie

tesi /ˈtɛ.zi/ n fem
These

test /ˈtest/ n masc
Tontopf
Vas gran de terrissa que sol servir per plantar-hi flors.
Test
Prova, assaig, experiment.
(psicologia, ensenyament) Examen, avaluació d'aptitud.
Scherbe
Tros d'alguna peça de terrissa.

testament /tes.taˈmen/ /tes.taˈment/ /təs.təˈmen/ /təs.təˈment/ n masc
Testament

testicle /tesˈti.kɫe/ /təsˈti.kɫə/ n masc
Testikel Hoden

testimoni /tes.tiˈmɔ.ni/ /təs.tiˈmɔ.ni/ n neut
Zeuge Zeugin

testimoniar /tes.ti.mo.niˈa/ /tes.ti.mo.niˈaɾ/ /təs.ti.mo.niˈa/ /təs.ti.mu.niˈa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept testimonia testimoniada testimoniades testimoniam testimoniant testimoniar testimoniara testimoniaran testimoniarem testimoniaren testimoniares testimoniareu testimoniaria testimoniarien testimoniaries testimoniarà testimoniaràs testimoniaré testimoniaríem testimoniaríeu testimoniassen testimoniasses testimoniassin testimoniassis testimoniat testimoniats testimoniau testimoniava testimoniaven testimoniaves testimonie testimoniem testimonien testimonies testimoniessen testimoniesses testimoniessin testimoniessis testimonieu testimonii testimonio testimonià testimoniàrem testimoniàreu testimoniàs testimoniàssem testimoniàsseu testimoniàssim testimoniàssiu testimoniàvem testimoniàveu testimoniés testimoniéssem testimoniésseu testimoniéssim testimoniéssiu testimonií testimoniï testimoniïn testimoniïs val v
bestätigen
Manifestar alguna cosa amb proves.

testosterona /tes.tos.teˈɾo.na/ /təs.tos.təˈɾɔ.nə/ /təs.tus.təˈɾɔ.nə/ n fem
Testosteron

tetraplegia /te.tɾa.pɫeˈd͡ʒi.a/ /te.tɾa.pɫeˈʒi.a/ /tə.tɾə.pɫəˈʒi.ə/ n fem
Tetraplegie

teula /ˈtew.ɫa/ /ˈtəw.ɫə/ /ˈtɛw.ɫə/ n fem
Dachziegel
Peça corbada emprada per a cobrir un sostre per la part exterior i protegir-lo de l'acumulació d'aigua de pluja o neu.

teulada /tewˈɫa.ða/ /təwˈɫa.ðə/ n fem
Dach

text /ˈtekst/ /ˈtɛkst/ n masc
Text

textura /teksˈtu.ɾa/ /təksˈtu.ɾə/ n fem
Textur
Estructura dels fils d'un teixit.
(videojocs) Propietat d'un objecte gràfic relativa a l'aspecte del material que el compon.

teòric /teˈɔ.ɾik/ adj masc
theoretisch
Relatiu o pertanyent a la teoria.

tia /ˈti.a/ n fem
Tante

tia valenciana n fem
Tante zweite

tibetà /ti.βəˈta/ adj masc
tibetisch tibetanisch
Relatiu al Tibet, als seus habitants o la seva llengua.

tibetà /ti.βəˈta/ n masc
Tibeter
Individu de raça mongòlica natural del Tibet.
Tibetisch tibetanisch
(només singular) Llengua del Tibet, de la branca tibetobirmana, de la família sinotibetana.

tigre /ˈti.ɣɾə/ n masc
Tiger

tija /ˈti.d͡ʒa/ /ˈti.ʒa/ /ˈti.ʒə/ n fem
Sprossachse

timbala /timˈba.la/ /timˈba.ɫə/ n fem
Pauke

timbre /ˈtim.bɾe/ /ˈtim.bɾə/ n masc
Klingel
Aparell sonor per percussió que serveix d’avís.

timidesa /ti.miˈðe.za/ /ti.miˈðə.zə/ /ti.miˈðɛ.zə/ n fem
Schüchternheit

timoner /ti.moˈne/ /ti.moˈneɾ/ /ti.muˈne/ n masc
Steuermann
Qui governa el timó d'una nau.

timpà /timˈpa/ n masc
Trommelfell
Membrana de l'orella present en els animals de l'ordre dels cordats.
Tympanum
(arquitectura clàssica) frontó

timó /tiˈmo/ n masc
Ruder Steuerruder

tinent /tiˈnen/ /tiˈnent/ n masc
Leutnant
Grau genèric als cossos militars o paramilitars, generalment situat entre l'alferes i el capità.

tinta /ˈtin.ta/ /ˈtin.tə/ n fem
Tinte

tinter /tinˈte/ /tinˈteɾ/ n masc
Tintenfass

tinya /ˈti.ɲa/ /ˈti.ɲə/ n fem
Flechtengrind Ringelflechte
Infecció per fongs de la pell que afecta a la pell amb escates i crostes.

tiorba /tiˈoɾ.βa/ /tiˈɔr.bə/ n fem
Theorbe

tir ràpid n masc
Schnellfeuer

tirabuixó /ˌti.ɾa.bujˈʃo/ /ˌti.ɾa.βujˈʃo/ /ˌti.ɾa.βuˈʃo/ /ˌti.ɾə.βuˈʃo/ n masc
Korkenzieherlocke
Rull llarg de cabells en forma d’espiral.

tiroide /tiˈɾɔj.ðe/ /tiˈɾɔj.ðə/ n masc
Schilddrüse

tirotejar /ti.ɾo.teˈd͡ʒa/ /ti.ɾo.teˈd͡ʒaɾ/ /ti.ɾo.teˈʒa/ /ti.ɾo.təˈd͡ʒa/ /ti.ɾu.təˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept tirotege tirotegem tirotegen tiroteges tirotegessen tirotegesses tirotegessin tirotegessis tirotegeu tirotegi tirotegin tirotegis tirotegés tirotegéssem tirotegésseu tirotegéssim tirotegéssiu tirotegí tiroteig tiroteja tirotejada tirotejades tirotejam tirotejant tirotejar tirotejara tirotejaran tirotejarem tirotejaren tirotejares tirotejareu tirotejaria tirotejarien tirotejaries tirotejarà tirotejaràs tirotejaré tirotejaríem tirotejaríeu tirotejassen tirotejasses tirotejassin tirotejassis tirotejat tirotejats tirotejau tirotejava tirotejaven tirotejaves tirotejo tirotejà tirotejàrem tirotejàreu tirotejàs tirotejàssem tirotejàsseu tirotejàssim tirotejàssiu tirotejàvem tirotejàveu val v
schießen

tisores /tiˈzo.ɾes/ n fem
Schere
Eina metàl·lica per a tallar formada per dues peces iguals (o gairebé) creuades i agafades entre elles per un petit eix també metàl·lic. Cada peça, anomenada tisora, té, a un costat del creuament, una part tallant disposada de manera que les parts tallants de les dues peces es toquen; i, a l'altra, una anella per a agafar l'eina amb un o més dits.

titani n masc
Titan

titànic /tiˈta.nik/ adj masc
titanisch
(mitologia) Relatiu o pertanyent als titans, mites de dimensions enormes de l'antiga Grècia.
De gran envergadura, gegantí.

to /ˈtɔ/ n masc
Ton

tobogan /to.boˈɣan/ /tu.buˈɣan/ /tu.βuˈɣan/ n masc
Rutsche Rutschbahn

toc de queda n masc
Ausgangssperre Sperrstunde

tocar /toˈka/ /toˈkaɾ/ /tuˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept toc toca tocada tocades tocam tocant tocar tocara tocaran tocarem tocaren tocares tocareu tocaria tocarien tocaries tocarà tocaràs tocaré tocaríem tocaríeu tocassen tocasses tocassin tocassis tocat tocats tocau tocava tocaven tocaves toco tocà tocàrem tocàreu tocàs tocàssem tocàsseu tocàssim tocàssiu tocàvem tocàveu toque toquem toquen toques toquessen toquesses toquessin toquessis toqueu toqui toquin toquis toqués toquéssem toquésseu toquéssim toquéssiu toquí val v
anfassen berühren
Posar els dits o una altra part exterior del cos fregant un altre cos.
(voleibol) Entrar en contacte, un jugador, amb la pilota amb qualsevol part del cos de la cintura cap amunt.
spielen
Fer sonar un instrument musical.

toga /ˈto.ɣa/ /ˈtɔ.ɣə/ n fem
Toga

tolerància /to.ɫeˈɾan.si.a/ /tu.ɫəˈɾan.si.ə/ n fem
Toleranz

tomba /ˈtom.ba/ /ˈtom.bə/ n fem
Grab Grabmal

tombak n masc
Tombak

tombarella /tom.baˈɾe.ʎa/ /tom.bəˈɾe.ʎə/ /tum.bəˈɾe.ʎə/ n fem
Salto

tomàquet /toˈma.kət/ /tuˈma.kət/ n masc
Tomate

tona /ˈto.na/ /ˈto.nə/ n fem
Tonne
Unitat de mesura d'una massa equivalent a mil quilos, de símbol t.

tonyina /toˈɲi.na/ /toˈɲi.nə/ /tuˈɲi.nə/ n fem
Thunfisch

topologia /to.po.ɫoˈd͡ʒi.a/ /to.po.ɫoˈʒi.a/ /to.po.ɫoˈʒi.ə/ /tu.pu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
Topologie

tor /ˈtor/ n masc
Torus

torba /ˈtoɾ.βa/ /ˈtɔr.bə/ n fem
Torf

tord lloro n masc
gemeiner Lippfisch

tord massot n masc
Brauner Lippfisch

tori n masc
Thorium

torn /ˈtorn/ n masc
Drehbank
Mecanisme que consisteix en un cilindre i una resistència, emprat per fusters o altres artesans per girar una peça mentre li donen forma amb una llima.

tornada /toɾˈna.ða/ /toɾˈna.ðə/ /turˈna.ðə/ n fem
Rückkehr
Camí de retorn al punt de partida.
Refrain Kehrreim
Tros de cançó que es repeteix periòdicament i que sovint conté el tema central o la melodia més reeixida.

tornado /toɾˈna.ðo/ /turˈna.ðu/ n masc
Tornado Windhose

tornar /torˈna/ /toɾˈna/ /toɾˈnaɾ/ /turˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. [[tornar-se]], [[tornar-s'hi]], [[tornar-se'n]] alg bal bal (1) occ sept torn torna tornada tornades tornam tornant tornar tornara tornaran tornarem tornaren tornares tornareu tornaria tornarien tornaries tornarà tornaràs tornaré tornaríem tornaríeu tornassen tornasses tornassin tornassis tornat tornats tornau tornava tornaven tornaves torne tornem tornen tornes tornessen tornesses tornessin tornessis torneu torni tornin tornis torno tornà tornàrem tornàreu tornàs tornàssem tornàsseu tornàssim tornàssiu tornàvem tornàveu tornés tornéssem tornésseu tornéssim tornéssiu torní val v
zurückkehren
Anar al lloc del qual s'ha partit prèviament, refer un camí.
zurückgeben
Donar al propietari una cosa rebuda.

tornavís /ˌtor.naˈβis/ /ˌtor.nəˈβis/ /ˌtoɾ.naˈvis/ /ˌtoɾ.naˈβis/ /ˌtoɾ.nəˈvis/ n masc
Schraubendreher Schraubenzieher
Eina destinada a caragolar i descaragolar visos. Normalment està composta per un mànec del qual sobresurt una barreta metàl·lica que acaba en punta, la forma de la qual determinarà el tipus de visos sobre els quals està destinat a actuar.

tornejament n masc
Turnier

torpede /toɾˈpe.ðe/ /toɾˈpɛ.ðə/ /turˈpɛ.ðə/ n masc
Torpedo
Projectil aquàtic autopropulsat i sovint autodirigit.

torrada /toˈra.ða/ /toˈra.ðə/ /tuˈra.ðə/ n fem
Toast
Llesca de pa torrat.

torre /ˈto.re/ n fem
Turm
Edificació militar amb una alçada superior a l'amplada per a la defensa o l'observació, que quan forma part d'una construcció més gran sobresurt dels elements que té al voltant.
(escacs) Peça dels escacs que es mou una o més cases per files o columnes del tauler.
Construcció mòbil de certa alçària utilitzada antigament per assaltar els castells i altres fortificacions.

torreta /toˈre.ta/ /toˈrə.tə/ /tuˈrɛ.tə/ n fem
Topf
(central) test (recipient per a plantes)

tort /ˈtɔrt/ n masc
Schaden
Perjudici, malifeta o dany, causat sense justificació.

tortera /toɾˈte.ɾa/ /toɾˈte.ɾə/ /turˈte.ɾə/ n fem
Spinnwirtel

torticoli /toɾ.tiˈkɔ.ɫi/ /tur.tiˈkɔ.ɫi/ n masc
Schiefhals

tortuga /toɾˈtu.ɣə/ /turˈtu.ɣə/ n fem
Schildkröte
Rèptil que forma un ordre propi (testudines), caracteritzat per l'enorme closca que li cobreix quasi tot el cos (tant per dalt com per sota). Té quatre potes curtes, una cua i una boca en forma de bec.

tortura /toɾˈtu.ɾa/ /toɾˈtu.ɾə/ /turˈtu.ɾə/ n fem
Folter Tortur

torturar /tor.tuˈɾa/ /toɾ.tuˈɾa/ /toɾ.tuˈɾaɾ/ /tur.tuˈɾa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tortur tortura torturada torturades torturam torturant torturar torturara torturaran torturarem torturaren torturares torturareu torturaria torturarien torturaries torturarà torturaràs torturaré torturaríem torturaríeu torturassen torturasses torturassin torturassis torturat torturats torturau torturava torturaven torturaves torture torturem torturen tortures torturessen torturesses torturessin torturessis tortureu torturi torturin torturis torturo torturà torturàrem torturàreu torturàs torturàssem torturàsseu torturàssim torturàssiu torturàvem torturàveu torturés torturéssem torturésseu torturéssim torturéssiu torturí val v
foltern
Infligir dolor excessiu a un presoner, usualment per obtenir una informació.

torxa /ˈtɔr.t͡ʃa/ /ˈtɔr.ʃə/ /ˈtɔɾ.t͡ʃa/ /ˈtɔɾ.t͡ʃɔ/ n fem
Fackel

torçada /toɾˈsa.ða/ /toɾˈsa.ðə/ /turˈsa.ðə/ n fem
Krümmung

tos /tos/ /tus/ /ˈtos/ /ˈtɔs/ n fem
Husten
Alliberament violent de l'aire dels pulmons produït per una contracció espasmòdica sobtada i acompanyat d'un so característic.

tos ferina n fem
Keuchhusten

tosc /ˈtosk/ n masc
Toskisch
Bloc dialectal meridional de l’albanès.

tossir /toˈsi/ /toˈsiɾ/ /tuˈsi/ alg bal occ sept tossia tossida tossides tossien tossies tossiguem tossigueu tossim tossint tossir tossira tossiran tossirem tossiren tossires tossireu tossiria tossirien tossiries tossirà tossiràs tossiré tossiríem tossiríeu tossissen tossisses tossissin tossissis tossit tossits tossiu tossí tossíem tossíeu tossírem tossíreu tossís tossíssem tossísseu tossíssim tossíssiu tus tussa tussen tusses tussi tussin tussis tusso val v
husten

tossut /toˈsut/ /tuˈsut/ adj masc
dickköpfig
Persona que s'entesta a tenir la raó o a fer una cosa d'una determinada manera malgrat els avisos d'altri.

tot /ˈtɔt/ tota tots adj masc
all alles
Enter, sencer, que es pren o comprèn totes les seves parts.

tot /ˈtɔt/ adv
alles
enterament

tot /ˈtɔt/ pronoun
alles
El conjunt de coses implicades.

totalitat /to.ta.ɫiˈtat/ /tu.tə.ɫiˈtat/ n fem
Gesamtheit

tou /ˈtow/ /ˈtɔw/ adj masc
weich
De consistència fluixa, que en tocar-lo s'enfonsa el dit lleument.
mild
De caràcter poc ferm.

tour operador n masc
Tour-Arbeiter

tova /ˈto.və/ /ˈto.βa/ /ˈto.βə/ /ˈtɔ.va/ /ˈtɔ.βa/ /ˈtɔ.βɔ/ /ˈtɔ.βə/ n fem
Lehmziegel Adobe

tovalles /toˈva.ʎes/ /toˈva.ʎəs/ /toˈβa.ʎes/ /tuˈva.jəs/ /tuˈβa.ʎəs/ n fem
Tischdecke

tovallola /to.vaˈʎɔ.ɫa/ /to.vəˈʎɔ.ɫə/ /to.βaˈʎɔ.ɫa/ /to.βaˈʎɔ.ɫɔ/ /tu.vəˈjɔ.ɫə/ n fem
Handtuch

tovalló /to.vaˈʎo/ /to.vəˈʎo/ /to.βaˈʎo/ /tu.vəˈjo/ /tu.βəˈʎo/ n masc
Serviette

toxina /tokˈsi.na/ /tokˈsi.nə/ /tukˈsi.nə/ n fem
Giftstoff Toxin

trabuc /tɾaˈbuk/ /tɾəˈβuk/ n masc
Espingole
Escopeta curta amb el canó molt ample i de boca de campana.

tractament /tɾak.taˈmen/ /tɾak.taˈment/ /tɾək.təˈmen/ /tɾək.təˈment/ n masc
Behandeln Behandlung

tractor /tɾakˈto/ /tɾakˈtoɾ/ n masc
Traktor Schlepper

tradicional /tɾa.ði.si.oˈnaɫ/ /tɾə.ði.si.oˈnaɫ/ /tɾə.ði.si.uˈnaɫ/ adj
traditionell

tradició /tɾa.ði.siˈo/ n fem
Tradition Überlieferung
Tot allò que té origen en les generacions passades i que, mantenint un fort contingut social, es transmet a les següents generacions. Fa referència a l'herència que rebem dels avantpassats. Per tant, és l'objecte de culte del tradicionalisme.

traducció /tɾa.ðuk.siˈo/ n fem
Übersetzung Übersetzen
Acte i efecte de traduir.
(genètica) Procés biològic en què se sintetitza una cadena de proteïnes a partir d'una seqüència d'ARN missatger.

traductor /tɾa.ðukˈto/ /tɾa.ðukˈtoɾ/ n masc
Übersetzer

traduir /tɾa.ðuˈi/ /tɾa.ðuˈiɾ/ /tɾə.ðuˈi/ bal n-occ occ sept tradueix tradueixen tradueixes tradueixi tradueixin tradueixis tradueixo traduesc traduesqui traduesquin traduesquis traduint traduir traduiran traduirem traduireu traduiria traduirien traduiries traduirà traduiràs traduiré traduiríem traduiríeu traduí traduíem traduíeu traduírem traduíreu traduís traduíssem traduísseu traduíssim traduíssiu traduïa traduïda traduïdes traduïen traduïes traduïguem traduïgueu traduïm traduïra traduïren traduïres traduïsc traduïsca traduïsquen traduïsques traduïssen traduïsses traduïssin traduïssis traduït traduïts traduïu traduïx traduïxen traduïxes traduïxo val v
übersetzen dolmetschen

traduïble /tɾa.ðuˈi.bɫe/ /tɾa.ðuˈi.βɫe/ /tɾa.ðuˈi.βɾa/ /tɾa.ðuˈib.bɫe/ /tɾə.ðuˈi.βɫə/ /tɾə.ðuˈib.bɫə/ adj
übersetzbar

traficant /tɾa.fiˈkan/ /tɾa.fiˈkant/ /tɾə.fiˈkan/ /tɾə.fiˈkant/ n neut
Drogendealer

tragicòmic /tɾa.d͡ʒiˈkɔ.mik/ /tɾa.ʒiˈkɔ.mik/ /tɾə.ʒiˈkɔ.mik/ adj masc
tragikomisch

tragèdia /tɾaˈd͡ʒɛ.ði.a/ /tɾəˈʒɛ.ði.ə/ n fem
Tragödie

trair /tɾaˈi/ /tɾaˈiɾ/ bal n-occ occ sept traeix traeixen traeixes traeixi traeixin traeixis traeixo traesc traesqui traesquin traesquis traint trair trairan trairem traireu trairia trairien trairies trairà trairàs trairé trairíem trairíeu traí traíem traíeu traírem traíreu traís traíssem traísseu traíssim traíssiu traïa traïda traïdes traïen traïes traïguem traïgueu traïm traïra traïren traïres traïsc traïsca traïsquen traïsques traïssen traïsses traïssin traïssis traït traïts traïu traïx traïxen traïxes traïxo val v
verraten
Cometre traïció.

trajectòria /tɾa.d͡ʒekˈtɔ.ɾi.a/ /tɾa.ʒekˈtɔ.ɾi.a/ /tɾə.ʒəkˈtɔ.ɾi.ə/ n fem
Flugbahn

trama /ˈtɾa.ma/ /ˈtɾa.mə/ n fem
Schussfaden
Conjunt de fils que són la base d'un teixit i que van entrellaçats en sentit contrari a l'ordit.
Handlung
Part d'una història en què es planteja alguna dificultat que ha de resoldre el protagonista.

trametre /tɾaˈme.tɾe/ /tɾəˈmə.tɾə/ /tɾəˈmɛ.tɾə/ bal occ sept tramesa trameses tramesos tramet trameta trametem trameten trametent trametera trameteren trameteres trametes trametessen trametesses trametessin trametessis trameteu trameti trametia trametien trameties trametin trametis trameto trametran trametre trametrem trametreu trametria trametrien trametries trametrà trametràs trametré trametríem trametríeu tramets trameté trametérem trametéreu trametés trametéssem trametésseu trametéssim trametéssiu trametí trametíem trametíeu tramès tramés val v
verschicken

trampa /ˈtɾam.pa/ /ˈtɾam.pə/ n fem
Falle
Enginy destinat a caçar animals.

tramvia /tɾamˈbi.a/ /tɾaɱˈvi.a/ /tɾəmˈbi.ə/ /tɾəɱˈvi.ə/ n masc
Straßenbahn

tranquil·litzar /tɾaŋ.ki.ɫiˈd͡za/ /tɾaŋ.ki.ɫiˈza/ /tɾaŋ.kiɫ.ɫiˈd͡za/ /tɾaŋ.kiɫ.ɫiˈzaɾ/ /tɾəŋ.ki.ɫiˈd͡za/ /tɾəŋ.kiɫ.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tranquil·litz tranquil·litza tranquil·litzada tranquil·litzades tranquil·litzam tranquil·litzant tranquil·litzar tranquil·litzara tranquil·litzaran tranquil·litzarem tranquil·litzaren tranquil·litzares tranquil·litzareu tranquil·litzaria tranquil·litzarien tranquil·litzaries tranquil·litzarà tranquil·litzaràs tranquil·litzaré tranquil·litzaríem tranquil·litzaríeu tranquil·litzassen tranquil·litzasses tranquil·litzassin tranquil·litzassis tranquil·litzat tranquil·litzats tranquil·litzau tranquil·litzava tranquil·litzaven tranquil·litzaves tranquil·litze tranquil·litzem tranquil·litzen tranquil·litzes tranquil·litzessen tranquil·litzesses tranquil·litzessin tranquil·litzessis tranquil·litzeu tranquil·litzi tranquil·litzin tranquil·litzis tranquil·litzo tranquil·litzà tranquil·litzàrem tranquil·litzàreu tranquil·litzàs tranquil·litzàssem tranquil·litzàsseu tranquil·litzàssim tranquil·litzàssiu tranquil·litzàvem tranquil·litzàveu tranquil·litzés tranquil·litzéssem tranquil·litzésseu tranquil·litzéssim tranquil·litzéssiu tranquil·litzí val v
beruhigen

transbordar /tɾanz.boɾˈðaɾ/ /tɾanz.βorˈða/ /tɾanz.βoɾˈða/ /tɾənz.boɾˈða/ /tɾənz.burˈda/ /tɾənz.burˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept transbord transborda transbordada transbordades transbordam transbordant transbordar transbordara transbordaran transbordarem transbordaren transbordares transbordareu transbordaria transbordarien transbordaries transbordarà transbordaràs transbordaré transbordaríem transbordaríeu transbordassen transbordasses transbordassin transbordassis transbordat transbordats transbordau transbordava transbordaven transbordaves transborde transbordem transborden transbordes transbordessen transbordesses transbordessin transbordessis transbordeu transbordi transbordin transbordis transbordo transbordà transbordàrem transbordàreu transbordàs transbordàssem transbordàsseu transbordàssim transbordàssiu transbordàvem transbordàveu transbordés transbordéssem transbordésseu transbordéssim transbordéssiu transbordí val v
umladen

transcendir /tɾan.senˈdi/ /tɾan.senˈdiɾ/ /tɾən.sənˈdi/ bal n-occ occ sept transcendeix transcendeixen transcendeixes transcendeixi transcendeixin transcendeixis transcendeixo transcendesc transcendesqui transcendesquin transcendesquis transcendia transcendida transcendides transcendien transcendies transcendiguem transcendigueu transcendim transcendint transcendir transcendira transcendiran transcendirem transcendiren transcendires transcendireu transcendiria transcendirien transcendiries transcendirà transcendiràs transcendiré transcendiríem transcendiríeu transcendisc transcendisca transcendisquen transcendisques transcendissen transcendisses transcendissin transcendissis transcendit transcendits transcendiu transcendix transcendixen transcendixes transcendixo transcendí transcendíem transcendíeu transcendírem transcendíreu transcendís transcendíssem transcendísseu transcendíssim transcendíssiu val v
transzendieren
(transitiu) ultrapassar

transcripció /tɾans.kɾip.siˈo/ /tɾəns.kɾip.siˈo/ n fem
Transkription

transeünt /tɾan.zeˈun/ /tɾan.zeˈunt/ /tɾən.zəˈun/ /tɾən.zəˈunt/ adj
vorübergehend
Que està de pas, temporal.

transeünt /tɾan.zeˈun/ /tɾan.zeˈunt/ /tɾən.zəˈun/ /tɾən.zəˈunt/ n neut
Vorübergehende
Persona que circula per via pública.

transhumància /tɾanz.uˈman.si.a/ /tɾənz.uˈman.si.ə/ n masc
transhumanz

transitiu /tɾan.ziˈtiw/ /tɾən.ziˈtiw/ adj masc
transitiv
Que passa d'un a un altre.
(gramàtica) Característica sintàctica d'un verb que requereix un complement directe, amb preposició o sense.

translació n fem
Verschiebung

transliteració /tɾanz.li.te.ɾa.siˈo/ /tɾənz.ɫi.tə.ɾə.siˈo/ n fem
Transliteration

transparència /tɾans.paˈɾɛn.si.a/ n fem
Transparenz
Qualitat de transparent.

transport /tɾansˈpɔɾt/ /tɾənsˈpɔrt/ n masc
Beförderung Transport

transsexualitat /tɾan.sek.su.a.ɫiˈtat/ /tɾən.sək.su.ə.ɫiˈtat/ n fem
Transsexualität

trapa /ˈtɾa.pa/ /ˈtɾa.pə/ n fem
Falltür

trapezi /tɾaˈpɛ.zi/ /tɾəˈpɛ.zi/ n masc
Trapez

traslladar /tɾaz.ʎaˈða/ /tɾaz.ʎaˈðaɾ/ /tɾəz.ʎəˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept trasllad trasllada traslladada traslladades traslladam traslladant traslladar traslladara traslladaran traslladarem traslladaren traslladares traslladareu traslladaria traslladarien traslladaries traslladarà traslladaràs traslladaré traslladaríem traslladaríeu traslladassen traslladasses traslladassin traslladassis traslladat traslladats traslladau traslladava traslladaven traslladaves trasllade traslladem traslladen trasllades traslladessen traslladesses traslladessin traslladessis traslladeu traslladi traslladin traslladis trasllado traslladà traslladàrem traslladàreu traslladàs traslladàssem traslladàsseu traslladàssim traslladàssiu traslladàvem traslladàveu traslladés traslladéssem traslladésseu traslladéssim traslladéssiu traslladí val v
umstellen

trast /ˈtɾast/ n masc
Bund
Barra de metall que situada al mànec de la guitarra divideix el diapasó en semitons exactes.
Fusta travessera per seure els remers.
Filera de persones situades per categories.
Cosa que està pel mig i destorba.
(vulgarisme) cosa, eina

trastorn /tɾasˈtoɾn/ /tɾəsˈtorn/ n masc
Störung

trau /tɾaw/ n masc
Knopfloch
Forat o tall en una peça de roba per on ha de passar un botó.

travessar /tɾa.veˈsaɾ/ /tɾa.βeˈsa/ /tɾə.vəˈsa/ /tɾə.βəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept travessa travessada travessades travessam travessant travessar travessara travessaran travessarem travessaren travessares travessareu travessaria travessarien travessaries travessarà travessaràs travessaré travessaríem travessaríeu travessassen travessasses travessassin travessassis travessat travessats travessau travessava travessaven travessaves travesse travessem travessen travesses travessessen travessesses travessessin travessessis travesseu travessi travessin travessis travesso travessà travessàrem travessàreu travessàs travessàssem travessàsseu travessàssim travessàssiu travessàvem travessàveu travessés travesséssem travessésseu travesséssim travesséssiu travessí través val v
durchreisen

traç /ˈtɾas/ n masc
Strich

traça /ˈtɾa.sa/ /ˈtɾa.sə/ n fem
Kunst

traïció /tɾa.i.siˈo/ /tɾə.i.siˈo/ n fem
Verrat

traïdor /tɾa.iˈðo/ /tɾa.iˈðoɾ/ /tɾə.iˈðo/ adj masc
Verräter

treball /tɾeˈbaʎ/ /tɾəˈbaj/ /tɾəˈbaʎ/ n masc
Arbeit
Esforç per assolir una finalitat.
Resultat d'un esforç.
Allò a què una persona dedica la seva activitat professional.
Activitat, professional o no, que requereix esforç o no, que es desenvolupa per assolir una finalitat.
(física) Magnitud que mesura l'energia necessària per a modificar l'energia d'algun sistema, en especial per a generar moviment o alterar cossos.

treball de final de grau n masc
Bachelorarbeit

treballador /tɾe.ba.ʎaˈðoɾ/ /tɾe.βa.ʎaˈðo/ /tɾə.bə.jəˈðo/ /tɾə.bə.ʎəˈðo/ n masc
Arbeiter
Empleat, persona contractada per altri.

treballar /tɾe.baˈʎaɾ/ /tɾe.βaˈʎa/ /tɾə.bəˈja/ /tɾə.bəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept treball treballa treballada treballades treballam treballant treballar treballara treballaran treballarem treballaren treballares treballareu treballaria treballarien treballaries treballarà treballaràs treballaré treballaríem treballaríeu treballassen treballasses treballassin treballassis treballat treballats treballau treballava treballaven treballaves treballe treballem treballen treballes treballessen treballesses treballessin treballessis treballeu treballi treballin treballis treballo treballà treballàrem treballàreu treballàs treballàssem treballàsseu treballàssim treballàssiu treballàvem treballàveu treballés treballéssem treballésseu treballéssim treballéssiu treballí val v
arbeiten

tremolar /tɾe.moˈɫa/ /tɾe.moˈɫaɾ/ /tɾə.moˈɫa/ /tɾə.muˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tremol tremola tremolada tremolades tremolam tremolant tremolar tremolara tremolaran tremolarem tremolaren tremolares tremolareu tremolaria tremolarien tremolaries tremolarà tremolaràs tremolaré tremolaríem tremolaríeu tremolassen tremolasses tremolassin tremolassis tremolat tremolats tremolau tremolava tremolaven tremolaves tremole tremolem tremolen tremoles tremolessen tremolesses tremolessin tremolessis tremoleu tremoli tremolin tremolis tremolo tremolà tremolàrem tremolàreu tremolàs tremolàssem tremolàsseu tremolàssim tremolàssiu tremolàvem tremolàveu tremolés tremoléssem tremolésseu tremoléssim tremoléssiu tremolí val v
zittern

tremolor /tɾe.moˈɫo/ /tɾe.moˈɫoɾ/ /tɾə.moˈɫo/ /tɾə.muˈɫo/ n
Muskelzittern
Moviment vibratori involuntari d'un ésser viu, generalment causat pel fred o per emocions com la por i la ira.
Zittern
Moviment vibratori causat per una ona expansiva, durant terratrèmols i explosions.

trempera matinera n fem
Morgenlatte Mopila

tren /ˈtɾen/ /ˈtɾen/ n masc
Zug Eisenbahn

trena /ˈtɾe.na/ /ˈtɾə.nə/ /ˈtɾɛ.nə/ n fem
Zopf
Pentinat fet entrecreuant tres o més feixos de cabells.

trencaclosques /ˌtɾeŋ.kaˈkɫɔs.kes/ /ˌtɾəŋ.kəˈkɫɔs.kəs/ /ˌtɾɛŋ.kəˈkɫɔs.kəs/ n masc
Rätsel
Joc de pensar amb una solució no òbvia.

trencar /tɾeŋˈka/ /tɾeŋˈkaɾ/ /tɾəŋˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept trenc trenca trencada trencades trencam trencant trencar trencara trencaran trencarem trencaren trencares trencareu trencaria trencarien trencaries trencarà trencaràs trencaré trencaríem trencaríeu trencassen trencasses trencassin trencassis trencat trencats trencau trencava trencaven trencaves trenco trencà trencàrem trencàreu trencàs trencàssem trencàsseu trencàssim trencàssiu trencàvem trencàveu trenque trenquem trenquen trenques trenquessen trenquesses trenquessin trenquessis trenqueu trenqui trenquin trenquis trenqués trenquéssem trenquésseu trenquéssim trenquéssiu trenquí val v
brechen
Fer trossos una cosa a base de cops, de pressió.

trenta /ˈtɾen.ta/ /ˈtɾən.tə/ /ˈtɾɛn.tə/ n masc
dreißig
(tennis, pilota valenciana) Segon punt guanyat en un joc per un jugador o un equip.

trenta /ˈtɾen.ta/ /ˈtɾən.tə/ /ˈtɾɛn.tə/ number
dreißig

trenta-cinc /ˌtɾen.taˈsiŋ/ /ˌtɾen.taˈsiŋk/ /ˌtɾən.təˈsiŋk/ /ˌtɾɛn.təˈsiŋ/ /ˌtɾɛn.təˈsiŋk/ number
fünfunddreißig

trenta-cinquè /ˌtɾen.ta.siŋˈke/ /ˌtɾən.tə.siŋˈkə/ /ˌtɾɛn.tə.siŋˈkɛ/ number
fünfunddreißigste

trenta-dos /ˌtɾen.taˈðos/ /ˌtɾən.təˈðos/ /ˌtɾɛn.təˈðos/ number
zweiunddreißig

trenta-nou /ˌtɾen.taˈnɔw/ /ˌtɾən.təˈnɔw/ /ˌtɾɛn.təˈnɔw/ number
neununddreißig

trenta-quatre /ˌtɾen.taˈkwa.tɾe/ /ˌtɾən.təˈkwa.tɾə/ /ˌtɾɛn.təˈkwa.tɾə/ number
vierunddreißig

trenta-set /ˌtɾen.taˈsɛt/ /ˌtɾən.təˈsɛt/ /ˌtɾɛn.təˈsɛt/ number
siebenunddreißig

trenta-sis /ˌtɾen.taˈsis/ /ˌtɾən.təˈsis/ /ˌtɾɛn.təˈsis/ number
sechsunddreißig

trenta-tres /ˌtɾen.taˈtɾes/ /ˌtɾən.təˈtɾes/ /ˌtɾɛn.təˈtɾes/ number
dreiunddreißig

trenta-un /ˌtɾen.taˈun/ /ˌtɾən.təˈun/ /ˌtɾɛn.təˈun/ number
einunddreißig

trenta-vuit /ˌtɾen.taˈvujt/ /ˌtɾen.taˈβujt/ /ˌtɾən.təˈvujt/ /ˌtɾɛn.təˈvujt/ /ˌtɾɛn.təˈβujt/ number
achtunddreißig

trenta-vuitè /ˌtɾen.ta.vujˈte/ /ˌtɾen.ta.βujˈte/ /ˌtɾen.ta.βwiˈte/ /ˌtɾən.tə.vujˈtə/ /ˌtɾɛn.tə.vujˈtɛ/ /ˌtɾɛn.tə.βujˈtɛ/ number
achtunddreißigste

trepant /tɾeˈpan/ /tɾeˈpant/ /tɾəˈpan/ /tɾəˈpant/ n masc
Bohrmaschine Bohrer

trepar /tɾeˈpa/ /tɾeˈpaɾ/ /tɾəˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept trep trepa trepada trepades trepam trepant trepar trepara treparan treparem treparen trepares trepareu treparia treparien treparies treparà treparàs treparé treparíem treparíeu trepassen trepasses trepassin trepassis trepat trepats trepau trepava trepaven trepaves trepe trepem trepen trepes trepessen trepesses trepessin trepessis trepeu trepi trepin trepis trepo trepà trepàrem trepàreu trepàs trepàssem trepàsseu trepàssim trepàssiu trepàvem trepàveu trepés trepéssem trepésseu trepéssim trepéssiu trepí val v
bohren

tres /ˈtɾes/ /ˈtɾəs/ /ˈtɾɛs/ number
drei Drei

tres-cents /ˌtɾeˈsens/ /ˌtɾəˈsens/ /ˌtɾɛˈsens/ number
dreihundert

tresor /tɾeˈzɔɾ/ /tɾəˈzɔ/ n masc
Schatz
Conjunt agrupat de diners o de coses de gran valor.

tret /ˈtret/ n masc
Schuss
Tir, acció de disparar una arma.

tret /ˈtret/ preposition
wenn nicht
Expressió d'una excepció.

tretze /ˈtɾe.d͡ze/ number
dreizehn

treure /ˈtɾew.ɾe/ /ˈtɾɛw.ɾə/ bal tragueren tragueres traguessen traguesses traguessin traguessis tragué traguérem traguéreu tragués traguéssem traguésseu traguéssim traguéssiu traguí traiem traient traieu trauran traurem traureu trauria traurien trauries traurà trauràs trauré trauríem trauríeu trec trega treguem treguen tregues tregueu tregui treguin treguis treia treien treies treim treis tret treta tretes trets treu treuen treure treus trèiem trèieu v
wegnehmen
Fer sortir una cosa del lloc on és.
entfernen
Llevar o fer desaparèixer alguna cosa del lloc on és.

treva /ˈtɾe.va/ /ˈtɾe.və/ /ˈtɾe.βa/ /ˈtɾe.βə/ n fem
Waffenstillstand Waffenruhe
Acord per aturar temporalment les hostilitats en una guerra o conflicte.

triangle /tɾiˈaŋ.ɡɫe/ n masc
Dreieck Triangel
Figura geomètrica de tres costats i tres angles.
Triangel Dreieck
Instrument idiòfon que consisteix en una vareta de metall doblegada en forma de triangle i que es toca colpejant-la amb una vareta metàl·lica.
Dreieck
(billar) Marc rígid de forma triangular a l'interior del qual es col·loquen les boles, utilitzat al començament d'una partida de billar americà o de snooker per a disposar les boles regularment agrupades.
(hoquei sobre patins, hoquei sobre gel) Defensa de zona pròpia d'un equip en inferioritat numèrica per l'expulsió de jugadors, consistent a situar els tres jugadors de camp en els angles respectius d'un triangle imaginari, de manera que hi ha un davanter i dos defensors.

triar /tɾiˈa/ /tɾiˈaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept tria triada triades triam triant triar triara triaran triarem triaren triares triareu triaria triarien triaries triarà triaràs triaré triaríem triaríeu triassen triasses triassin triassis triat triats triau triava triaven triaves trie triem trien tries triessen triesses triessin triessis trieu trii trio trià triàrem triàreu triàs triàssem triàsseu triàssim triàssiu triàvem triàveu triés triéssem triésseu triéssim triéssiu trií triï triïn triïs val v
aussuchen

tribu /ˈtɾi.βu/ n fem
Stamm Volksstamm

tribuna /tɾiˈbu.na/ /tɾiˈβu.nə/ n fem
Tribüne

tribunal /tɾi.βuˈnaɫ/ n masc
Gericht Tribunal

trident /tɾiˈðen/ /tɾiˈðent/ n masc
Dreizack

tridimensional /tɾi.ði.men.si.oˈnaɫ/ /tɾi.ði.mən.si.uˈnaɫ/ adj
dreidimensional

trimestre /tɾiˈmes.tɾe/ /tɾiˈmɛs.tɾə/ n masc
Trimester

trineu /tɾiˈnew/ /tɾiˈnəw/ /tɾiˈnɛw/ n masc
Schlitten

triomf /tɾiˈoɱf/ n masc
Triumph

tripulació /tɾi.pu.ɫa.siˈo/ /tɾi.pu.ɫə.siˈo/ n fem
Besatzung
Conjunt de persones que viatgen en una embarcació i que estan encarregades de mantenir-la i dirigir-la.
Per extensió totes aquelles persones que viatgen en qualsevol vehicle i que estan encarregades de mantenir-lo i dirigir-lo, en especial quan el número d'aquestes persones és gran o bé quan el vehicle es considera de difícil maneig.

trist /ˈtɾist/ adj
traurig
Que no té alegria.

tristesa /tɾisˈte.za/ /tɾisˈtə.zə/ /tɾisˈtɛ.zə/ n fem
Traurigkeit

tro /ˈtɾo/ n masc
Donner
So sobtat que acompanya un llampec que és conseqüència de l'expansió de l'aire al pas de la descàrrega elèctrica.

trobar /tɾoˈba/ /tɾoˈbaɾ/ /tɾoˈβa/ /tɾuˈba/ /tɾuˈβa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept trob troba trobada trobades trobam trobant trobar trobara trobaran trobarem trobaren trobares trobareu trobaria trobarien trobaries trobarà trobaràs trobaré trobaríem trobaríeu trobassen trobasses trobassin trobassis trobat trobats trobau trobava trobaven trobaves trobe trobem troben trobes trobessen trobesses trobessin trobessis trobeu trobi trobin trobis trobo trobà trobàrem trobàreu trobàs trobàssem trobàsseu trobàssim trobàssiu trobàvem trobàveu trobés trobéssem trobésseu trobéssim trobéssiu trobí val v
finden
Veure alguna cosa que s'havia perdut.
treffen
(pronominal) Coincidir dos o més que vénen de llocs diferents.

troca /ˈtɾɔ.ka/ /ˈtɾɔ.kɔ/ /ˈtɾɔ.kə/ n fem
Strang

trofeu /tɾoˈfɛw/ /tɾuˈfɛw/ n masc
Trophäe

trol /ˈtɾɔɫ/ n masc
Troll
(mitologia nòrdica) Gegant o gnom que viu en llocs solitaris.

trol /ˈtɾɔɫ/ n neut
Troll
(internet) Persona que publica continguts només amb intenció provocativa per generar polèmica.

trolejar /tɾo.ɫeˈd͡ʒa/ /tɾo.ɫeˈd͡ʒaɾ/ /tɾo.ɫeˈʒa/ /tɾo.ɫəˈd͡ʒa/ /tɾu.ɫəˈʒa/ v
trollen
(internet) Atacar provocant com un trol.

trombó /tɾomˈbo/ /tɾumˈbo/ n masc
Posaune

trompa /ˈtɾom.pa/ /ˈtɾom.pə/ n fem
Horn
Instrument aeròfon de metall, amb broquet, format per un llarg tub enroscat que s'eixampla gradualment des de l'embocadura al pavelló.
Rüssel
Allargament muscular del nas o del llavi de l'elefant com a òrgan prènsil.
Rausch
(col·loquial) embriaguesa

trompa marina n fem
Trumscheit

trompeta /tɾomˈpe.ta/ /tɾomˈpə.tə/ /tɾumˈpɛ.tə/ n fem
Trompete
Instrument aeròfon de metall, amb broquet, que consisteix en un llarg tub cilíndric metàl·lic, comunament corbat dues vegades, amb embocadura en forma de copa, proveït de claus o pistons i terminat en pavelló.

trompeta /tɾomˈpe.ta/ /tɾomˈpə.tə/ /tɾumˈpɛ.tə/ n neut
Trompeter
Trompetista, nom usat especialment en l'entorn militar i en les orquestres.

tron /ˈtɾɔn/ n masc
Thron

tronar /tɾoˈna/ /tɾoˈnaɾ/ /tɾuˈna/ v
donnern

tronc /ˈtɾoŋ/ /ˈtɾoŋk/ /ˈtɾoŋk/ n masc
Stamm Baumstamm
(botànica) Part dels arbres entre l'arrel i la copa, equivalent a la tija d'altres vegetals.
(argot casteller) Part vertical central d'un castell per sota del pom de dalt.
Torso
(anatomia) Part del cos entre les extremitats i el cap.

tropa /ˈtɾɔ.pa/ /ˈtɾɔ.pɔ/ /ˈtɾɔ.pə/ n fem
Truppe

tropical /tɾo.piˈkaɫ/ /tɾu.piˈkaɫ/ adj
tropisch

troposfera /ˌtɾo.posˈfe.ɾa/ /ˌtɾo.posˈfe.ɾə/ /ˌtɾo.pusˈfe.ɾə/ n fem
Troposphäre

tros /ˈtɾɔs/ n masc
Stück
Part, porció d'un tot.

trot /ˈtɾɔt/ n masc
Trab

truc /ˈtɾuk/ n masc
Trick
Acció enginyosa que aconsegueix un efecte insospitat.
Cheat
Un dels dos jocs que formen el joc de truc, consistent en guanyar dues bases de tres.
(videojocs) Acció enginyosa en què, per mitjà de la introducció d'un codi amagat, el jugador aconsegueix accedir a continguts addicionals d'un videojoc o millorar les habilitats del seu personatge.

trucar /tɾuˈka/ /tɾuˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept truc truca trucada trucades trucam trucant trucar trucara trucaran trucarem trucaren trucares trucareu trucaria trucarien trucaries trucarà trucaràs trucaré trucaríem trucaríeu trucassen trucasses trucassin trucassis trucat trucats trucau trucava trucaven trucaves truco trucà trucàrem trucàreu trucàs trucàssem trucàsseu trucàssim trucàssiu trucàvem trucàveu truque truquem truquen truques truquessen truquesses truquessin truquessis truqueu truqui truquin truquis truqués truquéssem truquésseu truquéssim truquéssiu truquí val v
klopfen
(intransitiu, central, nord-occidental) Donar cops per a demanar que obrin.
anrufen
(intransitiu) Telefonar.

trufa /ˈtɾu.fa/ /ˈtɾu.fə/ n fem
Trüffel
(pastisseria) Dolç rodó de nata batuda i xocolata fosa, recobert de xocolata.

truita /ˈtɾuj.ta/ /ˈtɾwi.ta/ n fem
Forelle
Peix de la família dels salmònids, propi de rius cabalosos d'aigües fredes i ràpides. (Salmo trutta).
Omelett
(cuina, metafòric) Ous batuts i fregits a la paella.

truita irisada n fem
Regenbogenforelle

truja /ˈtɾu.d͡ʒa/ /ˈtɾu.ʒa/ /ˈtɾu.ʒə/ n fem
Sau
Porc femella

trànsit /ˈtɾan.zit/ n masc
Transit Durchgang

trèvol /ˈtɾe.voɫ/ /ˈtɾe.βoɫ/ /ˈtɾə.voɫ/ /ˈtɾɛ.vuɫ/ n masc
Klee
Planta silvestre caracteritzada per les seves fulles trifoliades (Trifolium).

tsar /ˈsaɾ/ /ˈtsar/ n masc
Zar

tsarina /tsaˈɾi.na/ /tsəˈɾi.nə/ n fem
Zarin
Forma femenina de tsar.

tu pronoun
du

tub /ˈtup/ n masc
Tube Rohr

tuba /ˈtu.ba/ /ˈtu.βə/ n fem
Tuba
Instrument aeròfon de metall, de tub cònic, amb broquet, que dóna les notes més baixes.
Complement de núvol del gènere cumulonimbus o cúmulus en forma de columna, de vegades en forma de conus invertit, que sobresurt de la base del núvol com la manifestació d'una vorticitat intensa.

tuberculosi /tu.beɾ.kuˈɫɔ.zi/ /tu.βər.kuˈɫɔ.zi/ n fem
Tuberkulose

tudó /twˈðo/ n masc
Ringeltaube Holztaube

tuit /ˈtujt/ /ˈtwit/ n masc
Tweet

tuli n masc
Thulium

tulipa /tuˈɫi.pa/ /tuˈɫi.pə/ n fem
Tulpe

tumor /tuˈmor/ n masc
Tumor

tumult /tuˈmuɫ/ /tuˈmuɫt/ n masc
Tumult

tundra /ˈtun.dɾa/ /ˈtun.dɾə/ n fem
Tundra

tungstè /tuŋsˈtɛ/ n masc
Wolfram

turbant /turˈban/ /turˈβan/ /tuɾˈbant/ /tuɾˈβan/ n masc
Turban

turc adj masc
türkisch Türkisch
Relatiu o pertanyent a Turquia, als turcs o a l'idioma turc.

turc n masc
Türkisch türkisch
(masculí singular) Llengua turquesa parlada principalment a Turquia i Xipre.

turcman /turɡˈman/ n masc
Turkmenisch
(només singular) Llengua turquesa parlada al Turkmenistan.

turisme /tuˈɾiz.me/ n masc
Tourismus

turisme cultural n masc
Kulturtourismus

turisme d'aventura n masc
Abenteuertourismus

turisme de negocis n masc
Geschäftstourismus

turisme urbà n masc
Städtereisen

turista /tuˈɾis.ta/ /tuˈɾis.te/ /tuˈɾis.tə/ n neut
Tourist

turista de motxilla n neut
Rucksacktourist

turistificació n fem
touristification

turmell /toɾˈmeʎ/ n masc
Fußknöchel Knöchel

turquesa /turˈkɛ.zə/ /tuɾˈkə.zə/ n fem
Türkis türkis

turó n masc
Hügel
Elevació moderada del terreny; muntanya o puig poc elevat; pujol.

txec /ˈt͡ʃɛk/ adj masc
Tschechisch
Relatiu o pertanyent a Txèquia.

tàlem /ˈta.ɫem/ /ˈta.ɫəm/ n masc
Thalamus

tàmil /ˈta.miɫ/ n masc
Tamilisch
Llengua dravídica parlada pels tàmils.

tàntal /ˈtan.təɫ/ n masc
Tantal

tècnica /ˈtɛŋ.ni.ka/ /ˈtɛŋ.ni.kə/ /ˈtɛɡ.ni.ka/ n fem
Technik

tècnica de nivell de detall n fem
Level-of-Detail-Technik

tènue /ˈtɛ.nu.e/ /ˈtɛ.nu.ə/ adj
heikel

tèxel n masc
Texel

témer /ˈte.me/ /ˈte.meɾ/ /ˈtə.mə/ /ˈtɛ.mə/ bal occ sept tem tema temem temen tement temera temeran temerem temeren temeres temereu temeria temerien temeries temerà temeràs temeré temeríem temeríeu temes temessen temesses temessin temessis temeu temi temia temien temies temin temis temo tems temuda temudes temut temuts temé temérem teméreu temés teméssem temésseu teméssim teméssiu temí temíem temíeu témer val v
fürchten
Sentir por.

téntol /ˈten.toɫ/ n masc
Auszeit

tímid /ˈti.mit/ adj masc
schüchtern

típic típica típics adj masc
typisch
propi o exclusiu d'un lloc o persona, característic

títol /ˈti.toɫ/ /ˈti.tuɫ/ n masc
Titel

tòfona /ˈtɔ.fo.nə/ /ˈtɔ.fu.nə/ n fem
Trüffel

tòrax /ˈtɔ.ɾaks/ /ˈtɔ.ɾəks/ n masc
Thorax

tòxic /ˈtɔk.sik/ adj masc
giftig
Que és nociu pels organismes vius.

tòxic /ˈtɔk.sik/ n masc
giftig
Substància d’efecte morbós o letal per a un organisme viu.

tórtora /ˈtor.tu.ɾə/ /ˈtoɾ.to.ɾa/ /ˈtoɾ.to.ɾə/ n fem
Turteltaube

túnel /ˈtu.neɫ/ /ˈtu.nəɫ/ n masc
Tunnel
Pas subterrani de comunicació o de conducció obert a través d'un accident geogràfic.

ucraïnès /u.kɾa.iˈnes/ /u.kɾə.iˈnəs/ /u.kɾə.iˈnɛs/ n masc
Ukrainisch
(només singular) Llengua eslava de la branca oriental parlada pels ucraïnesos.

udol /uˈðɔɫ/ n masc
Heulen

udolar /u.ðoˈɫa/ /u.ðoˈɫaɾ/ /u.ðuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept udol udola udolada udolades udolam udolant udolar udolara udolaran udolarem udolaren udolares udolareu udolaria udolarien udolaries udolarà udolaràs udolaré udolaríem udolaríeu udolassen udolasses udolassin udolassis udolat udolats udolau udolava udolaven udolaves udole udolem udolen udoles udolessen udolesses udolessin udolessis udoleu udoli udolin udolis udolo udolà udolàrem udolàreu udolàs udolàssem udolàsseu udolàssim udolàssiu udolàvem udolàveu udolés udoléssem udolésseu udoléssim udoléssiu udolí val v
heulen

ufana /uˈfa.na/ /uˈfa.nə/ n fem
Arroganz
Pompa, ostentació.
Dichte
Gran frondositat i verdor en les plantes.

ufanós /u.faˈnos/ /u.fəˈnos/ adj masc
großspurig

ufà /uˈfa/ adj
hochmütig

ugandès /u.ɣanˈdes/ /u.ɣənˈdəs/ /u.ɣənˈdɛs/ adj masc
ugandisch
Relatiu o pertanyent a Uganda o al poble ugandès.

ugandès /u.ɣanˈdes/ /u.ɣənˈdəs/ /u.ɣənˈdɛs/ n masc
Ugander
Persona que habita o és originària d'Uganda.

ukulele /u.kuˈɫe.ɫe/ /u.kuˈɫɛ.ɫə/ n masc
Ukulele

ulema /uˈle.ma/ /uˈlɛ.mə/ n masc
Ulama

ull /ˈuj/ /ˈuʎ/ n masc
Auge
Òrgan dels éssers vius capaç de fixar imatges en el cervell a través de receptors de llum.

ullal /uˈjaɫ/ /uˈʎaɫ/ n masc
Fangzahn
(central, septentrional) Dent dels mamífers, de forma cònica, acabada en una punxa i amb una sola arrel, situada entre les incisives i les premolars.
Stoßzahn
Dent amb forma de corn dels elefants.

ulleres /uˈje.ɾəs/ /uˈʎe.ɾes/ /uˈʎe.ɾəs/ n fem
Brille Augenringe
Lents que es col·loquen davant dels ulls per a corregir defectes de visió, per a protegir els ulls o per motius estètics.
Augenringe
Cercle blau o lila que ix sota els ulls per manca de son o per tristesa.

ulà /uˈɫa/ n masc
Ulan
Llancer de la cavalleria lleugera. Referit principalment als que vestien a l'estil polonès.

un number
eins ein
(cardinal) La unitat completa.

una mica adv
ein bisschen

ungir /uɲˈd͡ʒi/ /uɲˈd͡ʒiɾ/ /uɲˈʒi/ bal n-occ occ sept ungeix ungeixen ungeixes ungeixi ungeixin ungeixis ungeixo ungesc ungesqui ungesquin ungesquis ungia ungida ungides ungien ungies ungiguem ungigueu ungim ungint ungir ungira ungiran ungirem ungiren ungires ungireu ungiria ungirien ungiries ungirà ungiràs ungiré ungiríem ungiríeu ungisc ungisca ungisquen ungisques ungissen ungisses ungissin ungissis ungit ungits ungiu ungix ungixen ungixes ungixo ungí ungíem ungíeu ungírem ungíreu ungís ungíssem ungísseu ungíssim ungíssiu val v
einreiben salben

ungla /ˈuŋ.ɡɫa/ n fem
Nagel
Protecció de calci del dit humà i d'altres animals.

unificació /u.ni.fi.ka.siˈo/ /u.ni.fi.kə.siˈo/ n fem
Vereinigung

unitat /u.niˈtat/ n fem
Einheit

univers /u.niˈvɛls/ /u.niˈvɛɾs/ /u.niˈvɛɾs/ /u.niˈβɛrs/ /u.niˈβɛɾs/ n masc
Universum Weltall

universitat /u.ni.ver.siˈtat/ /u.ni.veɾ.siˈtat/ /u.ni.vəɾ.siˈtat/ /u.ni.βer.siˈtat/ /u.ni.βeɾ.siˈtat/ n fem
Universität Hochschule

unió /u.niˈo/ n fem
Vereinigung Union

untar /unˈta/ /unˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept unt unta untada untades untam untant untar untara untaran untarem untaren untares untareu untaria untarien untaries untarà untaràs untaré untaríem untaríeu untassen untasses untassin untassis untat untats untau untava untaven untaves unte untem unten untes untessen untesses untessin untessis unteu unti untin untis unto untà untàrem untàreu untàs untàssem untàsseu untàssim untàssiu untàvem untàveu untés untéssem untésseu untéssim untéssiu untí val v
verstreichen

ununbi /unˈum.bi/ n masc
Ununbium

ununenni /un.unˈɛn.ni/ n masc
Ununennium

ununhexi /u.nuˈnɛɡ.zi/ n masc
Ununhexium

ununocti n masc
Ununoctium

ununpenti n masc
Ununpentium

ununquadi /un.unˈkwa.ði/ n masc
Ununquadium

ununsepti n masc
Ununseptium

ununtri n masc
Ununtrium

urani n masc
Uran

urbanització /ur.bə.ni.d͡zə.siˈo/ /ur.βa.ni.d͡za.siˈo/ /uɾ.ba.ni.za.siˈo/ n fem
Verstädterung

urdú /urˈdu/ urdús adj
Urdu
Relatiu o pertanyent a la llengua urdú

urdú /urˈdu/ n masc
Urdu
Llengua indoirànica anàloga al hindi parlada al Pakistan i en algunes regions de l'Índia.

urgència /urˈʒɛn.si.a/ /uɾˈd͡ʒɛn.si.a/ n fem
Dringlichkeit
Precisió, necessitat de fer alguna cosa.

urologia /u.ɾo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /u.ɾo.ɫoˈʒi.a/ /u.ɾo.ɫoˈʒi.ə/ /u.ɾu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
Urologie

urpa /ˈur.pə/ /ˈuɾ.pa/ n fem
Kralle Klaue

usabilitat n fem
Bedienbarkeit

usdefruit /uz.dəˈfɾujt/ /uz.ðeˈfɾujt/ n masc
Nießbrauch

usuari /u.zuˈa.ɾi/ n masc
Benutzer

utilitzar /u.ti.ɫiˈd͡za/ /u.ti.ɫiˈza/ /u.ti.ɫiˈzaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept utilitz utilitza utilitzada utilitzades utilitzam utilitzant utilitzar utilitzara utilitzaran utilitzarem utilitzaren utilitzares utilitzareu utilitzaria utilitzarien utilitzaries utilitzarà utilitzaràs utilitzaré utilitzaríem utilitzaríeu utilitzassen utilitzasses utilitzassin utilitzassis utilitzat utilitzats utilitzau utilitzava utilitzaven utilitzaves utilitze utilitzem utilitzen utilitzes utilitzessen utilitzesses utilitzessin utilitzessis utilitzeu utilitzi utilitzin utilitzis utilitzo utilitzà utilitzàrem utilitzàreu utilitzàs utilitzàssem utilitzàsseu utilitzàssim utilitzàssiu utilitzàvem utilitzàveu utilitzés utilitzéssem utilitzésseu utilitzéssim utilitzéssiu utilitzí val v
benutzen gebrauchen

utopia /u.toˈpi.a/ /u.toˈpi.ə/ /u.tuˈpi.ə/ n fem
Utopie

vaca /ˈba.ka/ /ˈba.kə/ /ˈva.ka/ /ˈva.kə/ n fem
Kuh
(mamífers) Mamífer remugant de granja que dóna llet, femella del bou.

vaca serrana n fem
Buchstabenbarsch

vacances /baˈkan.ses/ /bəˈkan.səs/ /vaˈkan.ses/ /vəˈkan.səs/ n fem
Urlaub Ferien
(plurale tantum) Temps de repòs durant el qual cessa l'activitat habitual de treball o estudis.

vaccinació /bak.si.na.siˈo/ /bək.si.nə.siˈo/ /vak.si.na.siˈo/ /vək.si.nə.siˈo/ n fem
Impfung
Acte o efecte de vaccinar.

vaccinar /bak.siˈna/ /bək.siˈna/ /vak.siˈnaɾ/ /vək.siˈna/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept vaccina vaccinada vaccinades vaccinam vaccinant vaccinar vaccinara vaccinaran vaccinarem vaccinaren vaccinares vaccinareu vaccinaria vaccinarien vaccinaries vaccinarà vaccinaràs vaccinaré vaccinaríem vaccinaríeu vaccinassen vaccinasses vaccinassin vaccinassis vaccinat vaccinats vaccinau vaccinava vaccinaven vaccinaves vaccine vaccinem vaccinen vaccines vaccinessen vaccinesses vaccinessin vaccinessis vaccineu vaccini vaccinin vaccinis vaccino vaccinà vaccinàrem vaccinàreu vaccinàs vaccinàssem vaccinàsseu vaccinàssim vaccinàssiu vaccinàvem vaccinàveu vaccinés vaccinéssem vaccinésseu vaccinéssim vaccinéssiu vacciní vaccín val v
vakzinieren
Administrar un vaccí per a provocar immunitat contra determinades infeccions.

vaccí /bakˈsi/ /bəkˈsi/ /vakˈsi/ /vəkˈsi/ n masc
Vakzin Impfstoff
Preparat biològic que aconsegueix immunitzar una persona o animal contra una malaltia vírica.

vaga /ˈba.ɣa/ /ˈba.ɣə/ /ˈva.ɣa/ /ˈva.ɣə/ n fem
Streik

vagabundejar /ba.ɣa.βun.deˈd͡ʒa/ /ba.ɣa.βun.deˈʒa/ /bə.ɣə.βun.dəˈʒa/ /va.ɣa.bun.deˈd͡ʒaɾ/ /və.ɣə.bun.dəˈd͡ʒa/ /və.ɣə.bun.dəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept vagabundege vagabundegem vagabundegen vagabundeges vagabundegessen vagabundegesses vagabundegessin vagabundegessis vagabundegeu vagabundegi vagabundegin vagabundegis vagabundegés vagabundegéssem vagabundegésseu vagabundegéssim vagabundegéssiu vagabundegí vagabundeig vagabundeja vagabundejada vagabundejades vagabundejam vagabundejant vagabundejar vagabundejara vagabundejaran vagabundejarem vagabundejaren vagabundejares vagabundejareu vagabundejaria vagabundejarien vagabundejaries vagabundejarà vagabundejaràs vagabundejaré vagabundejaríem vagabundejaríeu vagabundejassen vagabundejasses vagabundejassin vagabundejassis vagabundejat vagabundejats vagabundejau vagabundejava vagabundejaven vagabundejaves vagabundejo vagabundejà vagabundejàrem vagabundejàreu vagabundejàs vagabundejàssem vagabundejàsseu vagabundejàssim vagabundejàssiu vagabundejàvem vagabundejàveu val v
vagabundieren
Viure com un vagabund.

vagar /baˈɣa/ /vaˈɣaɾ/ /vəˈɣa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept vag vaga vagada vagades vagam vagant vagar vagara vagaran vagarem vagaren vagares vagareu vagaria vagarien vagaries vagarà vagaràs vagaré vagaríem vagaríeu vagassen vagasses vagassin vagassis vagat vagats vagau vagava vagaven vagaves vago vague vaguem vaguen vagues vaguessen vaguesses vaguessin vaguessis vagueu vagui vaguin vaguis vagués vaguéssem vaguésseu vaguéssim vaguéssiu vaguí vagà vagàrem vagàreu vagàs vagàssem vagàsseu vagàssim vagàssiu vagàvem vagàveu val v
vagieren
Anar errant sense destinació concreta.

vagarejar /ba.ɣa.ɾeˈd͡ʒa/ /ba.ɣa.ɾeˈʒa/ /bə.ɣə.ɾəˈʒa/ /va.ɣa.ɾeˈd͡ʒaɾ/ /və.ɣə.ɾəˈd͡ʒa/ /və.ɣə.ɾəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept vagarege vagaregem vagaregen vagareges vagaregessen vagaregesses vagaregessin vagaregessis vagaregeu vagaregi vagaregin vagaregis vagaregés vagaregéssem vagaregésseu vagaregéssim vagaregéssiu vagaregí vagareig vagareja vagarejada vagarejades vagarejam vagarejant vagarejar vagarejara vagarejaran vagarejarem vagarejaren vagarejares vagarejareu vagarejaria vagarejarien vagarejaries vagarejarà vagarejaràs vagarejaré vagarejaríem vagarejaríeu vagarejassen vagarejasses vagarejassin vagarejassis vagarejat vagarejats vagarejau vagarejava vagarejaven vagarejaves vagarejo vagarejà vagarejàrem vagarejàreu vagarejàs vagarejàssem vagarejàsseu vagarejàssim vagarejàssiu vagarejàvem vagarejàveu val v
umherreisen
vagar, errar

vagina /baˈd͡ʒi.na/ /baˈʒi.na/ /vaˈd͡ʒi.na/ /vəˈʒi.nə/ n fem
Scheide Vagina

vaginal /ba.d͡ʒiˈnaɫ/ /ba.ʒiˈnaɫ/ /bə.ʒiˈnaɫ/ /va.d͡ʒiˈnaɫ/ /və.ʒiˈnaɫ/ adj
vaginal

vainilla /bajˈni.ʎa/ /bəjˈni.ʎə/ /vajˈni.ʎa/ /vəjˈni.ʎə/ n fem
Vanille

vaiverejar /baj.βe.ɾeˈd͡ʒa/ /baj.βe.ɾeˈʒa/ /bəj.βə.ɾəˈʒa/ /vaj.ve.ɾeˈd͡ʒaɾ/ /vəj.və.ɾəˈd͡ʒa/ /vəj.və.ɾəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept vaiverege vaiveregem vaiveregen vaivereges vaiveregessen vaiveregesses vaiveregessin vaiveregessis vaiveregeu vaiveregi vaiveregin vaiveregis vaiveregés vaiveregéssem vaiveregésseu vaiveregéssim vaiveregéssiu vaiveregí vaivereig vaivereja vaiverejada vaiverejades vaiverejam vaiverejant vaiverejar vaiverejara vaiverejaran vaiverejarem vaiverejaren vaiverejares vaiverejareu vaiverejaria vaiverejarien vaiverejaries vaiverejarà vaiverejaràs vaiverejaré vaiverejaríem vaiverejaríeu vaiverejassen vaiverejasses vaiverejassin vaiverejassis vaiverejat vaiverejats vaiverejau vaiverejava vaiverejaven vaiverejaves vaiverejo vaiverejà vaiverejàrem vaiverejàreu vaiverejàs vaiverejàssem vaiverejàsseu vaiverejàssim vaiverejàssiu vaiverejàvem vaiverejàveu val v
umherreisen

vaixell /bajˈʃeʎ/ /baˈʃeʎ/ /vajˈʃeʎ/ /vəˈʃeʎ/ n masc
Schiff

vaixella /bajˈʃe.ʎa/ /baˈʃe.ʎa/ /bəˈʃe.ʎə/ /vajˈʃe.ʎa/ /vəˈʃe.ʎə/ n fem
Geschirr

valent /baˈɫen/ /bəˈɫen/ /vaˈɫent/ /vəˈɫen/ /vəˈɫent/ adj masc
mutig

valentia /ba.ɫenˈti.a/ /bə.ɫənˈti.ə/ /va.ɫenˈti.a/ /və.ɫənˈti.ə/ n fem
Tapferkeit

validació n fem
Bestätigung

validar /ba.ɫiˈða/ /bə.ɫiˈða/ /va.ɫiˈðaɾ/ /və.ɫiˈða/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val valid valida validada validades validam validant validar validara validaran validarem validaren validares validareu validaria validarien validaries validarà validaràs validaré validaríem validaríeu validassen validasses validassin validassis validat validats validau validava validaven validaves valide validem validen valides validessen validesses validessin validessis valideu validi validin validis valido validà validàrem validàreu validàs validàssem validàsseu validàssim validàssiu validàvem validàveu validés validéssem validésseu validéssim validéssiu validí v
validieren

validesa /ba.ɫiˈðe.za/ /va.ɫiˈðe.za/ /və.ɫiˈðə.zə/ /və.ɫiˈðɛ.zə/ n fem
Gültigkeit

vall /ˈbaʎ/ /ˈvaʎ/ /ˈvaʎ/ n fem
Tal Senke
Depressió allargada entre dos vessants de muntanyes.

valor /baˈɫor/ /baˈɫoɾ/ /vaˈɫoɾ/ /vəˈɫo/ /vəˈɫoɾ/ n
Wert
Vàlua, estimació que una cosa produeix en una persona.
Mut
Tret de la persona que és valenta.

valor de mercat n masc
Marktwert

vals /ˈbaɫs/ /ˈvaɫs/ /ˈvaɫs/ n masc
Walzer

való /baˈɫo/ /bəˈɫo/ /vaˈɫo/ /vəˈɫo/ adj masc
Wallonisch
Relatiu o pertanyent a Valònia.

való /baˈɫo/ /bəˈɫo/ /vaˈɫo/ /vəˈɫo/ n masc
Wallonisch
Persona que habita o és originària de Valònia.

vampir /bamˈpir/ /bəmˈpir/ /vamˈpiɾ/ /vəmˈpiɾ/ n masc
Vampir Blutsauger
Personatge demoníac literari que xucla la sang i l'ànima de les persones.

vanadi /baˈna.ði/ /bəˈna.ði/ /vəˈna.ði/ n masc
Vanadium

vanitós /ba.niˈtos/ /bə.niˈtos/ /va.niˈtos/ /və.niˈtos/ adj masc
eitel

vapor /baˈpor/ /baˈpoɾ/ /bəˈpor/ /vaˈpoɾ/ /vəˈpoɾ/ n masc
Dampf
Gas, especialment referit a l'aigua.
Dampfschiff
Nau o màquina (especialment vaixells) propulsada per un motor de combustió amb vapor d'aigua.

vaquer /baˈke/ /baˈkeɾ/ /bəˈke/ /vaˈkeɾ/ /vəˈke/ n masc
Kuhhirte Kuhhirt
Persona que mena vaques.

vaqueta /baˈke.ta/ /bəˈkɛ.tə/ /vaˈke.ta/ /vəˈkə.tə/ /vəˈkɛ.tə/ n fem
Pfifferling
(botànica) Bolet per menjar de gènere Cantharellus. Hi ha vaquetes de pi (Cantharellus lutescens ) i vaquetes de faig (grogues: Cantharellus cibarius). Aquest bolet s'anomena també rossinyol o rossinyol de pi.

vara /ˈba.ɾa/ /ˈba.ɾə/ /ˈva.ɾa/ /ˈva.ɾə/ n fem
Gerte
Brancó net de fulles usat com a bastó o mànec.
Amtsstab
Bastó usat com a insígnia d'autoritat, especialment els alcaldes.

vareta màgica n fem
Zauberstab

variable /ba.ɾiˈa.βɫe/ /ba.ɾiˈab.bɫe/ /bə.ɾiˈa.βɫə/ /bə.ɾiˈab.bɫə/ /va.ɾiˈa.bɫe/ /və.ɾiˈab.bɫə/ adj
Variable variabel
Que pot variar.
Que es pot diferenciar.

variable /ba.ɾiˈa.βɫe/ /ba.ɾiˈab.bɫe/ /bə.ɾiˈa.βɫə/ /bə.ɾiˈab.bɫə/ /va.ɾiˈa.bɫe/ /və.ɾiˈab.bɫə/ n fem
Variable variabel
Element mesurable que pot prendre més d'un valor quantitatiu o qualitatiu.
(informàtica) Zona de memòria destinada a emmagatzemar informació útil per a un programa.

variada /ba.ɾiˈa.ða/ /bə.ɾiˈa.ðə/ /va.ɾiˈa.ða/ /və.ɾiˈa.ðə/ n fem
Geissbrassen

varietat /ba.ɾi.eˈtat/ /va.ɾi.eˈtat/ /və.ɾi.əˈtat/ n fem
varietà vielfalt

vassall /baˈsaʎ/ /bəˈsaʎ/ /vaˈsaʎ/ /vəˈsaʎ/ n masc
Vasall

vast /ˈbast/ /ˈvast/ /ˈvast/ adj masc
beträchtlich ausgedehnt

vectoritzar /bek.to.ɾiˈd͡za/ /bek.to.ɾiˈza/ /bək.tu.ɾiˈd͡za/ /vek.to.ɾiˈzaɾ/ /vək.to.ɾiˈd͡za/ /vək.tu.ɾiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. occ val val (1) vectoritza vectoritzada vectoritzades vectoritzant vectoritzar vectoritzara vectoritzaran vectoritzarem vectoritzaren vectoritzares vectoritzareu vectoritzaria vectoritzarien vectoritzaries vectoritzarà vectoritzaràs vectoritzaré vectoritzaríem vectoritzaríeu vectoritzassen vectoritzasses vectoritzat vectoritzats vectoritzava vectoritzaven vectoritzaves vectoritze vectoritzem vectoritzen vectoritzes vectoritzessen vectoritzesses vectoritzessin vectoritzessis vectoritzeu vectoritzi vectoritzin vectoritzis vectoritzo vectoritzà vectoritzàrem vectoritzàreu vectoritzàssem vectoritzàsseu vectoritzàvem vectoritzàveu vectoritzés vectoritzéssem vectoritzésseu vectoritzéssim vectoritzéssiu vectoritzí v
vektorisieren

vedell /beˈðeʎ/ /bəˈðeʎ/ /veˈðeʎ/ /vəˈðeʎ/ n masc
Kalb

vedella /beˈðe.ʎa/ /bəˈðe.ʎə/ /veˈðe.ʎa/ /vəˈðe.ʎə/ n fem
Kalbfleisch
(no comptable) Carn per menjar preparada de vedell o de vedella.

vedellar /be.ðeˈʎa/ /bə.ðəˈʎa/ /ve.ðeˈʎaɾ/ /və.ðəˈʎa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val vedell vedella vedellada vedellades vedellam vedellant vedellar vedellara vedellaran vedellarem vedellaren vedellares vedellareu vedellaria vedellarien vedellaries vedellarà vedellaràs vedellaré vedellaríem vedellaríeu vedellassen vedellasses vedellassin vedellassis vedellat vedellats vedellau vedellava vedellaven vedellaves vedelle vedellem vedellen vedelles vedellessen vedellesses vedellessin vedellessis vedelleu vedelli vedellin vedellis vedello vedellà vedellàrem vedellàreu vedellàs vedellàssem vedellàsseu vedellàssim vedellàssiu vedellàvem vedellàveu vedellés vedelléssem vedellésseu vedelléssim vedelléssiu vedellí v
kalben

vegada /beˈɣa.ða/ /bəˈɣa.ðə/ /veˈɣa.ða/ /vəˈɣa.ðə/ /vəˈʝa.ðə/ n fem
Mal

veganisme /be.ɣaˈniz.me/ /bə.ɣəˈniz.mə/ /ve.ɣaˈniz.me/ /və.ɣəˈniz.mə/ n masc
Veganismus

vegetació /be.d͡ʒe.ta.siˈo/ /be.ʒe.ta.siˈo/ /bə.ʒə.tə.siˈo/ /ve.d͡ʒe.ta.siˈo/ /və.ʒə.tə.siˈo/ n fem
Vegetation

vehicle /beˈi.kɫe/ /bəˈi.kɫə/ /veˈi.kɫe/ /vəˈi.kɫə/ n masc
Fahrzeug Verkehrsmittel
Per extensió, qualsevol cosa mitjançant la qual es realitza un transport de matèria o, fins i tot, de conceptes abstractes com la informació.

vela /ˈbɛ.ɫa/ /ˈvə.ɫə/ /ˈvɛ.ɫa/ /ˈvɛ.ɫə/ /ˈvɛ.ɾa/ n fem
Segel

vela cangrea n fem
Gaffelsegel
Vela trapezial de forma asimètrica, que es desplega entre la botavara, el pal i l’antena o pic d’un veler.

veler /beˈɫe/ /beˈɫeɾ/ /bəˈɫe/ /veˈɫeɾ/ /vəˈɫe/ n masc
Segelschiff
Embarcació amb veles.
Segelmacher
Fabricant de veles.

vell /ˈbeʎ/ /ˈvej/ /ˈveʎ/ adj masc
alt
De llarga vida, gran.
Referit a objectes, antic o espatllat.

vellesa /beˈʎe.za/ /veˈʎe.za/ /vəˈjɛ.zə/ /vəˈʎə.zə/ n fem
Alter
Edat avançada d'un ésser viu.

vellut /beˈʎut/ /bəˈʎut/ /veˈʎut/ /vəˈʎut/ n masc
Samt

velocitat /be.ɫo.siˈtat/ /ve.ɫo.siˈtat/ /və.ɫo.siˈtat/ /və.ɫu.siˈtat/ n fem
Schnelligkeit Geschwindigkeit

vena /ˈbe.na/ /ˈve.na/ /ˈvə.nə/ /ˈvɛ.nə/ n masc
Vene Ader

venda /ˈben.da/ /ˈben.də/ /ˈbɛn.də/ /ˈven.da/ /ˈven.də/ /ˈvən.də/ /ˈvɛn.də/ n fem
Verkauf

vendre /ˈben.dɾe/ /ˈven.dɾe/ /ˈvən.dɾə/ /ˈvɛn.dɾə/ bal occ val ven venc vendran vendre vendrem vendreu vendria vendrien vendries vendrà vendràs vendré vendríem vendríeu venem venen venent veneren veneres venessin venessis veneu venga venguda vengudes venguem venguen venguera vengueren vengueres vengues venguessen venguesses venguessin venguessis vengueu vengui venguin venguis vengut venguts vengué venguérem venguéreu vengués venguéssem venguésseu venguéssim venguéssiu venguí venia venien venies vens venuda venudes venut venuts vené venérem venéreu venés venéssim venéssiu vení veníem veníeu v
verkaufen

venecià /be.ne.siˈa/ /bə.nə.siˈa/ /ve.ne.siˈa/ /və.nə.siˈa/ adj masc
venezianisch
Relatiu o pertanyent a Venècia o al seu dialecte propi.

venecià /be.ne.siˈa/ /bə.nə.siˈa/ /ve.ne.siˈa/ /və.nə.siˈa/ n masc
Venezier
Persona que habita o és originària de Venècia.

venedor /be.neˈðo/ /be.neˈðoɾ/ /ve.neˈðoɾ/ /və.nəˈðo/ n masc
Verkäufer

venir /beˈni/ /veˈniɾ/ /vəˈni/ venir-se'n v
kommen
Desplaçar-se vers el lloc on és l'interlocutor.

venjança /beɲˈd͡ʒan.sa/ /bəɲˈʒan.sə/ /veɲˈd͡ʒan.sa/ /vəɲˈʒan.sə/ n fem
Rache

venjar /beɲˈd͡ʒa/ /bəɲˈʒa/ /veɲˈd͡ʒaɾ/ /vəɲˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val venge vengem vengen venges vengessen vengesses vengessin vengessis vengeu vengi vengin vengis vengés vengéssem vengésseu vengéssim vengéssiu vengí venj venja venjada venjades venjam venjant venjar venjara venjaran venjarem venjaren venjares venjareu venjaria venjarien venjaries venjarà venjaràs venjaré venjaríem venjaríeu venjassen venjasses venjassin venjassis venjat venjats venjau venjava venjaven venjaves venjo venjà venjàrem venjàreu venjàs venjàssem venjàsseu venjàssim venjàssiu venjàvem venjàveu v
rächen

vent /ˈben/ /ˈven/ /ˈvent/ n masc
Wind

ventall /benˈtaʎ/ /bənˈtaʎ/ /venˈtaʎ/ /vənˈtaj/ /vənˈtaʎ/ n masc
Fächer

ventar /benˈta/ /bənˈta/ /venˈtaɾ/ /vənˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vent venta ventada ventades ventam ventant ventar ventara ventaran ventarem ventaren ventares ventareu ventaria ventarien ventaries ventarà ventaràs ventaré ventaríem ventaríeu ventassen ventasses ventassin ventassis ventat ventats ventau ventava ventaven ventaves vente ventem venten ventes ventessen ventesses ventessin ventessis venteu venti ventin ventis vento ventà ventàrem ventàreu ventàs ventàssem ventàsseu ventàssim ventàssiu ventàvem ventàveu ventés ventéssem ventésseu ventéssim ventéssiu ventí v
worfeln
Tirar enlaire per separa el gra de la palla.

ventilació /ben.ti.ɫa.siˈo/ /bən.ti.ɫə.siˈo/ /ven.ti.ɫa.siˈo/ /vən.ti.ɫə.siˈo/ n fem
Lüftung

ventilador /ben.ti.ɫaˈðo/ /ben.ti.ɫaˈðoɾ/ /bən.ti.ɫəˈðo/ /ven.ti.ɫaˈðoɾ/ /vən.ti.ɫəˈðo/ n masc
Ventilator Lüfter

ventilar /ben.tiˈɫa/ /bən.tiˈɫa/ /ven.tiˈɫaɾ/ /vən.tiˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val ventil ventila ventilada ventilades ventilam ventilant ventilar ventilara ventilaran ventilarem ventilaren ventilares ventilareu ventilaria ventilarien ventilaries ventilarà ventilaràs ventilaré ventilaríem ventilaríeu ventilassen ventilasses ventilassin ventilassis ventilat ventilats ventilau ventilava ventilaven ventilaves ventile ventilem ventilen ventiles ventilessen ventilesses ventilessin ventilessis ventileu ventili ventilin ventilis ventilo ventilà ventilàrem ventilàreu ventilàs ventilàssem ventilàsseu ventilàssim ventilàssiu ventilàvem ventilàveu ventilés ventiléssem ventilésseu ventiléssim ventiléssiu ventilí v
belüften

ventosa /benˈto.za/ /bənˈto.zə/ /venˈto.za/ /vənˈto.zə/ n fem
Saugnapf Sauger

ventós /benˈtos/ /bənˈtos/ /venˈtos/ /vənˈtos/ adj masc
windig

venós /beˈnos/ /bəˈnos/ /veˈnos/ /vəˈnos/ adj masc
venös

verat /beˈɾat/ /bəˈɾat/ /veˈɾat/ /vəˈɾat/ n masc
Makrelle

verb /ˈbɛrp/ /ˈbɛɾp/ /ˈvɛɾp/ /ˈvɛɾp/ n masc
Verb Zeitwort Verbum

verd /ˈbɛrt/ /ˈvelt/ /ˈvəɾt/ /ˈvɛɾt/ adj masc
grün Grün
De color verd.
Dit d'una fruita, que encara no és madura.

verd /ˈbɛrt/ /ˈvelt/ /ˈvəɾt/ /ˈvɛɾt/ n masc
Grün grün
Color de l'espectre entre el groc i el blau.

verdet /berˈðet/ /beɾˈðet/ /bərˈdɛt/ /vərˈðɛt/ /vəɾˈðət/ n masc
Grünspan
Rovell verd que es forma a les superfícies de coure, i els seus aliatges com el bronze i el llautó, en contacte amb l’aire.
Pigment d’acetat bàsic de coure usat en la pintura.

verdum /berˈðum/ /beɾˈðum/ /bərˈdum/ /veɾˈðum/ /vəɾˈðum/ n masc
Grünling Grünfink
Ocell de l'espècie Carduelis chloris.

verdura /berˈðu.ɾa/ /beɾˈðu.ɾa/ /veɾˈðu.ɾa/ /vəɾˈðu.ɾə/ n fem
Gemüse

verema /beˈɾe.ma/ /bəˈɾɛ.mə/ /veˈɾe.ma/ /vəˈɾə.mə/ /vəˈɾɛ.mə/ /ˈbɾɛ.ma/ /ˈbɾɛ.mə/ n fem
Traubenlese

verge /ˈbɛr.d͡ʒe/ /ˈbɛr.ʒə/ /ˈbɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.ʒə/ adj
jungfräulich
Persona que no ha mantingut relacions sexuals.
Immaculat, pur, intacte.

verge /ˈbɛr.d͡ʒe/ /ˈbɛr.ʒə/ /ˈbɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.ʒə/ n fem
Jungfrau jungfräulich

vergonya /berˈɣo.ɲa/ /beɾˈɣo.ɲa/ /veɾˈɣo.ɲa/ /vəɾˈɣo.ɲə/ n fem
Schamgefühl Scham

vergonyant /ber.ɣoˈɲan/ /beɾ.ɣoˈɲan/ /bər.ɡuˈɲan/ /veɾ.ɣoˈɲant/ /vər.ɣuˈɲan/ /vəɾ.ɣoˈɲant/ v
verschämt
Gerundi del verb vergonyar-se.

vergonyar-se /ber.ɣoˈɲar.se/ /beɾ.ɣoˈɲaɾ.se/ /bər.ɡuˈɲar.sə/ /veɾ.ɣoˈɲaɾ.se/ /vər.ɣu.ɲərˈsə/ /vəɾ.ɣoˈɲaɾ.sə/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vergony vergonya vergonyada vergonyades vergonyam vergonyant vergonyar vergonyara vergonyaran vergonyarem vergonyaren vergonyares vergonyareu vergonyaria vergonyarien vergonyaries vergonyarà vergonyaràs vergonyaré vergonyaríem vergonyaríeu vergonyassen vergonyasses vergonyassin vergonyassis vergonyat vergonyats vergonyau vergonyava vergonyaven vergonyaves vergonye vergonyem vergonyen vergonyes vergonyessen vergonyesses vergonyessin vergonyessis vergonyeu vergonyi vergonyin vergonyis vergonyo vergonyà vergonyàrem vergonyàreu vergonyàs vergonyàssem vergonyàsseu vergonyàssim vergonyàssiu vergonyàvem vergonyàveu vergonyés vergonyéssem vergonyésseu vergonyéssim vergonyéssiu vergonyí v
sich schämen
avergonyir-se

verificador n masc
Tester

verinós /be.ɾiˈnos/ /bə.ɾiˈnos/ /ve.ɾiˈnos/ /və.ɾiˈnos/ adj masc
giftig

veritable /be.ɾiˈta.βɫe/ /be.ɾiˈtab.bɫe/ /bə.ɾiˈta.βɫə/ /bə.ɾiˈtab.bɫə/ /ve.ɾiˈta.bɫe/ /ve.ɾiˈta.bɾa/ /və.ɾiˈtab.bɫə/ adj
veritabel
Ajustat a la veritat, cert, real, ver.
echt
Autèntic, pur.

veritat /be.ɾiˈtat/ /bɾiˈtat/ /ve.ɾiˈtat/ /və.ɾiˈtat/ n fem
Wahrheit
Qualitat de ser cert.

vermell /berˈmeʎ/ /beɾˈmeʎ/ /veɾˈmeʎ/ /vərˈmɛj/ /vəɾˈməʎ/ adj masc
rot
Franja de l'espectre solar entre el violat i el taronja, amb una llargada d'ona d'entre 627 i 770 nm.

vermut /berˈmut/ /beɾˈmut/ /bərˈmut/ /veɾˈmut/ /vəɾˈmut/ n masc
Wermut

vern /ˈbɛrn/ /ˈbɛɾn/ /ˈvɛɾn/ /ˈvɛɾn/ n masc
Erle

vernís /berˈnis/ /beɾˈnis/ /veɾˈnis/ /vəɾˈnis/ n masc
Lack Firnis

verola /beˈɾɔ.ɫa/ /beˈɾɔ.ɫɔ/ /bəˈɾɔ.ɫə/ /veˈɾɔ.ɫa/ /vəˈɾɔ.ɫə/ n fem
Pocken

verola ovina n fem
Pockenseuche

vers /ˈbers/ /ˈbeɾs/ /ˈbɛrs/ /ˈbɛɾs/ /ˈveɾs/ /ˈveɾs/ /ˈvəs/ /ˈvɛls/ /ˈvɛrs/ /ˈvɛs/ /ˈvɛɾs/ /ˈvɛɾs/ n masc
Vers
(literatura) Cadascuna de les línies d'un poema, usualment subjecte a les regles de la mètrica.

versat /berˈsat/ /beɾˈsat/ /veɾˈsat/ /vəɾˈsat/ adj masc
versiert
Que té amplis coneixements sobre certa cosa.

versió /ber.siˈo/ /beɾ.siˈo/ n fem
Version

versió alfa n fem
Alpha-Version

versió beta n fem
Beta-Version

versió de demostració n fem
Demo-Version

versió final n fem
Endversion

vertebrat /ber.teˈβɾat/ /beɾ.teˈβɾat/ /bər.təˈβɾat/ /veɾ.teˈbɾat/ /vəɾ.təˈbɾat/ n masc
Wirbeltier

verí /beˈɾi/ /veˈɾi/ /vəˈɾi/ n masc
Gift
Substància que altera les funcions normals d'un organisme quan entra en contacte amb ell.

vesc /ˈbesk/ /ˈbɛsk/ /ˈvesk/ /ˈvɛsk/ n masc
Mistel

vescomte /besˈkom.te/ /bəsˈkom.tə/ /vesˈkom.te/ /vəsˈkom.tə/ n masc
Vicomte

vespa /ˈbes.pa/ /ˈves.pa/ /ˈves.pə/ n fem
Wespe
Nom de diverses espècies d'insectes himenòpters del subordre dels apòcrits. Es caracteritzen pel seu cos groc i negre. Són temudes per la seva fiblada, verinosa, però rarament mortal.

vespral /besˈpɾaɫ/ /bəsˈpɾaɫ/ /vesˈpɾaɫ/ /vəsˈpɾaɫ/ adj
abendlich

vespre /ˈbes.pɾe/ /ˈves.pɾe/ /ˈves.pɾə/ n masc
Abend

vessar /beˈsa/ /bəˈsa/ /veˈsa/ /veˈsaɾ/ /vəˈsa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val ves vessa vessada vessades vessam vessant vessar vessara vessaran vessarem vessaren vessares vessareu vessaria vessarien vessaries vessarà vessaràs vessaré vessaríem vessaríeu vessassen vessasses vessassin vessassis vessat vessats vessau vessava vessaven vessaves vesse vessem vessen vesses vessessen vessesses vessessin vessessis vesseu vessi vessin vessis vesso vessà vessàrem vessàreu vessàs vessàssem vessàsseu vessàssim vessàssiu vessàvem vessàveu vessés vesséssem vessésseu vesséssim vesséssiu vessí v
schütten

vestimenta /bes.tiˈmen.ta/ /bəs.tiˈmen.tə/ /ves.tiˈmen.ta/ /vəs.tiˈmen.tə/ n fem
Bekleidung
vestidura

vestit /besˈtit/ /vesˈtit/ /vəsˈtit/ n masc
Kleid

vestuari /bes.tuˈa.ɾi/ /bəs.tuˈa.ɾi/ /ves.tuˈa.ɾi/ /vəs.tuˈa.ɾi/ n masc
Ankleideraum
Lloc on es guarden els vestits de diverses persones.

vesícula biliar n fem
Gallenblase

vet aquí v
hier ist

veterinari /be.te.ɾiˈna.ɾi/ /bə.tə.ɾiˈna.ɾi/ /ve.te.ɾiˈna.ɾi/ /və.tə.ɾiˈna.ɾi/ n masc
Tierarzt
Persona que per professió o estudi es dedica a la veterinària.

vetllar /beɫˈɫa/ /beʎˈʎa/ /veɫˈɫaɾ/ /vəɫˈɫa/ alg occ sept vetll vetlla vetllada vetllades vetllant vetllar vetllaran vetllarem vetllaren vetllares vetllareu vetllaria vetllarien vetllaries vetllarà vetllaràs vetllaré vetllaríem vetllaríeu vetllat vetllats vetllau vetllava vetllaven vetllaves vetlle vetllem vetllen vetlles vetllessen vetllesses vetllessin vetllessis vetlleu vetlli vetllin vetllis vetllo vetllà vetllàrem vetllàreu vetllàvem vetllàveu vetllés vetlléssem vetllésseu vetlléssim vetlléssiu vetllí v
wachen

veu /ˈbew/ /ˈvew/ /ˈvəw/ /ˈvɛw/ n fem
Stimme
So humà que li permet comunicar-se amb altres fent passar l'aire per les cordes vocals, que vibren i sonen.
Per extensió, so característic d'un instrument o judici d'una entitat.
Característica de la conjugació dels verbs, que distingeix entre veu activa o passiva segons l'agent que efectuï l'acció.

veure /ˈbew.ɾe/ /ˈvew.ɾe/ /ˈvəw.ɾə/ /ˈvɛw.ɾə/ (1) Nota 1: «veu-hi» i «veieu-hi» són formes de l'imperatiu de veure-hi. Nota 2: «ve» és una forma proclítica de l'imperatiu. bal occ val ve veem veent veeu vegem vegen veges vegeu vegi vegin vegis veia veiem veien veient veieren veieres veies veiessen veiesses veiessin veiessis veieu veig veim veis veié veiérem veiéreu veiés veiéssem veiésseu veiéssim veiéssiu veja vera veren veres ves vessin vessis veu veuen veuran veure veurem veureu veuria veurien veuries veurà veuràs veuré veuríem veuríeu veus vist vista vistes vistos viu vèiem vèieu véiem véieu vérem véreu véssim véssiu véu v
sehen schauen
Percebre amb la vista

veí /beˈi/ /vaˈi/ /veˈi/ /vəˈi/ adj masc
benachbart Nachbar
Que és a prop, contigu.

veí /beˈi/ /vaˈi/ /veˈi/ /vəˈi/ n masc
Nachbar
Habitant d'una casa propera.

veïnat /be.iˈnat/ /bə.iˈnat/ /ve.iˈnat/ /və.iˈnat/ n masc
Nachbarschaft

vi /ˈbi/ /ˈvi/ /ˈvi/ n masc
Wein
(normalment no comptable) Beguda creada de la fermentació del raïm.

vi negre n masc
Rotwein

vianant /bi.aˈnan/ /bi.əˈnan/ /vi.aˈnant/ /vi.əˈnan/ /vi.əˈnant/ n neut
Fußgänger Fußgeher

viarany /bi.aˈɾaɲ/ /bi.əˈɾaɲ/ /vi.aˈɾaɲ/ /vi.əˈɾaɲ/ n masc
Pfad

viatge /biˈa.d͡ʒe/ /viˈa.d͡ʒe/ /viˈa.d͡ʒə/ n masc
Reise
Desplaçament a una destinació prou allunyada.
Reise Fahrt
Cada anada i tornada que es fa per transportar quelcom o fer un encàrrec

viatger /bi.aˈd͡ʒe/ /bi.aˈd͡ʒeɾ/ /bi.əˈd͡ʒe/ /vi.aˈd͡ʒeɾ/ /vi.əˈd͡ʒe/ n masc
Reisender Reisende

viatjant /bi.aˈd͡ʒan/ /bi.əˈd͡ʒan/ /vi.aˈd͡ʒant/ /vi.əˈd͡ʒan/ /vi.əˈd͡ʒant/ n neut
Handelsreisender

viatjar /bi.aˈd͡ʒa/ /vi.aˈd͡ʒaɾ/ /vi.əˈd͡ʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val viatge viatgem viatgen viatges viatgessen viatgesses viatgessin viatgessis viatgeu viatgi viatgin viatgis viatgés viatgéssem viatgésseu viatgéssim viatgéssiu viatgí viatj viatja viatjada viatjades viatjam viatjant viatjar viatjara viatjaran viatjarem viatjaren viatjares viatjareu viatjaria viatjarien viatjaries viatjarà viatjaràs viatjaré viatjaríem viatjaríeu viatjassen viatjasses viatjassin viatjassis viatjat viatjats viatjau viatjava viatjaven viatjaves viatjo viatjà viatjàrem viatjàreu viatjàs viatjàssem viatjàsseu viatjàssim viatjàssiu viatjàvem viatjàveu v
reisen

vibració n fem
Vibration

vibràfon /biˈβɾa.fon/ /biˈβɾa.fun/ /viˈbɾa.fon/ /viˈbɾa.fun/ n masc
Vibraphon

vici /ˈbi.si/ /ˈvi.si/ /ˈvi.si/ n masc
Laster Untugend

victòria /bikˈtɔ.ɾi.a/ /vikˈtɔ.ɾi.a/ /vikˈtɔ.ɾi.ə/ n fem
Sieg

victòria pírrica n fem
Pyrrhussieg

vida /ˈbi.ða/ /ˈvi.ða/ /ˈvi.ðə/ n fem
Leben
Capacitat d'alguns éssers (vius) de complir les funcions vitals: néixer, créixer i reproduir-se.

vida artificial n fem
künstliches Leben

videojoc /ˌbi.ðe.oˈd͡ʒɔk/ /ˌbi.ðe.oˈʒɔk/ /ˌbi.ðə.uˈʒɔk/ /ˌvi.ðe.oˈd͡ʒɔk/ /ˌvi.ðə.uˈʒɔk/ n masc
Videospiel Computerspiel

videovigilància /ˌbi.ðe.o.βi.d͡ʒiˈɫan.si.a/ /ˌbi.ðe.o.βi.ʒiˈɫan.si.a/ /ˌbi.ðe.u.βi.ʒiˈɫan.si.ə/ /ˌvi.ðe.o.vi.d͡ʒiˈɫan.si.a/ /ˌvi.ðe.o.vi.ʒiˈɫan.si.ə/ /ˌvi.ðe.u.vi.ʒiˈɫan.si.ə/ n fem
Videoüberwachung

vidre /ˈbi.ðɾe/ /ˈvi.ðɾe/ /ˈvi.ðɾə/ n masc
Glas

vidrier /bi.ðɾiˈe/ /bi.ðɾiˈeɾ/ /vi.ðɾiˈe/ /vi.ðɾiˈeɾ/ n masc
Glaser Glaserin
(professions) Persona que treballa amb vidre.

vidu /ˈbi.ðu/ /ˈvi.ðu/ /ˈvi.ðu/ n masc
Witwer
Persona amb el cònjuge mort.

viduïtat /bi.ðu.iˈtat/ /vi.ðu.iˈtat/ /vi.ðu.iˈtat/ n fem
Witwenstand

vigorèxia /bi.ɣoˈɾɛk.si.a/ /bi.ɣuˈɾɛk.si.ə/ /vi.ɣoˈɾɛk.si.a/ /vi.ɣoˈɾɛk.si.ə/ /vi.ɣuˈɾɛk.si.ə/ n fem
Bigorexie

vil·la /ˈbi.ɫa/ /ˈbi.ɫə/ /ˈbiɫ.ɫa/ /ˈbiɫ.ɫə/ /ˈviɫ.ɫa/ /ˈviɫ.ɫə/ n fem
Villa Landhaus
Casa luxosa envoltada de jardí, situada als afores del nucli urbà d'una població.

vina /ˈbi.na/ /ˈbi.nə/ /ˈvi.na/ /ˈvi.nə/ n fem
Vina

vinagre /biˈna.ɣɾe/ /viˈna.ɣɾe/ /viˈna.ɣɾə/ n masc
Essig

vinent /biˈnen/ /viˈnen/ /viˈnent/ adj
nächster

vint /ˈbin/ /ˈvin/ /ˈvint/ number
zwanzig

vint-i-cinc /ˌbin.tiˈsiŋ/ /ˌvin.tiˈsiŋk/ /ˌvin.tiˈsiŋk/ number
fünfundzwanzig

vint-i-dos /ˌbin.tiˈðos/ /ˌvin.tiˈðos/ /ˌvin.tiˈðos/ number
zweiundzwanzig

vint-i-nou /ˌbin.tiˈnɔw/ /ˌvin.tiˈnɔw/ /ˌvin.tiˈnɔw/ number
neunundzwanzig

vint-i-quatre /ˌbin.tiˈkwa.tɾe/ /ˌvin.tiˈkwa.tɾe/ /ˌvin.tiˈkwa.tɾə/ number
vierundzwanzig

vint-i-set /ˌbin.tiˈsɛt/ /ˌvin.tiˈsɛt/ /ˌvin.tiˈsɛt/ number
siebenundzwanzig

vint-i-sis /ˌbin.tiˈsis/ /ˌvin.tiˈsis/ /ˌvin.tiˈsis/ number
sechsundzwanzig

vint-i-tres /ˌbin.tiˈtɾes/ /ˌbin.tiˈtɾɛs/ /ˌvin.tiˈtɾes/ /ˌvin.tiˈtɾəs/ /ˌvin.tiˈtɾɛs/ number
dreiundzwanzig

vint-i-un /ˌbin.tiˈun/ /ˌvin.tiˈun/ /ˌvin.tiˈun/ number
einundzwanzi einundzwanzig

vint-i-vuit /bin.tiˈβujt/ /vin.tiˈvujt/ /vin.tiˈvujt/ number
achtundzwanzig

vinya /ˈbi.ɲa/ /ˈbi.ɲə/ /ˈvi.ɲa/ /ˈvi.ɲə/ n fem
Weinberg
Planta del gènere Vitis, una variant de la qual, la Vitis vinifera, produeix el raïm.

vinyater /bi.ɲaˈte/ /bi.ɲaˈteɾ/ /bi.ɲəˈte/ /vi.ɲaˈteɾ/ /vi.ɲəˈte/ n masc
Winzer
Persona que es dedica a la vinya.

viola /biˈɔ.ɫa/ /biˈɔ.ɫɔ/ /biˈɔ.ɫə/ /viˈɔ.ɫa/ /viˈɔ.ɫə/ n fem
Bratsche
Instrument cordòfon de la família del violí, intermediari entre el violí i el violoncel.

viola d'amor n fem
Viola d'Amore

viola de gamba n fem
Viola da Gamba

viola de roda n fem
Drehleier

violació /bi.o.ɫa.siˈo/ /bi.u.ɫə.siˈo/ /vi.o.ɫa.siˈo/ /vi.o.ɫə.siˈo/ /vi.u.ɫə.siˈo/ n fem
Verletzung
Acció de violar una norma.
Vergewaltigung Notzucht
Relació sexual forçada sense consentiment.

violent /bi.oˈɫen/ /bi.uˈɫen/ /vi.oˈɫent/ /vi.uˈɫen/ adj masc
heftig gewalttätig
Que descarrega la ira en altres o en l'entorn.

violoncel /bi.o.ɫonˈsɛɫ/ /vi.o.ɫonˈsɛɫ/ /vi.u.ɫunˈsɛɫ/ n masc
Violoncello Cello

violència /bi.oˈɫɛn.si.a/ /bi.uˈɫɛn.si.ə/ /vi.oˈɫɛn.si.a/ /vi.oˈɫɛn.si.ə/ /vi.uˈɫɛn.si.ə/ n fem
Heftigkeit Gewalt

violí /bi.oˈɫi/ /vi.oˈɫi/ /vi.uˈɫi/ n masc
Geige Violine

viquipedista /bi.ki.peˈðis.ta/ /bi.ki.peˈðis.te/ /bi.ki.pəˈðis.tə/ /vi.ki.peˈðis.ta/ /vi.ki.peˈðis.te/ /vi.ki.pəˈðis.tə/ n neut
Wikipedianer

viralitzar /bi.ɾa.ɫiˈd͡za/ /bi.ɾa.ɫiˈza/ /bi.ɾə.ɫiˈd͡za/ /vi.ɾa.ɫiˈzaɾ/ /vi.ɾə.ɫiˈd͡za/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. occ val val (1) viralitza viralitzada viralitzades viralitzant viralitzar viralitzara viralitzaran viralitzarem viralitzaren viralitzares viralitzareu viralitzaria viralitzarien viralitzaries viralitzarà viralitzaràs viralitzaré viralitzaríem viralitzaríeu viralitzassen viralitzasses viralitzat viralitzats viralitzava viralitzaven viralitzaves viralitze viralitzem viralitzen viralitzes viralitzessen viralitzesses viralitzessin viralitzessis viralitzeu viralitzi viralitzin viralitzis viralitzo viralitzà viralitzàrem viralitzàreu viralitzàssem viralitzàsseu viralitzàvem viralitzàveu viralitzés viralitzéssem viralitzésseu viralitzéssim viralitzéssiu viralitzí v
viral gehen

virolai /bi.ɾoˈɫaj/ /bi.ɾuˈɫaj/ /vi.ɾoˈɫaj/ /vi.ɾuˈɫaj/ n masc
Virelai

virrei /biˈrej/ /viˈrej/ /viˈrej/ n masc
Vizekönig

virtual /bir.tuˈaɫ/ /biɾ.tuˈaɫ/ /viɾ.tuˈaɫ/ /viɾ.tuˈaɫ/ adj
virtuell

virtut /birˈtut/ /biɾˈtut/ /viɾˈtut/ /viɾˈtut/ n fem
Tugend

virtuós /bir.tuˈos/ /biɾ.tuˈos/ /viɾ.tuˈos/ /viɾ.tuˈos/ adj masc
züchtig tugendhaft
Que posseeix bones qualitats o aptituds.

virus /ˈbi.ɾus/ /ˈvi.ɾus/ /ˈvi.ɾus/ n masc
Virus Computervirus

viscositat /bis.ko.ziˈtat/ /bis.ku.ziˈtat/ /vis.ko.ziˈtat/ /vis.ku.ziˈtat/ n fem
Viskosität

visita /biˈzi.ta/ /viˈzi.ta/ /viˈzi.tə/ n fem
Besuch

visitant /bi.ziˈtan/ /vi.ziˈtan/ /vi.ziˈtant/ n neut
Besucher
Persona que visita un lloc fora del seu entorn habitual, sense passar-hi una nit.

visitar /bi.ziˈta/ /vi.ziˈta/ /vi.ziˈtaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val visit visita visitada visitades visitam visitant visitar visitara visitaran visitarem visitaren visitares visitareu visitaria visitarien visitaries visitarà visitaràs visitaré visitaríem visitaríeu visitassen visitasses visitassin visitassis visitat visitats visitau visitava visitaven visitaves visite visitem visiten visites visitessen visitesses visitessin visitessis visiteu visiti visitin visitis visito visità visitàrem visitàreu visitàs visitàssem visitàsseu visitàssim visitàssiu visitàvem visitàveu visités visitéssem visitésseu visitéssim visitéssiu visití v
besuchen

visió /bi.ziˈo/ /vi.ziˈo/ /vi.ziˈo/ n fem
Trugbild Vision

vista /ˈbis.ta/ /ˈvis.ta/ /ˈvis.tə/ n fem
Sehvermögen
Sentit que permet percebre mitjançant els ulls
Sicht Aussicht
Allò que és percebut des d'un punt concret.

visual /bi.zuˈaɫ/ /vi.zuˈaɫ/ /vi.zuˈaɫ/ adj
visuell

visualització /bi.zu.a.ɫi.d͡za.siˈo/ /bi.zu.a.ɫi.za.siˈo/ /bi.zu.ə.ɫi.d͡zə.siˈo/ /vi.zu.a.ɫi.za.siˈo/ /vi.zu.ə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
Visualisierung

visualització en temps real n fem
Echtzeitdarstellung

vital /biˈtaɫ/ /viˈtaɫ/ /viˈtaɫ/ adj
lebenswichtig Leben

vitalitat /bi.ta.ɫiˈtat/ /bi.tə.ɫiˈtat/ /vi.ta.ɫiˈtat/ /vi.tə.ɫiˈtat/ n fem
Vitalität

vitamina /bi.taˈmi.na/ /vi.taˈmi.na/ /vi.təˈmi.nə/ n fem
Vitamin

vitiligen /bi.tiˈɫi.d͡ʒen/ /bi.tiˈɫi.ʒen/ /bi.tiˈɫi.ʒən/ /vi.tiˈɫi.d͡ʒen/ /vi.tiˈɫi.ʒən/ n masc
Vitiligo

vitrall /biˈtɾaʎ/ /viˈtɾaʎ/ /viˈtɾaʎ/ n masc
Glasmalerei Farbglas

viu /ˈbiw/ /ˈviw/ /ˈviw/ adj
lebendig
Que té vida.

viure /ˈbiw.ɾe/ /ˈviw.ɾe/ /ˈviw.ɾə/ bal occ val visc visca viscuda viscudes viscut viscuts visquem visquen visquera visqueren visqueres visques visquessen visquesses visquessin visquessis visqueu visqui visquin visquis visqué visquérem visquéreu visqués visquéssem visquésseu visquéssim visquéssiu visquí viu viuen viuran viure viurem viureu viuria viurien viuries viurà viuràs viuré viuríem viuríeu vius vivia vivien vivies vivim vivint viviu vivíem vivíeu v
leben
Existir, estar viu.
wohnen
Habitar en un lloc, tenir-hi la residència o la llar.

vocabulari /bo.ka.βuˈɫa.ɾi/ /bu.kə.βuˈɫa.ɾi/ /vo.ka.buˈɫa.ɾi/ /vo.kə.buˈɫa.ɾi/ /vu.kə.buˈɫa.ɾi/ n masc
Wortschatz

vocació n fem
Berufung

vodka /ˈbot.ka/ /ˈbɔt.kə/ /ˈvot.ka/ /ˈvɔk.kə/ n
Wodka

vol /ˈbɔɫ/ /ˈvɔɫ/ /ˈvɔɫ/ n masc
Fliegen Flug
(handbol) Acció d'un jugador situat a prop de l'àrea de porteria contrària de saltar en direcció a la porteria per controlar una pilota procedent d'una passada i llançar-la immediatament per intentar marcar abans de tocar a terra.

volandera /bo.ɫanˈde.ɾa/ /bu.ɫənˈde.ɾə/ /vo.ɫanˈde.ɾa/ /vo.ɫənˈde.ɾə/ /vu.ɫənˈde.ɾə/ n fem
Scheibe Unterlegscheibe

volant /boˈɫan/ /buˈɫan/ /voˈɫant/ /vuˈɫan/ n masc
Lenkrad Steuerrad
Peça d'un vehicle, normalment en forma circular, que permet dirigir-lo.
Federball
(bàdminton) Objecte de 4,74 a 5,5 g de pes format per un nucli rodó i per un element allargat de material lleuger que hi està fixat per un extrem amb l'objectiu d'alentir-ne el vol i estabilitzar-lo.

volapük /bo.ɫaˈpuk/ /bu.ɫəˈpuk/ /vo.ɫaˈpuk/ /vo.ɫəˈpuk/ /vu.ɫəˈpuk/ n masc
Volapük
Llengua planificada creada pel capellà alemany Johann Martin Schleyer el 1879 amb la intenció de facilitar la comprensió entre persones de distintes cultures.

volar /boˈɫa/ /voˈɫa/ /voˈɫaɾ/ /vuˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vol vola volada volades volam volant volar volara volaran volarem volaren volares volareu volaria volarien volaries volarà volaràs volaré volaríem volaríeu volassen volasses volassin volassis volat volats volau volava volaven volaves vole volem volen voles volessen volesses volessin volessis voleu voli volin volis volo volà volàrem volàreu volàs volàssem volàsseu volàssim volàssiu volàvem volàveu volés voléssem volésseu voléssim voléssiu volí v
fliegen
Sostenir-se i moure's dins l'aire.

volcà /boɫˈka/ /voɫˈka/ /vuɫˈka/ n masc
Vulkan Feuerberg

volcànic /boɫˈka.nik/ /buɫˈka.nik/ /voɫˈka.nik/ /vuɫˈka.nik/ adj masc
vulkanisch
Relacionat amb els volcans.

voler /boˈɫe/ /voˈɫeɾ/ /voˈɫə/ /vuˈɫɛ/ bal occ val vol voldran voldrem voldreu voldria voldrien voldries voldrà voldràs voldré voldríem voldríeu volem volen volent voler voleu volguda volgudes volguera volgueren volgueres volguessen volguesses volguessin volguessis volgut volguts volgué volguérem volguéreu volgués volguéssem volguésseu volguéssim volguéssiu volguí volia volien volies vols volíem volíeu vulga vulgam vulgau vulguem vulguen vulgues vulgueu vulgui vulguin vulguis vull vullga vullgam vullgau vullguem vullguen vullgues vullgueu v
wollen

voler és poder proverb
wo ein Wille ist, ist auch ein Weg

voltor /boɫˈto/ /boɫˈtoɾ/ /voɫˈto/ /voɫˈtoɾ/ /vuɫˈto/ n masc
Geier

volum /boˈɫum/ /voˈɫum/ /vuˈɫum/ n masc
Volumen Rauminhalt

voluntat /bo.ɫunˈtat/ /bu.ɫunˈtat/ /vo.ɫunˈtat/ /vu.ɫunˈtat/ n fem
Wille

vomitar /bo.miˈta/ /vo.miˈta/ /vo.miˈtaɾ/ /vu.miˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ val vomit vomita vomitada vomitades vomitam vomitant vomitar vomitara vomitaran vomitarem vomitaren vomitares vomitareu vomitaria vomitarien vomitaries vomitarà vomitaràs vomitaré vomitaríem vomitaríeu vomitassen vomitasses vomitassin vomitassis vomitat vomitats vomitau vomitava vomitaven vomitaves vomite vomitem vomiten vomites vomitessen vomitesses vomitessin vomitessis vomiteu vomiti vomitin vomitis vomito vomità vomitàrem vomitàreu vomitàs vomitàssem vomitàsseu vomitàssim vomitàssiu vomitàvem vomitàveu vomités vomitéssem vomitésseu vomitéssim vomitéssiu vomití v
erbrechen übergeben
Expulsar convulsivament per la boca.

vora /ˈbo.ɾə/ /ˈbɔ.ɾa/ /ˈbɔ.ɾɔ/ /ˈbɔ.ɾə/ /ˈvɔ.ɾa/ /ˈvɔ.ɾə/ n fem
Rand

voravia /bo.ɾaˈβi.a/ /bu.ɾəˈβi.ə/ /vo.ɾaˈvi.a/ /vo.ɾəˈvi.ə/ /vu.ɾəˈvi.ə/ n fem
Gehweg

vorera /boˈɾe.ɾa/ /buˈɾe.ɾə/ /voˈɾe.ɾa/ /voˈɾe.ɾə/ /vuˈɾe.ɾə/ n fem
Gehweg

vori /ˈbɔ.ɾi/ /ˈvɔ.ɾi/ /ˈvɔ.ɾi/ n masc
Elfenbein
Substància de què consten els ullals de defensa de l'elefant i altres animals.

vosaltres /boˈza.tɾes/ /boˈzaɫ.tɾes/ /buˈza.tɾəs/ /voˈza.tɾes/ /voˈzaɫ.tɾes/ /voˈzaɫ.tɾəs/ /vuˈzal.trus/ /vuˈzaɫ.tɾəs/ pronoun
ihr

vostè /bosˈte/ /busˈtɛ/ /vosˈte/ /vosˈtə/ /vusˈtɛ/ pronoun
ihr

vot /ˈbot/ /ˈbɔt/ /ˈvɔt/ n masc
Gelöbnis Gelübde
Prometença religiosa.
Stimme Votum
Suport donat en una elecció a una proposta o persona, acte de votar.

votació /bo.ta.siˈo/ /bu.tə.siˈo/ /vo.ta.siˈo/ /vo.tə.siˈo/ /vu.tə.siˈo/ n fem
Abstimmung

votant /boˈtan/ /buˈtan/ /voˈtant/ /vuˈtan/ v
wählend
Gerundi del verb votar.

votar /boˈta/ /buˈta/ /voˈta/ /voˈtaɾ/ /vuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val vot vota votada votades votam votant votar votara votaran votarem votaren votares votareu votaria votarien votaries votarà votaràs votaré votaríem votaríeu votassen votasses votassin votassis votat votats votau votava votaven votaves vote votem voten votes votessen votesses votessin votessis voteu voti votin votis voto votà votàrem votàreu votàs votàssem votàsseu votàssim votàssiu votàvem votàveu votés votéssem votésseu votéssim votéssiu votí v
abstimmen wählen
Elegir amb el vot entre diverses persones una opció o candidat.

vuit /ˈbujt/ /ˈvujt/ /ˈvujt/ number
acht

vuit-cents /ˌbujtˈsens/ /ˌbwitˈsens/ /ˌvujtˈsens/ /ˌvujtˈsens/ number
achthundert

vuitanta /bujˈtan.ta/ /bwiˈtan.ta/ /vujˈtan.ta/ /vujˈtan.tə/ number
achtzig

vuitanta-cinc /bujˌtan.taˈsiŋ/ /bujˌtan.təˈsiŋ/ /bwiˌtan.taˈsiŋ/ /vujˌtan.taˈsiŋk/ /vujˌtan.təˈsiŋk/ number
fünfundachtzig

vuitanta-dos /bujˌtan.taˈðos/ /bujˌtan.təˈðos/ /bwiˌtan.taˈðos/ /vujˌtan.taˈðos/ /vujˌtan.təˈðos/ number
zweiundachtzig

vuitanta-nou /bujˌtan.taˈnɔw/ /bujˌtan.təˈnɔw/ /bwiˌtan.taˈnɔw/ /vujˌtan.taˈnɔw/ /vujˌtan.təˈnɔw/ number
neunundachtzig

vuitanta-quatre /bujˌtan.taˈkwa.tɾe/ /bujˌtan.təˈkwa.tɾə/ /bwiˌtan.taˈkwa.tɾe/ /vujˌtan.taˈkwa.tɾe/ /vujˌtan.təˈkwa.tɾə/ number
vierundachtzig

vuitanta-set /bujˌtan.taˈsɛt/ /bujˌtan.təˈsɛt/ /bwiˌtan.taˈsɛt/ /vujˌtan.taˈsɛt/ /vujˌtan.təˈsɛt/ number
siebenundachtzig

vuitanta-sis /bujˌtan.taˈsis/ /bujˌtan.təˈsis/ /bwiˌtan.taˈsis/ /vujˌtan.taˈsis/ /vujˌtan.təˈsis/ number
sechsundachtzig

vuitanta-tres /bujˌtan.taˈtɾes/ /bujˌtan.təˈtɾɛs/ /bwiˌtan.taˈtɾes/ /vujˌtan.taˈtɾes/ /vujˌtan.təˈtɾəs/ /vujˌtan.təˈtɾɛs/ number
dreiundachtzig

vuitanta-un /bujˌtan.taˈun/ /bujˌtan.təˈun/ /bwiˌtan.taˈun/ /vujˌtan.taˈun/ /vujˌtan.təˈun/ number
einundachtzig

vuitanta-vuit /bujˌtan.taˈβujt/ /bujˌtan.təˈβujt/ /bwiˌtan.taˈβujt/ /vujˌtan.taˈvujt/ /vujˌtan.təˈvujt/ number
achtundachtzig

vuitè /bujˈte/ /bwiˈte/ /vujˈte/ /vujˈtə/ /vujˈtɛ/ number
achte

vulcanologia /buɫ.ka.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /buɫ.ka.no.ɫoˈʒi.a/ /buɫ.kə.nu.ɫuˈʒi.ə/ /vuɫ.ka.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /vuɫ.kə.no.ɫoˈʒi.ə/ /vuɫ.kə.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
Vulkanologie

vulgar /buɫˈɣar/ /buɫˈɣaɾ/ /vuɫˈɣa/ /vuɫˈɣaɾ/ adj
vulgär

vulnerable /buɫ.neˈɾa.βɫe/ /buɫ.neˈɾab.bɫe/ /buɫ.nəˈɾa.βɫə/ /buɫ.nəˈɾab.bɫə/ /vuɫ.neˈɾa.bɫe/ /vuɫ.nəˈɾab.bɫə/ adj
verletzlich

vulva /ˈbuɫ.βa/ /ˈbuɫ.βə/ /ˈvuɫ.va/ /ˈvuɫ.və/ n fem
Vulva

vàter /ˈba.ter/ /ˈba.teɾ/ /ˈba.tər/ /ˈva.teɾ/ /ˈva.təɾ/ n masc
WC
Receptacle de ceràmica col·locat damunt d'un tub, en què s'aboquen les deposicions humanes.
Toilette
Petita habitació on hi ha un vàter i també un lavabo.

vèncer /ˈben.se/ /ˈven.seɾ/ /ˈvɛn.sə/ bal occ sept val vencem vencen vencent vencera venceran vencerem venceren venceres vencereu venceria vencerien venceries vencerà venceràs venceré venceríem venceríeu vences vencessen vencesses vencessin vencessis venceu venci vencia vencien vencies vencin vencis vencé vencérem vencéreu vencés vencéssem vencésseu vencéssim vencéssiu vencí vencíem vencíeu venç vença venço vençuda vençudes vençut vençuts vèncer v
schlagen
Imposar-se en una disputa.

vèrtex /ˈbɛr.teks/ /ˈbɛr.təks/ /ˈbɛɾ.teks/ /ˈvɛɾ.teks/ /ˈvɛɾ.təks/ n masc
Scheitel Ecke

víctima /ˈbik.ti.ma/ /ˈbik.ti.mə/ /ˈvik.ti.ma/ /ˈvik.ti.mə/ n fem
Opfer

vídeo /ˈbi.ðe.o/ /ˈvi.ðe.o/ /ˈvi.ðe.o/ n masc
Video

vídua /ˈbi.ðu.a/ /ˈvi.ðu.a/ /ˈvi.ðu.ə/ n fem
Witwe

víking /ˈbi.kiŋ/ /ˈvi.kiŋ/ /ˈvi.kiŋk/ adj
Wikinger

vímet /ˈbi.met/ /ˈbi.mət/ /ˈvi.met/ /ˈvi.mət/ n masc
Korbgeflecht

vòxel n masc
Voxel

vós /ˈbos/ /ˈvos/ /ˈvos/ pronoun
Sie

waterpolo /ba.teɾˈpo.ɫo/ /bə.terˈpo.ɫo/ /wa.teɾˈpo.ɫo/ /wə.tərˈpɔ.ɫu/ /wə.təɾˈpɔ.ɫo/ n masc
Wasserball

watt n masc
Watt

webquesta /wepˈkes.ta/ /wəpˈkes.tə/ n fem
WebQuest

wiki /ˈwi.ki/ n masc
Wiki

xalmugra /t͡ʃaɫˈmu.ɣɾa/ /ʃəɫˈmu.ɣɾə/ n fem
Chaulmoogra

xaloc /t͡ʃaˈɫɔk/ /ʃaˈɫɔk/ /ʃəˈɫɔk/ n masc
Schirokko

xamfrà /t͡ʃaɱˈfɾa/ n masc
Abfasung Fase

xampany /t͡ʃamˈpaɲ/ /ʃəmˈpaɲ/ n masc
Champagner

xampinyó /t͡ʃam.piˈɲo/ n masc
Champignon

xampú /t͡ʃamˈpu/ /ʃəmˈpu/ n masc
Shampoo Haarwaschmittel
Sabó per rentar els cabells.

xamós /t͡ʃaˈmos/ /ʃəˈmos/ adj masc
anmutig

xancleta /t͡ʃaŋˈkɫe.ta/ /ʃəŋˈkɫə.tə/ /ʃəŋˈkɫɛ.tə/ n fem
Flip-Flop Badelatschen

xandall /t͡ʃanˈdaʎ/ /ʃənˈdaʎ/ n masc
Trainingsanzug Sportanzug

xarada /t͡ʃaˈɾa.ða/ /ʃəˈɾa.ðə/ n fem
Scharade

xarampió /t͡ʃa.ɾam.piˈo/ /ʃə.ɾəm.piˈo/ /ʃə.ɾəm.piˈo/ /ʃə.ɾəm.piˈu/ n masc
Masern

xarretera /t͡ʃa.reˈte.ɾa/ /ʃə.rəˈte.ɾə/ n fem
Epaulette Schulterklappe
Complement horitzontal dels uniformes militars que es col·loca sobre el muscle de la jaqueta o casaca, de la qual en les versions més clàssiques en cau un serrell de cordills (d'or, plata, seda, etc.) per l'extrem més allunyat del coll.

xarrupar /t͡ʃa.ruˈpa/ /t͡ʃa.ruˈpaɾ/ /ʃə.ruˈpa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val xarrup xarrupa xarrupada xarrupades xarrupam xarrupant xarrupar xarrupara xarruparan xarruparem xarruparen xarrupares xarrupareu xarruparia xarruparien xarruparies xarruparà xarruparàs xarruparé xarruparíem xarruparíeu xarrupassen xarrupasses xarrupassin xarrupassis xarrupat xarrupats xarrupau xarrupava xarrupaven xarrupaves xarrupe xarrupem xarrupen xarrupes xarrupessen xarrupesses xarrupessin xarrupessis xarrupeu xarrupi xarrupin xarrupis xarrupo xarrupà xarrupàrem xarrupàreu xarrupàs xarrupàssem xarrupàsseu xarrupàssim xarrupàssiu xarrupàvem xarrupàveu xarrupés xarrupéssem xarrupésseu xarrupéssim xarrupéssiu xarrupí v
schlürfen

xarxa /ˈt͡ʃaɾ.t͡ʃa/ Interjection
Netz

xarxa /ˈt͡ʃaɾ.t͡ʃa/ n fem
Netz
Teixit de forma reticular que forma forats en forma de quadrats o rombes.
Tros d'aquest teixit fet servir per a pescar.
Netz Netzwerk
Conjunt d'unitats funcionals autònomes interconnectades.

xarxa neuronal n fem
neuronale Netzwerk

xarxa social n fem
Social Network

xassís /t͡ʃaˈsis/ /ʃəˈsis/ n masc
Chassis

xat /ˈʃat/ n masc
Chat

xec /ˈt͡ʃɛk/ /ˈʃɛk/ n masc
Scheck

xeic /ˈt͡ʃejk/ /ˈʃejk/ /ˈʃɛjk/ n masc
Scheich

xemeneia /t͡ʃe.meˈne.ja/ /t͡ʃe.meˈnɛ.ja/ n fem
Schornstein Kamin
Conducte destinat a ventilar o a treure fums o vapors.

xemicar /t͡ʃe.miˈka/ /t͡ʃe.miˈkaɾ/ /ʃə.miˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) occ sept val xemic xemica xemicada xemicades xemicam xemicant xemicar xemicara xemicaran xemicarem xemicaren xemicares xemicareu xemicaria xemicarien xemicaries xemicarà xemicaràs xemicaré xemicaríem xemicaríeu xemicassen xemicasses xemicassin xemicassis xemicat xemicats xemicau xemicava xemicaven xemicaves xemico xemicà xemicàrem xemicàreu xemicàs xemicàssem xemicàsseu xemicàssim xemicàssiu xemicàvem xemicàveu xemique xemiquem xemiquen xemiques xemiquessen xemiquesses xemiquessin xemiquessis xemiqueu xemiqui xemiquin xemiquis xemiqués xemiquéssem xemiquésseu xemiquéssim xemiquéssiu xemiquí v
zusammendrücken

xenixell /ʃe.niˈʃeʎ/ /ʃə.niˈʃeʎ/ n masc
Greiskraut

xenofòbia /ksə.nuˈfɔ.βi.ə/ /ʃe.noˈfɔ.bi.a/ /ʃə.noˈfɔ.bi.ə/ /ʃə.nuˈfɔ.bi.ə/ /ʃə.nuˈfɔ.βi.ə/ n fem
Ausländerfeindlichkeit

xenó /kseˈno/ /ksəˈno/ /ʃəˈno/ n masc
Xenon

xeringa /t͡ʃeˈɾiŋ.ɡa/ /ʃeˈɾiŋ.ɡa/ /ʃəˈɾiŋ.ɡə/ n fem
Spritze

xerrac /t͡ʃeˈrak/ /ʃəˈrak/ n masc
Fuchsschwanz
Serra amb un mànec en un extrem.

xerrameca /t͡ʃe.raˈme.ka/ /ʃə.rəˈmɛ.kə/ n fem
Geplapper

xerrar /t͡ʃaˈra/ /t͡ʃeˈra/ /t͡ʃeˈraɾ/ /ʃəˈra/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. alg bal bal (1) sept xerr xerra xerrada xerrades xerram xerrant xerrar xerraran xerrarem xerraren xerrares xerrareu xerraria xerrarien xerraries xerrarà xerraràs xerraré xerraríem xerraríeu xerrassen xerrasses xerrassin xerrassis xerrat xerrats xerrau xerrava xerraven xerraves xerrem xerren xerres xerressen xerresses xerressin xerressis xerreu xerri xerrin xerris xerro xerrà xerràrem xerràreu xerràs xerràssem xerràsseu xerràssim xerràssiu xerràvem xerràveu xerrés xerréssem xerrésseu xerréssim xerréssiu xerrí v
plaudern

xerric /t͡ʃeˈrik/ /ʃəˈrik/ n masc
Gequieke Knarren

xerric-xerrac /t͡ʃeˌrik.t͡ʃeˈrak/ /ʃəˌrik.ʃəˈrak/ n masc
Ratsche

xerricar /t͡ʃe.riˈka/ /t͡ʃe.riˈkaɾ/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val xerric xerrica xerricada xerricades xerricam xerricant xerricar xerricara xerricaran xerricarem xerricaren xerricares xerricareu xerricaria xerricarien xerricaries xerricarà xerricaràs xerricaré xerricaríem xerricaríeu xerricassen xerricasses xerricassin xerricassis xerricat xerricats xerricau xerricava xerricaven xerricaves xerrico xerricà xerricàrem xerricàreu xerricàs xerricàssem xerricàsseu xerricàssim xerricàssiu xerricàvem xerricàveu xerrique xerriquem xerriquen xerriques xerriquessen xerriquesses xerriquessin xerriquessis xerriqueu xerriqui xerriquin xerriquis xerriqués xerriquéssem xerriquésseu xerriquéssim xerriquéssiu xerriquí v
quietschen

xerès /t͡ʃeˈɾes/ /ʃəˈɾəs/ /ʃəˈɾɛs/ n masc
Sherry

xiclet /t͡ʃiˈkɫet/ /ʃiˈkɫɛt/ n masc
Kaugummi

xicot /t͡ʃiˈkɔt/ /ʃiˈkɔt/ n masc
Freund
Noi que festeja, parella sentimental.

xicra /ˈt͡ʃi.kɾa/ /ˈʃi.kɾə/ n fem
Tasse

xifra /ˈt͡ʃi.fɾa/ /ˈʃi.fɾa/ n fem
Ziffer Zahlzeichen

xilena /ʃiˈɫə.nə/ /ʃiˈɫɛ.nə/ n fem
Fallrückzieher
(futbol) Tisora efectuada d'esquena a la porteria i amb el cos en posició quasi horitzontal.

xilè /ʃiˈɫe/ /ʃiˈɫə/ /ʃiˈɫɛ/ adj masc
chilenisch
Relatiu o pertanyent a Xile.

xilè /ʃiˈɫe/ /ʃiˈɫə/ /ʃiˈɫɛ/ n masc
chilenisch
Persona que habita o és originària de Xile.

xilòfon /ksiˈɫɔ.fon/ /ksiˈɫɔ.fun/ /ʃiˈɫɔ.fon/ /ʃiˈɫɔ.fun/ n masc
Xylophon

ximpanzé /t͡ʃim.panˈze/ /ʃim.pənˈze/ n masc
Schimpanse Schimpansen-Männchen

ximple /ˈt͡ʃim.pɫe/ /ˈʃim.pɫə/ adj
närrisch
D'escassa intel·ligència o perspicàcia

ximple /ˈt͡ʃim.pɫe/ /ˈʃim.pɫə/ n neut
Narr
Persona que diu o fa ximpleries.

ximpleria /t͡ʃim.pɫeˈɾi.a/ /ʃim.pɫəˈɾi.ə/ n fem
Blödheit
Acció pròpia d'un ximple.

xinxa /ˈt͡ʃiɲ.t͡ʃa/ /ˈʃiɲ.ʃə/ n fem
Wanze
Insecte hemípter, de color rogenc i cos aplanat, paràsit d’ambients domèstics mancats d’higiene, que xucla la sang produint picades irritants (Cimex lectularius).

xinès /ʃiˈnəs/ /ʃiˈnɛs/ adj masc
chinesisch Chinesisch
Relatiu o pertanyent a la Xina, als seus habitants, la cultura o la llengua.

xinès /ʃiˈnəs/ /ʃiˈnɛs/ n masc
Chinese Chinesisch
Individu de la Xina.
Chinesisch chinesisch
(masculí singular) Grup de llengües sinotibetanes originàries de la Xina.

xiprer /t͡ʃiˈpɾe/ /t͡ʃiˈpɾeɾ/ /ʃiˈpɾe/ n masc
Zypresse

xirivia /t͡ʃi.ɾiˈvi.a/ /t͡ʃi.ɾiˈβi.a/ /ʃi.ɾiˈvi.ə/ /ʃi.ɾiˈβi.ə/ n fem
Pastinake

xiular /t͡ʃiwˈɫa/ /t͡ʃiwˈɫaɾ/ /ʃiwˈɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val xiul xiula xiulada xiulades xiulam xiulant xiular xiulara xiularan xiularem xiularen xiulares xiulareu xiularia xiularien xiularies xiularà xiularàs xiularé xiularíem xiularíeu xiulassen xiulasses xiulassin xiulassis xiulat xiulats xiulau xiulava xiulaven xiulaves xiule xiulem xiulen xiules xiulessen xiulesses xiulessin xiulessis xiuleu xiuli xiulin xiulis xiulo xiulà xiulàrem xiulàreu xiulàs xiulàssem xiulàsseu xiulàssim xiulàssiu xiulàvem xiulàveu xiulés xiuléssem xiulésseu xiuléssim xiuléssiu xiulí v
pfeifen

xiulet /t͡ʃiwˈɫet/ /ʃiwˈɫət/ /ʃiwˈɫɛt/ n masc
Trillerpfeife
Petit instrument de vent que produeix un únic so agut, usat per cridar l'atenció dels oients.

xiuxiueig /t͡ʃiw.t͡ʃiˈwet͡ʃ/ /ʃiw.ʃiˈwət͡ʃ/ /ʃiw.ʃiˈwɛt͡ʃ/ n masc
Geflüster Flüstern

xiuxiuejar /t͡ʃiw.t͡ʃi.weˈd͡ʒa/ /t͡ʃiw.t͡ʃi.weˈd͡ʒaɾ/ /t͡ʃiw.t͡ʃi.weˈʒa/ /ʃiw.ʃi.wəˈd͡ʒa/ /ʃiw.ʃi.wəˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val xiuxiuege xiuxiuegem xiuxiuegen xiuxiueges xiuxiuegessen xiuxiuegesses xiuxiuegessin xiuxiuegessis xiuxiuegeu xiuxiuegi xiuxiuegin xiuxiuegis xiuxiuegés xiuxiuegéssem xiuxiuegésseu xiuxiuegéssim xiuxiuegéssiu xiuxiuegí xiuxiueig xiuxiueja xiuxiuejada xiuxiuejades xiuxiuejam xiuxiuejant xiuxiuejar xiuxiuejara xiuxiuejaran xiuxiuejarem xiuxiuejaren xiuxiuejares xiuxiuejareu xiuxiuejaria xiuxiuejarien xiuxiuejaries xiuxiuejarà xiuxiuejaràs xiuxiuejaré xiuxiuejaríem xiuxiuejaríeu xiuxiuejassen xiuxiuejasses xiuxiuejassin xiuxiuejassis xiuxiuejat xiuxiuejats xiuxiuejau xiuxiuejava xiuxiuejaven xiuxiuejaves xiuxiuejo xiuxiuejà xiuxiuejàrem xiuxiuejàreu xiuxiuejàs xiuxiuejàssem xiuxiuejàsseu xiuxiuejàssim xiuxiuejàssiu xiuxiuejàvem xiuxiuejàveu v
flüstern

xoc /ˈt͡ʃɔk/ /ˈʃɔk/ n masc
Aufprall
topada, col·lisió

xocolata /t͡ʃo.koˈɫa.ta/ /ʃo.koˈɫa.tə/ /ʃu.kuˈɫa.tə/ n fem
Schokolade
Llaminadura que té aquesta substància com a ingredient principal.

xofer /t͡ʃoˈfe/ /t͡ʃoˈfeɾ/ /ʃoˈfe/ /ʃuˈfe/ n masc
Chauffeur

xopsuei /ˌt͡ʃop.suˈej/ /ˌʃop.suˈej/ n masc
Chopsuey

xoriguer /t͡ʃo.ɾiˈɣe/ /t͡ʃo.ɾiˈɣeɾ/ /ʃo.ɾiˈɣe/ /ʃu.ɾiˈɣe/ n masc
Turmfalke
(ocells) Ocell de la família dels falcònids (Falco tinnunculus), de color marronós, que s'alimenta de petits mamífers i insectes grossos.
Flughahn
(peixos) Peix de la família dels perciformes (Dactylopterus volitans).

xosa /ʃo.za/ /ʃo.zə/ n masc
Xhosa
Llengua bantu parlada a la regió sud-africana del Transkei.

xuclar /t͡ʃuˈkɫa/ /t͡ʃuˈkɫaɾ/ /ʃuˈkɫa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val xucl xucla xuclada xuclades xuclam xuclant xuclar xuclara xuclaran xuclarem xuclaren xuclares xuclareu xuclaria xuclarien xuclaries xuclarà xuclaràs xuclaré xuclaríem xuclaríeu xuclassen xuclasses xuclassin xuclassis xuclat xuclats xuclau xuclava xuclaven xuclaves xucle xuclem xuclen xucles xuclessen xuclesses xuclessin xuclessis xucleu xucli xuclin xuclis xuclo xuclà xuclàrem xuclàreu xuclàs xuclàssem xuclàsseu xuclàssim xuclàssiu xuclàvem xuclàveu xuclés xucléssem xuclésseu xucléssim xucléssiu xuclí v
saugen

xucrut /t͡ʃuˈkɾut/ /ʃuˈkɾut/ n fem
Sauerkraut Sauerkohl

xumet /t͡ʃuˈmet/ /ʃuˈmət/ /ʃuˈmɛt/ n masc
Schnuller

xurma /ˈt͡ʃuɾ.ma/ /ˈʃur.mə/ n fem
Geseindel
Gent de baixa condició.

xutar /t͡ʃuˈta/ /t͡ʃuˈtaɾ/ /ʃuˈta/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val xut xuta xutada xutades xutam xutant xutar xutara xutaran xutarem xutaren xutares xutareu xutaria xutarien xutaries xutarà xutaràs xutaré xutaríem xutaríeu xutassen xutasses xutassin xutassis xutat xutats xutau xutava xutaven xutaves xute xutem xuten xutes xutessen xutesses xutessin xutessis xuteu xuti xutin xutis xuto xutà xutàrem xutàreu xutàs xutàssem xutàsseu xutàssim xutàssiu xutàvem xutàveu xutés xutéssem xutésseu xutéssim xutéssiu xutí v
treten
Colpejar fort la pilota amb el peu.

xàrter /ˈt͡ʃaɾ.teɾ/ n masc
charterflug

xèrif /ˈt͡ʃɛ.ɾif/ /ˈʃɛ.ɾif/ n masc
Sheriff

xíling /ˈʃi.ɫiŋ/ /ˈʃi.ɫiŋk/ n masc
Schiling

yao /ˈja.o/ /ˈja.u/ n masc
Yao

zebra /ˈze.bɾa/ n fem
Zebra

zel /ˈzɛɫ/ n masc
Brunst
Apetit sexual animal, especialment quan és temporal.

zenit /zeˈnit/ /zəˈnit/ n masc
Zenit

zero /ˈzɛ.ɾo/ /ˈzɛ.ɾu/ n masc
null Null
Xifra que no suma ni resta, però dona valor de desena situat a la dreta d'una altra xifra.
Null null
Buit, el no res.

zig-zag /ˌziɡˈzak/ n masc
Zickzack

ziga-zaga /ˌzi.ɣaˈza.ɣa/ /ˌzi.ɣəˈza.ɣə/ n fem
Zickzack

zinc /ˈziŋ/ /ˈziŋk/ n masc
Zink

zirconi n masc
Zirconium Zirkonium

zona /ˈzo.na/ n fem
Bereich Zone
Àrea delimitada, part d'un espai.

zonificar /zo.ni.fiˈka/ /zo.ni.fiˈkaɾ/ /zu.ni.fiˈka/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. bal bal (1) occ sept val zonific zonifica zonificada zonificades zonificam zonificant zonificar zonificara zonificaran zonificarem zonificaren zonificares zonificareu zonificaria zonificarien zonificaries zonificarà zonificaràs zonificaré zonificaríem zonificaríeu zonificassen zonificasses zonificassin zonificassis zonificat zonificats zonificau zonificava zonificaven zonificaves zonifico zonificà zonificàrem zonificàreu zonificàs zonificàssem zonificàsseu zonificàssim zonificàssiu zonificàvem zonificàveu zonifique zonifiquem zonifiquen zonifiques zonifiquessen zonifiquesses zonifiquessin zonifiquessis zonifiqueu zonifiqui zonifiquin zonifiquis zonifiqués zonifiquéssem zonifiquésseu zonifiquéssim zonifiquéssiu zonifiquí v
absperren

zoologia /zo.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /zo.o.ɫoˈʒi.a/ /zo.o.ɫoˈʒi.ə/ /zu.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
Tierkunde Zoologie

zoomejar /zu.meˈd͡ʒa/ /zu.meˈd͡ʒaɾ/ /zu.meˈʒa/ /zu.məˈd͡ʒa/ /zu.məˈʒa/ Notes: (1) en baleàric en àmbits restringits i en valencià en registres molt formals. occ val val (1) zoomege zoomegem zoomegen zoomeges zoomegessen zoomegesses zoomegessin zoomegessis zoomegeu zoomegi zoomegin zoomegis zoomegés zoomegéssem zoomegésseu zoomegéssim zoomegéssiu zoomegí zoomeja zoomejada zoomejades zoomejant zoomejar zoomejara zoomejaran zoomejarem zoomejaren zoomejares zoomejareu zoomejaria zoomejarien zoomejaries zoomejarà zoomejaràs zoomejaré zoomejaríem zoomejaríeu zoomejassen zoomejasses zoomejat zoomejats zoomejava zoomejaven zoomejaves zoomejo zoomejà zoomejàrem zoomejàreu zoomejàssem zoomejàsseu zoomejàvem zoomejàveu v
zoomen
(transitiu, tecnologia) Fer zoom.

zèfir /ˈzɛ.fir/ n masc
Zephir
(meteorologia) Brisa suau que bufa de ponent.

zíngar /ˈziŋ.ɡaɾ/ /ˈziŋ.ɡər/ n masc
Zigeune
gitano

Àfrica /ˈa.fɾi.ka/ pn
Afrika
Continent situat al sud d'Europa.

Àngela /ˈaɲ.d͡ʒe.ɫa/ /ˈaɲ.ʒə.ɫə/ pn
Angela

Àries /ˈa.ɾi.es/ /ˈa.ɾi.əs/ pn
Widder

Àrtemis /ˈar.tə.mis/ /ˈaɾ.te.mis/ pn
Artemis

Àsia /ˈa.zi.a/ pn
Asien
Continent situat entre Europa i l'oceà Pacífic.

Àustria /ˈaws.tɾi.ə/ pn
Österreich
Estat muntanyós centreeuropeu fronterer amb Txèquia, Eslovàquia, Hongria, Eslovènia, Itàlia, Suïssa, Liechtenstein i Alemanya. El nom complet és República d'Àustria.

Ícar /ˈi.kaɾ/ /ˈi.kər/ pn
Ikaros Ikarus

Índia /ˈin.di.ə/ pn
Indien
Península asiàtica situada al sud del continent. Està ocupada principalment pel país homònim però també per Pakistan i Bangla Desh.

Ístria /ˈis.tɾi.a/ /ˈis.tɾi.ə/ pn
Istrien

Òscar /ˈɔs.kaɾ/ /ˈɔs.kər/ pn
Oskar

àbac /ˈa.bak/ n masc
Abakus Rechenbrett
Aparell de càlcul que consisteix en una vasa amb filferros paral·lels dins pels quals es fan córrer unes boles que simbolitzen els nombres.
Kapitelldeckplatte abacus
(arquitectura) Peça amb forma prismàtica usada per a coronar el capitell d'una columna i augmentar la superfície on recolza l'arquitrau.

àcid adj masc
sauer Säure
De sabor picant com el vinagre o la llimona.

àcid n masc
Säure sauer
Tota substància, molecular o iònica, que pot acceptar un parell d'electrons.

àcid desoxiribonucleic n masc
Desoxyribonukleinsäure

àcid periòdic n masc
Periodsäure

àcid ribonucleic n masc
Ribonukleinsäure

àcrata /ˈa.kɾa.ta/ /ˈa.kɾə.tə/ adj
anarchistisch
Contrari a l'autoritat.

àdhuc /ˈa.ðuk/ adv
sogar

àfar /ˈa.faɾ/ /ˈa.fər/ n masc
Afar
Llengua cuixítica parlada a la costa africana de la mar Roja.

àfar /ˈa.faɾ/ /ˈa.fər/ n neut
Afar
Individu d'un poble de la costa africana d'Eritrea, Etiòpia i Djibouti.

àgil /ˈa.d͡ʒiɫ/ /ˈa.ʒiɫ/ adj
flink

àguila /ˈa.ɣi.ɫa/ n fem
Adler
Nom referit a quatre gèneres diferents, però d'aspecte semblant, d'aus rapinyaires de la família dels accipítrids.

àkan /ˈa.kan/ /ˈa.kən/ n masc
Akan

àlbum /ˈaɫ.βum/ n masc
Album

àlgebra /ˈaɫ.d͡ʒe.bɾa/ /ˈaɫ.ʒə.bɾə/ n fem
Algebra Buchstabenrechnung

àmbit /ˈam.bit/ n masc
Umfang
Perímetre que delimita un espai o, en general, qualsevol cosa.

àncora /ˈaŋ.ko.ɾa/ /ˈaŋ.ko.ɾə/ /ˈaŋ.ku.ɾə/ n fem
Anker

ànec /ˈa.nek/ /ˈa.nək/ n masc
Ente

ànec mut n masc
Moschusente

àngel /ˈaɲ.d͡ʒeɫ/ n masc
Engel
Ésser no corpori que habita al cel amb Déu, ànima salvada que es manifesta a la Terra.
Engelhai
(peixos) Espècie de tauró de la família dels esquatínids, pròpia de l'Atlàntic oriental i la Mediterrània, de cos ample amb el cap gran i pla (Squatina squatina).
(peixos) Gènere de peixos de la família dels esquatínids (Squatina spp.)

àngstrom /ˈaŋs.tɾom/ /ˈaŋs.tɾum/ n masc
Ångström

ànim n masc
Gemüt

ànima /ˈa.ni.ma/ n fem
Seele Geist
Part immaterial de la persona.
Seele
Esperit.

ànode /ˈa.no.ðe/ /ˈa.nu.ðə/ n masc
Anode

àpat /ˈa.pat/ /ˈa.pət/ n masc
Mahlzeit Essen

àpex /ˈa.peks/ /ˈa.pəks/ n masc
Spitze
Zona de creixement a l'extrem superior de la tija d'una planta o del tronc d'un arbre.

àrab /ˈa.ɾap/ /ˈa.ɾəp/ adj
arabisch
Relatiu a Aràbia, la seva cultura o la llengua.

àrab /ˈa.ɾap/ /ˈa.ɾəp/ n neut
Araber Araberin
Natural d'Aràbia
Arabisch arabische Sprache
(només en singular) Llengua parlada pels pobles originaris de la península Aràbiga. És la llengua en la que es va escriure l'Alcorà.

àrab egipci n masc
Ägyptisch-Arabisch
Llengua col·loquial àrab parlada a Egipte.

àrea de penal n fem
Strafraum

ària /ˈa.ɾi.a/ /ˈa.ɾi.ə/ n fem
Arie
Peça musical consistent en una melodia expressiva executada per veus solistes amb acompanyament orquestral.

àstat /ˈas.tət/ n masc
Astat

àtic /ˈa.tik/ adj masc
Attisch
Relatiu o pertanyent a l'Àtica.

àtic /ˈa.tik/ n masc
Dachboden
Pis superior d'un edifici, situat per sobre la cornisa.

àtom /ˈa.tom/ /ˈa.tum/ n masc
Atom

àvar /ˈa.vaɾ/ /ˈa.vəɾ/ /ˈa.βar/ /ˈa.βaɾ/ /ˈa.βər/ adj masc
awarisch
Relatiu al poble dels àvars, la seva cultura o la llengua.

àvar /ˈa.vaɾ/ /ˈa.vəɾ/ /ˈa.βar/ /ˈa.βaɾ/ /ˈa.βər/ n masc
Aware
Natural d'un poble del Daguestan, en la regió històrica d'Avaristan, al Caucas.
Awarisch
(només en singular) Llengua caucàsica nord-oriental parlada al Daguestan.

àvia /ˈa.vi.a/ /ˈa.vi.ə/ /ˈa.βi.a/ /ˈa.βi/ n fem
Großmutter Grossmutter
Forma femenina de avi.

àvidament /ˌa.vi.ðaˈment/ /ˌa.vi.ðəˈmen/ /ˌa.vi.ðəˈment/ /ˌa.βi.ðaˈmen/ /ˌa.βi.ðəˈmen/ adv
gierig

ècdisi /ˈɛɡ.di.zi/ n fem
Häutung

èczema /ˈɛɡ.ze.ma/ /ˈɛɡ.zə.mə/ n masc
Ekzem

èpic /ˈɛ.pik/ adj masc
episch

èster /ˈes.teɾ/ /ˈɛs.tər/ n masc
Ester

ètica /ˈɛ.ti.ka/ /ˈɛ.ti.kə/ n fem
Ethik

ètim /ˈɛ.tim/ n masc
Etymon

èxit /ˈɛɡ.zit/ n masc
Erfolg
Bon resultat, reeiximent.
Producte que ha obtingut una bona acceptació popular o rendiment comercial.

èxtasi /ˈɛks.ta.zi/ /ˈɛks.tə.zi/ n masc
Ekstase
Estat de transcendència on se surt del propi jo, motivat per un encontre amorós, la unió divina o una experiència molt forta emocionalment.

és clar Interjection
natürlich

ésser el cul d'en Jaumet v
Zappelphilipp

ídol /ˈi.doɫ/ /ˈi.duɫ/ n masc
Abgott

índex /ˈin.deks/ /ˈin.dəks/ n masc
Index
Llista dels continguts o dels capítols d'un llibre.
Zeigefinger
(anatomia) Segon dit de la mà, entre el polze i el dit del cor.

òbol /ˈɔ.boɫ/ /ˈɔ.buɫ/ /ˈɔ.βuɫ/ n masc
Obolus

òliba /ˈo.ɫi.βə/ /ˈɔ.ɫi.ba/ n fem
Eule

òmicron /ˈɔ.mi.kɾon/ n fem
Omikron
Quinzena lletra de l'alfabet grec: ο ‎(o) Ο ‎(O).
Variant preocupant del virus causant de la covid detectada per primera vegada el novembre del 2021 a Botswana, B.1.1.529.

òpera /ˈɔ.pe.ɾa/ /ˈɔ.pə.ɾə/ n fem
Oper

òptic adj masc
optisch
Relacionat amb la percepció visual.

òptic n masc
Optiker
(professions) Persona que fabrica o ven instruments òptics.

òrbita /ˈɔɾ.bi.ta/ n fem
Orbit Umlaufbahn

òrgan /ˈɔɾ.ɣan/ n masc
Organ

òvul /ˈɔ.vuɫ/ /ˈɔ.vuɫ/ /ˈɔ.βuɫ/ n masc
Ovum Eizelle

ós n masc
Bär
Mamífer omnívor que en la classificació científica forma una família pròpia, Ursidae. És salvatge, pelut, molt voluminós i amb cua i orelles rodones i urpes llargues i dures. Camina en quatre potes (quadrúpede), però de vegades també en dues.

únic /ˈu.nik/ adj masc
einzig

úter /ˈu.teɾ/ /ˈu.tər/ n masc
Gebärmutter

útil adj
nützlich