ció /siˈo/ suffix
sjon

itzar /iˈd͡za/ /iˈd͡za/ /iˈza/ /iˈzaɾ/ suffix
ere

Aaró pn
Aron

Abel /aˈbɛɫ/ /əˈβɛɫ/ pn
Abel

Abraham /a.bɾaˈam/ /ə.βɾəˈam/ pn
Abraham

Adam /aˈðam/ /əˈðam/ pn
Adam

Adolf /aˈðɔɫf/ /əˈðɔɫf/ pn
Adolf

Adonis /aˈðɔ.nis/ /əˈðɔ.nis/ pn
Adonis
(mitologia grega) Divinitat de gran bellesa disputat per Afrodita i per Persèfone.

Adrià /a.ðɾiˈa/ /ə.ðɾiˈa/ pn
Adrian

Afganistan /əv.ɣə.nisˈtan/ pn
Afghanistan
Estat localitzat a Àsia que limita amb l'Iran a l'oest, amb el Pakistan al sud i a l'est, amb el Turkmenistan, l'Uzbekistan i el Tadjikistan al nord i la Xina a l'extrem més oriental. El nom oficial és República Islàmica de l'Afganistan.

Agnès /aŋˈnes/ /aɡˈnes/ /əŋˈnəs/ /əŋˈnɛs/ pn
Agnes

Ais de Provença pn
Aix-en-Provence

Albert /aɫˈbɛɾt/ /əɫˈβɛrt/ pn
Albert

Albània /əɫˈβa.ni.ə/ pn
Albania
Estat independent situat a la península balcànica i fronterer amb Montenegro, Kosovo, Macedònia (l'estat independent) i Grècia. El nom complet és República d'Albània.

Alcorà /aɫ.koˈɾa/ /əɫ.koˈɾa/ /əɫ.kuˈɾa/ pn
Koranen

Alemanya /ə.ɫəˈma.ɲə/ pn
Tyskland

Alexandre /a.ɫekˈsan.dɾe/ /ə.ɫəkˈsan.dɾə/ pn
Aleksander Alexander

Alger /aɫˈd͡ʒe/ /aɫˈd͡ʒeɾ/ /əɫˈʒe/ /əʎˈʒe/ pn
Alger

Algèria /əɫˈʒɛ.ɾi.ə/ /əʎˈʒɛ.ɾi.ə/ pn
Algerie
Estat africà i mediterrani situat al nord del continent. És fronterer amb Tunísia, Líbia, el Marroc, el Sàhara Occidental, Mauritània, Mali i el Níger. El nom complet és República Democràtica Popular d'Algèria.
Asteroide número 1213 descobert des d'un observatori d'Alger.

Alps /ˈaɫps/ pn
Alpane

Altar /aɫˈta/ /aɫˈtaɾ/ /əɫˈta/ pn
Altaret

Alícia /aˈɫi.si.a/ /əˈɫi.si.ə/ pn
Alice
Prenom femení

Amèrica /aˈmɛ.ɾi.ka/ pn
Amerika

Amèrica del Nord /aˌmɛ.ɾi.ka.ðeɫˈnɔɾt/ pn
Nord-Amerika

Amèrica del Sud /aˌmɛ.ɾi.ka.ðeɫˈsut/ pn
Sør-Amerika

Andorra /anˈdɔ.ra/ /anˈdɔ.rɔ/ /ənˈdɔ.rə/ pn
Andorra
Estat europeu dels Pirineus, que fa frontera amb França i Espanya. Per raons històriques encara té una relació política i militar amb els dos estats veïns i en concret per mitjà dels seus representants oficials, cadascun dels quals té el càrrec de copríncep, el bisbe d'Urgell i el president de la república francesa. El nom oficial és Principat d'Andorra.

Andreu /anˈdɾew/ /ənˈdɾew/ pn
Anders Andreas

Andròmaca /anˈdɾɔ.ma.ka/ /ənˈdɾɔ.mə.kə/ pn
Andromakhe

Andròmeda /anˈdɾɔ.me.ða/ /ənˈdɾɔ.mə.ðə/ pn
Andromeda

Anglaterra /aŋ.ɡɫaˈtɛ.ra/ /aŋ.ɡɫaˈtɛ.rɛ/ pn
England
País de la Gran Bretanya, un dels constituents del Regne Unit.

Angola /əŋˈɡo.ɫə/ pn
Angola
Població dels Estats Units d'Amèrica, en l'estat d'Indiana.

Anguilla /aŋˈɡwi.ɫa/ /əŋˈɡwi.ɫə/ pn
Anguilla

Anna /ˈan.na/ /ˈan.nə/ pn
Anna
Prenom femení

Antigua i Barbuda /ənˌti.ɣwəj.βərˈbu.ðə/ pn
Antigua og Barbuda
Estat americà del Carib que ocupa tres illes, dues de principals, Antigua i Barbuda, una de molt menor, Redonda. Es troba al nord de Guadalupe.

Antoni /anˈtɔ.ni/ /ənˈtɔ.ni/ pn
Anton

Antàrtida /anˈtaɾ.ti.ða/ pn
Antarktika

Anvers /amˈbɛrs/ /amˈbɛɾs/ /aɱˈvɛɾs/ /əmˈbɛrs/ /əɱˈvɛɾs/ pn
Antwerpen

Aquari /aˈkwa.ɾi/ /əˈkwa.ɾi/ pn
Vannmannen

Aquisgrà /a.kizˈɣɾa/ /ə.kizˈɡɾa/ pn
Aachen

Aragó /a.ɾaˈɣo/ /ə.ɾəˈɣo/ pn
Aragón

Argentina /ər.ʒənˈti.nə/ pn
Argentina
Estat de l'Amèrica del Sud, situat a l'extrem sud i en la costa atlàntica d'aquest subcontinent. És fronterer amb Bolívia, el Paraguai, el Brasil, l'Uruguai i Xile. El nom oficial és República Argentina.

Arieja /a.ɾiˈe.d͡ʒa/ /a.ɾiˈe.ʒa/ /ə.ɾiˈə.ʒə/ /ə.ɾiˈɛ.ʒə/ pn
Ariège

Armènia /ərˈmɛ.ni.ə/ pn
Armenia
Estat asiàtic fronterer amb Geòrgia, l'Azerbaidjan, Turquia i l'Iran. El nom oficial és República d'Armènia.

Arnau /aɾˈnaw/ /ərˈnaw/ pn
Arnold

Arquimedes /aɾ.kiˈme.ðes/ /ər.kiˈmɛ.ðəs/ pn
Arkimedes

Artur /aɾˈtuɾ/ /ərˈtur/ pn
Arthur

Astúries /asˈtu.ɾi.es/ /əsˈtu.ɾi.əs/ pn
Asturias

Austràlia /əwsˈtɾa.ɫi.ə/ pn
Australia
Estat que inclou l'illa de la primera accepció i la de Tasmània, a més d'altres de menors, en especial Christmas i l'arxipèlag Cocos.

Avinyó /a.viˈɲo/ /a.βiˈɲo/ /ə.viˈɲo/ /ə.βiˈɲo/ pn
Avignon
Ciutat de la Provença situada al marge esquerre del riu Roine.

Azerbaidjan /ə.zər.βəjˈd͡ʒan/ pn
Aserbajdsjan
Estat asiàtic fronterer amb Rússia, Geòrgia, Armènia i l'Iran. El nom oficial és República de l'Azerbaidjan.

Açores /aˈso.ɾes/ /əˈso.ɾəs/ pn
Azorene

Bahames /bəˈa.məs/ pn
Bahamas
Arxipèlag i estat americà, situat a l'est de Florida i al nord de Cuba i molt proper al Carib.

Bahrain /bəˈɾajn/ pn
Bahrain
Arxipèlag i estat asiàtic del golf Pèrsic situat al nord de Qatar i a l'est de l'Aràbia Saudita.

Balança /baˈɫan.sa/ /bəˈɫan.sə/ pn
Vekten

Barbados pn
Barbados
Illa de l'arxipèlag de les Antilles, al Carib. Es troba a l'extrem est d'aquest arxipèlag.
Estat americà del Carib que ocupa l'illa homònima.

Barcelona /bal.sa'ro.na/ /baɾ.seˈɫo.na/ /bɐr.sɐˈɫo.nɐ/ /bəɾ.səˈɫo.nə/ pn
Barcelona
Capital de Catalunya i de la província homònima.

Bartomeu /baɾ.toˈmew/ /bər.tuˈmew/ /bəɾ.toˈmew/ pn
Bartolomeus

Baviera /ba.viˈe.ɾa/ /ba.βiˈe.ɾa/ /bə.viˈe.ɾə/ /bə.βiˈe.ɾə/ pn
Bayern

Belize /beˈlis/ pn
Belize
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb Mèxic i Guatemala.
Districte de l'estat independent homònim.

Benet /beˈnet/ /bəˈnət/ /bəˈnɛt/ pn
Bendik
Prenom masculí, particularment per sant Benet (480-547), fundador de l’orde benedictí.

Benín /bəˈnin/ pn
Benin

Berlín /beɾˈɫin/ /bərˈɫin/ pn
Berlin

Bermudes /beɾˈmu.ðes/ /bərˈmu.ðəs/ pn
Bermuda

Bernat /beɾˈnat/ /bərˈnat/ pn
Bernhard
Prenom masculí d’origen germànic

Bessons /beˈsons/ /bəˈsons/ pn
Tvillingene

Betlem /beɫˈɫem/ /beˈɫem/ /bəɫˈɫɛm/ pn
Betlehem

Bielorússia /biˌɛ.ɫoˈru.si.ə/ /biˌɛ.ɫuˈru.si.ə/ pn
Hviterussland
Estat del nord d'Europa fronterer amb Ucraïna, Polònia, Lituània, Letònia i Rússia. El nom complet és República de Bielorússia.

Birmània /birˈma.ni.ə/ pn
Burma
(tradicional, informal) Forma alternativa de Myanmar.

Bohèmia /boˈɛ.mi.a/ /buˈɛ.mi.ə/ pn
Böhmen

Bolívia /boˈɫi.vi.ə/ /boˈɫi.βi.a/ /buˈɫi.vi.ə/ /buˈɫi.βi.ə/ pn
Bolivia
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb el Brasil, el Paraguai, l'Argentina, Xile i el Perú.

Borgonya /boɾˈɣo.ɲə/ /burˈɡo.ɲə/ /burˈɣo.ɲə/ pn
Burgund

Botswana pn
Botswana
Estat africà fronterer amb Namíbia, Sud-àfrica, Zàmbia, i Zimbabwe.

Brandenburg /ˌbɾan.demˈbuɾk/ /ˌbɾan.dəmˈburk/ pn
Brandenburg

Brasil /bɾəˈziɫ/ pn
Brasil
Estat de l'Amèrica del Sud, situat al costat est d'aquest subcontinent, a la vora de l'Atlàntic. És fronterer amb la Guaiana Francesa, Surinam, la Guyana, Veneçuela, Colòmbia, el Perú, Bolívia, el Paraguai, l'Argentina i l'Uruguai. El nom oficial és República Federal del Brasil.

Bratislava /bɾa.tizˈɫa.va/ /bɾa.tizˈɫa.βa/ /bɾə.tizˈɫa.və/ /bɾə.tizˈɫa.βə/ pn
Bratislava

Bremen /ˈbɾe.men/ /ˈbɾe.mən/ pn
Bremen

Brunei pn
Brunei
Estat independent del sud-est asiàtic que ocupa part de l'illa de Borneo a més d'algunes illes menors. És fronterer amb Malàisia. El nom oficial és Soldanat de Brunei.

Brussel·les /bɾuˈsɛ.ɫes/ /bɾuˈsɛ.ɫəs/ /bɾuˈsɛɫ.ɫes/ /bɾuˈsɛɫ.ɫəs/ pn
Brussel

Buda /ˈbu.ða/ /ˈbu.ðə/ pn
Buddha

Bulgària /buɫˈɣa.ɾi.ə/ pn
Bulgaria

Burkina Faso pn
Burkina Faso
Estat de l'Àfrica Occidental, fronterer amb Mali, el Níger, el Benín, el Togo, Ghana i la Costa d'Ivori.

Burundi pn
Burundi
Estat africà fronterer amb Ruanda, República Democràtica del Congo i Tanzània. El nom oficial és República de Burundi.

Bàrbara /ˈbar.bə.ɾə/ /ˈbaɾ.ba.ɾa/ pn
Barbro
Prenom femení

Bèlgica /ˈbɛɫ.ʒi.kə/ /ˈbɛʎ.ʒi.kə/ pn
Belgia
Estat del centre d'Europa situat a la costa atlàntica, fronterer amb França, Luxemburg, Països Baixos i Alemanya. El nom complet és Regne de Bèlgica.

Bòsnia i Hercegovina /ˈbɔz.ni.a /ˈbɔz.ni.ə pn
Bosnia-Hercegovina
Estat situat a la península balcànica i fronterer amb Croàcia, Sèrbia i Montenegro.

CV acronym
hk
Sigles de cavall de vapor.

Caire /ˈkaj.ɾe/ /ˈkaj.ɾə/ pn
Kairo

Cambodja /kamˈbɔ.d͡ʒa/ /kamˈbɔ.d͡ʒɔ/ /kəmˈbɔ.d͡ʒə/ pn
Kambodsja
Estat independent del sud-est asiàtic situat a la península d'Indoxina i fronterer amb Tailàndia, Laos i el Vietnam. El nom complet és Regne de Cambodja.

Canadà /kə.nəˈða/ pn
Canada
Estat independent de l'Amèrica del nord, situat a l'extrem nord d'aquest subcontinent, fronterer directament amb els Estats Units. El nom oficial és el mateix sense afegits ni variacions.

Capricorn /ka.pɾiˈkɔɾn/ /kə.pɾiˈkɔrn/ pn
Steinbukken
(astronomia) Constel·lació zodiacal situada entre Aquari i Sagitari.
(astrologia) Desena zona del zodíac ocupada pel Sol entre el 21 de desembre i el 19 de gener.

Carles /ˈkar.ɫəs/ /ˈkaɾ.ɫes/ pn
Karl

Catalunya /ka.taˈɫu.ɲa/ pn
Catalonia
País de la Mediterrània occidental que comprèn part del territori del nord-est d'Espanya i del sud-est de la França continental.

Catalunya del Nord pn
Nord-Catalonia

Caterina /ka.taˈɾi.na/ /ka.teˈɾi.na/ /kə.təˈɾi.nə/ /kəˈtɾi.nə/ pn
Katarina
Prenom femení

Caucas /ˈkaw.kas/ /ˈkaw.kəs/ pn
Kaukasus

Caín /kaˈin/ /kəˈin/ pn
Kain

Ciutat del Vaticà /siwˌta.ðeɫ.βa.tiˈka/ /siwˌtad.deɫ.βa.tiˈka/ /siwˌtad.dəɫ.və.tiˈka/ /siwˌtad.dəɫ.βə.tiˈka/ pn
Vatikanstaten
El Vaticà.

Clara pn
Klara
Prenom femení

Colòmbia /koˈɫɔm.bi.ə/ /kuˈɫɔm.bi.ə/ pn
Colombia
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb Veneçuela, Brasil, Perú, Equador i Panamà. El nom oficial és República de Colòmbia.

Constantí /kons.tanˈti/ /kons.tənˈti/ /kuns.tənˈti/ pn
Konstantin
Prenom masculí

Corea del Sud /koˌɾe.ə.ðəɫˈsut/ /kuˌɾe.ə.ðəɫˈsut/ pn
Sør-Korea
Estat asiàtic que ocupa la meitad sud de la península de Corea. Es fronterer amb Corea del Nord. El nom complet és República de Corea.

Corfú /koɾˈfu/ /kurˈfu/ pn
Korfu

Cosme /ˈkɔz.me/ /ˈkɔz.mə/ pn
Kosmas

Cranc /ˈkɾaŋ/ /ˈkɾaŋk/ /ˈkɾaŋk/ pn
Krepsen

Creta /ˈkɾe.ta/ /ˈkɾɛ.tə/ pn
Kreta
Illa grega de la Mediterrània oriental, situada a l'extrem sud del país.

Crist /ˈkɾist/ pn
Kristus

Cristina /kɾisˈti.nə/ pn
Kirsten
Prenom femení

Cristòfol /kɾisˈtɔ.foɫ/ /kɾisˈtɔ.fuɫ/ pn
Kristoffer
Prenom masculí

Croàcia /kɾoˈa.si.ə/ /kɾuˈa.si.ə/ pn
Kroatia
Estat situat a la península balcànica i fronterer amb Eslovènia, Hongria, Sèrbia, Montenegro i Bòsnia i Hercegovina. El nom complet és República de Croàcia.

Còrsega /ˈkɔr.sə.ɣə/ /ˈkɔɾ.se.ɣa/ pn
Korsika

Dalmàcia /daɫˈma.si.a/ /dəɫˈma.si.ə/ pn
Dalmatia

Damasc /daˈmask/ /dəˈmask/ pn
Damaskus

Daniel /da.niˈɛɫ/ /də.niˈɛɫ/ pn
Daniel

Danubi /daˈnu.bi/ /dəˈnu.βi/ pn
Donau

David /daˈvit/ /daˈβit/ /dəˈvit/ /dəˈβit/ pn
David
Prenom masculí

Dinamarca /di.nəˈmar.kə/ pn
Danmark
Estat escandinau que ocupa la península de Jutlàndia llevat de l'extrem sud, diverses illes properes, les illes Fèroe i Grenlàndia. El nom complet és Regne de Dinamarca.

Dione /diˈo.ne/ pn
Dione

Dionís /di.oˈnis/ /di.uˈnis/ pn
Dennis
Prenom masculí

Djibouti pn
Djibouti
Estat africà fronterer amb Eritrea, Etiòpia i Somàlia. El nom oficial és República de Djibouti.

Déu pn
Gud

Eduard /e.ðuˈaɾt/ /ə.ðuˈart/ pn
Edvard
Prenom masculí

Egipte /eˈʒip.te/ /əˈʒip.tə/ pn
Egypt
Estat africà i mediterrani situat a l'extrem nord-oriental del continent i que també ocupa una petita part d'Àsia, la península del Sinaí. És fronterer amb Líbia, el Sudan i Israel. És especialment famós pel seu passat antic i les restes arqueològiques que ha deixat. El nom oficial és República Àrab d'Egipte.

El Salvador /eɫ.saɫ.vaˈðoɾ/ /eɫ.saɫ.βaˈðo/ /əɫ.səɫ.vəˈðo/ /əɫ.səɫ.βəˈðo/ pn
El Salvador
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb Hondures i Guatemala. El nom oficial és República d'El Salvador.

Elisabet /e.ɫi.zaˈbɛt/ /ə.ɫi.zəˈβɛt/ pn
Elisabeth

Eliseu /e.ɫiˈzɛw/ /ə.ɫiˈzɛw/ pn
Elisja

Emília /eˈmi.ɫi.a/ /əˈmi.ɫi.ə/ pn
Emilie
Prenom femení

Enric /enˈrik/ /ənˈrik/ pn
Henrik
Prenom masculí

Equador /ə.kwəˈðo/ /ə.kwəˈðor/ pn
Ecuador
Estat de Sud-amèrica situat a la costa del Pacífic i fronterer amb Colòmbia i el Perú. El nom oficial és República de l'Equador.

Eritrea /e.ɾiˈtɾɛ.a/ /e.ɾiˈtɾɛ.ɛ/ /ə.ɾiˈtɾɛ.ə/ pn
Eritrea
Estat africà fronterer amb Djibouti, Etiòpia i Sudan.

Ernest /eɾˈnest/ /ərˈnest/ pn
Ernst
Prenom masculí d’origen germànic

Escorpió /es.koɾ.piˈo/ /əs.koɾ.piˈo/ /əs.kur.piˈo/ pn
Skorpionen

Escòcia /esˈkɔ.si.a/ pn
Skottland

Eslovàquia /ez.ɫoˈva.ki.a/ /ez.ɫoˈβa.ki.a/ /əz.ɫoˈva.ki.ə/ /əz.ɫuˈva.ki.ə/ /əz.ɫuˈβa.ki.ə/ pn
Slovakia
Estat del centre d'Europa fronterer amb Polònia, Ucraïna, Hongria, Àustria i Txèquia. El nom complet és República Eslovaca.

Eslovènia /ez.ɫoˈvɛ.ni.a/ /ez.ɫoˈβɛ.ni.a/ /əz.ɫoˈvɛ.ni.ə/ /əz.ɫuˈvɛ.ni.ə/ /əz.ɫuˈβɛ.ni.ə/ pn
Slovenia
País de l'Europa central, encerclat per Itàlia, Àustria, Hongria i Croàcia. Disposa d'una petita zona costera al nord del mar Adriàtic.

Espanya /əsˈpa.ɲə/ pn
Spania
Estat europeu de la península Ibèrica, que fa frontera amb Andorra, França, Portugal i Gibraltar, i a l'Àfrica inclou les illes Canàries i els enclavaments de Ceuta i Melilla. El nom oficial és Regne d'Espanya.

Ester /esˈteɾ/ /əsˈter/ pn
Ester

Esteve /asˈte.va/ /esˈte.ve/ /esˈte.βe/ /əsˈte.və/ /əsˈte.βə/ pn
Stefan
Prenom masculí

Estònia /əsˈtɔ.ni.ə/ pn
Estland
Estat bàltic fronterer amb Letònia i Rússia. El nom complet és República d'Estònia.

Etiòpia /ə.tiˈɔ.pi.ə/ pn
Etiopia
Estat africà fronterer amb Djibouti, Eritrea, Kenya, Somàlia i Sudan. El nom oficial és República Federal Democràtica d'Etiòpia.

Europa /ewˈɾo.pa/ /əwˈɾɔ.pə/ pn
Europa

Eva /ˈe.va/ /ˈe.və/ /ˈe.βa/ /ˈe.βə/ pn
Eva

Felip /feˈɫip/ /fəˈɫip/ pn
Filip

Ferran pn
Ferdinand

Fiji /ˈfi.ʒi/ pn
Fiji
Estat independent oceànic que ocupa l'arxipèlag de les illes Fiji. El nom oficial és República de les Illes Fiji.

Finlàndia /finˈɫan.di.ə/ pn
Finland
Estat escandinau fronterer amb Noruega, Suècia i Rússia. El nom complet és República de Finlàndia.

Flandes /ˈfɫan.des/ /ˈfɫan.dəs/ pn
Flandern

Florència /fɫoˈɾɛn.si.a/ /fɫoˈɾɛn.si.ə/ /fɫuˈɾɛn.si.ə/ pn
Firenze
La ciutat d'Itàlia, capital de Toscana.

França /ˈfɾan.sə/ pn
Frankrike
Estat europeu situat al nord dels Pirineus, que a Europa fa frontera amb Andorra, Espanya, Mònaco, Itàlia, Suïssa, Alemanya, Luxemburg i Bèlgica, i que té diversos territoris d’ultramar. El nom complet és República Francesa.

Gabon /ɡəˈβon/ pn
Gabon
Estat africà fronterer amb la Guinea Equatorial, el Camerun i la República del Congo, a més és costaner amb el golf de Guinea. El nom oficial és República Gabonesa.

Gall Dindi pn
Påfuglen

Gant /ˈɡan/ /ˈɡant/ pn
Gent

Garona /ɡaˈɾo.na/ /ɡəˈɾo.nə/ pn
Garonne

Gaspar /ɡasˈpa/ /ɡasˈpaɾ/ /ɡəsˈpa/ pn
Kaspar

Ghana /ˈɡa.nə/ pn
Ghana
Estat de l'Àfrica Occidental, fronterer amb la Costa d'Ivori, Burkina Faso i el Togo i que és costaner amb el golf de Guinea. El nom oficial és República de Ghana.

Gibraltar /d͡ʒi.bɾaɫˈtaɾ/ /d͡ʒi.βɾaɫˈta/ /ʒi.βɾəɫˈta/ pn
Gibraltar

Ginebra /d͡ʒiˈne.bɾa/ pn
Genève
Ciutat i cantó de Suïssa a l’extrem sud-oest del llac Léman.

Girona /d͡ʒiˈɾo.na/ /ʒiˈɾo.nə/ pn
Gerona

Gran Bretanya pn
Storbritannia
Illa europea a l'est d'Irlanda i amb la qual i amb d'altres més petites forma l'arxipèlag de les illes Britàniques. Aquesta illa pertany íntegrament al Regne Unit i en ella s'hi troba Anglaterra, Escòcia i Gal·les.

Gregori /ɡɾeˈɣɔ.ɾi/ /ɡɾəˈɣɔ.ɾi/ pn
Gregers

Grècia /ˈɡɾɛ.si.ə/ pn
Hellas
Estat europeu situat a la península Balcànica i fronterer amb Albània, la República de Macedònia, Bulgària i Turquia. El nom complet és República Hel·lènica.

Guam /ˈɡwam/ pn
Guam

Guernsey /ˈɡɛrn.si/ pn
Guernsey

Guillem /ɡiˈjem/ /ɡiˈʎem/ pn
Vilhelm
Prenom masculí d’origen germànic

Guinea Equatorial /ɡi.ne.ə pn
Ekvatorial-Guinea
Estat africà fronterer amb el Camerun i el Gabon, a més, és costaner amb l'Atlàntic. El nom oficial és República de Guinea Equatorial.

Guineueta /ɡi.neˈwe.ta/ /ɡi.nəˈwə.tə/ /ɡi.nəˈwɛ.tə/ pn
Reven
(astronomia) Constel·lació boreal situada entre Cigne, la Lira, la Sageta, el Dofí i el Pegàs.

Gàmbia /ˈɡam.bi.ə/ pn
Gambia
Estat africà fronterer únicament amb el Senegal i costaner amb l'Atlàntic. El nom oficial és República del Gàmbia.

Haití /əjˈti/ pn
Haiti
Estat americà del Carib que ocupa el costat oest de l'illa Hispaniola i és fronterer amb la República Dominicana. El nom oficial és República d'Haití.

Helena /eˈɫe.na/ /əˈɫə.nə/ /əˈɫɛ.nə/ pn
Helene

Hondures /onˈdu.ɾəs/ /unˈdu.ɾəs/ pn
Honduras
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb El Salvador, Nicaragua i Guatemala. El nom oficial és República d'Hondures.

Hong Kong /ˌhɔŋˈkɔŋ/ pn
Hongkong
Illa, ciutat i regió administrativa especial situada al sud de la Xina en el litoral de Canton.

Hongria /oŋˈɡɾi.ə/ /uŋˈɡɾi.ə/ pn
Ungarn
País del centre d'Europa, fronterer amb Àustria, Eslovàquia, Ucraïna, Romania, Sèrbia, Croàcia i Eslovènia. El nom complet és República d'Hongria.

IVA /ˈi.va/ /ˈi.və/ /ˈi.βa/ /ˈi.βə/ acronym
moms

Internet /in.terˈnet/ /in.tərˈnɛt/ pn
internett
Xarxa informàtica descentralitzada d'abast global per a l'intercanvi de dades paquetitzades entre ordinadors que fa servir el conjunt de protocols estandarditzats TCP/IP.

Iran pn
Iran
Estat independent asiàtic fronterer amb el Turkmenistan, l'Afganistan, el Pakistan, l'Iraq, Turquia, l'Azerbaidjan i Armènia. Al nord és banyat pel mar Caspi i al sud pel Golf Pèrsic i pel Golf d'Oman. El nom complet és República Islàmica de l'Iran.

Iraq pn
Irak
Estat asiàtic fronterer amb l'Iran, Kuwait, l’Aràbia Saudita, Jordània, Síria i Turquia. El nom complet és República de l'Iraq.

Irlanda /irˈɫan.də/ pn
Irland
Illa europea a l'oest de l'illa de la Gran Bretanya i amb la qual i amb d'altres (de mida molt inferior) forma l'arxipèlag de les illes Britàniques.

Isis /ˈi.zis/ pn
Isis

Islàndia /izˈɫan.di.ə/ pn
Island
Estat europeu que ocupa principalment l'illa homònima, però també diverses illes menors properes. El nom complet és República d'Islàndia.

Itàlia /iˈta.ɫi.ə/ pn
Italia
Estat europeu situat a la península Itàlica. El nom oficial és República Italiana.

Japó /ʒəˈpo/ pn
Japan
Estat que ocupa l'arxipèlag anterior.

Jaume /ˈd͡ʒaw.me/ /ˈʒaw.mə/ pn
Jakob
Prenom masculí

Jehovà /d͡ʒe.oˈva/ /d͡ʒe.oˈβa/ /ʒə.oˈva/ /ʒə.uˈva/ /ʒə.uˈβa/ pn
Jehova

Jersey /ˈd͡ʒɛr.si/ pn
Jersey

Joan /d͡ʒuˈan/ /ʒuˈan/ pn
Johan
Prenom masculí d’origen cristià

Joana /d͡ʒuˈa.na/ /ʒuˈa.nə/ pn
Johanna Johanne
Prenom femení

Jordi /ˈd͡ʒɔɾ.ði/ /ˈʒɔr.di/ pn
Jørgen Georg

Josep /d͡ʒuˈzɛp/ /ʒuˈzep/ /ʒuˈzɛp/ pn
Josef

Julià /d͡ʒu.ɫiˈa/ /ʒu.ɫiˈa/ pn
Julian

Júlia /ˈd͡ʒu.ɫi.a/ /ˈʒu.ɫi.ə/ pn
Julie

Kabul /kaˈbuɫ/ /kəˈβuɫ/ pn
Kabul

Kenya /ˈkɛ.ni.ə/ pn
Kenya
Estat africà fronterer amb Etiòpia, Somàlia, Sudan, Tanzània i Uganda. El nom oficial és República de Kenya.

Kirguizistan pn
Kirgisistan
Estat asiàtic fronterer amb el Kazakhstan, la Xina, el Tadjikistan i l'Uzbekistan. El nom complet és República Kirguís.

Kosovo /ˈko.zo.vo/ /ˈko.zo.vo/ /ˈko.zo.βo/ pn
Kosovo

Laos /ˈɫa.os/ /ˈɫa.us/ pn
Laos
Estat asiàtic fronterer amb Tailàndia, Birmània, la Xina, el Vietnam i Cambodja. El nom complet és República Popular Democràtica de Laos.

Laura /ˈɫaw.ɾa/ /ˈɫaw.ɾə/ pn
Laura

Lesotho pn
Lesotho
Estat i enclavament dins de Sud-àfrica. El nom oficial és Regne de Lesotho.

Letònia /ɫəˈtɔ.ni.ə/ pn
Latvia
Estat independent del nord-oest Europa fronterer amb Estònia, Lituània, Rússia i Bielorússia. El nom complet és República de Letònia.

Libèria /ɫiˈβɛ.ɾi.ə/ pn
Liberia
Estat africà fronterer amb Sierra Leone, Guinea i Costa d'Ivori, a més és costaner amb l'Atlàntic. El nom oficial és República de Libèria.

Liechtenstein pn
Liechtenstein
Minúscul estat alpí situat entre Suïssa i Àustria. El nom complet és Principat de Liechtenstein.

Lieja /ɫiˈɛ.d͡ʒa/ /ɫiˈɛ.d͡ʒɛ/ /ɫiˈɛ.ʒa/ /ɫiˈɛ.ʒə/ pn
Liège

Lisboa /ɫizˈbo.a/ /ɫizˈbo.ə/ pn
Lisboa

Lituània /ɫi.tuˈa.ni.ə/ pn
Litauen
Estat bàltic fronterer amb Polònia, Bielorússia, Letònia i Rússia (per l'enclavament de Kaliningrad). El nom oficial és República de Lituània.

Lleó /ʎəˈo/ pn
Løven
(astronomia) Constel·lació zodiacal situada entre la Verge i el Cranc.

Llorenç /ʎoˈɾɛns/ /ʎuˈɾɛns/ pn
Lars
Prenom masculí

Lluc /ˈʎuk/ pn
Lukas
Prenom masculí

Londres /ˈɫon.dɾes/ pn
London

Lovaina /ɫoˈvaj.na/ /ɫoˈvaj.nə/ /ɫoˈβaj.na/ /ɫuˈvaj.nə/ /ɫuˈβaj.nə/ pn
Leuven

Luxemburg /ɫuk.səmˈburk/ pn
Luxembourg
Estat de l'Europa central rodejat de França, Alemanya i Bèlgica. El nom complet és Gran Ducat de Luxemburg.

Lídia /ˈɫi.ði.a/ /ˈɫi.ði.ə/ pn
Lydia
Prenom femení

Macau /maˈkaw/ /məˈkaw/ pn
Macao

Macedònia /mə.səˈðɔ.ni.ə/ pn
Makedonia
Regió romana que abastava bona part de la Grècia actual.
Regió grega al nord del país fronterera amb Macedònia del Nord.
(obsolet) Nom antic de Macedònia del Nord (1991-2019).

Macedònia del Nord pn
Nord-Makedonia
Estat independent situat a la península balcànica i fronterer amb Bulgària, Sèrbia, Kosovo, Albània i Grècia, conegut abans del 2019 com a República de Macedònia.

Madagascar /mə.ðə.ɣəsˈkar/ pn
Madagaskar
Estat africà que ocupa l'illa homònima. El nom oficial és República de Madagascar.

Madrid /maˈðɾit/ /məˈðɾit/ pn
Madrid

Magúncia /maˈɣun.si.a/ /məˈɣun.si.ə/ pn
Mainz

Malawi /məˈɫa.wi/ pn
Malawi
Estat africà fronterer amb Tanzània, Moçambic i a Zàmbia.. El nom oficial és República de Malawi.

Malta /ˈmaɫ.tə/ pn
Malta
Arxipèlag de la Mediterrània compost per tres illes principals, Malta (l'illa homònima), Gozo i Comino, i dues illes desertes, Cominotto i Filforta. Es troba en el centre de la Mediterrània, prop de Sicília. Sovint es considera europeu malgrat pertànyer a la placa tectònica africana.
Illa i estat europeu amb el nom oficial de República de Malta.

Man /ˈman/ pn
Man

Marc /ˈmark/ pn
Markus

Maria /maˈɾi.a/ /məˈɾi.ə/ pn
Maria
Prenom femení d’origen cristià

Marroc /məˈrɔk/ pn
Marokko
Estat africà situat a l'extrem nord-oest del continent. És fronterer amb Algèria, Mauritània i les ciutats espanyoles de Ceuta i Melilla. Ocupa de fet el territori disputat del Sàhara Occidental. El nom oficial és Regne del Marroc.

Marràqueix /maˈra.kejʃ/ /məˈra.kəʃ/ pn
Marrakech

Marsella /maɾˈse.ʎa/ /mərˈse.ʎə/ pn
Marseille

Mart pn
Mars
Quart planeta del sistema Solar.
Déu romà de la guerra.

Marta /ˈmar.tə/ pn
Marta
Prenom femení

Martinica /maɾ.tiˈni.ka/ /mər.tiˈni.kə/ pn
Martinique

Martí /maɾˈti/ /məɾˈti/ pn
Martin

Mateu /maˈtew/ /məˈtew/ pn
Mathias Matteus
Prenom masculí, d’origen bíblic per Mateu l'Evangelista

Mauritània /məw.ɾiˈta.ni.ə/ pn
Mauritania
Estat africà fronterer amb el Senegal, Mali, Algèria i el Sàhara Occidental (annexionat pel Marroc). El nom oficial és República Islàmica de Mauritània.

Mayotte /maˈjɔt/ pn
Mayotte

Melquisedec pn
Melkisedek
Prenom masculí

Miquel /miˈkɛɫ/ pn
Mikael
Prenom masculí d’origen hebreu

Mississipí /mi.si.siˈpi/ pn
Mississippi

Moldàvia /moɫˈda.vi.a/ /moɫˈda.vi.ə/ /moɫˈda.βi.a/ /muɫˈda.vi.ə/ /muɫˈda.βi.ə/ pn
Moldova
Estat situat a l'est d'Europa i fronterer amb Ucraïna i Romania. El nom oficial és República de Moldàvia.

Mongòlia /moŋˈɡɔ.ɫi.ə/ /muŋˈɡɔ.ɫi.ə/ pn
Mongolia
Estat asiàtic fronterer amb Rússia i Xina. El nom complet és República Popular de Mongòlia.

Mont-real pn
Montreal

Montenegro pn
Montenegro

Moscou /mosˈkɔw/ /musˈkɔw/ pn
Moskva

Moçambic /mo.səmˈbik/ /mu.səmˈbik/ pn
Mosambik
Estat africà fronterer amb Malawi, Sud-àfrica, Swazilàndia, Tanzània, Zàmbia i Zimbàbue. El nom oficial és República de Moçambic.

Mèxic /ˈmɛ.ʒik/ pn
Mexico
Estat de l'Amèrica del Nord, situat a l'extrem sud d'aquest subcontinent i que també abasta una petita part de l'Amèrica Central. És fronterer amb els Estats Units, Guatemala i Belize. El nom oficial és Estats Units Mexicans.
Estat federat dels Estats Units Mexicans.

Mònaco /ˈmɔ.nə.ko/ /ˈmɔ.nə.ku/ pn
Monaco
Estat europeu situat a la Mediterrània, a la Costa Blava, envoltat per terra de territori francès. El nom oficial és Principat de Mònaco.

Nadal /nəˈðaɫ/ pn
jul
Festivitat cristiana celebrada el 25 de desembre per a commemorar el naixement de Jesús.

Namíbia /nəˈmi.βi.ə/ pn
Namibia
Estat africà fronterer amb Angola, Botswana i Zàmbia. El nom oficial és República de Namíbia.

Nauru pn
Nauru
Illa de la Polinèsia on es troba l'estat anterior.

Nicolau /ni.koˈɫaw/ /ni.kuˈɫaw/ pn
Nils
Prenom masculí

Nigèria /niˈʒɛ.ɾi.a/ /niˈʒɛ.ɾi.ə/ pn
Nigeria
País d'Àfrica situat a la costa nord-est del golf de Guinea. El nom oficial és República Federal de Nigèria.

Niue /ˈni.we/ /ˈni.wə/ pn
Niue

Noruega /no.ɾuˈɛ.ɣə/ /nu.ɾuˈɛ.ɣə/ pn
Norge
País escandinau fronterer amb Suècia, Finlàndia i Rússia. El nom oficial és Regne de Noruega.

Nova Caledònia /ˌnɔ.va.ka.ɫeˈðɔ.ni.a/ /ˌnɔ.və.kə.ɫəˈðɔ.ni.ə/ /ˌnɔ.βa.ka.ɫeˈðɔ.ni.a/ /ˌnɔ.βə.kə.ɫəˈðɔ.ni.ə/ pn
Ny-Caledonia

Nuremberg /ˈnu.ɾemˌbɛrk/ pn
Nürnberg

OTAN /oˈtan/ /uˈtan/ acronym
NATO

Odessa /oˈðe.sa/ /oˈðɛ.sa/ /oˈðɛ.sə/ /oˈðɛ.sɛ/ /uˈðɛ.sə/ pn
Odessa

Oliver /o.ɫiˈve/ /o.ɫiˈveɾ/ /o.ɫiˈβe/ /o.ɫiˈβeɾ/ /u.ɫiˈve/ /u.ɫiˈβe/ pn
Oliver
Prenom masculí

Orinoco /o.ɾiˈno.ko/ /u.ɾiˈno.ku/ pn
Orinoco
Gran riu de l'Amèrica del Sud, un dels més cabalosos del continent, que desemboca en l'Atlàntic. Neix a Veneçuela on fa bona part del seu recorregut i per on també desemboca i fa de frontera entre aquest país i Colòmbia d'on neixen molts dels seus afluents.

Orió /o.ɾiˈo/ /u.ɾiˈo/ pn
Orion

Oslo /ˈoz.ɫo/ /ˈɔz.ɫo/ /ˈɔz.ɫu/ pn
Oslo

Pakistan /pə.kisˈtan/ pn
Pakistan
Estat independent asiàtic i fronterer amb l'Índia, l'Iran, l'Afganistan, la Xina i que té costa amb mar Aràbic. El nom complet és República Islàmica del Pakistan.

Palau /pəˈɫaw/ pn
Palau
Arxipèlag de l’Oceania, i estat associat als Estats Units d'Amèrica, situat entre les Filipines, Nova Guinea i Guam (República de Palau).

Panamà /pə.nəˈma/ pn
Panama
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb Colòmbia i Costa Rica; el nom complet és República de Panamà.

París /paˈɾis/ pn
Paris

Pasqua /ˈpas.kwə/ n fem
Påske påske

Pau /ˈpaw/ pn
Pål

País Basc pn
Baskerland

Països Baixos /paˌi.zozˈβa.ʃos/ /paˌi.zozˈβaj.ʃos/ /pəˌi.zozˈba.ʃos/ /pəˌi.zuzˈba.ʃus/ pn
Nederland
Estat europeu fronterer amb Alemanya i Bèlgica. El nom oficial és Regne dels Països Baixos.

Països Catalans /paˌi.zos.ka.taˈɫans/ /pəˌi.zos.kə.təˈɫans/ /pəˌi.zus.kə.təˈɫans/ pn
de katalanske landa

Peixos /ˈpe.ʃos/ /ˈpe.ʃus/ /ˈpej.ʃos/ pn
Fiskene

Pequín /peˈkin/ pn
Beijing

Pere /ˈpe.ɾa/ /ˈpe.ɾe/ /ˈpe.ɾə/ /ˈpe.ɾə/ pn
Peter Peder Petter

Perseu /peɾˈsɛw/ /pərˈsɛw/ pn
Persevs

Perú /pəˈɾu/ pn
Peru
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb l’Equador, Colòmbia, el Brasil, Bolívia, i Xile. El nom oficial és República del Perú.

Pirineus /pi.ɾiˈnɛws/ pn
Pyreneene

Plutó /pɫuˈto/ pn
Pluto

Polinèsia /po.ɫiˈnɛ.zi.a/ /po.ɫiˈnɛ.zi.ə/ /pu.ɫiˈnɛ.zi.ə/ pn
Polynesia

Polinèsia Francesa pn
Fransk Polynesia

Polònia /poˈɫɔ.ni.ə/ /puˈɫɔ.ni.ə/ pn
Polen
Estat europeu fronterer amb Alemanya, Txèquia, Eslovàquia, Ucraïna, Bielorússia, Lituània i amb Rússia (per l'enclavament de Kaliningrad). El nom oficial és República de Polònia.

Portugal /poɾ.tuˈɣaɫ/ /pur.tuˈɣaɫ/ pn
Portugal
País situat al sud-oest d'Europa, membre de la Unió Europea. El nom oficial és República Portuguesa.

Puerto Rico pn
Puerto Rico
Illa i estat de les Antilles associat als Estats Units.

Pèricles pn
Perikles

Quebec /keˈbɛk/ /kəˈβɛk/ pn
Québec

Ramon /raˈmon/ /rəˈmon/ pn
Raymond
Prenom masculí d’origen germànic

Raquel pn
Rakel
Prenom femení

Ratisbona /ra.tizˈbɔ.na/ /ra.tizˈβɔ.na/ /ra.tizˈβɔ.nɔ/ /rə.tizˈbɔ.nə/ pn
Regensburg

Rea pn
Rhea
Prenom femení

Regne Unit /ˌreŋ.newˈnit/ /ˌreŋ.nəwˈnit/ pn
Det forente kongerike
Estat europeu que forma part de l'arxipèlag de les illes Britàniques, que abasta principalment l'illa de la Gran Bretanya i Irlanda del Nord, a més de diverses colònies. El nom oficial és Regne Unit de la Gran Bretanya i Irlanda del Nord.

República Dominicana pn
Den dominikanske republikk
Estat americà del Carib que ocupa el costat est de l'illa Hispaniola i és fronterer amb la Haití.

Ricard /riˈkart/ pn
Richard

Riga /ˈri.ɣa/ /ˈri.ɣə/ pn
Riga

Rin /ˈrin/ pn
Rhinen

Robert /roˈbɛɾt/ /ruˈbɛrt/ /ruˈβɛrt/ pn
Robert
Prenom masculí d’origen germànic

Roger /roˈd͡ʒeɾ/ /roˈʒe/ /ruˈʒe/ pn
Roar
Prenom masculí d’origen germànic

Roma /ˈro.ma/ pn
Roma
Ciutat a la riba del Tíber, capital d’Itàlia.

Romania /ro.məˈni.ə/ /ru.məˈni.ə/ pn
Romania
Estat situat al sud-est d'Europa i fronterer amb Ucraïna, Moldàvia, Hongria, Sèrbia i Bulgària.

Rubèn pn
Ruben

Rússia /ˈru.si.ə/ pn
Russland
Estat format per una federació de repúbliques i altres divisions territorials, que abasta una enorme extensió al nord d'Europa i d'Àsia, per la qual cosa és l'estat més gran del món. És fronterer amb Noruega, Finlàndia, Estònia, Letònia, Bielorússia, Ucraïna, Geòrgia, Azerbaidjan, Kazakhstan, Xina, Mongòlia i Corea del Nord a més de Lituània i Polònia per l'enclavament de Kaliningrad. El nom oficial és Federació Russa.

Sagitari /sa.d͡ʒiˈta.ɾi/ /sa.ʒiˈta.ɾi/ /sə.ʒiˈta.ɾi/ pn
Skytten

Salomó /sə.ɫoˈmo/ /sə.ɫuˈmo/ pn
Salomo
Prenom masculí

Samoa Nord-americana pn
Amerikansk Samoa

San Marino /ˌsam.maˈɾi.no/ /ˌsam.məˈɾi.nu/ pn
San Marino
Estat europeu de la península Itàlica, enclavament italià prop del mar Adriàtic. El nom oficial és República de San Marino.

Sara pn
Sara

Saxònia /sakˈsɔ.ni.a/ /səkˈsɔ.ni.ə/ pn
Sachsen

Sebastià /se.bas.tiˈa/ /sə.βəs.tiˈa/ pn
Sebastian
Prenom masculí

Senegal /sə.nəˈɣaɫ/ pn
Senegal
Estat africà fronterer amb Mauritània, Mali, la República de Guinea, Guinea Bissau i Gàmbia. El nom oficial és República del Senegal.

Sicília /siˈsi.ɫi.a/ /siˈsi.ɫi.ə/ pn
Sicilia

Sierra Leone pn
Sierra Leone
Estat africà fronterer amb Guinea i Libèria, a més és costaner amb l'Atlàntic. El nom oficial és República de Sierra Leone.

Simó /siˈmo/ pn
Simon
Prenom masculí

Siracusa /si.ɾaˈku.za/ /si.ɾəˈku.zə/ pn
Syracuse

Sri Lanka /əzˌriˈɫaŋ.kə/ pn
Sri Lanka
Estat asiàtic que ocupa l'illa homònima. El nom complet és República Socialista Democràtica de Sri Lanka.

Sud-àfrica /suˈta.fɾi.ka/ /suˈta.fɾi.kə/ pn
Sør-Afrika
Estat africà fronterer amb Botswana, Lesotho, Moçambic, Namíbia, Swazilàndia i Zimbabwe. El nom oficial és República de Sud-àfrica.
Territori plurinacional que fa referència a l'extrem sud del continent africà i que inclou, a més de la República de Sud-àfrica, els següents estats: Botswana, Lesotho, Namíbia, Swazilàndia i Zimbabwe. De vegades, però, també s'inclouen els següents estats: Angola, Comores, Madagascar, Malawi, Maurici, Moçambic i Zàmbia, a més de les següents dependències: Mayotte, Reunió i Santa Helena.

Suècia /suˈɛ.si.ə/ pn
Sverige
Estat escandinau fronterer amb Noruega i Finlàndia. El nom oficial és Regne de Suècia.

Suïssa /suˈi.sə/ pn
Sveits
Estat muntanyós centreeuropeu fronterer amb Alemanya, França, Itàlia, Àustria i Liechtenstein. El nom oficial és Confederació Suïssa.

Swazilàndia /swə.ziˈɫan.di.ə/ pn
Swaziland
Estat africà fronterer amb Moçambic i Sud-àfrica. El nom oficial és Regne d’Eswatini.

Sàhara Occidental pn
Vest-Sahara

Sèrbia /ˈsɛr.bi.ə/ pn
Serbia

TV /ˌteˈve/ /ˌteˈve/ /ˌteˈβe/ acronym
TV

Tadjikistan /təd.ʒi.kisˈtan/ pn
Tadsjikistan
Estat asiàtic fronterer amb el Kirguizstan, la Xina, l'Afganistan i l’Uzbekistan. El nom complet és República del Tadjikistan.

Tanzània /tənˈza.ni.ə/ pn
Tanzania
Estat africà fronterer amb Burundi, Kenya, Malawi, Moçambic, la República Democràtica del Congo, Ruanda, Uganda i Zàmbia. El nom oficial és República Unida de Tanzània.

Taure /ˈtaw.ɾe/ /ˈtaw.ɾə/ pn
Tyren

Teresa /teˈɾe.za/ /təˈɾə.zə/ /təˈɾɛ.zə/ /ˈtɾɛ.zə/ pn
Therese

Terra /ˈtɛ.ra/ /ˈtɛ.rə/ /ˈtɛ.rɛ/ pn
Jorda
Planeta on viuen els humans i altres criatures.

Thor /ˈtor/ pn
Tor

Tibet /tiˈbet/ /tiˈβɛt/ pn
Tibet

Timoteu pn
Timoteus
Prenom masculí

Tirana /tiˈɾa.na/ /tiˈɾa.nə/ pn
Tirana

Tokelau /to.keˈɫaw/ pn
Tokelau

Tomàs /toˈmas/ /tuˈmas/ pn
Thomas
Prenom masculí

Trinitat i Tobago pn
Trinidad og Tobago
Estat americà de les Antilles que ocupa principalment les illes de Trinitat i Tobago, a més d'un munt d'illes menors. El nom complet és República de Trinitat i Tobago.

Tunísia /tuˈni.zi.ə/ pn
Tunisia
Estat africà i mediterrani situat al nord del continent. És fronterer Algèria i Líbia. El nom oficial és República de Tunísia.

Turkmenistan /turɡ.mə.nisˈtan/ pn
Turkmenistan
Estat asiàtic fronterer amb el Kazakhstan, l’Uzbekistan, l'Afganistan i l'Iran, a més, és costaner amb la mar Càspia. El nom complet és República del Turkmenistan.

Turquia /turˈki.ə/ pn
Tyrkia
Estat situat principalment a la península d'Anatòlia on té la capital, però que també ocupa una petita part d'Europa on es troba la principal ciutat del país Istanbul. És fronterer amb Bulgària, Grècia, Geòrgia, Armènia, l’Azerbaidjan, l’Iran, l’Iraq i Síria. El nom oficial és República de Turquia.

Turíngia /tuˈɾiɲ.d͡ʒi.a/ /tuˈɾiɲ.ʒi.ə/ pn
Thüringen

Tuvalu /tuˈva.ɫu/ /tuˈva.ɫu/ /tuˈβa.ɫu/ pn
Tuvalu
Estat format per un petit nombre de minúscules illes de la Polinèsia.

Txad pn
Tsjad
Estat africà fronterer amb Líbia, el Sudan, República Centreafricana, el Camerun, Nigèria i el Níger. El nom oficial és República del Txad.

URSS /ˈurs/ acronym
SSSR

Ucraïna /u.kɾəˈi.nə/ pn
Ukraina
Estat de l'Est d'Europa fronterer amb Bielorússia, Rússia, Romania, Moldàvia, Hongria, Eslovàquia i Polònia.

Uruguai pn
Uruguay

Uzbekistan /uz.bə.kisˈtan/ pn
Usbekistan
Estat asiàtic fronterer amb el Kazakhstan, el Tadjikistan, el Kirguizstan, l'Afganistan i el Turkmenistan, a més, és costaner amb la mar d'Aral. El nom complet és República de l'Uzbekistan.

València /baˈɫen.si.a/ /baˈɫɛn.si.a/ /vaˈɫen.si.a/ /vəˈɫɛn.si.ə/ pn
Valencia

Valònia /baˈɫɔ.ni.a/ /bəˈɫɔ.ni.ə/ /vaˈɫɔ.ni.a/ /vəˈɫɔ.ni.ə/ pn
Vallonien

Varsòvia /barˈsɔ.βi.a/ /baɾˈsɔ.βi.a/ /vaɾˈsɔ.vi.a/ /vəɾˈsɔ.vi.ə/ pn
Warszawa

Vaticà /ba.tiˈka/ /bə.tiˈka/ /va.tiˈka/ /və.tiˈka/ pn
Vatikanstaten

Ventafocs /ˌben.taˈfɔks/ /ˌben.təˈfɔks/ /ˌven.taˈfɔks/ /ˌven.təˈfɔks/ pn
Askepott

Venus /ˈbɛ.nus/ /ˈvɛ.nus/ /ˈvɛ.nus/ pn
Venus

Verge /ˈbɛr.d͡ʒe/ /ˈbɛr.ʒə/ /ˈbɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.ʒə/ pn
Jomfruen
La Verge Maria, Mare de Déu.
(astronomia) Constel·lació zodiacal situada entre Cabellera de Berenice, el Lleó, la Copa, el Corb, l’Hidra femella, la Balança, el Serpent i Bover.

Verònica /beˈɾɔ.ni.ka/ /bəˈɾɔ.ni.kə/ /veˈɾɔ.ni.ka/ /vəˈɾɔ.ni.kə/ pn
Veronika
Prenom femení

Viccionari /bik.si.oˈna.ɾi/ /vik.si.oˈna.ɾi/ /vik.si.uˈna.ɾi/ pn
Wikiordboken

Victòria /bikˈtɔ.ɾi.a/ /vikˈtɔ.ɾi.a/ /vikˈtɔ.ɾi.ə/ pn
Viktoria
Prenom femení

Viena /biˈe.na/ /biˈɛ.nə/ /viˈe.na/ /viˈɛ.nə/ pn
Wien

Vietnam /bi.edˈnam/ /bi.ədˈnam/ /vi.ədˈnam/ pn
Vietnam
Estat asiàtic fronterer amb la Xina, Laos i Cambodja, a més, és costaner amb el Golf de Tonquín. El nom complet és República Socialista del Vietnam.

Vilaine /biˈɫɛn/ /viˈɫɛn/ /viˈɫɛn/ pn
Vilaine

Viquipèdia /bi.kiˈpɛ.ði.a/ /vi.kiˈpɛ.ði.a/ /vi.kiˈpɛ.ði.ə/ pn
Wikipedia

Wallis i Futuna pn
Wallis og Futuna

Xile /ˈʃi.ɫə/ pn
Chile
República situada a l'oest de l'extrem sud d'Amèrica. Té forma allargassada i és limítrof amb l'Argentina a l'est, i amb Bolívia i el Perú al nord. El nom complet és República de Xile.

Xina /ˈʃi.nə/ pn
Kina Folkerepublikken Kina

Xipre /ˈʃi.pɾə/ pn
Kypros
País que ocupa l'illa homònima i que està dividit en dos estats. L'occidental, d'influència grega, ocupa el seixanta per cent del país, està reconegut internacionalment i el seu nom oficial és República de Xipre. L'oriental és el resultat de la intervenció militar turca, només està reconegut per Turquia i el seu nom oficial és República Turca de Xipre del Nord. Es considera pertanyent geogràficament a l'Àsia, però, sovint es tracta políticament com a part d'Europa.

Zimbàbue pn
Zimbabwe

Zàmbia /ˈzam.bi.ə/ pn
Zambia
Estat africà fronterer amb Angola, Botswana, Malawi, Moçambic, Namíbia, la República Democràtica del Congo, Tanzània i Zimbàbue. El nom oficial és República de Zàmbia.

a /a/ /ə/ preposition
til
Direcció del moviment.
El terme del moviment o la distància.

a causa de preposition
på grunn av

a l'inrevés /a /ə adv
andre veien

a poc a poc /aˌpɔ.kaˈpɔk/ adv
pø om pø

a vegades adv
av og til

abacial /a.ba.siˈaɫ/ /ə.βə.siˈaɫ/ adj
abbed-

abadejo /a.baˈðe.d͡ʒo/ /a.βaˈðe.ʒo/ /ə.bəˈðɛ.ʒo/ /ə.bəˈðɛ.ʒu/ /ə.βəˈðɛ.ʒu/ n masc
lyr
Peix de l'ordre dels gadiformes, molt semblant al bacallà, però més petit (Pollachius pollachius).

abadessa /a.baˈðe.sa/ /ə.bəˈðə.sə/ /ə.bəˈðɛ.sə/ n fem
abbedisse

abadia /a.baˈði.a/ n fem
abbedi

abandonar /a.ban.doˈnaɾ/ /a.βan.doˈna/ /ə.bən.doˈna/ /ə.bən.duˈna/ v
forlate
Deixar de banda, desemparar, no fer cas d'una cosa o persona.
(pronominal) menysprear-se, envilir-se.

abans /aˈbans/ adv
før

abat /aˈbat/ n masc
abbed

abdicar /ab.diˈka/ /ab.diˈkaɾ/ /əb.diˈka/ v
abdisere

abdomen /abˈdɔ.men/ /əbˈdɔ.mən/ n masc
abdomen

abella /aˈbe.ʎa/ /əˈbə.ʎə/ /əˈbɛ.jə/ n fem
bie
Insecte que vola i produeix mel (Apis mellifera).

abeurar /a.bewˈɾaɾ/ /a.βewˈɾa/ /ə.βəwˈɾa/ v
felle tårer
Donar beure al bestiar.

abisme /aˈbiz.me/ /əˈβiz.mə/ n masc
avgrunn
Fondària immensa.

abkhaz /aˈpas/ /aˈβas/ /əˈpas/ n masc
abkhasisk
Llengua caucàsica del nord-oest pròpia d'Abkhàzia.

abocar /a.boˈkaɾ/ /a.βoˈka/ /ə.boˈka/ /ə.buˈka/ v
helle
Fer passar un líquid d'un recipient a un altre.

abolir /a.boˈɫiɾ/ /a.βoˈɫi/ /ə.boˈɫi/ /ə.buˈɫi/ /ə.βuˈɫi/ v
abolere

abominar /a.bo.miˈnaɾ/ /a.βo.miˈna/ /ə.bo.miˈna/ /ə.bu.miˈna/ /ə.βu.miˈna/ v
avsky

abonyegar /a.bo.ɲeˈɣaɾ/ /a.βo.ɲeˈɣa/ /ə.bo.ɲəˈɣa/ /ə.bu.ɲəˈɣa/ /ə.βu.ɲəˈɣa/ v
bulke

abraçada /a.bɾaˈsa.ða/ /ə.βɾəˈsa.ðə/ n fem
klem

abric /aˈbɾik/ n masc
frakk
Peça llarg de roba destinada a combatre el fred que cobreix més de mig cos, es col·loca com una jaqueta i és gruixuda.

abril /əˈβɾiɫ/ n masc
april
Quart mes de l'any.

abrogar /a.bɾoˈɣaɾ/ /a.βɾoˈɣa/ /ə.bɾoˈɣa/ /ə.bɾuˈɣa/ /ə.βɾuˈɣa/ v
annullere

absent /apˈsen/ /apˈsent/ /əpˈsen/ /əpˈsent/ adj
fraværende
Que no està atent a la situació present.

absenta /apˈsen.ta/ /əpˈsen.tə/ n fem
absint

absis n masc
apsis

absoldre /apˈsɔɫ.dɾe/ v
frikjenne
Donar per lliure d'algun càrrec o obligació.

absolut /ap.soˈɫut/ /əp.soˈɫut/ /əp.suˈɫut/ adj masc
absolutt

absorbir /ap.sorˈβi/ /ap.soɾˈbiɾ/ /ap.soɾˈβi/ /əp.soɾˈbi/ /əp.surˈbi/ v
absorbere
Amarar, penetrar dins.

abstracte /apsˈtɾak.te/ /əpsˈtɾak.tə/ adj masc
abstrakt

absència /apˈsɛn.si.a/ /apˈsɛn.sja/ /əpˈsɛn.sjə/ n fem
fravær

abundància /a.bunˈdan.si.a/ /ə.βunˈdan.si.ə/ n fem
overflod

abusiu /a.buˈziw/ /ə.βuˈziw/ adj masc
urett

abús /aˈbus/ n masc
misbruk

acabar /a.kaˈbaɾ/ /a.kaˈβa/ v
fullføre

acadèmia /a.kaˈðɛ.mi.a/ n fem
akademi
Societat literària, artística o científica constituïda per a l'avançament de les bones lletres, de les arts o les ciències.

acadèmic /a.kaˈðɛ.mik/ /ə.kəˈðɛ.mik/ adj masc
akademisk
Relatiu o pertanyent a l'ensenyament, particularment universitari.

acadèmic /a.kaˈðɛ.mik/ /ə.kəˈðɛ.mik/ n masc
akademisk
Membre d'una acadèmia.

acariciar /a.ka.ɾi.siˈa/ /a.ka.ɾi.siˈaɾ/ v
smeike
Fer carícies, tractar amb afecte.

accedir /ak.seˈði/ /ak.seˈðiɾ/ /ək.səˈði/ v
få tilgang
Tenir accés a un lloc, una situació.

accelerar /ak.se.ɫeˈɾa/ /ak.se.ɫeˈɾaɾ/ /ək.sə.ɫəˈɾa/ v
akselerere
Fer amb promptitud, més ràpid.
Donar més velocitat

accentuar /ak.sen.tuˈa/ /ak.sen.tuˈaɾ/ /ək.sən.tuˈa/ v
aksentuere
Donar o prendre més importància.
ettertrykk
Posar un accent gràfic o titlla.

acceptable /ak.sepˈta.bɫe/ /ak.sepˈta.βɫe/ /ak.sepˈtab.bɫe/ /ək.səpˈta.βɫə/ /ək.səpˈtab.bɫə/ adj
antakelig

acceptar /ak.sepˈta/ /ak.sepˈtaɾ/ /ək.səpˈta/ v
akseptere godta
Admetre el que algú ofereix, dóna o encarrega.

accident /ak.siˈðen/ /ak.siˈðent/ /ək.siˈðen/ /ək.siˈðent/ n masc
ulykke uhell
Sinistre, esdeveniment, generalment violent i sobtat, de conseqüències funestes o negatives.

acció /akˈsjo/ /ək.siˈo/ /əkˈsjo/ n fem
aksje
Participació en la propietat d'una empresa, negociada en el mercat borsari o no.

acer /aˈse/ /aˈser/ /aˈseɾ/ /əˈse/ /əˈser/ /əˈseɾ/ n masc
stål

aclamar /a.kɫaˈma/ /a.kɫaˈmaɾ/ /ə.kɫəˈma/ v
hylle
Demostrar públicament l'admiració o l'aprovació d'algú altre mitjançant ovacions i aplaudiments.
Nomenar algú per aclamació.

aclarir /a.kɫaˈɾi/ /a.kɫaˈɾiɾ/ /ə.kɫəˈɾi/ v
klargjøre
Posar en clar, declarar, explicar alguna cosa.

acollir /a.koˈʎi/ /a.koˈʎiɾ/ /ə.koˈʎi/ /ə.kuˈji/ v
få
Admetre a algú en la seva casa o companyia.

acomiadar /a.ko.mi.aˈða/ /a.ko.mi.aˈðaɾ/ /ə.ko.mi.əˈða/ /ə.ku.mi.əˈða/ v
gi sparken
Despatxar de la feina, donar comiat.

aconseguir /a.kon.seˈɣi/ /a.kon.seˈɣiɾ/ /ə.kon.səˈɣi/ /ə.kun.səˈɣi/ v
få tak i
Arribar a assolir un objectiu.

aconsellar /a.kon.seˈʎa/ /a.kon.seˈʎaɾ/ /ə.kon.səˈʎa/ /ə.kun.səˈja/ /ə.kun.səˈʎa/ v
råde

acord /aˈkɔɾt/ n masc
avtale
El resultat d'una negociació, quan les diverses parts han arribat a una decisió acceptada per tots.
Diverses notes que sonen simultàniament.

acordar /a.korˈða/ /a.koɾˈða/ /a.koɾˈðaɾ/ /ə.koɾˈða/ /ə.kurˈda/ /ə.kurˈða/ v
være enig
(pronominal) Posar-se d'acord.

acordió /a.koɾ.ðiˈo/ /ə.koɾ.ðiˈo/ /ə.kur.ðiˈo/ n masc
trekkspell

acrofòbia /a.kɾoˈfɔ.bi.a/ /ə.kɾoˈfɔ.bi.ə/ /ə.kɾuˈfɔ.bi.ə/ /ə.kɾuˈfɔ.βi.ə/ n fem
akrofobi

acte /ˈak.te/ n masc
dåd
Fet realitzat per la voluntat d'una persona o per un grup.

actini /əkˈti.ni/ n masc
actinium

actitud /a.tiˈtut/ /ak.tiˈtut/ /ək.tiˈtut/ /ək.tiˈtut/ n fem
holdning

actiu /akˈtiw/ /əkˈtiw/ adj masc
aktiv
Dit de la persona amb tendència a moure's o amb preferència per fer coses més que a observar-les.

activitat /ak.ti.viˈtat/ /ak.ti.βiˈtat/ /ək.ti.viˈtat/ /ək.ti.βiˈtat/ n fem
aktivitet

actor /akˈto/ /akˈtoɾ/ /əkˈto/ n masc
skuespiller

actriu /akˈtɾiw/ n fem
skuespillerinne

actual /ak.tuˈaɫ/ /ək.tuˈaɫ/ adj
nåværende

actualitzar /ak.tu.a.ɫiˈd͡za/ /ak.tu.a.ɫiˈza/ /ak.tu.a.ɫiˈzaɾ/ /ək.tu.ə.ɫiˈd͡za/ v
oppdatere

acudit n masc
vits
Història breu còmica d’intenció humorística.

aculturació /a.kuɫ.tu.ɾa.siˈo/ /ə.kuɫ.tu.ɾə.siˈo/ n fem
akkulturasjon
Procés de canvi cultural pel qual determinades formes de vida o de cultura han estat introduïdes en una societat a través del seu contacte amb una altra societat parcialment o totalment diferent.

acusació /a.ku.za.siˈo/ n fem
beskyldning

acusar /a.kuˈza/ /a.kuˈzaɾ/ v
beskylde
Encausar, posar una demanda.

acàcia /aˈka.si.a/ n fem
akasie

adaptació /a.ðap.ta.siˈo/ /ə.ðəp.tə.siˈo/ n fem
tilpasning
Procés pel qual una persona, un grup o una institució adquireix l'aptitud per viure en un medi determinat, la qual afavoreix la seva existència, supervivència i progrés.

adaptar /a.ðapˈta/ /a.ðapˈtaɾ/ v
tilpasse

addicció /a.ðik.siˈo/ /ad.dik.siˈo/ /əd.dik.siˈo/ n fem
avhengighet

addició /a.ði.siˈo/ /ad.di.siˈo/ /əd.di.siˈo/ n fem
regning
Acció d’addicionar, d’afegir.
Operació aritmètica de suma.

adequat /a.ðeˈkwat/ /ə.ðəˈkwat/ adj masc
adekvat

adient /a.ðiˈen/ /a.ðiˈent/ /ə.ðiˈen/ /ə.ðiˈent/ adj
egnet

adjacent /ad.d͡ʒaˈsen/ /ad.d͡ʒaˈsent/ /əd.ʒəˈsen/ /əd.ʒəˈsent/ adj
nabo-

adjectiu /ad.d͡ʒekˈtiw/ n masc
adjektiv

admetre /adˈme.tɾe/ /ədˈmɛ.tɾə/ v
godta
Rebre, donar entrada o audiència.

administració /ad.mi.nis.tɾa.siˈo/ /əd.mi.nis.tɾə.siˈo/ n fem
administrasjon

admiració /ad.mi.ɾa.siˈo/ /əd.mi.ɾə.siˈo/ n fem
beundring

adob /aˈðop/ /əˈðop/ n masc
gjødsel
En agricultura, fems o qualsevol altra cosa que amb què s’engreixen les terres a fi que produeixin més.

adoberia /a.ðo.βeˈɾi.a/ /ə.ðu.βəˈɾi.ə/ n fem
garveri

adolescent /a.ðo.ɫeˈsen/ /a.ðo.ɫeˈsent/ /ə.ðo.ɫəsˈsent/ /ə.ðu.ɫəsˈsen/ adj
tenåring
Relatiu a l’adolescència.

adolescent /a.ðo.ɫeˈsen/ /a.ðo.ɫeˈsent/ /ə.ðo.ɫəsˈsent/ /ə.ðu.ɫəsˈsen/ n neut
tenåring
Jove que està en l’adolescència, que ha començat la pubertat i encara no és adult.

adopció /a.ðop.siˈo/ /ə.ðup.siˈo/ n fem
adopsjon

adorar /a.ðoˈɾa/ /a.ðoˈɾaɾ/ /ə.ðoˈɾa/ /ə.ðuˈɾa/ v
tilbe
Honrar, reverenciar amb culte exterior.
Amar en extrem.
Besar la mà al Papa reconeixent-lo com a successor de sant Pere.

adquirir /at.kiˈɾi/ /at.kiˈɾiɾ/ /ək.kiˈɾi/ /ət.kiˈɾi/ v
oppnå
Posseir una cosa perquè s'ha comprat o guanyat.

adrenalina /a.ðɾe.naˈɫi.na/ /ə.ðɾə.nəˈɫi.nə/ n fem
adrenalin

adreça /aˈðɾe.sa/ /əˈðɾə.sə/ /əˈðɾɛ.sə/ n fem
adresse
Indicació de qualsevol mena que fa referència a un edifici concret i, sovint, a una part d'aquest edifici (habitatge, oficina, etc.), en especial quan s'indica la població, el carrer i dins del carrer el número.

adult /aˈðuɫ/ /aˈðuɫt/ /əˈðuɫ/ /əˈðuɫt/ adj masc
voksen
No apte per a menors.

adult /aˈðuɫ/ /aˈðuɫt/ /əˈðuɫ/ /əˈðuɫt/ n masc
voksen
Persona ja madura i crescuda, que no és un infant.

adulteri /a.ðuɫˈtɛ.ɾi/ /ə.ðuɫˈtɛ.ɾi/ n masc
ekteskapsbrudd

adverbi /adˈbɛr.βi/ /adˈbɛɾ.βi/ /adˈvɛɾ.bi/ /əbˈvɛɾ.bi/ n masc
adverb

advers /adˈbɛrs/ /adˈbɛɾs/ /adˈvɛɾs/ /əbˈvɛɾs/ /ədˈbɛrs/ adj masc
motstående

advertir /ad.berˈti/ /ad.beɾˈti/ /ad.veɾˈtiɾ/ /əb.vəɾˈti/ /əd.bərˈti/ v
advare
Prevenir, avisar, aconsellar.

advertència /ad.berˈtɛn.si.a/ /ad.beɾˈtɛn.si.a/ /ad.veɾˈtɛn.si.a/ /əb.vəɾˈtɛn.si.ə/ /əd.bərˈtɛn.si.ə/ n fem
advarsel

advocat /ad.boˈkat/ /ad.voˈkat/ /əb.voˈkat/ /əb.vuˈkat/ n masc
advokat

adéu /əˈðew/ Interjection
farvel
Expressió de comiat utilitzada entre dues persones amb tractament de tu, sense importar el moment del dia ni les circumstàncies.

aerolliscador /aˌe.ɾo.ʎis.kaˈðo/ /aˌe.ɾo.ʎis.kaˈðoɾ/ /əˌe.ɾo.ʎis.kəˈðo/ /əˌe.ɾu.ʎis.kəˈðo/ n masc
luftputefartøy

aeronau /aˌe.ɾoˈnaw/ /əˌe.ɾoˈnaw/ /əˌe.ɾuˈnaw/ n fem
luftfartøy
Vehicle amb capacitat per a viatjar per l'aire (avió, helicòpter, autogir, dirigible, etc).

aeroport /aˌe.ɾoˈpɔɾt/ /əˌe.ɾoˈpɔɾt/ /əˌe.ɾuˈpɔrt/ n masc
flyplass lufthavn

afalagar /a.fa.ɫaˈɣa/ /a.fa.ɫaˈɣaɾ/ /ə.fə.ɫəˈɣa/ v
smigre

afectar /a.fekˈta/ /a.fekˈtaɾ/ /ə.fəkˈta/ v
gå utover
Parlar o obrar amb afectació.
Fingir ignorància, zel d'alguna cosa.
Fer impressió una cosa en altra, causant alteració.

afecte /aˈfɛk.te/ /əˈfɛk.tə/ n masc
affeksjon
Qualsevol sentiment que commou l'ànima, especialment l'amor no sexual per una persona.

afegir /a.feˈd͡ʒi/ /a.feˈd͡ʒiɾ/ /a.feˈʒi/ /ə.fəˈʒi/ v
legge til
Augmentar, posar-ne més.

afix /aˈfiks/ /əˈfiks/ n masc
affiks
(gramàtica) Morfema que es fusiona amb una paraula o la seva arrel per formar-ne una altra. Un afix pot ser un prefix, un sufix, un interfix o un infix.

aforisme /a.foˈɾiz.me/ /ə.foˈɾiz.mə/ /ə.fuˈɾiz.mə/ n masc
aforisme

africà /ə.fɾiˈka/ adj masc
afrikansk
Relacionat amb Àfrica.

afrikaans n masc
afrikaans

afrofuturisme /a.fɾo.fu.tuˈɾiz.me/ /ə.fɾo.fu.tuˈɾiz.mə/ /ə.fɾu.fu.tuˈɾiz.mə/ n masc
afrofuturisme

afront /aˈfɾon/ /aˈfɾont/ /əˈfɾon/ /əˈfɾont/ n masc
fornærmelse

agafar /a.ɣaˈfa/ /a.ɣaˈfaɾ/ v
ta
Prendre amb la mà alguna cosa.

agenollar-se /a.d͡ʒe.noˈʎaɾ.se/ /a.ʒe.noˈʎar.se/ /ə.ʒə.noˈʎaɾ.sə/ /ə.ʒə.nu.jərˈsə/ /ə.ʒə.nuˈʎar.sə/ v
knele

agent /aˈd͡ʒen/ /aˈd͡ʒent/ /aˈʒen/ /əˈʒen/ /əˈʒent/ n masc
agent
Allò que obra i que té la facultat de produir algun efecte.

agent /aˈd͡ʒen/ /aˈd͡ʒent/ /aˈʒen/ /əˈʒen/ /əˈʒent/ n neut
agent
Aquell qui té la facultat d'obrar per algú, per exemple en els seus negocis (agent de negocis), o fent mantenir l'ordre al seu entorn (agent de l'autoritat), o ajudant al fiscal (agent fiscal), etc.

agonia /a.ɣoˈni.a/ /ə.ɣoˈni.ə/ /ə.ɣuˈni.ə/ n fem
dødskamp

agost /əˈɣost/ n masc
august
Vuitè mes de l'any.

agradable /a.ɣɾaˈða.bɫe/ /a.ɣɾaˈða.βɫe/ /a.ɣɾaˈðab.bɫe/ /ə.ɣɾəˈða.βɫə/ /ə.ɣɾəˈðab.bɫə/ adj
behagelig

agrair /a.ɣɾaˈi/ /a.ɣɾaˈiɾ/ v
takke

agre /ˈa.ɣɾe/ /ˈa.ɣɾə/ adj masc
sur

agressiu /a.ɣɾeˈsiw/ /ə.ɣɾəˈsiw/ adj masc
aggressiv

agricultura /a.ɣɾi.kuɫˈtu.ɾa/ n fem
landbruk

agrupament /a.ɣɾu.paˈmen/ /a.ɣɾu.paˈment/ /ə.ɣɾu.pəˈmen/ /ə.ɣɾu.pəˈment/ n masc
gruppering
Acció i efecte d'agrupar o agrupar-se.
(rugbi) Conjunt de jugadors de tots dos equips agafats entre ells de manera espontània al voltant de la pilota.

agrupar /a.ɣɾuˈpa/ /a.ɣɾuˈpaɾ/ /ə.ɣɾuˈpa/ v
gruppera

agulla /aˈu.ʎa/ /aˈɣu.ʎa/ /əˈɣu.jə/ /əˈɣu.ʎə/ /ˈɡu.jə/ n fem
nål
Barreta punxeguda de metall, de fusta o d'os amb un ull per on es passa el fil, corda, etc., amb la qual es cus, teixeix o broda.

agulla de cap n fem
knappenål

agència de viatges n fem
reisebyrå

ahir /aˈi/ /aˈiɾ/ adv
i går
En el dia antecedent i immediat al dia en què es parla, és a dir, al dia d'avui.

aigua /ˈaj.ɣwə/ /ˈal.ɡwa/ n fem
vann vatn
(no comptable) Líquid format per molècules que contenen un àtom d'oxigen i dos d'hidrogen.

aiguafort /ˌaj.ɣwaˈfɔɾt/ /ˌaj.ɣwəˈfɔrt/ n masc
etsning

aiguamarina /ˌaj.ɣwə.məˈɾi.nə/ n fem
akvamarin

aiguamoll /ˌaj.ɣwaˈmɔʎ/ n masc
mersk

aigües /ˈa.wi.es/ /ˈaј.ɣos/ /ˈaј.ɣwes/ /ˈaј.ɣwəs/ /ˈaј.ɣəs/ n fem
vann
Brillantor de les pedres precioses i certs materials.

aimara /ajˈma.ɾa/ /əjˈma.ɾə/ adj
aymara
Relatiu al poble dels aimares, la seva cultura o la llengua.

aimara /ajˈma.ɾa/ /əjˈma.ɾə/ n masc
aymara
Llengua ameríndia de l'altiplà entre Bolívia, Perú i Xile.

aimara /ajˈma.ɾa/ /əjˈma.ɾə/ n neut
aymara
Natural d'un poble de la conca del llac Titicaca, a l'Amèrica del Sud.

aire /ˈaj.ɾe/ n masc
luft
(normalment no comptable) Gasos de l’atmosfera.

aixada /ajˈʃa.ða/ /aˈʃa.ða/ /əˈʃa.ðə/ n fem
hakke

aixecar /a.ʃeˈka/ /aj.ʃeˈka/ /aj.ʃeˈkaɾ/ /ə.ʃeˈka/ /ə.ʃəˈka/ v
løfte
Separar una cosa del lloc on reposava, elevant-la.

aixeta /ajˈʃe.ta/ /aˈʃe.ta/ /əˈʃə.tə/ /əˈʃɛ.tə/ n fem
kran
Vàlvula a l’extrem d’una conducció, o a l’orifici d’un recipient, per a regular manualment la sortida del líquid.

així /ajˈʃi/ /aˈʃi/ adv
sånn
D’aquesta manera.

així així adv
passe

això rai /ajˌʃɔ /aˌʃɔ /əˌʃɔ Interjection
ikke noe problem

ajornar /a.d͡ʒoɾˈna/ /a.d͡ʒoɾˈnaɾ/ /a.ʒorˈna/ /ə.ʒoɾˈna/ /ə.ʒurˈna/ v
utsette
Posposar, traslladar per més endavant una tasca o esdeveniment

ajuda /aˈʒu.ða/ /əˈʒu.ðə/ n fem
hjelp
(antigament) Socors, favor.

ajudar /a.d͡ʒuˈða/ /a.d͡ʒuˈðaɾ/ /a.ʒuˈða/ v
hjelpe

ajuntament /a.d͡ʒun.taˈmen/ /a.d͡ʒun.taˈment/ /a.ʒun.taˈmen/ /ə.ʒun.təˈmen/ /ə.ʒun.təˈment/ n masc
rådhus
Edifici principal on es troba l'òrgan que governa un municipi.

ajustar /a.d͡ʒusˈta/ /a.d͡ʒusˈtaɾ/ /a.ʒusˈta/ /ə.ʒusˈta/ v
justere
Igualar una cosa amb altra, arreglar-la, acomodar-la, fer-la venir bé.
Arreglar alguna cosa a allò que és just.

ala /ˈa.ɫa/ n fem
vinge
Cadascuna de les dues extremitats dels ocells, dels ratpenats, de molts insectes i d'alguns rèptils prehistòrics, situades als costats del cos i que en la majoria de casos serveixen per a volar. Cal destacar en el cas dels insectes que acostumen a tenir més d'un parell d'ales.
Cadascuna de les dues peces planes que van a banda i banda del cos de l'avió i que serveixen per estabilitzar el vol. Si en comptes de dues peces n'hi ha una sola també s'anomena ala (l'ala superior dels biplans, etc).
Part d'un barret que el rodeja de forma horitzontal per la base de forma més o menys plana i que serveix per defensar al seu usuari de les inclemències del temps i dels rajos del sol.

ala esquerra n fem
venstreving

alambí /a.ɫamˈbi/ /ə.ɫəmˈbi/ n masc
destillasjonsapparat

alarma /aˈɫaɾ.ma/ /əˈɫar.mə/ n fem
alarm
Missatge d'avís que hom dona quan es detecta un perill: incendis, atac de l'enemic, etc.

alarmar /a.ɫarˈma/ /a.ɫaɾˈma/ /a.ɫaɾˈmaɾ/ /ə.ɫərˈma/ v
alarmere

alba /ˈaw.βə/ /ˈaɫ.ba/ /ˈaɫ.βə/ n fem
soloppgang
Primera llum que es descobreix per orient abans d'eixir el sol.

albanès /əɫ.bəˈnəs/ /əɫ.bəˈnɛs/ n masc
albansk Albansk
(només en singular) Llengua parlada a Albània, el Kosovo i a zones de Macedònia.

albatros /aɫˈba.tɾos/ /əɫˈba.tɾos/ /əɫˈba.tɾus/ /əɫˈβa.tɾus/ n masc
albatross

albercoc /əɫ.βərˈkɔk/ n masc
aprikos

albercoquer /aɫ.βer.koˈke/ /aɫ.βeɾ.koˈke/ /əɫ.bər.kuˈke/ /əɫ.bəɾ.koˈke/ /əɫ.βər.kuˈke/ n masc
aprikostre

alberginiera /aɫ.beɾ.d͡ʒi.niˈe.ɾa/ /əɫ.βər.ʒi.niˈe.ɾə/ n fem
aubergine

albergínia /aw.βerˈʒi.ni.a/ /aɫ.βerˈʒi.ni.a/ /u.βərˈʒi.ni.ə/ /əw.βərˈʒi.ni.ə/ /əɫ.βərˈʒi.ni.ə/ n fem
aubergine

albinisme /aɫ.biˈniz.me/ /əɫ.βiˈniz.mə/ n masc
albinisme

albúmina /aɫˈbu.mi.na/ /əɫˈβu.mi.nə/ n fem
albumin

alcaloide /aɫ.kaˈɫɔj.ðe/ /əɫ.kəˈɫɔj.ðə/ n masc
alkaloid

alcohol /aɫ.koˈɔɫ/ /əɫ.koˈɔɫ/ /əɫ.kuˈɔɫ/ n masc
alkohol

alcoholèmia /aɫ.ko.oˈɫɛ.mi.a/ /əɫ.ko.oˈɫɛ.mi.ə/ /əɫ.ku.uˈɫɛ.mi.ə/ n fem
promille

aldehid /aɫ.deˈit/ /əɫ.dəˈit/ n masc
aldehyd

aleatori /a.ɫe.aˈtɔ.ɾi/ adj masc
tilfeldig

alegria /a.ɫeˈɣɾi.a/ n fem
glede
Sentiment de plaer que neix generalment d'una viva satisfacció de l'ànima i es manifesta amb signes exteriors.

alemany /a.ɫeˈmaɲ/ adj masc
germansk tysk
Relatiu o pertanyent a Alemanya, als seus habitants o a la llengua alemanya.

alemany /a.ɫeˈmaɲ/ n masc
tysk
Natural d'Alemanya o del poble de llengua alemanya.

alerta /aˈɫɛr.ta/ /aˈɫɛɾ.ta/ /aˈɫɛɾ.tɛ/ /əˈɫɛr.tə/ n fem
alarm

alertar /a.ɫerˈta/ /a.ɫeɾˈta/ /a.ɫeɾˈtaɾ/ /ə.ɫərˈta/ v
varsle

aleta /aˈɫe.ta/ /əˈɫə.tə/ /əˈɫɛ.tə/ n fem
finne
Extremitat dels peixos que mouen per impulsar-se o per estabilitzar la seva posició.

alfabet /aɫ.faˈbet/ n masc
alfabet

alfil /aɫˈfiɫ/ /əɫˈfiɫ/ n masc
løper

alforja /aɫˈfɔr.d͡ʒa/ /aɫˈfɔɾ.d͡ʒa/ /aɫˈfɔɾ.d͡ʒɔ/ /əɫˈfɔr.ʒə/ n fem
saltaske sykkelveske

alga /ˈaɫ.ɣa/ n fem
tang

algerià /əɫ.ʒə.ɾiˈa/ /əʎ.ʒə.ɾiˈa/ adj masc
algerisk
Relatiu a Algèria.

alguna cosa pronoun
noe

algú /aɫˈɣu/ pronoun
noen

alicates /a.ɫiˈka.tes/ /ə.ɫiˈka.təs/ n fem
tang

alienar /a.ɫi.eˈna/ /a.ɫi.eˈnaɾ/ /ə.ɫi.əˈna/ v
fremmedgjøre
Passar o entregar a altre el domini d'alguna cosa.
Treure a algú de si, privar-lo de l'ús de la raó o dels sentits.

aliment /a.ɫiˈmen/ /a.ɫiˈment/ /ə.ɫiˈmen/ /ə.ɫiˈment/ n masc
føde

all /ˈaʎ/ n masc
hvitløk
(botànica) Planta originària de l'Extrem Orient, de fulles llargues i primes, famosa pel seu bulb comestible, fort de sabor i olor, que es divideix alhora en diversos bulbs separats per membranes (Allium sativum).

allau /aˈʎaw/ /əˈʎaw/ n fem
lavine

alliberar /a.ʎi.beˈɾaɾ/ /a.ʎi.βeˈɾa/ /ə.ʎi.βəˈɾa/ v
befri
Donar llibertat.
Eliminar d'alguna cosa, traves, molèsties, riscos, etc.

allotjament /a.ʎo.d͡ʒaˈmen/ /a.ʎo.d͡ʒaˈment/ /ə.ʎo.d͡ʒəˈment/ /ə.ʎu.d͡ʒəˈmen/ n masc
bolig
Acció i efecte d'allotjar o allotjar-se.
Lloc on un s'allotja.

allunatge n masc
månelanding

allà /aˈʎa/ adv
der

allí /aˈʎi/ /əˈʎi/ adv
der

almadrava /aɫ.maˈðɾa.va/ /aɫ.maˈðɾa.βa/ /əɫ.məˈðɾa.və/ /əɫ.məˈðɾa.βə/ n fem
almadraba
Filat o xarxa per a pescar tonyina.
Paratge on se pesquen les tonyines.
Qui s'ocupa de la pesca de la tonyina.

almanac /aɫ.maˈnak/ /əɫ.məˈnak/ n masc
almanakk

almirall /aɫ.miˈɾaʎ/ /əɫ.miˈɾaʎ/ n masc
admiral

alosa /aˈɫɔ.za/ /aˈɫɔ.zɔ/ n fem
lerke
(aus) Ocell de la família de les alàudides (Alauda arvensis).

alpaca /aɫˈpa.ka/ /əɫˈpa.kə/ n fem
alpakka

alquimista /aɫ.kiˈmis.ta/ /aɫ.kiˈmis.te/ /əɫ.kiˈmis.tə/ n neut
alkymist

alt /ˈaɫ/ /ˈaɫt/ adj masc
høy
De mida superior a l'ordinària en sentit vertical.
Situat en un punt elevat.

altar /aɫˈta/ /aɫˈtaɾ/ n masc
alter

altaveu /ˌaɫ.taˈvew/ /ˌaɫ.taˈβew/ /ˌaɫ.təˈvəw/ /ˌaɫ.təˈvɛw/ n masc
høgtaler

alteració /aɫ.te.ɾa.siˈo/ /əɫ.tə.ɾə.siˈo/ n fem
endring
Canvi en l'ordre d'una cosa.
En una partitura, canvi d'una nota que passarà a interpretar-se en bemoll o en sostingut, segons s'indiqui.

altercació /aɫ.teɾ.ka.siˈo/ /əɫ.tər.kə.siˈo/ n fem
akkedas

alternatiu /aɫ.teɾ.naˈtiw/ adj masc
alternativ

altiplà /ˌaɫ.tiˈpɫa/ n masc
høyslette

altitud /aɫ.tiˈtut/ /əɫ.tiˈtut/ n fem
høyde

alto /ˈaɫ.to/ /ˈaɫ.tu/ Interjection
holdeplass

altre /ˈa.tɾe/ /ˈa.tɾə/ /ˈal.tɾu/ /ˈaɫ.tɾe/ /ˈaɫ.tɾə/ pronoun
annen

alumini /ə.ɫuˈmi.ni/ n masc
aluminium

alvocat /aɫ.voˈkat/ /aɫ.βoˈkat/ /əɫ.voˈkat/ /əɫ.vuˈkat/ /əɫ.βuˈkat/ n masc
avocado

al·legoria /a.ɫe.ɣoˈɾi.a/ /aɫ.ɫe.ɣoˈɾi.a/ /ə.ɫə.ɣuˈɾi.ə/ /əɫ.ɫə.ɣoˈɾi.ə/ /əɫ.ɫə.ɣuˈɾi.ə/ n fem
allegori

al·legòricament /a.ɫeˌɣɔ.ɾi.kaˈmen/ /aɫ.ɫeˌɣɔ.ɾi.kaˈmen/ /aɫ.ɫeˌɣɔ.ɾi.kaˈment/ /ə.ɫəˌɣɔ.ɾi.kəˈmen/ /əɫ.ɫəˌɣɔ.ɾi.kəˈmen/ /əɫ.ɫəˌɣɔ.ɾi.kəˈment/ adv
allegorisk

al·lel /aɫˈɫɛɫ/ /aˈɫɛɫ/ /əɫˈɫɛɫ/ /əˈɫɛɫ/ n masc
allel

al·leluia /a.ɫeˈɫu.ja/ /aɫ.ɫeˈɫu.ja/ /ə.ɫəˈɫu.jə/ /əɫ.ɫəˈɫu.jə/ Interjection
halleluja

al·ligàtor /a.ɫiˈɣa.tor/ /aɫ.ɫiˈɣa.tor/ /aɫ.ɫiˈɣa.toɾ/ n masc
alligator

al·lucinació /a.ɫu.si.na.siˈo/ /əɫ.ɫu.si.nə.siˈo/ n fem
hallusinasjon

al·lusió /a.ɫu.ziˈo/ /aɫ.ɫu.ziˈo/ /ə.ɫu.ziˈo/ /əɫ.ɫu.ziˈo/ n fem
allusjon

alè /aˈɫe/ /əˈɫə/ /əˈɫɛ/ n masc
åndedrag

amagar /a.maˈɣa/ /a.maˈɣaɾ/ /ə.məˈɣa/ v
gjømme gjemme
Ocultar, deixar quelcom en un lloc perquè un altre no ho trobi.

amanida /a.maˈni.ða/ n fem
salat

amant /aˈman/ /aˈmant/ /əˈman/ /əˈmant/ n neut
elsker
Persona que ama o estima, que té el sentiment de l'amor.

amar /aˈma/ /aˈmaɾ/ v
elske

amarg /aˈmaɾk/ adj masc
bitter
De sabor desagradable, més o menys semblant al del fel.

amargor /a.marˈɣo/ /a.maɾˈɣo/ /a.maɾˈɣoɾ/ /ə.mərˈɡo/ n fem
bitterhet

amarrar /a.maˈra/ /a.maˈraɾ/ /ə.məˈra/ v
fortøye
Lligar i assegurar una cosa amb altra per medi d'algunes cordes, cables, cadenes, etc.

amb /am/ preposition
med
Nexe que indica companyia o inclusió.
Introdueix el complement verbal d'instrument.

ambaixador /am.ba.ʃaˈðoɾ/ /am.baj.ʃaˈðo/ /am.baj.ʃaˈðoɾ/ n masc
ambassadør

ambició /am.bi.siˈo/ n fem
ergjerrighet

ambrat /amˈbɾat/ /əmˈbɾat/ adj masc
ravgul

ambre /ˈam.bɾə/ n masc
rav
(invariable) Color groguenc ataronjat com la resina groga.

ambulància /am.buˈɫan.si.a/ n fem
ambulanse

amenaça /a.meˈna.sa/ /ə.məˈna.sə/ n fem
trussel

amenaçar /a.me.naˈsa/ /a.me.naˈsaɾ/ v
true

americi /ə.məˈɾi.si/ n masc
americium

americà /a.me.ɾiˈka/ /ə.mə.ɾiˈka/ adj masc
amerikansk
relacionat amb Amèrica

ametista /ə.məˈtis.tə/ n fem
ametyst
Varietat transparent del quars, de color morat, utilitzada com a pedra preciosa.

ametista /ə.məˈtis.tə/ n masc
ametyst
Color morat entre violeta i porpra com la pedra preciosa.

ametlla /aˈmeɫ.ɫa/ /aˈmeʎ.ʎa/ /ˈməɫ.ɫə/ /ˈmɛɫ.ɫə/ n fem
mandel

amfibi /aɱˈfi.bi/ /əɱˈfi.βi/ n masc
amfibium
Individu de la classe de vertebrats anamniotes, tetràpodes, amb respiració branquial durant la fase larvària i pulmonar en l'estat adult.

amfiteatre /aɱ.fi.teˈa.tɾe/ n masc
amfiteater

amhàric /aˈma.ɾik/ n masc
amharisk

amiant /a.miˈan/ /a.miˈant/ /ə.miˈan/ /ə.miˈant/ n masc
asbest

amic /aˈmik/ n masc
venn
Que té amistat.

amilasa /a.miˈɫa.za/ /ə.miˈɫa.zə/ n fem
amylase

amistat /a.misˈtat/ n fem
vennskap
Sentiment d'afecte profund per una altra persona amb independència del parentiu o de l'atracció sexual.

amnèsia /amˈnɛ.zi.a/ /əmˈnɛ.zi.ə/ n fem
amnesi

amonestar /a.mo.nesˈta/ /a.mo.nesˈtaɾ/ /ə.mo.nəsˈta/ /ə.mu.nəsˈta/ v
irettesette
Prevenir, advertir a algú que corregeixi una conducta.

amor /aˈmoɾ/ /əˈmo/ /əˈmor/ n
kjærlighet
Sentiment d'estimació profunda cap a una altra persona, criatura, objecte o idea.

amortitzar /a.mor.tiˈd͡za/ /a.moɾ.tiˈza/ /a.moɾ.tiˈzaɾ/ /ə.moɾ.tiˈd͡za/ /ə.mur.tiˈd͡za/ v
amortisere
Redimir el capital.

ampere /amˈpeɾ/ /əmˈper/ n masc
ampere

ampit /amˈpit/ n masc
vinduskarm

ample /ˈam.pɫe/ /ˈam.pɫə/ adj masc
vid
Que té unes mides grans en amplària.

amplitud /am.pɫiˈtut/ /əm.pɫiˈtut/ n fem
amplitude

ampolla /amˈpo.ʎa/ n fem
flaske
Recipient de coll estret destinat per a contenir líquids.

amputació /am.pu.ta.siˈo/ /əm.pu.tə.siˈo/ n fem
amputasjon

amulet /a.muˈɫet/ /ə.muˈɫət/ /ə.muˈɫɛt/ n masc
amulett

amunt /aˈmun/ /aˈmunt/ /əˈmun/ /əˈmunt/ adv
opp
En direcció de baix a un lloc més alt.

amén /əˈmen/ Interjection
amen

anagrama /a.naˈɣɾa.ma/ n masc
anagram

anamnesi /a.namˈnɛ.zi/ /ə.nəmˈnɛ.zi/ n fem
anamnese

anar /aˈna/ /aˈnaɾ/ v
reise
Moure's d'un lloc a un altre.

anarquia /a.naɾˈki.a/ n fem
anarki

anarquisme /a.naɾˈkiz.me/ n masc
anarkisme

anastomosi /a.nas.toˈmɔ.zi/ /ə.nəs.tuˈmɔ.zi/ n fem
anastomose

anatomia /a.na.toˈmi.a/ /ə.nə.tuˈmi.ə/ n fem
anatomi

andana /anˈda.na/ /ənˈda.nə/ n fem
perrong
Construcció a la vora de les vies en una estació, on els passatgers esperen per pujar al tren.

androide /anˈdɾɔj.ðe/ /ənˈdɾɔj.ðə/ n masc
androide

anell /aˈneʎ/ /əˈneʎ/ n masc
ring
Cercle de metall que es posa al voltant d'un dit com a guarniment.
Cercle de metall emprat per a cenyir un objecte o grup d'objectes.

anestèsia /a.nesˈtɛ.zi.a/ /ə.nəsˈtɛ.zi.ə/ n fem
anestesi

angle recte /ˌaŋ.ɡɫeˈrɛk.te/ n masc
rett vinkel

anglosaxó /ˌaŋ.ɡɫo.zakˈso/ /ˌaŋ.ɡɫo.zəkˈso/ /ˌaŋ.ɡɫu.zəkˈso/ adj
angelsaksisk
Relatiu als pobles anglosaxons.
Relatiu a la cultura britànica.

anglosaxó /ˌaŋ.ɡɫo.zakˈso/ /ˌaŋ.ɡɫo.zəkˈso/ /ˌaŋ.ɡɫu.zəkˈso/ n masc
angelsaksisk
Individu dels pobles germànics que envaïren el sud i l'est de la Gran Bretanya al començament del segle V.
Individu de cultura britànica.

anglès /aŋˈɡɫes/ /əŋˈɡɫəs/ /əŋˈɡɫɛs/ n masc
Engelsk engelsk
(només en singular) Llengua germànica originària d'Anglaterra parlada a Austràlia, Bermuda, Canadà, Estats Units, Irlanda, Jamaica, Nova Zelanda i en molts d'altres llocs.

angoixa /aŋˈɡo.ʃa/ /aŋˈɡoj.ʃa/ /əŋˈɡo.ʃə/ n fem
frykt

anguila /aŋˈɡi.ɫa/ n fem
ål

anguila elèctrica n fem
elektrisk ål

animal /ə.niˈmaɫ/ adj
dyrisk

animal /ə.niˈmaɫ/ n masc
dyr

animar /a.niˈma/ /a.niˈmaɾ/ /ə.niˈma/ v
animere
Encoratjar, donar suport per fer una cosa.

anit /aˈnit/ /əˈnit/ adv
i
Nit acabada de passar, anit passada

aniversari /a.ni.veɾˈsa.ɾi/ /a.ni.βerˈsa.ɾi/ /a.ni.βeɾˈsa.ɾi/ /ə.ni.vəɾˈsa.ɾi/ n masc
bursdag
Dia de l'any corresponent a un esdeveniment d'anys anteriors.
(en particular) Celebració anual del naixement d'algú.

anió /a.niˈo/ /ə.niˈo/ n masc
anion

anomenar /a.no.meˈna/ /a.no.meˈnaɾ/ /ə.no.məˈna/ /ə.nu.məˈna/ v
kalle
Posar nom.

anorèxia /a.noˈɾɛk.si.a/ /ə.noˈɾɛk.si.ə/ /ə.nuˈɾɛk.si.ə/ n fem
anorexia

anorèxia nerviosa n fem
anoreksi

ansa /ˈan.sa/ /ˈan.sə/ n fem
håndtak
Cadascun dels elements situats a cada banda d'un cistell, d'una olla o d'una cassola, que es fan servir per agafar aquests objectes.

ansietat /an.si.eˈtat/ /ən.si.əˈtat/ n fem
angst

ant /ˈan/ /ˈant/ n masc
elg
Espècie de cèrvid (Alces alces) del nord d'Euràsia i d'Amèrica amb un banyam notable del mascles amb forma de palma.

antena /anˈte.na/ /ənˈtɛ.nə/ n fem
antenne
Part d'alguns animals que serveix per a captar dades de l'exterior, té forma allargada i és relativament tova, a diferència de la banya.
Trossos de metall que serveixen per captar millor el senyal elèctric.
(voleibol) Cadascuna de les dues barres verticals de material flexible fixades als extrems de la xarxa, que marquen el límit de l'espai de pas.
(nàutica) Verga llarga que, situada obliquament a la vela llatina, es fa servir per hissar-la.

antibiòtic n masc
antibiotisk

anticapitalisme /ˌan.ti.ka.pi.taˈɫiz.me/ /ˌan.ti.kə.pi.təˈɫiz.mə/ n masc
antikapitalisme

anticòs /ˌan.tiˈkɔs/ n masc
antistoff

antifeixisme /an.ti.fejˈʃiz.me/ /an.ti.feˈʃiz.me/ /ən.ti.fəˈʃiz.mə/ n masc
antifascisme

antifeminisme /an.ti.fe.miˈniz.me/ /ən.ti.fə.miˈniz.mə/ n masc
antifeminisme

antimoni /ən.tiˈmɔ.ni/ n masc
antimon

antipartícula /ˌan.ti.paɾˈti.ku.ɫa/ /ˌan.ti.pərˈti.ku.ɫə/ n fem
antipartikkel

antiprotó /an.ti.pɾoˈto/ /ən.ti.pɾuˈto/ n masc
antiproton

antisemitisme /ˌan.ti.se.miˈtiz.me/ /ˌan.ti.sə.miˈtiz.mə/ n masc
antisemittisme

antropocentrisme /an.tɾo.po.senˈtɾiz.me/ /ən.tɾo.po.sənˈtɾiz.mə/ /ən.tɾu.pu.sənˈtɾiz.mə/ n masc
antroposentrisme

antropologia /an.tɾo.po.ɫoˈd͡ʒi.a/ /an.tɾo.po.ɫoˈʒi.a/ /ən.tɾo.po.ɫoˈʒi.ə/ /ən.tɾu.pu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
antropologi

antídot /anˈti.ðot/ /ənˈti.ðut/ n masc
motgift

antílop /anˈti.ɫop/ /ənˈti.ɫop/ /ənˈti.ɫup/ n masc
antilope

antípoda /anˈti.po.ða/ /ənˈti.po.ðə/ /ənˈti.pu.ðə/ n neut
antipode
(sovint en plural) Habitants de la Terra que ocupen llocs de la mateixa diametralment oposats entre sí.
Persona o cosa de geni o natura oposats entre sí.

antònim /anˈtɔ.nim/ adj masc
antonym
Contrari, amb un significat oposat a una altra.

anual /a.nuˈaɫ/ /ə.nuˈaɫ/ adj
årlig

anul·lar /a.nuɫˈɫa/ /a.nuɫˈɫaɾ/ /a.nuˈɫa/ /ə.nuɫˈɫa/ /ə.nuˈɫa/ v
annullere
Invalidar, donar per nul algun tractat, contracte o privilegi.

anunci /aˈnun.si/ /əˈnun.si/ n masc
bekjentgørelse
Comunicació escrita o oral adreçada al públic en general.

anus /ˈa.nus/ n masc
anus

anxova /aɲˈt͡ʃɔ.va/ /aɲˈt͡ʃɔ.βɔ/ /əɲˈʃɔ.və/ /əɲˈʃɔ.βə/ n fem
ansjos

any /an/ /ˈaɲ/ /ˈaɲ/ n masc
år
Segons el calendari gregorià, temps que transcorre entre dia 1 de gener i dia 31 de desembre (365).

any de traspàs n masc
skuddår

anyell /aˈɲeʎ/ /əˈɲeʎ/ n masc
lam

anys /ˈaɲs/ /ˈaɲt͡ʃ/ /ˈaɲʃ/ /ˈaјns/ /ˈaјɲs/ /ˈaјɲʃ/ n masc
jeg er ... år gammel
Forma plural de any.

anís /aˈnis/ /əˈnis/ n masc
anis
Licor aromatitzat amb Pimpinella anisum.

anònim /aˈnɔ.nim/ /əˈnɔ.nim/ adj masc
anonym
Que no ha donat a conèixer el seu nom.

apagar /a.paˈɣa/ /a.paˈɣaɾ/ /ə.pəˈɣa/ v
slukke slått på
Extingir, deixar de cremar, de fer llum.

aparador /a.pa.ɾaˈðo/ /a.pa.ɾaˈðoɾ/ n masc
butikkvindu
Finestra de les botigues en què exposen els seus productes.

api n masc
selleri

apicultor /a.pi.kuɫˈto/ /a.pi.kuɫˈtoɾ/ /ə.pi.kuɫˈto/ n masc
bierøktar

aplicar /a.pɫiˈka/ /a.pɫiˈkaɾ/ /ə.pɫiˈka/ v
legge
Ajuntar o posar una cosa sobre d'altra.
Destinar alguna cosa a algun ús.
(pronominal) Posar atenció o enteniment en l'estudi o execució d'alguna cosa.

apocalipsi /a.po.kaˈɫip.si/ /ə.po.kəˈɫip.si/ /ə.pu.kəˈɫip.si/ n fem
apokalypse

apogeu /a.poˈd͡ʒɛw/ /a.poˈʒɛw/ /ə.poˈʒɛw/ /ə.puˈʒɛw/ n masc
apogeum
Punt de distància màxima d’un satèl·lit respecte de la Terra.
Període culminant, de màxim vigor.

aposta /aˈpɔs.ta/ /aˈpɔs.tɔ/ /əˈpɔs.tə/ n fem
veddemål

apostar /a.posˈta/ /a.posˈtaɾ/ /ə.posˈta/ /ə.pusˈta/ v
vedde
Fer una juguesca, dir que es pagarà alguna cosa o que es farà quelcom si passa determinat esdeveniment.

aprendre /aˈpen.dɾe/ /əˈpən.dɾə/ /əˈpɛn.dɾə/ v
lære

aptitud /ap.tiˈtut/ /əp.tiˈtut/ n fem
begavelse

apàtic /aˈpa.tik/ /əˈpa.tik/ adj masc
apatisk

apèndix /aˈpɛn.diks/ /əˈpɛn.diks/ n masc
supplement
Òrgan o membre subordinat a una altra.

apòstol /aˈpɔs.toɫ/ /əˈpɔs.toɫ/ /əˈpɔs.tuɫ/ n masc
apostel

aquarel·la /a.kwaˈɾɛ.ɫa/ /a.kwaˈɾɛ.ɫɛ/ /a.kwaˈɾɛɫ.ɫa/ /ə.kwəˈɾɛ.ɫə/ /ə.kwəˈɾɛɫ.ɫə/ n fem
akvarell

aquari /aˈkwa.ɾi/ /əˈkwa.ɾi/ n masc
akvarium
Recipient per contenir peixos en captivitat, usualment més gros que una peixera.

aquí /aˈki/ adv
her
En aquest o aqueix lloc, indicant proximitat respecte a la primera persona o a la segona persona.

aqüeducte /a.kweˈðuk.te/ /ə.kwəˈðuk.tə/ n masc
akvedukt

ara /ˈa.ɾa/ adv
nå

arameu /a.ɾaˈmɛw/ /ə.ɾəˈmɛw/ n masc
arameisk
(només en singular) Llengua i conjunt de dialectes semítics nord-occidentals del Pròxim Orient, que inclou:
La llengua de Jesús de Natzaret, o judeopalestí.

aranya /əˈɾa.ɲə/ n fem
edderkopp
Invertebrat artròpode de l’ordre dels araneids adaptat al medi aeri, amb vuit potes i un parell de quelícers modificats en ullals capaços d'injectar verí.

aranya blanca n fem
fjesing

arbitrar /ar.βiˈtɾa/ /aɾ.biˈtɾaɾ/ /aɾ.βiˈtɾa/ /ər.biˈtɾa/ v
dømme

arbitrari /aɾ.βiˈtɾa.ɾi/ /ər.biˈtɾa.ɾi/ adj masc
tilfeldig
Relatiu, depenent o pertanyent a l'arbitri, als àrbitres o a l'arbitració.

arboç /aɾˈbos/ /ərˈbos/ n masc
jordbærtre

arbre /ˈa.bɾe/ /ˈar.bɾə/ /ˈaɾ.bɾe/ n masc
tre
(botànica) Vegetal superior que consta d'arrel, tronc i fulles.
(informàtica) Representació d'una estructura de dades constituïda per una sèrie de nodes relacionats jeràrquicament entre si, de manera que hi ha un únic node que fa d'arrel de l'estructura i que cada altre node procedeix d'un sol node immediatament anterior en la jerarquia.

arbust /aɾˈbust/ n masc
busk

arc n masc
bue
Arma consistent en una corda tensada que llença una fletxa.
Corba que cobreix un espai arquitectònic entre dos pilars, columnes o parets.

arcaic /aɾˈkajk/ /ərˈkajk/ adj masc
arkaisk

arcaisme /aɾ.kaˈiz.me/ /ər.kəˈiz.mə/ n masc
arkaisme
En una llengua, paraula o expressió considerada antiquada, en desús.

arcaïtzar /ar.ka.iˈd͡za/ /aɾ.ka.iˈza/ /aɾ.ka.iˈzaɾ/ /ər.kə.iˈd͡za/ v
arkaisere

arcont /arˈkɔn/ /aɾˈkɔnt/ /ərˈkɔn/ /əɾˈkɔnt/ n masc
arkont

areng /aˈɾeŋ/ /aˈɾeŋk/ /əˈɾəŋk/ /əˈɾɛŋ/ /əˈɾɛŋk/ n masc
sild
Peix semblant a la sardina, però més gros. (Clupea harengus)

argent /arˈd͡ʒen/ /aɾˈd͡ʒen/ /ərˈʒen/ /əɾˈʒent/ n masc
sølv

argentí /ər.ʒənˈti/ adj masc
argentinsk
Que fa el so o té el color de plata.
Relatiu a l'Argentina.

argentí /ər.ʒənˈti/ n masc
argentinar
Natural de l'Argentina.

argila /aɾˈd͡ʒi.ɫa/ /ərˈʒi.ɫə/ n fem
leire

argó /ərˈɡo/ n masc
argon

aristòcrata /a.ɾisˈtɔ.kɾa.ta/ /ə.ɾisˈtɔ.kɾə.tə/ n neut
aristokrat

aritmètica /a.ɾidˈmɛ.ti.ka/ n fem
aritmetikk

arma /ˈaɾ.ma/ n fem
våpen
Eina destinada a atacar o a defensar d'un atac.

armadura /aɾ.maˈðu.ɾa/ /ər.məˈðu.ɾə/ n fem
rustning
Vestit metàl·lic que cobreix un soldat complet o, si més no, les parts més vitals i que té com objectiu protegir-lo.

armari /aɾˈma.ɾi/ n masc
skap

armeni /ərˈmɛ.ni/ adj masc
Armensk

armilla /aɾˈmi.ʎa/ /ərˈmi.ʎə/ n fem
vest

arna /ˈar.nə/ /ˈaɾ.na/ n fem
møll
Insecte lepidòpter, generalment nocturn.

arpa /ˈaɾ.pa/ n fem
harpe

arpó /aɾˈpo/ /ərˈpo/ n masc
harpun

arquebisbe /aɾ.keˈbiz.be/ /ər.kəˈβiz.bə/ n masc
erkebiskop

arqueologia /ar.ke.o.ɫoˈʒi.a/ /aɾ.ke.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ər.kə.u.ɫuˈʒi.ə/ /əɾ.kə.o.ɫoˈʒi.ə/ n fem
arkeologi

arquer /arˈke/ /aɾˈkeɾ/ /ərˈke/ n masc
bueskytter
Aquell que dispara fletxes amb un arc.

arqueòleg /aɾ.keˈɔ.ɫek/ n masc
arkeolog

arquitecte /aɾ.kiˈtɛk.te/ n masc
arkitekt

arquitectura /aɾ.ki.tekˈtu.ɾa/ n fem
arkitektur
Disciplina que estudia el disseny i construcció dels edificis i el paisatge urbà.

arquitrau /aɾ.kiˈtɾaw/ /ər.kiˈtɾaw/ n masc
arkitrav

arracada /a.raˈka.ða/ /ə.rəˈka.ðə/ n fem
ørering

arrel /aˈrɛɫ/ n fem
rot
Part baixa dels vegetals mitjançant la qual estan subjectes a terra i obtenen nutrients.

arrestar /a.resˈta/ /a.resˈtaɾ/ /ə.rəsˈta/ v
arrestere

arribada /a.riˈba.ða/ n fem
ankomst
Acció d'arribar o allò que ha arribat.

arribar /a.riˈbaɾ/ /a.riˈβa/ v
ankomme
Anar a la destinació, acabar el moviment.

arrogant /a.roˈɣan/ /a.roˈɣant/ /ə.roˈɣant/ /ə.ruˈɣan/ adj
arrogant

arrossar /a.roˈsa/ /a.roˈsaɾ/ /ə.roˈsa/ /ə.ruˈsa/ n masc
rismark

arrova /aˈrɔ.va/ /aˈrɔ.βa/ /aˈrɔ.βɔ/ /əˈrɔ.və/ /əˈrɔ.βə/ n fem
krøllalfa
Unitat de pes equivalent a 10,400 kg, la quarta part d'un quintar.
(informàtica) Símbol que s'empra per a citar una adreça de correu electrònic.

arruga /aˈru.ɣa/ /əˈru.ɣə/ n fem
rynke
Plec que es presenta a la pell per la pèrdua d’elasticitat, normalment per envelliment.

arròs /aˈrɔs/ n masc
ris

art n
kunst
Creació humana que intenta expressar o generar sensacions i sentiments.
Recreació d'una realitat amb obres creades

artefacte /aɾ.teˈfak.te/ n masc
kulturgjenstand

artell /aɾˈteʎ/ /ərˈteʎ/ n masc
knoke

artesania /aɾ.te.zaˈni.a/ /əɾ.tə.zaˈni.ə/ n fem
kunsthandverk

artesà /aɾ.teˈza/ n masc
håndverker
Persona que produeix objectes d'art manual.

article /aɾˈti.kɫe/ n masc
artikkel
En gramàtica, determinant, mot o afix, que acompanya un sintagma nominal per especificar-ne el gènere, el nombre i el tipus (conegut o desconegut, personal o no). La forma afixa de l'article no és pròpia del català.
Bloc d'informació referit a un mateix tema que forma part d'una publicació periòdica.

articulació /aɾ.ti.ku.ɫa.siˈo/ n fem
ledd
Part del cos que uneix dos ossos permetent-ne el moviment.

artilleria /aɾ.ti.ʎeˈɾi.a/ /ər.ti.ʎəˈɾi.ə/ n fem
artilleri

artista /aɾˈtis.ta/ /aɾˈtis.te/ /ərˈtis.tə/ n neut
artist

artritis /aɾˈtɾi.tis/ /ərˈtɾi.tis/ n fem
leddgikt

artrosi /aɾˈtɾɔ.zi/ /ərˈtɾɔ.zi/ n fem
artrose

artèria /aɾˈtɛ.ɾi.a/ n fem
arterie
(anatomia) Vas sanguini que distribueix la sang des del cor.

arxipèlag /aɾ.t͡ʃiˈpɛ.ɫak/ n masc
arkipel

arxiu /aɾˈt͡ʃiw/ n masc
arkiv
Lloc de conservació i consulta de documentació.

as /ˈas/ n masc
ess
(jocs de cartes) Carta de cada coll de la baralla marcada amb el número 1 o la lletra A i que en molts jocs trumfa.
Persona excel·lent en una activitat.

asbest /azˈbest/ /əzˈbest/ n masc
asbest

ascensor /a.senˈso/ /a.senˈsoɾ/ /əs.sənˈso/ n masc
heis

ase /ˈa.zə/ n masc
esel
(mamífer) Mamífer més petit que el cavall usat com a bèstia de càrrega (Equus asinus).

asfalt /asˈfaɫ/ /asˈfaɫt/ /əsˈfaɫ/ /əsˈfaɫt/ n masc
asfalt

asiàtic /a.ziˈa.tik/ adj masc
asiatisk
Originari, pertanyent o relatiu a l'Àsia.

asma /ˈaz.ma/ n fem
astma

aspiració n fem
aspirering

aspiradora /as.pi.ɾaˈðo.ɾa/ /əs.pi.ɾəˈðo.ɾə/ n fem
støvsuger

aspre /ˈas.pɾe/ /ˈas.pɾə/ adj masc
besk
De superfície irregular que provoca un tacte desagradable.

assaborir /a.sa.boˈɾiɾ/ /a.sa.βoˈɾi/ /ə.sə.boˈɾi/ /ə.sə.buˈɾi/ v
smake
Apreciar bé el sabor.

assaig /aˈsat͡ʃ/ n masc
øvelse
Representació d'un espectacle (obra teatral, concert, òpera, castells), sense públic, per a preparar la seva estrena.

assassinat /a.sa.siˈnat/ /ə.sə.siˈnat/ n masc
mord

assassí /a.saˈsi/ /ə.səˈsi/ n masc
morder
Persona que lleva la vida a una altra amb premeditació i traïdoria.

assedegat /a.se.ðeˈɣat/ /ə.sə.ðəˈɣat/ adj masc
tørst
Que té set, que desitja beure; sedegós.

assegurar /a.se.ɣuˈɾa/ /a.se.ɣuˈɾaɾ/ /ə.sə.ɣuˈɾa/ v
beskytte

assemblea /a.semˈbɫe.a/ /ə.səmˈbɫɛ.ə/ n fem
forsamling

assistir /a.sisˈti/ /a.sisˈtiɾ/ v
høre etter

associació /a.so.si.a.siˈo/ /ə.so.si.ə.siˈo/ /ə.su.si.ə.siˈo/ n fem
forening

asteca /asˈte.ka/ /əsˈtɛ.kə/ n neut
azteker
(històric) Individu d’un poble nahua que es va establir a la vall de Mèxic fundant un imperi.

asteroide /as.teˈɾɔj.ðe/ /əs.təˈɾɔj.ðə/ n masc
asteroide

astrologia /as.tɾo.ɫoˈʒi.a/ /əs.tɾu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
astrologi

astronomia /as.tɾo.noˈmi.a/ /əs.tɾo.noˈmi.ə/ /əs.tɾu.nuˈmi.ə/ n fem
astronomi

astut /asˈtut/ /əsˈtut/ adj masc
dreven

asímptota /aˈzim.to.ta/ /əˈzim.to.tə/ /əˈzim.tu.tə/ n fem
asymptote

atac /aˈtak/ /əˈtak/ n masc
angrep
En un combat, cadascuna de les escomeses que realitza un dels bàndols.

atavisme /a.taˈviz.me/ /a.taˈβiz.me/ /ə.təˈviz.mə/ /ə.təˈβiz.mə/ n masc
atavisme

atenuar /a.te.nuˈa/ /a.te.nuˈaɾ/ /ə.tə.nuˈa/ v
svekke

aterrar /a.teˈra/ /a.teˈraɾ/ /ə.təˈra/ v
lande

atles /ˈad.ɫes/ /ˈaɫ.ɫes/ n masc
atlas
Col·lecció de mapes.
(anatomia) Primera vèrtebra cervical que sosté el cap.

atleta /adˈɫe.ta/ /aɫˈɫe.ta/ /əɫˈɫɛ.tə/ n neut
atlet

atletisme /ad.ɫeˈtiz.me/ /aɫ.ɫeˈtiz.me/ n masc
friidrett

atmosfera /ad.mosˈfe.ɾa/ /əd.mosˈfe.ɾə/ /əd.musˈfe.ɾə/ n fem
atmosfære
Capa exterior d'un cos celeste, en especial la terra, formada per gasos.

atracar /a.tɾaˈka/ /a.tɾaˈkaɾ/ /ə.tɾəˈka/ v
røve
Forçar una persona o diverses persones a donar el que porten o el que tenen en aquell moment.

atractiu /a.tɾakˈtiw/ /ə.tɾəkˈtiw/ adj masc
attraktiv
Que atreu

atrapar /a.tɾaˈpa/ /a.tɾaˈpaɾ/ /ə.tɾəˈpa/ v
fange

atropellar /a.tɾo.peˈʎa/ /a.tɾo.peˈʎaɾ/ /ə.tɾo.pəˈʎa/ /ə.tɾu.pəˈʎa/ v
kjøre ned

aturada /a.tuˈɾa.ða/ n fem
redning
(esports de pilota) Acció d'interceptar la pilota, la bola o el disc per evitar un gol.

aturar /a.tuˈɾa/ /a.tuˈɾaɾ/ v
stanse
Detenir, fer parar.

atxim /aˈt͡ʃim/ /əˈt͡ʃim/ Interjection
atsjo

atzucac /a.d͡zuˈkak/ /ə.d͡zuˈkak/ n masc
blindgate
Carrer o camí sense sortida.

atàvic /aˈta.vik/ /aˈta.βik/ /əˈta.vik/ adj masc
atavistisk

atàxia /aˈtak.si.a/ /əˈtak.si.ə/ n fem
ataksi

au-pair /oˈpɛr/ n neut
au pair

augmentar /awɡ.menˈta/ /awɡ.menˈtaɾ/ v
øke

auricular /aw.ɾi.kuˈɫaɾ/ /əw.ɾi.kuˈɫar/ n masc
hodetelefoner

aurora /awˈɾo.ɾa/ /əwˈɾo.ɾə/ n fem
aurorasommerfugl

auspici /awsˈpi.si/ /əwsˈpi.si/ n masc
beskyttelse

austríac /awsˈtɾi.ak/ /əwsˈtɾi.ək/ adj masc
østerriksk
Relatiu o pertanyent a Àustria.

austríac /awsˈtɾi.ak/ /əwsˈtɾi.ək/ n masc
østerriker
Habitant d'Àustria

autista /awˈtis.ta/ /awˈtis.te/ /əwˈtis.tə/ adj
autistisk
Relatiu a l'autisme.

autista /awˈtis.ta/ /awˈtis.te/ /əwˈtis.tə/ n neut
autistisk
Afectat d'autisme.

autobús /ˌaw.toˈbus/ /ˌaw.tuˈbus/ n masc
buss

autocontrol /ˌaw.to.konˈtɾɔɫ/ /ˌaw.tu.kunˈtɾɔɫ/ n masc
selvkontroll

autodidacte /ˌaw.to.ðiˈðak.te/ /ˌaw.to.ðiˈðak.tə/ /ˌaw.tu.ðiˈðak.tə/ n masc
autodidakt

autopista /ˌaw.toˈpis.ta/ /ˌaw.toˈpis.tə/ /ˌaw.tuˈpis.tə/ n fem
motorvei

autor /awˈto/ /awˈtoɾ/ n masc
forfattar

autoritat /aw.to.ɾiˈtat/ /əw.to.ɾiˈtat/ /əw.tu.ɾiˈtat/ n fem
myndighet

autoritzar /aw.to.ɾiˈd͡za/ /aw.to.ɾiˈza/ /aw.to.ɾiˈzaɾ/ /əw.to.ɾiˈd͡za/ /əw.tu.ɾiˈd͡za/ v
bemyndige

autòpsia /awˈtɔp.si.a/ /əwˈtɔp.si.ə/ n fem
obduksjon

auxiliar /awk.si.ɫiˈa/ /awk.si.ɫiˈaɾ/ /əwk.si.ɫiˈa/ /əwk.si.ɫiˈar/ adj
hjelpe-
Que col·labora, que ajuda, en un treball, una activitat.

avall /aˈvaʎ/ /aˈβaʎ/ /əˈvaʎ/ /əˈβaʎ/ adv
ned

avaluació /a.va.ɫu.a.siˈo/ /a.βa.ɫu.a.siˈo/ /ə.və.ɫu.ə.siˈo/ /ə.βə.ɫu.ə.siˈo/ n fem
evaluering

avantatge /a.vanˈta.d͡ʒe/ /a.βanˈta.d͡ʒe/ /ə.vənˈta.d͡ʒə/ n masc
fordel
Qualitats o circumstàncies que donen condició de superioritat a una persona.

avantbraç /aˌvamˈbɾas/ /aˌβamˈbɾas/ /əˌvamˈbɾas/ /əˌβamˈbɾas/ n masc
underarm

avantguarda /a.vaŋˈɡwaɾ.ða/ /a.βaŋˈɡwar.ða/ /a.βaŋˈɡwaɾ.ða/ /ə.vəŋˈɡwaɾ.ðə/ n fem
avantgarde
Destacament que va al davant del cos principal d’un exèrcit.

avaria /a.vaˈɾi.a/ /a.βaˈɾi.a/ /ə.vəˈɾi.ə/ /ə.βəˈɾi.ə/ n fem
havari
Fallada mecànica.

avellana /a.veˈʎa.na/ /a.βeˈʎa.na/ /ə.vəˈʎa.nə/ n fem
hasselnøtt

aventura /a.venˈtu.ɾa/ /a.βenˈtu.ɾa/ /ə.vənˈtu.ɾə/ n fem
eventyr
Una experiència arriscada normalment composta d'esdeveniments inesperats. Una aventura pot constar trobades amb persones, coses o situacions impactants, la realització de metes importants en la vida d'un individu, o un arriscat projecte de negocis.

avenç /aˈvens/ /aˈβens/ /əˈvɛns/ /əˈβɛns/ n masc
framgang
Millora respecte d'una situació anterior.

avet /aˈvet/ /aˈβet/ /əˈvət/ /əˈvɛt/ n masc
edelgran

avi /ˈa.vi/ /ˈa.vi/ /ˈa.βi/ n masc
farfar morfar
Progenitor del progenitor, pare del pare o de la mare de qui s'està parlant.

aviació /a.vi.a.siˈo/ /a.βi.a.siˈo/ /ə.vi.ə.siˈo/ /ə.βi.ə.siˈo/ n fem
luftfart

aviat /a.viˈat/ /a.βiˈat/ /ə.viˈat/ /ə.βiˈat/ adv
snart

avinguda /a.viŋˈɡu.ða/ /a.βiŋˈɡu.ða/ /ə.viŋˈɡu.ðə/ n fem
allé

aviram /a.viˈɾam/ /a.βiˈɾam/ /ə.viˈɾam/ /ə.βiˈɾam/ n
fjærkre

avió /a.viˈo/ /a.βiˈo/ /ə.viˈo/ n masc
fly

avorriment /a.vo.riˈment/ /a.βo.riˈmen/ /ə.vo.riˈment/ /ə.vu.riˈmen/ /ə.βu.riˈmen/ n masc
kjedsomhet

avorrit /a.voˈrit/ /a.βoˈrit/ /ə.voˈrit/ /ə.vuˈrit/ /ə.βuˈrit/ adj
kjed

avui /aˈvuj/ /aˈβuj/ /əˈvuj/ adv
i dag
En el dia actual.

axó /akˈso/ /əkˈso/ n masc
akson

aïllar /a.iˈʎa/ /a.iˈʎaɾ/ /ə.iˈʎa/ v
isolere

babau /baˈbaw/ /bəˈβaw/ adj masc
dum

bacallà /ba.kaˈʎa/ /bə.kəˈʎa/ n masc
torsk

bachata /baˈt͡ʃa.ta/ /bəˈt͡ʃa.tə/ n fem
bachata
Ball popular originari de la República Dominicana, de sentiments amargs i densos, i de temps generalment lent, derivat del bolero i relacionat amb el merengue, i l'estil musical que en deriva.

bacteri /bakˈtɛ.ɾi/ n masc
bakterie

badallar /ba.ðaˈʎa/ /ba.ðaˈʎaɾ/ /bə.ðəˈja/ /bə.ðəˈʎa/ v
gjespe

badia /baˈði.a/ n fem
bukt

baia /ˈba.ja/ /ˈba.jə/ n fem
bær

baioneta /ba.јuˈne.ta/ /bə.јuˈnɛ.tə/ n fem
bajonett

baix /ˈbajʃ/ adv
lav
A poca altura.

baix elèctric n masc
bass

baixar /bajˈʃa/ /bajˈʃaɾ/ /baˈʃa/ v
nedlaste
(informàtica) Transferir dades o fitxers des d'un servidor remot a un ordinador local.

baixkir /bajʃˈkiɾ/ /bəʃˈkir/ n masc
basjkirsk
(només en singular) Llengua turquesa de la república russa de Baixkíria.

bala /ˈba.ɫa/ n fem
kule
Fardell gros de llana, cotó o altra matèria tèxtil, de peladures, encenalls, etc., premsat i lligat amb cintes metàl·liques o de material plàstic, amb filferros, etc.
Projectil que es fa servir en armes de foc.

balada n fem
vise

balalaica /ba.laˈlaj.ka/ /bə.ɫəˈɫaj.kə/ n fem
balalaika

balança /baˈɫan.sa/ /bəˈɫan.sə/ n fem
vekt
Estri emprat per calcular la massa o el pes d'un objecte per comparació amb uns pesos.

balcó /baɫˈko/ n masc
balkong

baldufa /baɫˈdu.fa/ /bəɫˈdu.fə/ n fem
snurrebass

balena /baˈɫe.na/ /bəˈɫə.nə/ /bəˈɫɛ.nə/ n fem
hval kval
(mamífer) Mamífer cetaci del subordre dels misticets.

balena grisa n fem
gråhval

balener /ba.ɫeˈne/ /ba.ɫeˈneɾ/ /bə.ɫəˈne/ adj masc
kvalbåt
Relatiu a la balena i a la captura de cetacis.

balener /ba.ɫeˈne/ /ba.ɫeˈneɾ/ /bə.ɫəˈne/ n masc
kvalbåt
Pescador de balenes.

ballar /baˈʎa/ /baˈʎaɾ/ v
danse

bambú /bamˈbu/ n masc
bambus

banal /baˈnaɫ/ /bəˈnaɫ/ adj
banal

banana /baˈna.na/ n fem
banan

banc /ˈbaŋ/ /ˈbaŋk/ /ˈbaŋk/ n masc
benk
Seient estret i llarg per a més de dues persones.
bank
Entitat on es poden dipositar diners i fer operacions financeres.

bandera /banˈde.ɾa/ n fem
flagg
Senyera, símbol estampat sobre una peça de roba per designar un país o territori.

banderó de córner n masc
hjørneflagg

bandura /banˈdu.ɾa/ /bənˈdu.ɾə/ n fem
bandura

banjo /ˈbaɲ.d͡ʒo/ /ˈbaɲ.ʒo/ /ˈbaɲ.ʒu/ n masc
banjo

banqueta /baŋˈke.ta/ /bəŋˈkə.tə/ /bəŋˈkɛ.tə/ n fem
benk

bany n masc
bad
Immersió total en un líquid, especialment en aigua.
Habitació d'una casa adequada per a la higiene personal on hi ha una banyera.
Exposició a les radiacions.

banya /ˈba.ɲa/ n fem
horn
Apèndix ossi d'alguns animals.
kul
(col·loquial) Contusió en el front.

banyar /baˈɲa/ /baˈɲaɾ/ /bəˈɲa/ v
bada

banyera /baˈɲe.ɾa/ /bəˈɲe.ɾə/ n fem
badekar

baptisme /bapˈtiz.me/ /bəpˈtiz.mə/ n masc
dåp
Sagrament amb el qual s’esdevé membre de l’Església.

baptisme de foc n masc
ilddåp

bar /ˈbar/ n masc
bar
Establiment on se serveixen begudes i menjar, normalment al taulell, i on es pot escoltar música.

baralla /baˈɾa.ʎa/ /bəˈɾa.jə/ /bəˈɾa.ʎə/ n fem
stokk
Joc complet per a jugar a un joc de cartes determinat.

barallar /ba.ɾaˈʎa/ /ba.ɾaˈʎaɾ/ /bə.ɾəˈja/ /bə.ɾəˈʎa/ v
krangle
(pronominal) Manifestar agressivament el desacord amb una altra persona.

barana /baˈɾa.na/ /bəˈɾa.nə/ /ˈbɾa.nə/ n fem
gelender

barat /baˈɾat/ /bəˈɾat/ adj masc
billig
De poc preu.

barba /ˈbaɾ.ba/ n fem
skjegg
Pèl que els homes de vegades es deixen créixer per la cara i en especial el què hi ha a la barbeta.
(ornitologia) Cadascun dels filaments paral·lels disposats en un mateix pla a banda i banda del raquis de les plomes dels ocells.
Columna de glaç que penja de les branques d'un arbre o similar.

barbeta /baɾˈbe.ta/ /bərˈbɛ.tə/ /bəɾˈbə.tə/ n fem
hake
Peça de corda, cordill o filàstica que manté lligats els dos extrems d'altres dues cordes de manera que una corda sigui la continuació de l'altra.

barca /ˈbar.kə/ /ˈbaɾ.ka/ n fem
båt
Embarcació de mida reduïda, especialment quan està descoberta i està pensada per trajectes curts i poc complicats.

barió /ba.ɾiˈo/ /bə.ɾiˈo/ n masc
baryon

barnús /baɾˈnus/ /bərˈnus/ n masc
badekåpe

baronessa /ba.ɾoˈne.sa/ /bə.ɾoˈnə.sə/ /bə.ɾuˈnɛ.sə/ n fem
baronesse

barra /ˈba.ra/ /ˈba.rə/ n fem
bar
Peça recta i llarga de secció uniforme.

barrera /baˈre.ɾa/ /bəˈre.ɾə/ n fem
sperring

barret /baˈret/ /bəˈrət/ /bəˈrɛt/ n masc
hatt
Peça de vestir que cobreix el cap, un casquet amb ala al voltant.

barri n masc
bydel
Subdivisió d'una ciutat.

baríton /baˈɾi.ton/ /bəˈɾi.ton/ /bəˈɾi.tun/ n masc
baryton

baròmetre /baˈɾɔ.me.tɾe/ n masc
barometer

baró /baˈɾo/ n masc
baron
Persona que posseeix el títol nobiliari de baró.

basar /baˈza/ /baˈzaɾ/ /bəˈzar/ n masc
basar
Mercat públic del Pròxim Orient.

basc adj masc
baskisk
Relatiu o pertanyent als bascos, al País Basc o a la seva llengua.

basc n masc
Baskere
Habitant del País Basc
baskisk
(masculí singular) Llengua isolada parlada al País Basc, part de Navarra i a l'Iparralde.

base /ˈba.ze/ n fem
base
Recinte militar.

basquetbol /ˌbas.kebˈbɔɫ/ /ˌbas.kedˈbɔɫ/ n masc
basketball

bastard /basˈtaɾt/ /bəsˈtart/ n masc
løsunge
Fill nascut fora del matrimoni.

bastida /basˈti.ða/ /bəsˈti.ðə/ n fem
stillas

bastó /basˈto/ n masc
stokk
Tros de fusta prim i llarg fàcilment manejable.
Vara de fusta generalment amb empunyadura per a repenjar-s’hi caminant.

basílica /baˈzi.ɫi.ka/ /bəˈzi.ɫi.kə/ n fem
basilika

batalla /baˈta.ʎa/ /bəˈta.ʎə/ n fem
slag
Enfrontament entre adversaris que es diputen obertament un mateix objectiu.

batallar /ba.taˈʎa/ /ba.taˈʎaɾ/ /bə.təˈja/ /bə.təˈʎa/ v
slåss
Lluitar en les batalles.
Esforçar-se per aconseguir un objectiu.

batalló /ba.taˈʎo/ /bə.təˈʎo/ n masc
bataljon

bateria /ba.teˈɾi.a/ /bə.təˈɾi.ə/ n fem
batteri
Conjunt d’aparells connectats per sumar el seu efecte.
(beisbol) Conjunt de jugadors atacants format pels millors batedors d'una alineació.
slagverk
Instrument de percussió compost per instruments idiòfons i membranòfons tocats per un sol intèrpret, com ara un o diversos tambors petits, un tambor gros que es fa sonar amb un pedal i uns platerets.

batre /ˈba.tɾe/ /ˈba.tɾə/ v
slå
Moure amb ímpetu i força alguna cosa, com un ocell les seves ales.

batxiller /ba.t͡ʃiˈʎe/ /ba.t͡ʃiˈʎeɾ/ /bə.t͡ʃiˈʎe/ n masc
bachelor
Persona que ha obtingut el grau concedit en acabar l'educació secundària.

batxillerat /ba.t͡ʃi.ʎeˈɾat/ /bə.t͡ʃi.ʎəˈɾat/ n masc
abitur
Títol que acredita que una persona ha superat els estudis de batxillerat.

bavarès /ba.vaˈɾes/ /ba.βaˈɾes/ /bə.vəˈɾəs/ /bə.vəˈɾɛs/ /bə.βəˈɾɛs/ adj masc
bayersk
Relatiu a Baviera, la seva cultura o la llengua.

bavejar /ba.veˈd͡ʒaɾ/ /ba.βeˈd͡ʒa/ /ba.βeˈʒa/ /bə.vəˈd͡ʒa/ /bə.vəˈʒa/ /bə.βəˈʒa/ v
sikle
Treure bava, fer baves.

bec /ˈbek/ /ˈbək/ /ˈbɛk/ n masc
nebb
Òrgan de la boca dels ocells formada per beines còrnies.

bedoll /beˈðoʎ/ n masc
bjørk
Arbre de la família de les betulàcies (Betula pendula) de fulles petites caduques, d’escorça clara i de fruits molt petits.
Fusta de Betula.

beguda /beˈɣu.ða/ n fem
drikk
Líquid que hom beu.

beina /bej.na/ /bɛj.nə/ n fem
slire
Funda on es guarda la fulla d'una arma blanca o, fins i tot, la de diversos instruments de tall.

beix /ˈbeʃ/ adj
beige

bel /ˈbɛɫ/ n masc
bæ
Crit del bestiar oví i caprí.

belarús /be.ɫaˈrus/ /bə.ɫəˈrus/ adj masc
hviterussisk
Relatiu a Belarús, abans Bielorússia, la seva cultura o la llengua.

bell adj masc
pen
(en locucions adverbials, anteposat al nom) Lloc o moment precís.

beluga /beˈɫu.ɣa/ /bəˈɫu.ɣə/ n fem
kvitkval

bena /ˈbe.na/ /ˈbə.nə/ /ˈbɛ.nə/ n fem
bandasje

beneir /be.neˈi/ /be.neˈiɾ/ v
velsigne

benvingut /ˌbem.biŋˈɡut/ /ˌbeɱ.viŋˈɡut/ /ˌbeɱ.viŋˈɡut/ adj masc
velkommen
Ben acollit

benzina /benˈzi.na/ /bənˈzi.nə/ n fem
bensin

berkeli /bərˈkɛ.ɫi/ n masc
berkelium

berruga /beˈru.ɣa/ /bəˈru.ɣə/ n fem
vorte

besar /beˈza/ /beˈzaɾ/ v
kysse

besavi /beˈza.vi/ /beˈza.βi/ /bəˈza.vi/ /bəˈza.βi/ n masc
oldefar

bescoll /besˈkɔʎ/ /bəsˈkɔʎ/ n masc
nakke

bescuit /besˈkujt/ /bəsˈkujt/ n masc
kjeks
Galeta o pa cuit per duplicat.

bessó /beˈso/ n masc
tvilling
Cadascun dels dos o més germans nats en el mateix part.

bestiar /bes.tiˈa/ /bes.tiˈaɾ/ /bəs.tiˈa/ n masc
stut

bestiari /bes.tiˈa.ɾi/ /bəs.tiˈa.ɾi/ n masc
bestiarium
Especialment en l'edat mitjana, relat o conjunt de relats en el que es personifiquen animals per tal de fer palesos els error humans, típicament amb objectius moralitzadors.

besàvia /bezˈa.vi.a/ /bezˈa.βi.a/ /bəzˈa.vi.ə/ /bəzˈa.βi.ə/ n fem
oldemor

beure /ˈbew.ɾe/ /ˈbəw.ɾə/ /ˈbɛw.ɾə/ v
drikke

biblioteca /bi.bɫi.oˈte.ka/ /bi.bɫi.oˈtɛ.kə/ /bi.bɫi.uˈtɛ.kə/ n fem
bibliotek
Servei cultural que organitza i manté el dipòsit, la classificació, la conservació i la consulta o lectura de llibres o d'altre material gràfic.

bici /ˈbi.si/ n fem
sykkel

bicicleta /bi.siˈkɫe.ta/ /bi.siˈkɫə.tə/ /bi.siˈkɫɛ.tə/ n fem
sykkel
Vehicle a pedals de dues rodes.
(futbol) Driblatge en què el jugador passa una cama per sobre la pilota sense tocar-la i se l'emporta amb el peu de la cama contrària.

bifòbia /biˈfɔ.bi.a/ /biˈfɔ.βi.ə/ n fem
bifobi

billar /biˈʎa/ /biˈʎar/ /biˈʎaɾ/ n masc
biljard

biodiversitat /bi.o.ði.veɾ.siˈtat/ /bi.o.ði.vəɾ.siˈtat/ /bi.o.ði.βer.siˈtat/ /bi.o.ði.βeɾ.siˈtat/ /bi.u.ði.vər.siˈtat/ /bi.u.ði.βər.siˈtat/ n fem
biologisk mangfald

biografia /bi.o.ɣɾaˈfi.a/ /bi.o.ɣɾəˈfi.ə/ /bi.u.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
biografi

biologia /bi.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /bi.o.ɫoˈʒi.a/ /bi.o.ɫoˈʒi.ə/ /bi.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
biologi
Ciència que estudia els éssers vius.

biotecnologia /ˌbi.o.teŋ.no.ɫoˈʒi.a/ /ˌbi.o.teɡ.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ˌbi.o.təŋ.no.ɫoˈʒi.ə/ /ˌbi.u.təŋ.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
bioteknologi

birmà /birˈma/ n masc
burmesar
Natural de Birmània o Myanmar.

bis /ˈbis/ n masc
ekstranummer
En un recital o en un concert, repetició que fa l'artista en agraïment pels aplaudiments del públic.

bisbe /ˈbiz.be/ n masc
biskop
Càrrec de la jerarquia de l'església cristiana, que té l'administració d'una diòcesi sota el seu control.

bisexual /bi.sek.suˈaɫ/ /bi.sək.suˈaɫ/ n
bifil

bisexualitat /bi.sek.su.a.ɫiˈtat/ /bi.sək.su.ə.ɫiˈtat/ n fem
bisexualitet

bismut n masc
vismut

bistec /bisˈtɛk/ n masc
steik

bitllet /biʎˈʎet/ /biʎˈʎɛt/ /biˈʎet/ /biˈʎət/ /biˈʎɛt/ n masc
seddel pengeseddel
Paper amb valor de diner, emès pel govern de cada país.

blanc /ˈbɫaŋ/ /ˈbɫaŋk/ /ˈbɫaŋk/ adj masc
hvit
Qualitat de blanc.

blasfemar /bɫas.feˈma/ /bɫas.feˈmaɾ/ /bɫəs.fəˈma/ v
spotte

blasfèmia /bɫasˈfɛ.mi.a/ /bɫəsˈfɛ.mi.ə/ n fem
blasfemi

blat n masc
hvete
Gra de la planta anteriorment citada, altament utilitzat en l'alimentació humana, en especial en l'elaboració de farines i aquestes en l'elaboració principalment de pa.

blat de moro /ˌbɫa.ðeˈmɔ.ɾo/ /ˌbɫad.deˈmɔ.ɾo/ /ˌbɫad.dəˈmɔ.ɾo/ /ˌbɫad.dəˈmɔ.ɾu/ n masc
mais

blau adj masc
blå blåfarge

blau n masc
blå
Color entre el verd i el violeta, el to propi del cel i del mar.

ble /ˈbɫe/ /ˈbɫə/ /ˈbɫɛ/ /ˈbɾe/ n masc
veke
Cordó curt de dins d'un ciri o espelma que s'encén per fer llum.

bleda /ˈbɫe.ða/ /ˈbɫə.ðə/ /ˈbɫɛ.ðə/ /ˈbɾe.ɾa/ n fem
bladbete
Verdura biennal comestible, de la qual se n'aprofiten les seves fulles llargues i toves.

bloqueig /bɫoˈket͡ʃ/ /bɫoˈkət͡ʃ/ /bɫuˈkɛt͡ʃ/ n masc
blokade
Acció de bloquejar.

bo /ˈbo/ adj masc
god
Ple de bondat.

boca /ˈbo.ka/ n fem
munn
(anatomia) Orifici que tenen els éssers vius que permet ingerir aliment.

bodega /boˈðe.ɣa/ /boˈðɛ.ɣə/ /buˈðɛ.ɣə/ n fem
lasterom
(nàutica) Part d'un vaixell dins del seu buc que serveix de magatzem del material que s'hi transporta.

bohri n masc
bohrium

boig /ˈbɔt͡ʃ/ adj masc
gal

boira /ˈboj.ɾə/ /ˈbɔj.ɾa/ /ˈbɔj.ɾɔ/ n fem
tåke skodde
Fenomen atmosfèric de núvols baixos, condensació d'aigua a tocar de terra que dificulta la visió.

bol n masc
skål
Recipient semiesfèric gran sense anses.
Contingut del recipient.

bolet /boˈɫet/ /boˈɫət/ /buˈɫɛt/ n masc
sopp
Fong, floridura.

bomba /ˈbom.ba/ n fem
bombe
Aparell explosiu pensat per a atacar l'enemic.

bombardeig /bom.baɾˈðet͡ʃ/ /bom.bəɾˈðət͡ʃ/ /bum.bərˈdɛt͡ʃ/ /bum.bərˈðɛt͡ʃ/ n masc
bombing

bomber /bomˈbe/ /bomˈbeɾ/ /bumˈbe/ n masc
brannkonstabel brannmann

bombeta /bomˈbe.ta/ /bomˈbə.tə/ /bumˈbɛ.tə/ n fem
lyspære

bombolla /bomˈbo.ʎa/ /bomˈbo.ʎə/ /bumˈbo.ʎə/ n fem
boble
Aire tancat per un tel líquid.

bon dia Interjection
god dag god morgen

bon vespre Interjection
god kveld

bona nit Interjection
god natt

bony n masc
kul
Protuberància produïda en una superfície per un cop.

borla /ˈbor.ɫə/ /ˈboɾ.ɫa/ /ˈboɾ.ɫə/ /ˈbɔr.ɫə/ n masc
dusk

borsa /ˈbor.sə/ /ˈboɾ.sa/ n fem
børs

bosc n masc
skog

bosnià /boz.niˈa/ /buz.niˈa/ n masc
bosnisk
(només singular) Varietat estandarditzada del serbocroat a Bòsnia i Hercegovina.

bossa d'aigua calenta n fem
varmeflaske

bosó /boˈzo/ /buˈzo/ n masc
boson

bot n masc
vinsekk
Recipient de cuir, originalment de boc per a contenir vi.

bota /ˈbo.ta/ /ˈbo.tə/ /ˈbɔ.tə/ n fem
støvel
Calçat alt que cobreix el peu i part de la cama fins a prop del genoll, sovint de cuiro.

boter /boˈte/ /boˈteɾ/ /buˈte/ n masc
bøkker
(professions) Un boter era un menestral que tenia l'ofici de fer bótes, tines, tonells, etc., destinats a contenir líquids, especialment vi, oli, o pesca salada.

botonar /bo.toˈna/ /bo.toˈnaɾ/ /bu.tuˈna/ v
kneppe

botànic /boˈta.nik/ /buˈta.nik/ n masc
botaniker
Persona versada en l’estudi de les plantes.

botànica /boˈta.ni.ka/ /boˈta.ni.kə/ /buˈta.ni.kə/ n fem
plantelære

botó /boˈto/ /buˈto/ n masc
knapp

bou n masc
okse
Animal mascle de la família bòvids (Bos taurus).

boxa /ˈbok.sa/ /ˈbok.sə/ n fem
boksing

bragueta /bɾaˈɣe.ta/ /bɾəˈɣə.tə/ /bɾəˈɣɛ.tə/ n fem
glidelås
Obertura de davant dels pantalons.

branca /ˈbɾaŋ.ka/ n fem
grein
Divisió del tronc d'un arbre.

branquilló /bɾaŋ.kiˈʎo/ n masc
kvist

brasa /ˈbɾa.za/ /ˈbɾa.zə/ n fem
glød

braç n masc
arm
(anatomia) Extremitat superior del cos.
aln
Unitat de longitud, el doble d'un colze.

bressol /bɾeˈsɔɫ/ n masc
vugge
(central, septentrional, alguerès) Llit per un bebè, generalment amb capacitat de ser gronxat.

bretó adj masc
bretonsk
Relatiu a la Bretanya, als seus habitants o a la seva llengua.

bretó n masc
bretonsk
Natural de la Bretanya.
bretonsk bretangsk
(masculí singular) Llengua cèltica originària de la Bretanya.

bric /ˈbɾik/ n masc
kartong

brida /ˈbɾi.ða/ /ˈbɾi.ðə/ n fem
bissel
Peça de ferro que es posa a la boca del cavall, a la qual es lliguen les regnes per governar-lo.
Element de metall o plàstic resistent que serveix per lligar i immobilitzar dues coses.
(pilota basca) Tira de cuir sobresortint del guant d'una cesta, que serveix per a lligar-hi la cinta.

brillar /bɾilˈla/ /bɾiˈʎa/ /bɾiˈʎa/ /bɾiˈʎaɾ/ v
lyse

brindar /bɾinˈda/ /bɾinˈdaɾ/ v
skål
Beure a la salut d'algú.

brisa /ˈbɾi.za/ /ˈbɾi.zə/ n fem
bris
Tipus de vent suau que es produeix al litoral a causa dels diferencials de temperatura, normalment al matí i a l'horabaixa.

brodar /bɾoˈða/ /bɾoˈðaɾ/ /bɾuˈða/ v
brodere

brom n masc
brom

broma /ˈbɾo.ma/ n fem
spøk
Mentida, entremaliadura o joc fet per divertir-se, usualment a costa dels altres.

bronquitis /bɾoŋˈki.tis/ /bɾuŋˈki.tis/ n fem
bronkitt

bronze /ˈbɾon.zə/ n masc
bronse

brou /ˈbɾɔw/ n masc
buljong

bruc n masc
lyng

bruixa /ˈbɾu.ʃa/ /ˈbɾuj.ʃa/ n fem
heks
Dona que practica bruixeria.

bruixeria /bɾu.ʃeˈɾi.a/ /bɾu.ʃəˈɾi.ə/ /bɾuj.ʃeˈɾi.a/ n fem
heksekunst

brusa /ˈbɾu.za/ /ˈbɾu.zə/ n fem
bluse
Especie de camisa amb diverses variacions, pensada per a les dones.

brut adj masc
skitten
Que té brutícia, pols o taques, poc net o polit.

brutal /bɾuˈtaɫ/ adj
rå
Propi de les bèsties, d’animals irracionals.

budell n masc
tarm

bufanda /buˈfan.da/ n fem
skjerf

bufetada /bu.feˈta.ða/ /bu.fəˈta.ðə/ n fem
ørefik

bufetejar /bu.fe.teˈd͡ʒa/ /bu.fe.teˈd͡ʒaɾ/ /bu.fe.teˈʒa/ /bu.fə.təˈd͡ʒa/ /bu.fə.təˈʒa/ v
fike

bugada /buˈɣa.ða/ /buˈɣa.ðə/ n fem
klesvask

bugia /buˈd͡ʒi.a/ /buˈʒi.a/ /buˈʒi.ə/ n fem
tennplugg

buidar /bujˈða/ /bujˈðaɾ/ /bwiˈða/ v
tømme

buit /ˈbujt/ /ˈbwit/ adj masc
tom
Dit d'un objecte que no conté res visible.

buit /ˈbujt/ /ˈbwit/ n masc
vakuum
(física) Absència de matèria.

bulb /ˈbuɫp/ n masc
løk

bullir /buˈʎi/ /buˈʎiɾ/ v
koke

bulímia /buˈɫi.mi.a/ /buˈɫi.mi.ə/ n fem
bulimi

burca /ˈbur.kə/ /ˈbuɾ.ka/ n fem
burka

burgesia /bur.ʒəˈzi.ə/ /buɾ.d͡ʒeˈzi.a/ n fem
borgarskap

burgmestre /burɡˈmɛs.tɾə/ /buɾɡˈmes.tɾe/ /buɾɡˈməs.tɾə/ n masc
Borgermester

burilla /buˈɾi.ʎa/ /buˈɾi.ʎə/ n fem
sneip

burocràcia /bu.ɾoˈkɾa.si.a/ /bu.ɾoˈkɾa.si.ə/ /bu.ɾuˈkɾa.si.ə/ n fem
byråkrati

bus n masc
buss
En electrònica digital, part d'un circuit per on es transfereixen dades o senyals.

bust /ˈbust/ n masc
byste

butxaca /buˈd͡ʒa.ka/ /buˈt͡ʃa.ka/ n fem
lomme
Bosseta o cavitat d’una peça de vestir per a petits objectes personals.

bàdminton n masc
badminton

bàndol /ˈban.doɫ/ /ˈban.duɫ/ n masc
bande

bàrbar /ˈbar.bər/ /ˈbaɾ.baɾ/ n masc
barbar

bàsic /ˈba.zik/ adj masc
grunnleggende

bèstia /ˈbes.ti.a/ /ˈbes.ti.ə/ /ˈbɛs.ti.a/ /ˈbɛs.ti/ n fem
dyr

bé adv
bra
Correcte, fet de bona manera.

bíblic /ˈbi.βɫik/ adj masc
bibelsk
Relatiu o pertanyent a la Bíblia

bòxer /ˈbɔk.seɾ/ /ˈbɔk.sər/ n masc
bokser

bóta /ˈbo.ta/ /ˈbo.tə/ n fem
tønne
Recipient de fusta que serveix per posar vi, oli i altres licors, format per diverses dogues de fusta unides per mitjà dels cèrcols que l'abracen, i una mica més amples del centre a fi que facin panxa, amb una fusta rodona que tapa a cada cap.

búfal /ˈbu.faɫ/ n masc
bøffel

búlgar n masc
bulgarsk
(masculí singular) Llengua indoeuropea parlada a la Bulgària.

búnquer /ˈbuŋ.keɾ/ /ˈbuŋ.kər/ n masc
bunker
Edifici amb parets molt sòlides, que està poc aixecat del terra i en part o totalment soterrat, destinat a resistir l'atac de l'enemic amb bombardeigs d'artilleria o d'aviació o explosius.

cabana /kaˈba.na/ /kəˈβa.nə/ n fem
hytte

cabaret /ka.baˈɾet/ /kə.bəˈɾət/ /kə.bəˈɾɛt/ /kə.βəˈɾɛt/ n masc
kabaret

cabell /kaˈbeʎ/ /kəˈbəʎ/ /kəˈbɛj/ /kəˈβɛʎ/ n masc
hår
Pèl del cap.

cabellera /ka.beˈʎe.ɾa/ /kə.bəˈje.ɾə/ /kə.bəˈʎe.ɾə/ /kə.βəˈʎe.ɾə/ n fem
hår
Conjunt de cabells d’una persona.
Núvol brillant que envolta un cometa.

cabestre /kaˈbes.tɾe/ /kəˈbəs.tɾə/ /kəˈbɛs.tɾə/ /kəˈβɛs.tɾə/ n masc
grime

cabina /kaˈbi.na/ /kəˈβi.nə/ n fem
kahytt

cabirol /ka.biˈɾɔɫ/ /kə.βiˈɾɔɫ/ n masc
rådyr

cabotatge /ka.boˈta.d͡ʒe/ /kə.boˈta.d͡ʒə/ /kə.buˈta.d͡ʒə/ /kə.βuˈta.d͡ʒə/ n masc
cabotasje

cabra /ˈka.βɾə/ n fem
geit
Mamífer remugant que forma un gènere propi (Capra) en el que cal distingir com a més famós dels seus membres la cabra domèstica. Se les reconeix especialment per la seva habilitat en recórrer terrenys muntanyosos i per les seves característiques banyes que poden ser rectes o corbes i, fins i tot, caragolades.

cabrit /kəˈβɾit/ n masc
killing

cabusset /ka.buˈset/ /kə.buˈsət/ /kə.buˈsɛt/ /kə.βuˈsɛt/ n masc
dvergdykker

cacau /kaˈkaw/ /kəˈkaw/ n masc
kakaotre
Arbre de la família de les esterculiàcies propi de l'Amèrica tropical (Theobroma cacao).
kakao
Llavor del Theobroma cacao, l'ingredient principal de la xocolata.

cacauet /ka.kaˈwet/ /kə.kəˈwɛt/ n masc
peanøtt jordnøtt

cactus /ˈkak.tus/ n masc
kaktus

cada /ˈka.ða/ /ˈka.ðə/ adj
hver

cadena /kaˈðe.na/ /kəˈðə.nə/ /kəˈðɛ.nə/ n fem
kjede kjetting
Filera de moltes anelles o baules enllaçades amb unes altres pels caps, generalment de metall, com per exemple un collar, la cadena del vàter, les cadenes del cotxe per a la neu, la cadena d'una bicicleta, etc.

cadernera /ka.ðeɾˈne.ɾa/ n fem
stillits

cadira /kaˈði.ɾa/ /kaˈɾi.ɾa/ /kəˈði.ɾə/ n fem
stol
Moble utilitzat per seure i que té respatller.

cadàver /kaˈða.veɾ/ /kaˈða.βer/ /kaˈða.βeɾ/ /kəˈða.vəɾ/ n masc
lik

cafeïna /ka.feˈi.na/ /kə.fəˈi.nə/ n fem
koffein

cafè n masc
kaffe kaffi
Establiment on se serveixen cafès (la beguda) i d’altres begudes (refrescs, conyac, vi, etc.).

cafè amb llet n masc
café au lait

cagar /kaˈɣa/ /kaˈɣaɾ/ /kəˈɣa/ v
skite

caiac /kaˈjak/ n masc
kajakk

caixa /ˈka.ʃa/ /ˈkaj.ʃa/ n fem
kasse
Receptacle rígid relativament gran destinat a guardar-hi objectes, embalar-los o transportar-los, normalment és de fusta de forma rectangular o quadrada.

calafatar /ka.ɫa.faˈta/ /ka.ɫa.faˈtaɾ/ /kə.ɫə.fəˈta/ v
fuge

calaix /kaˈɫajʃ/ /kəˈɫaj/ /kəˈɫaʃ/ n masc
skuff

calamar /ka.ɫaˈmaɾ/ /kə.ɫəˈma/ /kə.ɫəˈmar/ n masc
akkar

calamarsa /ka.ɫaˈmaɾ.sa/ /kə.ɫəˈmar.sə/ n fem
hagl

calb /ˈkaɫp/ adj masc
skallet

calci n masc
kalsium

calcita /kaɫˈsi.ta/ /kəɫˈsi.tə/ n fem
kalk

calculadora /kaɫ.ku.ɫaˈðo.ɾa/ n fem
kalkulator

calcular /kaɫ.kuˈɫa/ /kaɫ.kuˈɫaɾ/ /kəɫ.kuˈɫa/ v
beregne

calendari /ka.lenˈda.ɾi/ /ka.ɫenˈda.ɾi/ /kə.ɫənˈda.ɾi/ n masc
kalender

calendari gregorià n masc
gregoriansk kalender

calent /kaˈɫen/ /kaˈɫent/ /kəˈɫen/ /kəˈɫent/ adj masc
varm het
De temperatura elevada.
kåt
Excitat sexualment.

califa /kaˈɫi.fa/ /kəˈɫi.fə/ n masc
kalif

californi /kə.ɫiˈfɔr.ni/ n masc
californium

callar /kaˈʎa/ /kaˈʎaɾ/ /kəˈʎa/ v
holde kjeft
No dir cap paraula, deixar de pronunciar-les.

calmar /kaɫˈma/ /kaɫˈmaɾ/ v
roe seg

calor /kaˈɫo/ /kaˈɫoɾ/ n fem
varme
Situació en la qual la temperatura és superior a la normal.

calumniar /ka.ɫum.niˈa/ /ka.ɫum.niˈaɾ/ /kə.ɫum.niˈa/ v
sladre

calze /ˈkaɫ.ze/ /ˈkaɫ.zə/ n masc
kalk
Estri en forma de copa que es fa servir en la litúrgia catòlica.
En arqueologia, tipus de copa de metall, relacionada amb l'antiga cultura grega.

cal·ligrafia /ka.ɫi.ɣɾaˈfi.a/ /kaɫ.ɫi.ɣɾaˈfi.a/ /kə.ɫi.ɣɾəˈfi.ə/ /kəɫ.ɫi.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
kalligrafi

calç /ˈkaɫs/ n fem
kalk

calçat /kaɫˈsat/ n masc
fottøy

calçotets /kaɫ.soˈtets/ /kəɫ.soˈtəts/ /kəɫ.suˈtɛts/ n masc
underbukse

calúmnia /kaˈɫum.ni.a/ /kəˈɫum.ni.ə/ n fem
baksnakk

cama /ˈka.ma/ n fem
ben
Extremitat inferior del cos humà, sovint excloent el peu.

camaleó /ka.ma.ɫeˈo/ /kə.mə.ɫəˈo/ n masc
kameleon

cambra /ˈkam.bɾa/ n fem
rom

camell /kaˈmeʎ/ n masc
kamel
Gènere d'ungulats de la família dels camèlids (Camelus), amb un o dos geps remarcats carregats de greix a l'esquena (el nombre de geps depèn de l'espècie), robusts, i usats sovint com a animals de càrrega pels països més calorosos, ja que resisteixen bé les temperatures elevades.

caminar /ka.miˈna/ /ka.miˈnaɾ/ v
gå

camisa /kaˈmi.za/ /kəˈmi.ə/ n fem
skjorte
Peça de roba que es posa al tronc.

camió /ka.miˈo/ n masc
lastebil
Vehicle de càrrega terrestre i autopropulsat de mida gran i de gran potència que duu la càrrega separada de la cabina (normalment en una caixa o en un remolc).

camp /ˈkam/ /ˈkamp/ /ˈkamp/ n masc
felt åker
Extensió de terrenys fora de la ciutat, ocupats per conreus, boscos, etc.
bane
(esports de pilota) Cadascuna de les dues meitats en què queda dividit un camp de joc per la línia central, defensada per un dels dos adversaris i atacada per l'altre.

campana /kamˈpa.na/ /kəmˈpa.nə/ n fem
bjelle klokke

campanar /kam.paˈna/ /kam.paˈnaɾ/ /kəm.pəˈna/ n masc
klokketårn

campionat /kam.pi.oˈnat/ /kəm.pi.oˈnat/ /kəm.pi.uˈnat/ n masc
mesterskap

campió /kam.piˈo/ /kəm.piˈo/ n masc
mester

camí /kaˈmi/ n masc
vei

canal /kaˈnaɫ/ n masc
kanal
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los.

canari n masc
kanarifugl
(ocells) Moixó de la família dels fringíl·lids de cant similar al de la cadernera i plomatge groc i originari de les Illes Canàries (Serinus canarius).

canceller /kan.seˈʎe/ /kan.seˈʎeɾ/ /kən.səˈʎe/ n masc
kansler

candela /kanˈdɛ.ɫa/ /kanˈdɛ.ɾa/ /kənˈdə.ɫə/ /kənˈdɛ.ɫə/ n fem
lys

candidat /kan.diˈðat/ /kən.diˈðat/ n masc
kandidat

canell /kaˈneʎ/ n masc
håndledd

cangur /kaŋˈɡuɾ/ n masc
kenguru
Marsupial d'Austràlia i illes pròximes caracteritzat per tenir la part posterior més desenvolupada, que li permet de caminar a salts, i les femelles disposen d'una bossa a l'abdomen amb les glàndules mamàries.

cangur /kaŋˈɡuɾ/ n neut
barnevakt kenguru
(castellanisme) Mainader o mainadera a hores convingudes.

canonada /ka.noˈna.ða/ /kə.noˈna.ðə/ /kə.nuˈna.ðə/ n fem
rør

canonitzar /ka.no.niˈd͡za/ /ka.no.niˈza/ /ka.no.niˈzaɾ/ /kə.no.niˈd͡za/ /kə.nu.niˈd͡za/ v
kanonisere
L'església, considerar sant a algú afegir-lo al cànon.

cansat /kanˈsat/ /kənˈsat/ adj masc
trett

cantant /kanˈtan/ /kanˈtant/ /kənˈtan/ /kənˈtant/ n neut
sanger

cantar /kanˈta/ /kanˈtaɾ/ v
synge
Produir música amb la veu.

cantonada /kan.toˈna.ða/ /kən.tuˈna.ðə/ n fem
hjørne
Encreuament de dos carrers.
(hoquei sobre gel) Cadascun dels quatre angles arrodonits d'una pista de joc, delimitats per les tanques laterals i les tanques de fons.

canvi /ˈkam.bi/ /ˈkaɱ.vi/ /ˈkaɱ.vi/ n masc
endring
Acció i efecte de canviar.
veksel
(no comptable) Diners retornats al comprador quan paga amb una unitat de valor superior al preu.

canviar /kam.biˈa/ /kaɱ.viˈaɾ/ /kəɱ.viˈa/ v
forandre
Modificar, fer diferent, variar.
Prendre i donar una cosa per altre que se'n rep o dóna.
(esports de pilota) Reemplaçar un titular per un suplent en el transcurs d'un partit o una partida d'un esport d'equip.

canyella /kaˈɲe.ʎa/ n fem
kanel
Planta aromàtica emprada per aromatitzar aliments i perfums, es ven en forma de palets o canyetes.

cançó n fem
sang
Conjunt de notes harmonioses que es poden cantar.

canó /kaˈno/ n masc
kanon
Part d'una arma de foc en forma de tub que defineix la direcció del projectil.

caos /ˈka.os/ /ˈka.us/ n masc
kaos

cap n masc
hode
(anatomia) Part superior i anterior del cos d'un animal.
Part superior del cos de l'ésser humà, considerada com a seu del pensament, l'intel·lecte, judici, talent, seny.
Lloc de preferència, central.
Localitat principal d'un territori; capital.
La part més alta d'una cosa.
Individu considerat com a membre d’una col·lectivitat.
Extremitat en general.
Part anterior, per on comença una cosa.
Part final, per on acaba una cosa.
Part de terra que s'endinsa en la mar.
(nàutica) corda
En un repartiment, cadascun dels participants.
(golf) Part final d'un bastó, que impacta en la bola en executar el colp.
(pilota basca) Part més ampla d'una eina.
(bàdminton) base

cap de setmana n masc
helg

capa /ˈka.pa/ /ˈka.pə/ n fem
cape
Vestimenta d'abric llarga i sense mànigues, oberta pel davant.
lag
Extensió uniforme de material que cobreix alguna cosa.

capbussar /ˌkab.buˈsa/ /ˌkab.buˈsaɾ/ v
dykke
Ficar sota l'aigua amb ímpetu o de cop.

capella /kaˈpe.ʎa/ /kəˈpe.ʎə/ n fem
kapell

capellà /ka.peˈʎa/ /kə.pəˈʎa/ n masc
prest
Sacerdot titular d'una capellania.

capfoguer /ˌkap.foˈɣe/ /ˌkap.foˈɣeɾ/ /ˌkap.fuˈɣe/ n masc
peisbukk

capgròs /ˌkabˈɡɾɔs/ n masc
rumpetroll
Larva d'amfibi amb cua i sense potes.

capibara /ka.piˈβa.ɾa/ /kə.piˈβa.ɾə/ n masc
flodsvin

capital /ka.piˈtaɫ/ n fem
hovedstad
Població on es reuneixen les principals administracions d'una entitat política.

capitalisme /ka.pi.taˈɫiz.me/ n masc
kapitalisme

capitell /ka.piˈteʎ/ /kə.piˈteʎ/ n masc
kapitel

capità /ka.piˈta/ n masc
kaptein

capoll /kaˈpoʎ/ n masc
knopp
(morfologia vegetal) Fase del desenvolupament de les flors en la qual els pètals no s’han separat encara.

captaire /kapˈtaj.ɾe/ n neut
tigger

caputxa /kaˈpu.t͡ʃa/ n fem
hette
Part d’una indumentària destinada a cobrir el cap.

caputxino /ka.puˈt͡ʃi.no/ /kə.puˈt͡ʃi.no/ /kə.puˈt͡ʃi.nu/ n masc
cappuccino

capvespre /ˌkabˈbes.pɾe/ /ˌkabˈves.pɾe/ /ˌkabˈves.pɾə/ n masc
skumring
Última part de la tarda quan el sol ja s'ha post i fosqueja.

capítol /kaˈpi.toɫ/ /kəˈpi.toɫ/ /kəˈpi.tuɫ/ n masc
kapittel
Cadascuna de les parts en què es divideix una narració.
Sala d'un monestir on es reuneixen els monjos per prendre decisions.

capó /kaˈpo/ /kəˈpo/ n masc
kapun
Pollastre que ha estat castrat i després engreixat.

car /ˈka/ /ˈkar/ /ˈkaɾ/ adj masc
dyr
De preu elevat.
kjær
Estimat, volgut.

car /ˈka/ /ˈkar/ /ˈkaɾ/ conjunction
siden

cara /ˈka.ɾa/ n fem
ansikt
(anatomia) Rostre.

carabassa /kə.ɾəˈβa.sə/ /kərˈβa.sə/ n fem
gresskar
Fruit gran i sovint ataronjat que cria la carabassera. Moltes varietats són comestibles.

característic /ka.ɾak.teˈɾis.tik/ /kə.ɾək.təˈɾis.tik/ adj masc
karakteristisk

caragol /ka.ɾaˈɣɔɫ/ /karˈɣɔɫ/ /kə.ɾəˈɣɔɫ/ /kərˈɣɔɫ/ n masc
snegl
(zoologia) Mol·lusc de la classe gastròpode, amb la característica de la torsió i la closca en espiral.
(col·loquial) diners
skrue
Objecte en forma d'espiral: escala de caragol, un caragol de cabells, etc.
(anatomia) Una de les tres cavitats internes de l'orella, que té forma en espiral.

caravanserrall /ka.ɾa.van.seˈraʎ/ /ka.ɾa.βan.seˈraʎ/ /kə.ɾə.vən.səˈraʎ/ /kə.ɾə.βən.səˈraʎ/ n masc
karavaneserai

caravel·la /ka.ɾaˈvɛɫ.ɫa/ /ka.ɾaˈβɛ.ɫa/ /ka.ɾaˈβɛ.ɫɛ/ /ka.ɾaˈβɛɫ.ɫa/ /kə.ɾəˈvɛɫ.ɫə/ /kə.ɾəˈβɛ.ɫə/ /kə.ɾəˈβɛɫ.ɫə/ n fem
karavell

carboni /kərˈbɔ.ni/ n masc
karbon

carbó /kaɾˈbo/ n masc
kull
Nom genèric donat a dos tipus de materials (carbó vegetal i carbó mineral) orgànics, sòlids i de color negre utilitzats com a combustible per la seva gran quantitat de carboni.

carcaix /kaɾˈkajʃ/ /kərˈkaʃ/ n masc
kogger

card /ˈkart/ n masc
tistel

cardar /karˈða/ /kaɾˈða/ /kaɾˈðaɾ/ /kərˈda/ v
knulle
(vulgarisme) Fer l'acte sexual.

cardenal /kər.dəˈnaɫ/ n masc
kardinal
En l'Església Catòlica, el càrrec superior a un bisbe.

carelià /ka.ɾe.ɫiˈa/ /kə.ɾə.ɫiˈa/ n masc
karelsk
Individu finès oriental originari de Carèlia.
(invariable) Llengua baltofinesa parlada a Carèlia i territoris adjacents.

carisma /kaˈɾiz.ma/ /kəˈɾiz.mə/ n masc
karisma

carn n fem
kjött kjøtt

carpa /ˈkar.pə/ /ˈkaɾ.pa/ n fem
karpe
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Cyprinus carpio)

carregar /ka.reˈɣa/ /ka.reˈɣaɾ/ /kə.rəˈɣa/ v
laste
Portar pes al damunt amb la intenció de transportar-lo.
(informàtica) Transferir dades d'un emmagatzematge auxiliar a la memòria de l'ordinador.

carrer /kaˈre/ /kəˈre/ n masc
gate
En un nucli de població, lloc per on hi circula la gent i els vehicles que és l'origen o el resultat de l'organització de l'espai edificat.

carrera /kaˈre.ɾa/ /kəˈre.ɾə/ n fem
karriere
Trajectòria professional o pública.

carretera /ka.reˈte.ɾa/ n fem
vei
Via que uneix dues poblacions i que és apta per a la circulació de vehicles.

carretó /ka.reˈto/ /kə.rəˈto/ n masc
trillebår

carril bici n masc
sykkelfelt

carro /ˈka.ro/ /ˈka.ru/ n masc
kjerre
Vehicle tirat per animals per transportar objectes o persones.

carruatge /ka.ruˈa.d͡ʒe/ /kə.ruˈa.d͡ʒə/ n masc
hestevogn

carst /ˈkarst/ n masc
karstlandskap

carta /ˈkaɾ.ta/ n fem
brev
Document escrit per a comunicar amb una altra persona, generalment amb una estructura formal.
kort
Sinònim de mapa., especialment de navegació.

cartutx /kaɾˈtut͡ʃ/ /kərˈtut͡ʃ/ n masc
patron
En les armes lleugeres, conjunt de beina i bala travades.

cartílag /kaɾˈti.ɫak/ /kərˈti.ɫək/ n masc
brusk

cartó /kaɾˈto/ /kərˈto/ n masc
papp

carxofa /karˈt͡ʃɔ.fa/ /kaɾˈt͡ʃɔ.fɔ/ /kərˈʃɔ.fə/ n fem
artisjokk

caràcter /kaˈɾak.teɾ/ /kəˈɾak.tə/ n masc
tegn
Signe gràfic, usat sobretot en impressió o informàtica.

casa /ˈka.za/ n fem
hus
Edifici destinat a l'habitatge de persones, llar.

casament /ka.zaˈmen/ /ka.zaˈment/ /kə.zəˈmen/ /kə.zəˈment/ n masc
bryllup
Acte amb què s'estableix un matrimoni.

casat /kaˈzat/ /kəˈzat/ adj masc
gift

casc /ˈkask/ n masc
hjelm
Peça dura que cobreix el cap com a defensa en certes activitats: bombers, motoristes, policia, esportistes.

caspa /ˈkas.pa/ /ˈkas.pə/ n fem
flass

cassola /kaˈsɔ.ɫa/ /kaˈsɔ.ɫɔ/ /kəˈsɔ.ɫə/ n fem
kasserolle

cast /ˈkast/ adj masc
kysk

castanya n fem
kastanje
(botànica) Fruit del castanyer, de color marró fosc brillant, que es cull a la tardor i és comestible.

castedat /kas.teˈðat/ /kəs.təˈðat/ n fem
kyskhet

castell /kasˈteʎ/ n masc
slott borg
Fortificació defensiva.

castor /kasˈto/ /kəsˈto/ n masc
bever
Gènere de mamífer rosegador semi-aquàtic de la família dels castòrids. Destaca per la seva habilitat per construir preses i caus.

castrar /kasˈtɾa/ /kasˈtɾaɾ/ /kəsˈtɾa/ v
gjelle
Extirpar els òrgans reproductors.

casual /ka.zuˈaɫ/ adj
tilfeldig

catacumba /ka.taˈkum.ba/ /kə.təˈkum.bə/ n fem
katakombe
Lloc subterrani i sovint secret on s'enterren morts i sovint també es practiquen actes religiosos, en especial les de l'antiga Roma, famoses pels seus complicats circuits.

català adj masc
katalansk
Relatiu o pertanyent a Catalunya, als seus habitants o a la llengua catalana.

català n masc
katalansk
(masculí singular) Llengua històricament parlada a Catalunya, Andorra, País Valencià, les illes Balears, la Catalunya Nord, l'Alguer i la Franja de Ponent.

cataplasma /ka.taˈpɫaz.ma/ /kə.təˈpɫaz.mə/ n masc
grøtomslag
Composició calmant i emol·lient que es posa entre dues gases i s'aplica sobre la pell.

catapulta /ka.taˈpuɫ.ta/ /kə.təˈpuɫ.tə/ n fem
katapult
Arma de l'antiguitat i l'edat mitjana que mitjançant la tensió acumulada en la torsió de fustes o bé amb l'empenta de contrapesos era capaç de llançar projectils pesants a certa distància.

catedral /ka.teˈðɾaɫ/ n fem
katedral domkirke

catet /kaˈtet/ /kəˈtɛt/ n masc
katet

catifa /kaˈti.fa/ n fem
teppe

catió /ka.tiˈo/ /kə.tiˈo/ n masc
kation

catorze /kaˈtoɾ.ze/ number
fjorten

catxalot /ka.t͡ʃaˈɫɔt/ /kə.t͡ʃəˈɫɔt/ n masc
spermhval

catàstrofe /kaˈtas.tɾo.fe/ /kəˈtas.tɾu.fə/ n fem
katastrofe
Desgràcia gran, especialment quan hi ha víctimes mortals.

catòlic /kaˈtɔ.ɫik/ adj masc
katolikk
Dit del qui pertany a la religió cristiana que accepta la universalitat de l'autoritat del Papa.

caure /ˈkaw.ɾe/ v
falle
Precipitar-se cap a baix per pèrdua de l'equilibri o acció de la gravetat.
Escaure's en cert temps o cert lloc.

causa /ˈkaw.za/ n fem
årsak grunn
Motiu, explicació, el perquè.

cauteritzar /kaw.te.ɾiˈd͡za/ /kaw.te.ɾiˈza/ /kaw.te.ɾiˈzaɾ/ /kəw.tə.ɾiˈd͡za/ v
kauterisere

cavall /kaˈval/ /kaˈvaʎ/ /kaˈβaʎ/ /kəˈvaʎ/ n masc
hest
(mamífers) Mamífer domèstic ungulat (Equus caballus), de la família dels èquids, utilitzat per l'home per a cavalcar o com a animal de tir.
springer hest
(escacs) Peça dels escacs amb la forma del cap i el coll de l'animal, la qual es pot moure només dues caselles cap endavant i una cap al costat o dues cap a un costat i una cap endavant.

cavaller /ka.vaˈʎeɾ/ /ka.βaˈʎe/ /kə.vəˈʎe/ /kə.βəˈʎe/ n masc
ridder
Soldat medieval de categoria, honrat amb la cavalleria per un senyor feudal.

cavalleria /ka.va.ʎeˈɾi.a/ /ka.βa.ʎeˈɾi.a/ /kə.və.ʎəˈɾi.ə/ /kə.βə.ʎəˈɾi.ə/ n fem
kavaleri
Tropa que va a cavall, modernament amb vehicles motoritzats i blindats, en contraposició a la infanteria que va a peu.

cavallets /ka.vaˈʎets/ /ka.βaˈʎets/ /kə.vəˈʎəts/ /kə.vəˈʎɛts/ /kə.βəˈʎɛts/ n masc
karusell
Atracció infantil de fira que consisteix en una plataforma giratòria accionada mecànicament damunt la qual s'instal·len diversos artificis perquè els infants hi puguin pujar.

cavar /kaˈvaɾ/ /kaˈβa/ /kəˈva/ /kəˈβa/ v
grave

caviar /ka.viˈaɾ/ /ka.βiˈar/ /ka.βiˈaɾ/ /kə.viˈaɾ/ /kə.βiˈar/ n masc
kaviar

cavitat abdominal n fem
bukhole

caça /ˈka.sa/ /ˈka.sə/ n fem
jakt
Acció de caçar.

caçador /ka.saˈðo/ /ka.saˈðoɾ/ /kə.səˈðo/ n masc
jeger

caçar /kaˈsa/ /kaˈsaɾ/ v
jakte

ceba /ˈsə.bə/ /ˈsɛ.bə/ /ˈsɛ.βə/ n fem
løk lauk

cec adj
blind
Que no hi veu.

cec n masc
blindtarm
(anatomia) Porció de l'intestí gros en cul-de-sac situada entre l'ili i el còlon.

cefalàlgia /se.faˈɫaɫ.d͡ʒi.a/ /sə.fəˈɫaɫ.ʒi.ə/ n fem
hodepine

cel n masc
himmel
Volta celeste, capa que envolta la Terra, espai aeri on es troben els núvols.
Espai sense límits visibles, des d'un punt de vista terrestre, on són les estrelles.

celebrar /se.ɫeˈbɾaɾ/ /se.ɫeˈβɾa/ v
feire
Acomplir amb solemnitat seguint un ritual.
Fer activitats festives.
Alegrar-se per un fet.

celebritat /se.ɫe.βɾiˈtat/ /sə.ɫə.βɾiˈtat/ n fem
berømthet

celesta /seˈɫes.ta/ /səˈɫes.tə/ n fem
celesta

cella /ˈse.ʎa/ /ˈsə.ʎə/ /ˈsɛ.jə/ /ˈsɛ.ʎə/ n fem
øyebryn øyenbryn
Cadascuna de les zones que sobresurten lleugerament de la cara i que es troben pel damunt d'un ull per fer-li de visera.

celler /seˈʎe/ /seˈʎeɾ/ /səˈʎe/ n masc
kjeller

cel·lulosa /se.ɫuˈɫo.za/ /seɫ.ɫuˈɫo.za/ /sə.ɫuˈɫo.zə/ /səɫ.ɫuˈɫo.zə/ n fem
cellulose

cementiri /se.menˈti.ɾi/ n masc
gravlund kirkegård

cendra /ˈsɛn.dɾa/ /ˈsɛn.dɾɛ/ n fem
aske

cendrer /senˈdɾe/ /senˈdɾeɾ/ /sənˈdɾe/ n masc
askebeger

cenotafi /se.noˈta.fi/ /sə.noˈta.fi/ /sə.nuˈta.fi/ n masc
kenotaf

cens /ˈsens/ /ˈsens/ /ˈsɛns/ n masc
folketelling

cent /ˈsen/ /ˈsent/ number
hundre

centre /ˈsen.tɾe/ n masc
sentrum
El més distant o retirat de la superfície exterior d'una cosa.
Lloc d'on surten o a on convergeixen accions particulars coordenades.

centímetre /senˈti.me.tɾe/ n masc
centimeter
Unitat de longitud del sistema cegesimal equivalent a la centèsima part d'un metre. Símbol cm.

ceptre /ˈsep.tɾe/ /ˈsep.tɾə/ n masc
septer

cera /ˈse.ɾa/ /ˈsə.ɾə/ /ˈsɛ.ɾə/ n fem
voks

cercar /serˈka/ /seɾˈka/ /seɾˈkaɾ/ v
lete
Explorar l’entorn per tal de trobar, de descobrir, quelcom o algú.

cercle /ˈseɾ.kɫe/ n masc
sirkel
Part interior d'una circumferència, figura geomètrica sense cap costat.

cereal /se.ɾeˈaɫ/ /sə.ɾeˈaɫ/ n masc
korn

cerebral /se.ɾeˈbɾaɫ/ /sə.ɾəˈβɾaɫ/ adj
cerebral

ceri n masc
cerium
Element químic de nombre atòmic 58 i símbol Ce.

cert /ˈsɛrt/ adj masc
sikker
Segur, sens dubte.

certificat /seɾ.ti.fiˈkat/ /sər.ti.fiˈkat/ n masc
sertifikat
Document oficial que assegura la veracitat d'un fet.

cervell /serˈβeʎ/ /seɾˈveʎ/ /seɾˈβeʎ/ /sərˈbeʎ/ /səɾˈveʎ/ n masc
hjerne
(anatomia) Òrgan dels animals que conté neurones i és capaç de coordinar els moviments del cos, les funcions vitals i el pensament.

cervesa /serˈβe.za/ /seɾˈve.za/ /sərˈbɛ.zə/ /sərˈvɛ.zə/ /səɾˈvə.zə/ n fem
øl
(aliments) Beguda alcohòlica obtinguda per la fermentació de malt o altres cereals germinats, i aromatitzada amb llúpol.

ceràmica /seˈɾa.mi.ka/ /səˈɾa.mi.kə/ n fem
keramikk

cicatriu /si.kaˈtɾiw/ /si.kəˈtɾiw/ n fem
arr

ciclisme /siˈkɫiz.me/ /siˈkɫiz.mə/ n masc
sykling

ciclista /siˈkɫis.ta/ /siˈkɫis.te/ /siˈkɫis.tə/ n neut
syklist

científic /si.enˈti.fik/ adj masc
vitenskapelig
Relatiu a la ciència.

científic /si.enˈti.fik/ n masc
forsker
Persona que es dedica a la recerca.

cigala /siˈɣa.ɫa/ /siˈɣa.ɫə/ n fem
sikade
Insecte de l'orde dels hemípters, que s'alimenta de la saba de les plantes i emet un cric-cric de 100 decibels a la freqüència de 86 Hz.

cigar /siˈɣar/ n masc
sigar

cigarreta /si.ɣaˈre.ta/ /si.ɣəˈrə.tə/ /si.ɣəˈrɛ.tə/ n fem
sigarett

cigne /ˈsiŋ.ne/ /ˈsiɡ.ne/ n masc
svane

cigonya /siˈɣo.ɲa/ n fem
stork

cigró /siˈɣɾo/ n masc
kikert

cilindre /siˈɫin.dɾe/ /siˈɫin.dɾə/ n masc
sylinder
(basquetbol) Espai imaginari de forma cilíndrica d'una pista de joc que comprèn la zona ocupada per un jugador en contacte amb el terra i la zona que ocuparia amb un salt vertical.

ciment /siˈmen/ /siˈment/ n masc
sement

cimera /siˈme.ɾa/ /siˈmɛ.ɾə/ n fem
toppmøte
Reunió de dirigents d’alt nivell.

cinabri n masc
sinober

cinc /ˈsiŋ/ /ˈsiŋk/ /ˈsiŋk/ number
fem
(cardinal) Nombre que segueix el quatre i precedeix el sis.
(valor ordinal) Cinquè, cinquena.

cinc-cents /ˌsiŋˈsens/ number
fem hundre

cinema /siˈne.ma/ /siˈnə.mə/ /siˈnɛ.mə/ n masc
kino

cinemàtica /si.neˈma.ti.ka/ /si.nəˈma.ti.kə/ n fem
kinematikk

cingla /ˈsiŋ.ɡɫa/ /ˈsiŋ.ɡɫə/ n fem
salgjord

cinologia /si.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /si.no.ɫoˈʒi.a/ /si.no.ɫoˈʒi.ə/ /si.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
kynologi

cinquanta /siŋˈkwan.ta/ number
femti

cinquanta-cinc /siŋˌkwan.taˈsiŋ/ /siŋˌkwan.taˈsiŋk/ /siŋˌkwan.təˈsiŋ/ /siŋˌkwan.təˈsiŋk/ number
femtifem

cinquanta-quatre /siŋˌkwan.taˈkwa.tɾe/ /siŋˌkwan.təˈkwa.tɾə/ number
førtifire

cinta magnètica n fem
magnetbånd

cintura /sinˈtu.ɾa/ /sinˈtu.ɾə/ n fem
midje

cinturó n masc
belte
Peça de roba, cuir o similar que serveix per cenyir-se el pantaló, els calçons o la camisa a la cintura.

circ n masc
sirkus
Local normalment circular amb espectacles d'acrobàcia, equilibrisme, doma i pallassos.

circa /ˈsir.ka/ adv
cirka

circadiari /sir.kə.ðiˈa.ɾi/ /siɾ.ka.ðiˈa.ɾi/ adj masc
døgn

circuit /sirˈkujt/ n masc
kretsløp
Recorregut a l'entorn d'un lloc.

circumnavegació /sir.kum.na.βe.ɣa.siˈo/ /sir.kum.nə.βə.ɣə.siˈo/ /siɾ.kum.na.ve.ɣa.siˈo/ /siɾ.kum.na.βe.ɣa.siˈo/ /siɾ.kum.nə.və.ɣə.siˈo/ n fem
jorden rundt-reiser

circumnavegar /sir.kum.na.βeˈɣa/ /siɾ.kum.na.veˈɣaɾ/ /siɾ.kum.na.βeˈɣa/ /siɾ.kum.nə.vəˈɣa/ v
seile rundt

cirera n fem
kirsebær
Fruit petit, rodó, dolç i vermell que cria el cirerer.

cirurgia /si.ɾuɾˈd͡ʒi.a/ n fem
kirurgi

cirurgià /si.ɾuɾ.d͡ʒiˈa/ n masc
kirurg

cisell /siˈzeʎ/ n masc
meisel

cistell n masc
kurv

cistella /sisˈte.ʎa/ /sisˈte.ʎə/ n fem
kurv
(corfbol) Cadascuna de les dues estructures d'una pista de corfbol constituïdes per un cilindre de vímet sense fons de 25 cm d'alçària, situat a 3,5 m de terra, i per un pal de subjecció, que delimiten l'espai dintre el qual s'ha de fer entrar la pilota per a puntuar.

cisterna /sisˈtɛɾ.na/ /sisˈtɛɾ.nə/ n fem
sisterne

cita /ˈsi.ta/ n fem
stevnemøte
Trobada amorosa per conèixer més l'altra persona i gaudir de la mútua companyia.

citar /siˈta/ /siˈtaɾ/ v
tilkalle
Fer saber a alguna persona el manament del jutge perquè comparegui en judici.

ciutadà /siw.taˈða/ /siw.təˈða/ n masc
borger

ciutat n fem
by

civada /siˈva.ða/ /siˈva.ðə/ /siˈβa.ða/ n fem
havre

civilització /si.vi.ɫi.d͡zə.siˈo/ /si.vi.ɫi.za.siˈo/ /si.βi.ɫi.d͡za.siˈo/ /si.βi.ɫi.za.siˈo/ n fem
sivilisasjon

ciència /siˈen.si.ə/ /siˈɛn.si.a/ n fem
vitenskap

clar /ˈkɫa/ /ˈkɫaɾ/ adj masc
klar
Lluminós.
Evident, fàcil de comprendre.

clara /ˈkɫa.ɾə/ n fem
hvite
Part blanca de l'ou que protegeix i nodreix el rovell.

clarinet /kɫa.ɾiˈnet/ /kɫə.ɾiˈnət/ /kɫə.ɾiˈnɛt/ n masc
klarinett

clarividència /kɫa.ɾi.viˈðɛn.si.a/ /kɫa.ɾi.βiˈðɛn.si.a/ /kɫə.ɾi.viˈðɛn.si.ə/ /kɫə.ɾi.βiˈðɛn.si.ə/ n fem
klarsynthet
Capacitat de veure coses més enllà del que permeten els sentits naturals o la tecnologia: veure el futur, el passat, perills inadvertits, etc.

classe /ˈkɫa.se/ /ˈkɫa.sə/ n fem
klasse
Tipus, mena
grup, grup classe

clatell /kɫaˈteʎ/ /kɫəˈteʎ/ n masc
nakke
Part del coll que està al darrere.

clau n fem
nøkkel
Estri per obrir una porta tancada amb pany.
(música) Signe que indica com s'ha de llegir el pentagrama.

clau n masc
spiker
Barreta metàl·lica pensada per a ser clavada a cops, normalment amb l'objectiu d'ajuntar un objecte amb un altre. L'extrem que cal copejar és més ample i s'anomena cap.

clau de volta n fem
kronestein

clauer /kɫaˈwe/ /kɫaˈweɾ/ /kɫəˈwe/ n masc
nøkkelring
Anella de metall (o actualment d'altres materials) on s'hi porten les claus.

claustre /ˈklaws.tɾe/ /ˈklaws.tɾə/ n masc
korsgang
(arquitectura) Recinte tancat amb un pati central voltat de galeries porticades.
(anatomia) Làmina prima de substància grisa en cada hemisferi cerebral.

clavar /kɫaˈvaɾ/ /kɫaˈβa/ /kɫəˈva/ /kɫəˈβa/ v
spikre
Fixar mitjançant claus.

claveguera /kɫa.veˈɣe.ɾa/ /kɫa.βeˈɣe.ɾa/ /kɫə.vəˈɣe.ɾə/ /kɫə.βəˈɣe.ɾə/ n fem
kloakk

clavell /kɫaˈveʎ/ /kɫaˈβeʎ/ /kɫəˈveʎ/ /kɫəˈβeʎ/ n masc
nellik
Flor de la clavellina.

clavicèmbal /kɫa.viˈsɛm.baɫ/ /kɫa.βiˈsɛm.baɫ/ /kɫə.viˈsɛm.bəɫ/ n masc
cembalo

clavícula /kɫaˈvi.ku.ɫa/ /kɫaˈβi.ku.ɫa/ /kɫəˈvi.ku.ɫə/ n fem
kragebein

cleptomania /kɫep.to.maˈni.a/ /kɫəp.to.məˈni.ə/ /kɫəp.tu.məˈni.ə/ n fem
kleptomani

clergue /ˈkɫɛɾ.ɣe/ n masc
geistlig

client /kɫiˈen/ /kɫiˈent/ n masc
kunde

clima /ˈkɫi.ma/ /ˈkɫi.mə/ n masc
klima

clip /ˈkɫip/ n masc
binders
Pinça petita, que fa pressió pel doblec, per a subjectar objectes lleugers.

clor n masc
klor

closca /ˈkɫɔs.ka/ /ˈkɫɔs.kɔ/ /ˈkɫɔs.kə/ n fem
skjell

cloure /ˈkɫɔw.ɾe/ /ˈkɫɔw.ɾə/ v
lukke
Tancar una obertura, aïllar-la de l’exterior.

cloïssa /kɫoˈi.sa/ /kɫoˈi.sə/ /kɫuˈi.sə/ n fem
musling

clàssic /ˈkɫa.sik/ adj masc
klassisk

clàxon /ˈkɫak.son/ /ˈkɫak.sun/ n masc
horn

clítoris /ˈkli.to.ɾis/ /ˈkɫi.tu.ɾis/ n masc
klitoris

cobalt /koˈbaɫt/ /koˈβaɫ/ /kuˈbaɫ/ /kuˈβaɫ/ n masc
kobolt

coberta /koˈbɛɾ.ta/ /kuˈβɛr.ta/ /kuˈβɛɾ.tɛ/ n fem
dekk
(nàutica) Cadascuna de les divisions horitzontals d'un vaixell i que cobreixen tota l'eslora i en especial la més alta de totes.

cocaïna /ko.kaˈi.na/ /ko.kəˈi.nə/ /ku.kəˈi.nə/ n fem
kokain

cocció /kok.siˈo/ /kuk.siˈo/ n fem
matlaging

coco /ˈko.ko/ /ˈko.ku/ n masc
kokosnøtt

cocodril /ko.koˈðɾiɫ/ /ku.kuˈðɾiɫ/ n masc
krokodille

codi n masc
kode

codony /koˈðoɲ/ /kuˈðoɲ/ n masc
kvede

cofa /ˈkɔ.fa/ /ˈkɔ.fɔ/ /ˈkɔ.fə/ n fem
mers
(nàutica) Suport pla i elevat situat en els pals dels vaixells que normalment fa la funció de talaia o de suport a l'aparell.

cognom /koŋˈnɔm/ /koɡˈnɔm/ /kuŋˈnɔm/ n masc
etternavn

cogombre /koˈɣom.bɾə/ /kuˈɣom.bɾə/ n masc
agurk
(botànica) El fruit comestible del cogombre.

coixejar /ko.ʃeˈd͡ʒa/ /ko.ʃəˈd͡ʒa/ /koj.ʃeˈd͡ʒaɾ/ /koj.ʃeˈʒa/ /ku.ʃəˈʒa/ v
halte

coixí /kojˈʃi/ /koˈʃi/ /kujˈʃi/ /kuˈʃi/ n masc
pute
Sac de tela ple de llana o d'un altre material tou, per a recolzar-hi el cap, l’esquena, etc.

col n fem
hodekål kål

colador /ko.ɫaˈðo/ /ko.ɫaˈðoɾ/ /ko.ɫəˈðo/ /ku.ɫəˈðo/ n masc
sil

colar /koˈɫa/ /koˈɫaɾ/ /kuˈɫa/ v
sile

colesterol /ko.ɫes.teˈɾɔɫ/ /ku.ɫəs.təˈɾɔɫ/ n masc
kolesterol

colibrí /ko.ɫiˈβɾi/ /ku.ɫiˈβɾi/ n masc
kolibri

coliflor /ˌkɔ.ɫiˈfɫɔ/ n fem
blomkål

coll n masc
farge
Sèrie de cartes representada amb una de les quatre figures en què es divideix la baralla.

collaret /ko.ʎaˈɾet/ /ko.ʎəˈɾət/ /ku.ʎəˈɾɛt/ n masc
halsbånd

collir /koˈʎi/ /koˈʎiɾ/ /kuˈji/ /kuˈʎi/ v
plukke
Arrencar flors o fruits directament de la planta o de l'arbre.

collita /koˈʎi.ta/ /koˈʎi.tə/ /kuˈji.tə/ /kuˈʎi.tə/ n fem
innhøstning

collons /koˈʎons/ /kuˈjons/ /kuˈʎons/ Interjection
faen
(vulgarisme) Expressió d'admiració o entusiasme.
(vulgarisme) Expressió d'enuig o irritació.

colom /koˈɫom/ /kuˈɫom/ n masc
due

colonialisme /ko.ɫo.ni.aˈɫiz.me/ /ko.ɫo.ni.əˈɫiz.mə/ /ku.ɫu.ni.əˈɫiz.mə/ n masc
kolonialisme

color /koˈɫo/ /koˈɫoɾ/ /koˈɫoɾ/ /kuˈɫo/ /kuˈɫor/ n
farge

columna /koˈɫum.na/ /koˈɫum.nə/ /kuˈɫum.nə/ n fem
søyle
Pilar que sosté en arquitectura un sostre, arc o similar.

columna vertebral n fem
ryggrad

columnata /ko.ɫumˈna.ta/ /ko.ɫumˈna.tə/ /ku.ɫumˈna.tə/ n fem
søylegang

colza /ˈkoɫ.za/ /ˈkɔɫ.zə/ n fem
raps

colze /ˈkoɫ.ze/ n masc
albue
Unitat de longitud que, generalment es calcula mesurant de la punta del dit del cor fins a l’articulació del braç.

col·laboració /ko.ɫa.βo.ɾa.siˈo/ /koɫ.ɫa.bo.ɾa.siˈo/ /koɫ.ɫə.bo.ɾə.siˈo/ /ku.ɫə.βu.ɾə.siˈo/ /kuɫ.ɫə.bu.ɾə.siˈo/ /kuɫ.ɫə.βu.ɾə.siˈo/ n fem
samarbeid

col·laborar /ko.ɫa.βoˈɾa/ /koɫ.ɫa.boˈɾaɾ/ /koɫ.ɫa.βoˈɾa/ /koɫ.ɫə.boˈɾa/ /ku.ɫə.βuˈɾa/ /kuɫ.ɫə.buˈɾa/ /kuɫ.ɫə.βuˈɾa/ v
samarbeide
Participar en alguna tasca de grup.

col·lecció /ko.ɫek.siˈo/ /koɫ.ɫek.siˈo/ /koɫ.ɫək.siˈo/ /ku.ɫək.siˈo/ /kuɫ.ɫək.siˈo/ n fem
samling

col·lisió /ko.ɫi.ziˈo/ /koɫ.ɫi.ziˈo/ /ku.ɫi.ziˈo/ /kuɫ.ɫi.ziˈo/ n fem
kollisjon

com /ˈkom/ adv
hvordan
De quina forma, manera o mode.
som
De la mateixa forma, manera o mode.

com més serem, més riurem /kom idiom
jo flere, desto bedre
Indica que com més gent assisteixi a un esdeveniment, millor serà anar-hi.

coma /ˈko.ma/ /ˈko.mə/ n fem
komma
Signe de puntuació (,) que normalment indica una pausa en una sentència o separació d'elements d'una llista.

coma /ˈko.ma/ /ˈko.mə/ n masc
koma
(medicina) Estat sever de pèrdua de consciència normalment induït per algun trauma.

comandament /ko.man.daˈmen/ /ko.man.daˈment/ /ko.mən.dəˈment/ /ku.mən.dəˈmen/ n masc
fjernkontroll
Instruments que actuen sobre una màquina per tal de controlar-ne el funcionament.

comentar /ko.menˈta/ /ko.menˈtaɾ/ /ko.mənˈta/ /ku.mənˈta/ v
kommentere

comentari /ko.menˈta.ɾi/ /ko.mənˈta.ɾi/ /ku.mənˈta.ɾi/ n masc
kommentar

començar /ko.menˈsa/ /ko.menˈsaɾ/ /ko.mənˈsa/ /ku.mənˈsa/ v
begynne
Fer la primera part d’alguna cosa.

comerciant /ko.mer.siˈan/ /ko.meɾ.siˈan/ /ko.meɾ.siˈant/ /ko.məɾ.siˈant/ /ku.mər.siˈan/ n masc
kjøpmann
Persona que es dedica al comerç.

comerç /koˈmɛɾs/ /kuˈmɛɾs/ n masc
handel
Compra, venda i bescanvi de productes.

cometa /koˈme.ta/ /koˈmə.tə/ /kuˈmɛ.tə/ n masc
komet

comissió /ko.mi.siˈo/ /ku.mi.siˈo/ n fem
provisjon
Quantitat de diners que es queda, en pagament, la persona intermediària en un negoci.

company /komˈpaɲ/ /kumˈpaɲ/ n masc
ledsager
Persona que acompanya a una altra per algun fi.

companyia /kom.paˈɲi.a/ /kom.pəˈɲi.ə/ /kum.pəˈɲi.ə/ n fem
selskap
Grup de persones amb un tret en comú, especialment al món professional.

comparable /kom.paˈɾa.bɫe/ /kom.paˈɾa.βɫe/ /kom.paˈɾab.bɫe/ /kom.pəˈɾab.bɫə/ /kum.pəˈɾa.βɫə/ /kum.pəˈɾab.bɫə/ adj
komparabel

comparació /kom.pa.ɾa.siˈo/ /kom.pə.ɾə.siˈo/ /kum.pə.ɾə.siˈo/ n masc
sammenligning

comparar /kom.paˈɾa/ /kom.paˈɾaɾ/ /kom.pəˈɾa/ /kum.pəˈɾa/ v
sammenligne

compartiment /kom.par.tiˈmen/ /kom.paɾ.tiˈmen/ /kom.paɾ.tiˈment/ /kom.pəɾ.tiˈment/ /kum.pər.tiˈmen/ n masc
kupé

compartir /kom.parˈti/ /kom.paɾˈtiɾ/ /kum.pərˈti/ v
dele

compensar /kom.penˈsa/ /kom.penˈsaɾ/ /kom.pənˈsa/ /kum.pənˈsa/ v
kompensere

complet /komˈpɫet/ /komˈpɫɛt/ /kumˈpɫɛt/ adj masc
komplett

complicat /kom.pɫiˈkat/ /kum.pɫiˈkat/ adj masc
komplisert

composició /kom.po.zi.siˈo/ /kum.pu.zi.siˈo/ n fem
sammensetning
Acció o efecte de compondre

compositor /kom.po.ziˈto/ /kom.po.ziˈtoɾ/ /kum.pu.ziˈto/ n masc
komponist

compra /ˈkom.pɾa/ /ˈkom.pɾə/ n fem
kjøp

comprador /kom.pɾaˈðo/ /kom.pɾaˈðoɾ/ /kom.pɾəˈðo/ /kum.pɾəˈðo/ n masc
kjøper

comprar /komˈpɾa/ /komˈpɾaɾ/ /kumˈpɾa/ v
kjøpe

comprendre /komˈpen.dɾe/ /komˈpən.dɾə/ /kumˈpɛn.dɾə/ v
forstå
Entendre les raons d'un altre.

comprensió n fem
forståelse

compromís /kom.pɾoˈmis/ /kum.pɾuˈmis/ n masc
forpliktelse
Obligació contreta.

comptar /komˈta/ /komˈtaɾ/ /kumˈta/ v
telle
Determinar el nombre total d'objectes d'un conjunt assignant a cadascun un nombre correlatiu.

compàs /komˈpas/ /kumˈpas/ n masc
passer
Estri per dibuixar cercles amb precisió, consistent en dos braços, un dels quals porta una punxa i l'altre una mina de llapis.

comtat /komˈtat/ /kumˈtat/ n masc
grevskap

comte /ˈkom.te/ /ˈkɔm.tə/ n masc
greve

comtessa /komˈte.sa/ /komˈtə.sə/ /kumˈtɛ.sə/ n fem
grevinne

comunicació /ko.mu.ni.ka.siˈo/ /ko.mu.ni.kə.siˈo/ /ku.mu.ni.kə.siˈo/ n fem
kommunikasjon

comunisme /ko.muˈniz.me/ /ko.muˈniz.mə/ /ku.muˈniz.mə/ n masc
kommunisme

comunista /ko.muˈnis.ta/ /ko.muˈnis.te/ /ko.muˈnis.tə/ /ku.muˈnis.tə/ adj
kommunistisk kommunist
Relatiu o pertanyent al comunisme.

comunista /ko.muˈnis.ta/ /ko.muˈnis.te/ /ko.muˈnis.tə/ /ku.muˈnis.tə/ n neut
kommunist
Partidari del comunisme.
Que forma part d'un partit o organització comunista.

comunitat /ko.mu.niˈtat/ /ku.mu.niˈtat/ n fem
samfunn
conjunt de persones que se senten part d'una mateixa cosa i viuen plegats en algun moment (comunitat de veïns, comunitat religiosa...)

comèdia /koˈmɛ.ði.a/ /kuˈmɛ.ði.ə/ n fem
komedie

comú /koˈmu/ /kuˈmu/ adj masc
felles
Comunal, col·lectiu, de tothom, públic.
Ordinari, típic.
Compartit, similar.

comú /koˈmu/ /kuˈmu/ n masc
felles
La gran majoria en conjunt.

conca n fem
nedbørfelt
Depressió en el terreny que aplega les aigües de pluja que alimenten un riu.

concert /konˈsɛɾt/ /kunˈsɛrt/ n masc
konsert
Composició musical escrita per a ser interpretada per diversos instruments conjuntament.

concloure /koŋˈkɫɔw.ɾe/ /koŋˈkɫɔw.ɾə/ /kuŋˈkɫɔw.ɾə/ v
slutte

concret /koŋˈkɾet/ /kuŋˈkɾet/ adj masc
konkret

concubina /koŋ.kuˈbi.na/ /koŋ.kuˈbi.nə/ /kuŋ.kuˈbi.nə/ /kuŋ.kuˈβi.nə/ n fem
konkubine

concurs /koŋˈkuɾs/ /kuŋˈkurs/ n masc
konkurranse

condemna /konˈdem.na/ /konˈdem.nə/ /kunˈdem.nə/ n fem
straff

condicional /kon.di.si.oˈnaɫ/ /kun.di.si.uˈnaɫ/ n masc
kondisjonalis
Temps verbal, també anomenat potencial.

condició /kon.di.siˈo/ /kun.di.siˈo/ n fem
vilkår
Allò que és necessari perquè una cosa pugui ser.

conductor /kon.dukˈto/ /kon.dukˈtoɾ/ /kun.dukˈto/ n masc
sjåfør
Que controla els comandaments d'un vehicle o aparell mecànic.

conduir /kon.duˈi/ /kon.duˈiɾ/ /kun.duˈi/ v
drive
Tenir el comandament d'un vehicle.
Mostrar a altres persones el camí que han de seguir.
Enllaçar amb un camí o portar a un lloc final.
Portar a un resultat final.
(esports de pilota) Avançar, un jugador, pel camp de joc controlant la pilota, la bola o el disc.
Permetre el pas.
Tenir una bona conducta, segons els criteris socials.

coneixement /ko.ne.ʃeˈmen/ /ko.nej.ʃeˈmen/ /ko.nej.ʃeˈment/ /ko.nə.ʃəˈment/ /ku.nə.ʃəˈmen/ n masc
bekjent
Consciència i comprensió de fets, conceptes, principis, habilitats i actituds adquirides mitjançant l'experiència i l'estudi.
Conjunt organitzat del saber sobre un tema determinat.

confederació /koɱ.fe.ðe.ɾa.siˈo/ /koɱ.fə.ðə.ɾə.siˈo/ /kuɱ.fə.ðə.ɾə.siˈo/ n fem
konføderasjon

conferència /koɱ.feˈɾɛn.si.a/ /kuɱ.fəˈɾɛn.si.ə/ n fem
forelesning

conferència de premsa n fem
pressekonferanse

confessar /koɱ.feˈsa/ /koɱ.feˈsaɾ/ /koɱ.fəˈsa/ /kuɱ.fəˈsa/ v
tilstå

confessió /koɱ.fe.siˈo/ /koɱ.fə.siˈo/ /kuɱ.fə.siˈo/ n fem
tilståelse

confiança /koɱ.fiˈan.sa/ /koɱ.fiˈan.sə/ /kuɱ.fiˈan.sə/ n fem
tillit
Esperança ferma que es té d'algú o de quelcom.
Seguretat que algú té en si mateix.

confiar /koɱ.fiˈa/ /koɱ.fiˈaɾ/ /kuɱ.fiˈa/ v
feste lit til
Posar alguna cosa sota la custòdia d'algú.
Posar l'esperança en algú, de qui s'espera ajudi a resoldre una situació difícil.
Compartir un secret amb algú, de qui s'espera que no el desvetlli.

confinar /koɱ.fiˈna/ /koɱ.fiˈnaɾ/ /kuɱ.fiˈna/ v
begrense

confirmar /koɱ.firˈma/ /koɱ.fiɾˈma/ /koɱ.fiɾˈmaɾ/ /kuɱ.firˈma/ v
bekrefte
Comprovar la veracitat d'una cosa que ja se suposava era certa.
Administrar la confirmació a algú.

conflent /koɱˈfɫen/ /koɱˈfɫent/ /kuɱˈfɫen/ n masc
elveos

conflicte /koɱˈfɫik.te/ /koɱˈfɫik.tə/ /kuɱˈfɫik.tə/ n masc
konflikt

confluència /koɱ.fɫuˈɛn.si.a/ /koɱ.fɫuˈɛn.si.ə/ /kuɱ.fɫuˈɛn.si.ə/ n fem
elveos

conformitat /koɱ.foɾ.miˈtat/ /kuɱ.fur.miˈtat/ n fem
konformitet
Expressió de consentiment o acceptació.

congelador /koɲ.d͡ʒe.ɫaˈðo/ /koɲ.d͡ʒe.ɫaˈðoɾ/ /koɲ.ʒə.ɫəˈðo/ /kuɲ.ʒə.ɫəˈðo/ n masc
dypfryser

congelar /koɲ.d͡ʒeˈɫa/ /koɲ.d͡ʒeˈɫaɾ/ /koɲ.ʒəˈɫa/ /kuɲ.ʒəˈɫa/ v
fryse
Posar a menys de zero graus.

congolès /koŋ.ɡoˈɫes/ /koŋ.ɡoˈɫəs/ /kuŋ.ɡuˈɫɛs/ adj masc
kongolesisk
Relatiu o pertanyent a la República del Congo o a la República Democràtica del Congo.
Relatiu o pertanyent al riu Congo.

congolès /koŋ.ɡoˈɫes/ /koŋ.ɡoˈɫəs/ /kuŋ.ɡuˈɫɛs/ n masc
kongolesisk
Persona que habita o és originària de la República del Congo o de República Democràtica del Congo.

conill /koˈniʎ/ /kuˈnij/ /kuˈniʎ/ n masc
kanin
Mamífer lagomorf més petit que la llebre, d’orelles llargues, potes posteriors més llargues que les anteriors, del qual es coneixen nombroses varietats domèstiques (Oryctolagus cuniculus).

conjugació /koɲ.d͡ʒu.ɣa.siˈo/ /koɲ.ʒu.ɣə.siˈo/ /kuɲ.ʒu.ɣə.siˈo/ n fem
konjugasjon

conjunció /koɲ.d͡ʒun.siˈo/ /koɲ.ʒun.siˈo/ /kuɲ.ʒun.siˈo/ n fem
konjunksjon
(gramàtica) Categoria lèxica de mots amb funció de nexe entre els constituents d’una oració.

connexió /kon.nek.siˈo/ /kon.nək.siˈo/ /kun.nək.siˈo/ n fem
forbindelse
El fet de connectar.
El punt on dues o més coses connecten.
Un enllaç de comunicació (per exemple electrònica) o de transport.
Relació entre dues o més coses o idees o sentiment de comunió entre dues o més persones.

consciència /kon.siˈɛn.si.a/ /kon.siˈɛn.si.ə/ /kun.siˈɛn.si.ə/ n fem
bevissthet
Coneixença immediata i directa que la persona té de la seva existència, condició, sensacions, operacions mentals, o actes.

consell /konˈseʎ/ /konˈsəʎ/ /kunˈsɛj/ /kunˈsɛʎ/ n masc
råd
Acte o efecte d'aconsellar.
Grup d'assessorament d'una institució o empresa.

conseqüentment /kon.seˌkwemˈmen/ /kon.seˌkwemˈment/ /kon.səˌkwemˈment/ /kun.səˌkwemˈmen/ adv
følgelig

conseqüència /kon.seˈkwɛn.si.a/ /kon.səˈkwɛn.si.ə/ /kun.səˈkwɛn.si.ə/ n fem
konsekvens

consideració /kon.si.ðe.ɾa.siˈo/ /kon.si.ðə.ɾə.siˈo/ /kun.si.ðə.ɾə.siˈo/ n fem
betraktning

considerar /kon.si.ðeˈɾa/ /kon.si.ðeˈɾaɾ/ /kon.si.ðəˈɾa/ /kun.si.ðəˈɾa/ v
vurdere
Meditar tenint en compte diferents aspectes d'un assumpte abans de prendre una decisió.

consistència /kon.sisˈtɛn.si.a/ /kon.sisˈtɛn.si.ə/ /kun.sisˈtɛn.si.ə/ n fem
konsistens

consola de joc n fem
spelekonsoll

consolat /kon.soˈɫat/ /kun.suˈɫat/ n masc
konsulat

consolidar /kon.so.ɫiˈða/ /kon.so.ɫiˈðaɾ/ /kun.su.ɫiˈða/ v
befeste

consorci /konˈsɔɾ.si/ /kunˈsɔr.si/ n masc
konsortium

constel·lació /kons.te.ɫa.siˈo/ /kons.teɫ.ɫa.siˈo/ /kons.təɫ.ɫə.siˈo/ /kuns.tə.ɫə.siˈo/ /kuns.təɫ.ɫə.siˈo/ n fem
konstellasjon

constitucional /kons.ti.tu.si.oˈnaɫ/ /kuns.ti.tu.si.uˈnaɫ/ adj
konstitusjonel

constitució /kons.ti.tu.siˈo/ /kuns.ti.tu.siˈo/ n fem
grunnlov

construcció /kons.tɾuk.siˈo/ /kuns.tɾuk.siˈo/ n fem
bygge

construir /kons.tɾuˈi/ /kons.tɾuˈiɾ/ /kuns.tɾuˈi/ v
bygge
(arquitectura, obres públiques) Edificar, fabricar de nova planta.

consumir /kon.suˈmi/ /kon.suˈmiɾ/ /kun.suˈmi/ v
fortære

contactar /kon.takˈta/ /kon.takˈtaɾ/ /kun.təkˈta/ v
kontakte

contacte /konˈtak.te/ /konˈtak.tə/ /kunˈtak.tə/ n masc
berøring

contagiar /kon.ta.d͡ʒiˈa/ /kon.ta.d͡ʒiˈaɾ/ /kon.ta.ʒiˈa/ /kon.tə.ʒiˈa/ /kun.tə.ʒiˈa/ v
smitte

contaminar /kon.ta.miˈna/ /kon.ta.miˈnaɾ/ /kun.tə.miˈna/ v
besmitte

contar /konˈta/ /konˈtaɾ/ /kunˈta/ v
fortelle

contenidor /kon.te.niˈðo/ /kon.te.niˈðoɾ/ /kon.tə.niˈðo/ /kun.tə.niˈðo/ n masc
beholder
Recipient destinat a contenir coses per a transportar-les.

contestar /kon.tesˈta/ /kon.tesˈtaɾ/ /kon.təsˈta/ /kun.təsˈta/ v
svare

context /kunˈtekst/ n masc
kontext

continent /kon.tiˈnen/ /kon.tiˈnent/ /kun.tiˈnen/ n masc
kontinent
Gran massa de terra en què es divideix el planeta.

continuar /kon.ti.nuˈa/ /kon.ti.nuˈaɾ/ /kun.ti.nuˈa/ v
fortsette
(transitiu) Prosseguir allò començat.

contra /ˈkon.tɾa/ preposition
imot
Relació que denota oposició.

contrabaix /ˌkon.tɾaˈβajʃ/ /ˌkɔn.tɾəˈβaʃ/ n masc
kontrabass

contrabandista /ˌkon.tɾa.banˈdis.ta/ /ˌkon.tɾa.banˈdis.te/ /ˌkɔn.tɾə.βənˈdis.tə/ n neut
smugler

contractar /kon.tɾakˈta/ /kon.tɾakˈtaɾ/ /kun.tɾəkˈta/ v
ansette

contracte /konˈtɾak.te/ /konˈtɾak.tə/ /kunˈtɾak.tə/ n masc
avtale
Acord legal, típicament escrit, entre dues o més parts.

contrafagot /ˌkon.tɾa.faˈɣɔt/ /ˌkɔn.tɾə.fəˈɣɔt/ n masc
kontrafagott

contrafort /ˌkon.tɾaˈfɔɾt/ /ˌkɔn.tɾəˈfɔrt/ n masc
støtte
Cos de reforç d’un mur per la part exterior.

contrasenya /kun.tɾəˈsɛ.ɲə/ /ˌkon.tɾaˈse.ɲa/ /ˌkɔn.tɾəˈsə.ɲə/ /ˌkɔn.tɾəˈsɛ.ɲə/ n fem
passord

contribució /kon.tɾi.bu.siˈo/ /kun.tɾi.bu.siˈo/ /kun.tɾi.βu.siˈo/ n fem
bidrag

contribuent /kon.tɾi.buˈent/ /kon.tɾi.βuˈen/ /kun.tɾi.buˈen/ /kun.tɾi.βuˈen/ n neut
skattebetaler

contribuir /kon.tɾi.buˈi/ /kon.tɾi.buˈiɾ/ /kon.tɾi.βuˈi/ /kun.tɾi.buˈi/ /kun.tɾi.βuˈi/ v
bidra

control /konˈtɾɔɫ/ /kunˈtɾɔɫ/ n masc
kontroll
(esports de pilota) Acció i efecte d'un jugador de deixar la pilota, la bola o el disc procedent d'una passada, un llançament, una intercepció o un rebot dintre el propi abast per efectuar una acció de joc.
(esports de pilota) Acció i efecte de jugar la pilota, la bola o el disc amb habilitat mantenint-lo fora de l'abast de l'adversari.
(tennis de taula) Cop executat com a resposta a un atac de l'adversari, amb l'objectiu de neutralitzar-ne la iniciativa.

controlar /kon.tɾoˈɫa/ /kon.tɾoˈɫaɾ/ /kun.tɾuˈɫa/ v
kontrollere
Examinar minuciosament per dur a terme una comprovació.
(esports de pilota) Jugar la pilota, la bola o el disc amb habilitat mantenint-lo fora de l'abast de l'adversari.
(esports de pilota) Deixar, un jugador, la pilota, la bola o el disc procedent d'una passada, un llançament, una intercepció o un rebot dintre el propi abast per efectuar una acció de joc.

conversa /komˈbɛr.sa/ /komˈbɛɾ.sɛ/ /koɱˈvɛɾ.sa/ /koɱˈvɛɾ.sə/ /kumˈbɛr.sə/ /kuɱˈvɛr.sə/ n fem
samtale
Intercanvi oral entre dues persones que es perllonga relativament en el temps, diàleg.

convidar /kom.biˈða/ /koɱ.viˈða/ /koɱ.viˈðaɾ/ /kum.biˈða/ /kuɱ.viˈða/ v
nvitere

convèncer /komˈben.se/ /koɱˈven.seɾ/ /koɱˈvɛn.sə/ /kuɱˈvɛn.sə/ v
overbevise

conèixer /koˈne.ʃe/ /koˈnej.ʃe/ /koˈnej.ʃeɾ/ /koˈnə.ʃə/ /kuˈne.ʃar/ /kuˈnɛ.ʃə/ v
kjenne
Entendre, tenir idea d'alguna cosa.

coordinació /ko.oɾ.ði.na.siˈo/ /ko.oɾ.ði.nə.siˈo/ /ku.ur.di.nə.siˈo/ /ku.ur.ði.nə.siˈo/ n fem
koordinasjon

cop /ˈkop/ /ˈkɔp/ n masc
slag
Impacte violent entre dos cossos.

cop d'ull n masc
blikk
Esguard breu.

copa /ˈko.pa/ /ˈko.pə/ n fem
skål
En uns sostenidors i en altres peces de vestir femenines, cada part que cobreix un pit.
pokal
Trofeu que es dona al guanyador en una competició o concurs.

copernici /ko.pəɾˈni.si/ /ku.pərˈni.si/ n masc
copernicium

copiar /ko.piˈa/ /ko.piˈaɾ/ /ku.piˈa/ v
kopiere
Reproduir un text o document original.

copte /ˈkop.te/ /ˈkɔp.tə/ adj masc
koptisk
Pertanyent al coptes, a la seva religió o a la seva llengua.

cor /ˈkɔ/ /ˈkɔrt/ /ˈkɔɾ/ n masc
hjerte
Múscul que bombeja la sang a través del cos.
Figura o símbol amb dos lòbuls a la part superior i mig triangle invertit a la inferior; representació de l'amor.
Part central d'alguna cosa.
kor
Conjunt de cantants, forma reduïda de la paraula coral.
Lloc d'una església destinada a ubicar una coral.

coratge /koˈɾa.d͡ʒe/ /koˈɾa.d͡ʒə/ /kuˈɾa.d͡ʒə/ n masc
mot
Actitud decidida davant el perill o les dificultats.

corb /ˈkorp/ n masc
ravn
Ocell de mida gran, plomes i bec negres (Corvus corax).

corbata /koɾˈba.ta/ /koɾˈba.tə/ /kurˈba.tə/ n fem
slips
Tros de roba que es porta al coll nuada pel davant.

corda /ˈkɔr.ða/ /ˈkɔɾ.ða/ /ˈkɔɾ.ðɔ/ n fem
tau
(esports de raqueta) Cadascun dels fils, generalment de niló o de budell, que encreuats els uns amb els altres formen el cordatge d'una raqueta o la xarxa d'un xare.
(pilota valenciana) Conjunt de fils de cànem fortament entrellaçats fixat a les parets laterals a una altura variable segons la modalitat, que divideix transversalment la pista de joc.

coreà /ko.ɾeˈa/ /ku.ɾeˈa/ adj masc
koreansk
Relatiu a Corea o la seva llengua.

coreà /ko.ɾeˈa/ /ku.ɾeˈa/ n masc
koreansk
Individu de Corea.
(masculí singular) Llengua de filiació discutida pròpia de Corea.

corfbol /ˌkoɾˈbɔɫ/ /ˌkɔrvˈβɔɫ/ n masc
kurvball

corn anglès n masc
engelsk horn

cornisa /koɾˈni.za/ /koɾˈni.zə/ /kurˈni.zə/ n fem
gesims
(arquitectura) Coronament motllurat d’una façana.

cornucòpia /ˌkor.nuˈkɔ.pi.ə/ /ˌkoɾ.nuˈkɔ.pi.a/ n fem
overflødighetshorn
Símbol del corn de l'abundància.

corona /koˈɾo.na/ /koˈɾo.nə/ /kuˈɾo.nə/ n fem
krone

coronel /ko.ɾoˈneɫ/ /ko.ɾoˈnɛɫ/ /ku.ɾuˈnɛɫ/ n masc
oberst

corpus /ˈkɔr.pus/ n masc
korpus

correcció /ko.rek.siˈo/ /ku.rək.siˈo/ n fem
korreksjon

corrent /koˈren/ /koˈrent/ /kuˈren/ adj
strøm
D’ús comú, que és generalment acceptat.

corrent /koˈren/ /koˈrent/ /kuˈren/ n masc
strøm
Massa que flueix contínuament.

corretja /koˈre.d͡ʒa/ /koˈrə.d͡ʒə/ /kuˈrɛ.d͡ʒə/ n fem
rem
Banda de cuir, o d’altre material flexible i resistent, usada per a subjectar.

correu /koˈrɛw/ /kuˈrɛw/ n masc
post
(plural) Servei de missatgeria.

cortina /koɾˈti.na/ /koɾˈti.nə/ /kurˈti.nə/ n fem
gardin
Peça tèxtil destinada a cobrir finestres, portes, estances per tal d'evitar o atenuar l'entrada de llum, insectes, mirades foranes o per protegir d’alguna forma.

cortès /koɾˈtes/ /koɾˈtəs/ /kurˈtɛs/ adj masc
høflig

cos n masc
kropp
Organisme, part material dels éssers vius.

cosa /ˈkɔ.za/ /ˈkɔ.zɔ/ n fem
ting
Qualsevol element o concepte de la realitat o de la fantasia.

cosina /koˈzi.na/ /koˈzi.nə/ /kuˈzi.na/ /kuˈzi.nə/ n fem
kusine

cosir /koˈzi/ /koˈziɾ/ /kuˈzi/ v
sy

cosmovisió /ˌkoz.mo.vi.ziˈo/ /ˌkoz.mo.βi.ziˈo/ /ˌkɔz.mo.vi.ziˈo/ /ˌkɔz.mu.vi.ziˈo/ /ˌkɔz.mu.βi.ziˈo/ n fem
livssyn

costa /ˈkɔs.ta/ /ˈkɔs.tɔ/ n fem
kyst
Part de la terra que toca al mar.

costat /kosˈtat/ /kusˈtat/ n masc
side
Part de l'espai al voltant d'un lloc, d’un objecte, considerada per oposició a les altres.

costella /kosˈte.ʎa/ /kosˈte.ʎə/ /kusˈte.ʎə/ n fem
ribbein
(anatomia) En els animals vertebrats, cadascun dels ossos que, partint d'una vèrtebra envolta part del tòrax per tal de protegir-lo.

costum /kosˈtum/ /kusˈtum/ n masc
vane

cosí /koˈzi/ /kuˈzi/ n masc
fetter søskenbarn

cosí prim n masc
nestsøskenbarn

cotilló /ko.tiˈʎo/ /ku.tiˈʎo/ n masc
kotiljong

cotoliu /ko.toˈɫiw/ /ku.tuˈɫiw/ n masc
trelerke

cotxe /ˈko.t͡ʃe/ n masc
bil
Vehicle autopropulsat i mecanitzat, destinant al transport terrestre d'un número reduït de persones i el seu equipatge, que duu típicament quatre rodes (tot i que existeixen casos amb tres i sis rodes).

cotxer /koˈt͡ʃe/ /koˈt͡ʃeɾ/ /kuˈt͡ʃe/ n masc
kusk

cotó /koˈto/ /kuˈto/ n masc
bomull

coure /ˈkow.ɾə/ /ˈkɔw.ɾe/ /ˈkɔw.ɾə/ n masc
kobber kopper
Element químic, sòlid, de nombre atòmic 29, símbol Cu i amb un pes atòmic de 63,536 unitats de massa atòmica.

cova /ˈkɔ.va/ /ˈkɔ.və/ /ˈkɔ.βa/ /ˈkɔ.βɔ/ n fem
hule

covard /koˈvaɾt/ /koˈβart/ /koˈβaɾt/ /kuˈvart/ adj masc
feig
Que no té coratge.

covardia /ko.vaɾˈði.a/ /ko.vəɾˈði.ə/ /ko.βarˈði.a/ /ko.βaɾˈði.a/ /ku.vərˈði.ə/ /ku.βərˈdi.ə/ n fem
feighet

coça /ˈko.sa/ /ˈko.sə/ n fem
spark

cranc /ˈkɾaŋ/ /ˈkɾaŋk/ n masc
krabbe
Crustaci de la infraordre Brachyura.

crani n masc
skalle

creador /kɾe.aˈðo/ /kɾe.aˈðoɾ/ /kɾe.əˈðo/ n masc
skaper

crear /kɾeˈa/ /kɾeˈaɾ/ v
skape
Fer una cosa de no res.

creatiu /kɾe.aˈtiw/ adj masc
kreativ

creixen /ˈkɾe.ʃen/ /ˈkɾe.ʃən/ /ˈkɾej.ʃen/ n masc
brønnkarse

crema /ˈkɾe.mə/ n fem
fløte
Part greixosa de la llet.
Preparació farmacèutica viscosa d'aplicació dèrmica.
Preparació culinària amb cereals i llet, entre altres ingredients, més espès que una sopa.

cremada /kɾeˈma.ða/ /kɾəˈma.ðə/ n fem
brenning

cremallera /kɾe.maˈʎe.ɾa/ /kɾə.məˈʎe.ɾə/ n fem
glidelås
Petit mecanisme d'ús tèxtil per ajuntar dues peces de roba, consistent en una peça movible entre dues peces longitudinals dentades.

cremar /kɾeˈma/ /kɾeˈmaɾ/ /kɾəˈma/ v
brenne
(intransitiu) Entrar en combustió per l’acció del foc.
(intransitiu) Estar massa calent per al seu contacte.
(transitiu) Sotmetre a l’acció del foc.
(transitiu) Provocar una cremada o cremor.

crepuscle /kɾeˈpus.kɫe/ /kɾəˈpus.kɫə/ n masc
skumering

creu /ˈkɾew/ /ˈkɾəw/ /ˈkɾɛw/ n fem
kryss kors
Símbol format per dues línies que s'intersequen, normalment de forma perpendicular.
kors kryss
Instrument de tortura.

creuer /kɾeˈwe/ /kɾeˈweɾ/ /kɾəˈwe/ n masc
krysser
Vaixell de guerra superior al destructor i inferior al cuirassat.
cruise
Viatge turístic en vaixell.

creure /ˈkɾew.ɾe/ /ˈkɾəw.ɾə/ /ˈkɾɛw.ɾə/ v
tro
Tenir confiança.

criat /kɾiˈat/ n masc
tjener

cridar /kɾiˈða/ /kɾiˈðaɾ/ v
rope skrike
(intransitiu) Parlar en un to de veu excessivament alt.
kalle
(transitiu) Convidar o anomenar algú per tal de fer alguna cosa a prop de l'emissor.

crim /ˈkɾim/ n masc
forbrytelse

cripta /ˈkɾip.ta/ /ˈkɾip.tə/ n fem
krypt

criptó n masc
krypton

criquet n masc
cricket

crisi /ˈkɾi.zi/ n fem
krise

crispeta /kɾisˈpe.ta/ /kɾisˈpə.tə/ /kɾisˈpɛ.tə/ n masc
popkorn

cristadelf /kɾis.taˈðɛɫf/ /kɾis.təˈðɛɫf/ n masc
kristadelfianer

cristall /kɾisˈtaʎ/ n masc
krystall

cristal·lografia /kɾis.taɫ.ɫo.ɣɾaˈfi.a/ /kɾis.təɫ.ɫu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
krystallografi

cristià /kɾis.tiˈa/ n masc
kristen
Persona seguidora de Jesucrist i de la religió del cristianisme.

croat /kɾoˈat/ /kɾuˈat/ adj masc
kroatisk
Es diu d'alguna cosa que es originari o que es troba relacionat amb Croàcia.

croat /kɾoˈat/ /kɾuˈat/ n masc
kroatisk
Persona originaria de Croàcia.
(masculí singular) Llengua eslava parlada a Croàcia i a Bòsnia i Hercegovina.

croissant /kɾu.aˈsan/ /kɾu.əˈsan/ n masc
croissant

cromosoma /kɾo.moˈzo.ma/ /kɾo.moˈzo.mə/ /kɾu.muˈzo.mə/ n masc
kromosom

cronologia /kɾo.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /kɾu.nu.ɫoˈʒi.ə/ n fem
kronologi

cronometrar /kɾo.no.meˈtɾa/ /kɾo.no.meˈtɾaɾ/ /kɾu.nu.məˈtɾa/ v
ta tid

crucifix /kɾu.siˈfiks/ n masc
krusifiks

cràter /ˈkɾa.teɾ/ /ˈkɾa.tər/ n masc
krater

créixer /ˈkɾe.ʃe/ /ˈkɾe.ʃə/ /ˈkɾej.ʃe/ /ˈkɾej.ʃeɾ/ v
vokse

cu /ˈku/ n fem
ku

cua /ˈku.a/ n fem
hale
Apèndix posterior d'alguns animals.
hestehale
Recollit del cabell humà amb una goma.
kø
Renglera ordenada per esperar el torn.

cub n masc
kube

cuc n masc
mark orm

cuc de seda n masc
silkeorm

cucut /kuˈkut/ n masc
gjøk

cuina /ˈkuj.na/ /ˈkwi.na/ n fem
kjøken kjøkken
Divisió d'un edifici, i en especial d'un habitatge, destinada a preparar els aliments.

cuinar /kujˈna/ /kujˈnaɾ/ /kwiˈna/ v
koke

cuiner /kujˈne/ /kujˈneɾ/ /kwiˈneɾ/ n masc
kokk

cuir /ˈkujr/ n masc
lær

cuixa /ˈku.ʃa/ /ˈkuj.ʃa/ n fem
lår

cul n masc
ræv

cullera /kuˈje.ɾə/ /kuˈʎe.ɾa/ /kuˈʎe.ɾə/ n fem
skje skei

cullerot /ku.jəˈɾɔt/ /ku.ʎeˈɾɔt/ /ku.ʎəˈɾɔt/ n masc
øse

culpa /ˈkuɫ.pa/ /ˈkuɫ.pə/ n masc
skyld

culpable /kuɫˈpa.bɫe/ /kuɫˈpa.βɫe/ /kuɫˈpa.βɫə/ /kuɫˈpab.bɫe/ /kuɫˈpab.bɫə/ adj
skyldig
Emprat per a qualificar fets, objectes o persones relacionats amb una culpa.

culpable /kuɫˈpa.bɫe/ /kuɫˈpa.βɫe/ /kuɫˈpa.βɫə/ /kuɫˈpab.bɫe/ /kuɫˈpab.bɫə/ n neut
skyldig
Persona que té la responsabilitat d'un dany físic o moral, o bé qui ha comès un fet delictiu.

culpar /kuɫˈpa/ /kuɫˈpaɾ/ v
skylde

culte /ˈkuɫ.te/ /ˈkuɫ.tə/ n masc
gudsdyrkelse
Expressió de la fe i adoració cap a un déu.

cultivar /kuɫ.tiˈva/ /kuɫ.tiˈvaɾ/ /kuɫ.tiˈβa/ /kuɫ.tiˈβaɾ/ v
kultivar

cultura /kuɫˈtu.ɾa/ n fem
kultur

cultural /kuɫ.tuˈɾaɫ/ adj
kulturell

cuneta /kuˈne.ta/ /kuˈnə.tə/ /kuˈnɛ.tə/ n fem
rennestein

curiositat /ku.ɾi.o.ziˈtat/ /ku.ɾi.u.ziˈtat/ n fem
nysgjerrighet

curiós /ku.ɾiˈos/ adj masc
nysgjerrig
Que desitja saber coses.

curs /ˈkurs/ n masc
kurs

curs intensiu n masc
lynkurs

curt adj masc
kort
De poca llargada o longitud.

custòdia /kusˈtɔ.ði.a/ /kusˈtɔ.ði.ə/ n fem
omsorgsrett
Acció i efecte de custodiar.

càlcul /ˈkaɫ.kuɫ/ n masc
beregning

càlid adj masc
varm

càmera /ˈka.me.ɾa/ n fem
kamera
Aparell d'impressió, d'enregistrament, de reproducció i de transmissió d'imatges.

càmera web n fem
webkamera

càncer /ˈkan.seɾ/ n masc
kreft cancer
(medicina) Creixement incontrolat dels teixits de caràcter maligne expansiu o invasiu.

cànem /ˈka.nem/ n masc
hamp

cànon /ˈka.non/ /ˈka.nun/ n masc
kanon

càrrega /ˈka.re.ɣa/ /ˈka.rə.ɣə/ n fem
angrep
(esports de pilota) Acció d'escometre un adversari recolzant-hi el propi cos o un instrument de joc amb l'objectiu de desequilibrar-lo o prendre-li la pilota, la bola o el disc.

cèl·lula /ˈsɛ.ɫu.ɫə/ /ˈsɛɫ.ɫu.ɫa/ /ˈsɛɫ.ɫu.ɫə/ n fem
celle

cérvol /ˈser.vuɫ/ /ˈser.βoɫ/ /ˈseɾ.voɫ/ /ˈseɾ.βoɫ/ n masc
hjort rådyr

cítara /ˈsi.ta.ɾa/ /ˈsi.tə.ɾə/ n fem
siter

còclea /ˈkɔ.kɫe.a/ /ˈkɔ.kɫe.ə/ n fem
sneglehuset
Cavitat interna de l’orella, que té forma d’espiral.

còctel /ˈkɔk.teɫ/ /ˈkɔk.təɫ/ n masc
cocktail

còfia /ˈkɔ.fi.a/ /ˈkɔ.fi.ə/ n fem
kyse

còlera /ˈkɔ.ɫe.ɾa/ n masc
kolera
Malaltia produïda per un bacteri ingerit amb aigua contaminada que es manifesta amb febre i descomposició.

còlon /ˈkɔ.ɫon/ /ˈkɔ.ɫun/ n masc
endetarm

còmic n masc
tegneserie
Història explicada mitjançant una successió de vinyetes que contenen il·lustracions i text alhora.

còmode /ˈkɔ.mo.ðe/ /ˈkɔ.mo.ðə/ /ˈkɔ.mu.ðə/ adj masc
behagelig
Sensació agradable que dóna la justa mesura, la manca de patiment.

còncau /ˈkɔŋ.kaw/ /ˈkɔŋ.kəw/ adj masc
konkav

còpia /ˈkɔ.pi.a/ n fem
kopi
Acció o efecte de copiar.

còrnic /ˈkɔr.nik/ n masc
kornisk

córner /ˈkor.nər/ /ˈkoɾ.neɾ/ n masc
hjørnespark

córrer /ˈko.re/ /ˈko.reɾ/ v
løpe
Caminar amb velocitat.

cúpula /ˈku.pu.ɫa/ /ˈku.pu.ɫə/ n fem
kuppel

cúter /ˈku.teɾ/ /ˈku.tər/ n masc
kutter
Balandra aparellada amb veles de triangle a proa i a popa cangrea i sovint també amb escandalosa.

dalla /ˈda.ʎa/ /ˈda.ʎə/ n fem
ljå
(agricultura) Espècie de falç que té la fulla molt ampla i que posant-li per mànec un bastó molt llarg serveix també per a segar.

dalt /ˈdaɫ/ /ˈdaɫt/ adv
ovenfor
A la part superior, de més amunt.

daltonisme /daɫ.toˈniz.me/ /dəɫ.toˈniz.mə/ /dəɫ.tuˈniz.mə/ n masc
fargeblindhet

damunt /daˈmun/ /daˈmunt/ /dəˈmun/ /dəˈmunt/ adv
ovenfor
Situat més amunt, en un lloc més alt respecte un altre verticalment més baix.

dansa /ˈdan.sa/ /ˈdan.sə/ n fem
dans

dany /ˈdaɲ/ n masc
skade

danyar /daˈɲa/ /daˈɲaɾ/ /dəˈɲa/ v
beskadige

danès /dəˈnəs/ /dəˈnɛs/ adj masc
dansk
Relatiu o pertanyent a Dinamarca.

danès /dəˈnəs/ /dəˈnɛs/ n masc
dansk
Natural de Dinamarca.
(masculí singular) Llengua escandinava parlada a la Dinamarca.

dard /ˈdart/ n masc
dart
Projectil de punxa afilada que es llença amb la mà o amb una sarbatana.

darmstadti /dərmsˈtat.ti/ n masc
darmstadtium

darrer /daˈre/ /daˈreɾ/ /dəˈre/ adj
sist
Situat darrere tots els altres en una sèrie.

darrere /daˈre.ɾe/ /dəˈre.ɾə/ adv
bak

data /ˈda.ta/ n fem
dato

datiu /ðaˈtiw/ /ðəˈtiw/ adj masc
dativ

dau n masc
terning
Objecte en forma de políedre, normalment cúbic, amb una xifra a cada cara que serveix per determinar la sort en caure aleatòriament mostrant una de les cares.

daurat /dawˈɾat/ /dəwˈɾat/ adj masc
gyllen
Del color de l’or.

davantal /da.vanˈtaɫ/ /da.βanˈtaɫ/ /də.vənˈtaɫ/ /də.βənˈtaɫ/ n masc
forkle

de franc adv
gratis

de pressa /deˈpɾe.sa/ /dəˈpɾe.sə/ adv
fort

de res Interjection
bare hyggelig

de sobte adv
plutselig

debat /deˈbat/ /dəˈβat/ n masc
debatt
Disputa, altercació sobre alguna cosa.

decapitar /de.ka.piˈta/ /de.ka.piˈtaɾ/ /də.kə.piˈta/ v
halshogge

decenni /deˈsɛn.ni/ /dəˈsɛn.ni/ n masc
tiår

decepció /de.sep.siˈo/ /də.səp.siˈo/ n fem
skuffelse

decidir /de.siˈði/ /de.siˈðiɾ/ v
beslutte
Portar a una conclusió una disputa, una controvèrsia o una qüestió dubtosa.

decisió /de.si.ziˈo/ /də.si.ziˈo/ n fem
beslutning

declarar /de.kɫaˈɾa/ /de.kɫaˈɾaɾ/ /də.kɫəˈɾa/ v
erklære

declinació /ðe.kɫi.na.siˈo/ /ðə.kɫi.nə.siˈo/ n fem
bøyning

dedicar /de.ðiˈka/ /de.ðiˈkaɾ/ /də.ðiˈka/ v
dedikere
Dirigir una obra a algú com a homenatge.

deessa /deˈe.sa/ /dəˈə.sə/ /dəˈɛ.sə/ n fem
gudinne

defensa /deˈfen.sa/ /dəˈfɛn.sə/ n fem
forsvar

defensar /de.fenˈsa/ /de.fenˈsaɾ/ /də.fənˈsa/ v
forsvare
Fer quelcom per evitar un atac o minimitzar-ne l'impacte.

definir /de.fiˈni/ /de.fiˈniɾ/ /də.fiˈni/ v
definere

deforme /deˈfoɾ.me/ /dəˈfor.mə/ adj
vanskapt

degà /deˈɣa/ /dəˈɣa/ n masc
dekanus

deixar /dejˈʃa/ /dejˈʃaɾ/ /deˈʃa/ /dəˈʃa/ v
etterlate forlate
Parar d'agafar, posar alguna cosa en algun lloc.

dejunar /de.d͡ʒuˈnaɾ/ /de.ʒuˈna/ /də.ʒuˈna/ v
faste

dejuni /daˈd͡ʒu.ni/ /deˈd͡ʒu.ni/ /deˈʒu.ni/ /dəˈʒu.ni/ /dəˈʒu.ni/ n masc
faste

delegar /de.ɫeˈɣa/ /de.ɫeˈɣaɾ/ /də.ɫəˈɣa/ v
delegere

deliberat /de.li.βeˈɾat/ /də.ɫi.βəˈɾat/ adj masc
med vilje

delta /ˈdeɫ.ta/ n fem
delta
Quarta lletra de l'alfabet grec: minúscula δ ‎(d), majúscula Δ ‎(D).

delta /ˈdeɫ.ta/ n masc
delta
Sediment en la desembocadura d'un riu al mar.

demanar /da.maˈna/ /de.maˈna/ /de.maˈnaɾ/ /də.məˈna/ /də.məˈna/ v
be om
Instar a algú perquè doni o faci quelcom.

demiürg /de.miˈuɾk/ /də.miˈurk/ n masc
demiurg

democràcia /de.moˈkɾa.si.a/ /də.moˈkɾa.si.ə/ /də.muˈkɾa.si.ə/ n fem
demokrati
Sistema polític on el poble intervé en la presa de decisions d'una forma participativa i igualitària.

democràtic /de.moˈkɾa.tik/ /də.moˈkɾa.tik/ /də.muˈkɾa.tik/ adj masc
demokratisk

demostrar /de.mosˈtɾa/ /de.mosˈtɾaɾ/ /də.mosˈtɾa/ /də.musˈtɾa/ v
vise
Donar proves, posar de manifest.

demostratiu /de.mos.tɾaˈtiw/ /də.mos.tɾəˈtiw/ /də.mus.tɾəˈtiw/ adj masc
påpekende
Que pot demostrar.
(gramàtica) Que indica la proximitat o llunyania d'allò a què es refereix el discurs respecte als interlocutors.

demà /daˈma/ /deˈma/ /dəˈma/ adv
i morgen
En el dia vinent després de l'actual.

demòcrata /deˈmɔ.kɾa.ta/ adj
demokrat

dens /ˈdens/ /ˈdɛns/ adj masc
tett

densitat /den.siˈtat/ /dən.siˈtat/ n fem
tetthet

dent /ˈden/ /ˈdent/ n fem
tann
(anatomia) Peça d'os de la boca que serveix per mastegar els aliments.

dent de llet n fem
melketann

dent de lleó n masc
løvetann
(botànica) Planta de la família de les asteràcies (Taraxacum officinale Weber).

dentista /denˈtis.ta/ /denˈtis.te/ /dənˈtis.tə/ n neut
tannlege

deontologia n fem
deontologi

dependència /de.penˈdɛn.si.a/ /də.pənˈdɛn.si.ə/ n fem
avhengnad

depressió /de.pɾe.siˈo/ /də.pɾə.siˈo/ n fem
depresjon

desactivar /de.zak.tiˈvaɾ/ /de.zak.tiˈβa/ /də.zək.tiˈva/ /də.zək.tiˈβa/ v
deaktivere
Deixar inactiu o sense efecte un projecte.
Alterar alguna cosa perquè no funcioni.

desafiar /de.za.fiˈa/ /de.za.fiˈaɾ/ /də.zə.fiˈa/ v
utfordre

desafortunat /de.za.foɾ.tuˈnat/ /də.zə.foɾ.tuˈnat/ /də.zə.fur.tuˈnat/ adj masc
unheldig

desaparició /de.za.pa.ɾi.siˈo/ /də.zə.pə.ɾi.siˈo/ n fem
avgang

desaparèixer /de.za.paˈɾe.ʃe/ /de.za.paˈɾej.ʃe/ /de.za.paˈɾej.ʃeɾ/ /də.zə.pəˈɾə.ʃə/ /də.zə.pəˈɾɛ.ʃə/ v
fjerne

desar /deˈza/ /deˈzaɾ/ /dəˈza/ v
lagre
Posar en lloc segur.
(informàtica) guardar, enregistrar

desastre /deˈzas.tɾe/ /dəˈzas.tɾə/ n masc
katastrofe
Gran desgràcia amb dany important.

descansar /des.kanˈsa/ /des.kanˈsaɾ/ /dəs.kənˈsa/ v
hvile
Reposar, recuperar energies, relaxar-se.

descarrilar /des.ka.riˈɫa/ /des.ka.riˈɫaɾ/ /dəs.kə.riˈɫa/ v
spore av

descendent /de.senˈden/ /de.senˈdent/ /də.sənˈden/ /dəs.sənˈden/ /dəs.sənˈdent/ n neut
etterkommer
Individu que succeeix algú altre en la línia genealògica directa o indirecta.

descobrir /des.koˈbɾiɾ/ /des.koˈβɾi/ /des.kuˈβɾi/ v
oppdage
Veure o trobar per primer cop.

descripció /des.kɾip.siˈo/ /dəs.kɾip.siˈo/ n fem
beskrivelse

descriure /desˈkɾiw.ɾe/ v
beskrive
Fer una descripció, explicar amb paraules com és quelcom.

desdejuni /dez.ðeˈd͡ʒu.ni/ /dez.ðeˈʒu.ni/ /dəz.dəˈʒu.ni/ n masc
frokost

desembre /dəˈzem.bɾə/ n masc
desember
Dotzè mes de l'any.

desenvolupament /de.zem.bo.ɫu.paˈmen/ /de.zeɱ.vo.ɫu.paˈment/ /də.zəɱ.vo.ɫu.pəˈment/ /də.zəɱ.vu.ɫu.pəˈmen/ n masc
utvikling

desenvolupar /de.zem.bo.ɫuˈpa/ /de.zeɱ.vo.ɫuˈpaɾ/ /də.zəm.bu.ɫuˈpa/ /də.zəɱ.vo.ɫuˈpa/ /də.zəɱ.vu.ɫuˈpa/ v
fremkalle

desert /deˈzɛɾt/ n masc
ørken
Espai no habitat o despoblat, generalment de clima àrid o polar.

desfer /desˈfe/ /desˈfeɾ/ /dəsˈfe/ v
angre
Eliminar la feina feta.

desfilada /des.fiˈɫa.ða/ n fem
parade

desig /deˈzit͡ʃ/ n masc
ønske
Sentiment de voler alguna cosa aliena perquè es considera valuosa.

desinfectar /dez.iɱ.fekˈta/ /dez.iɱ.fekˈtaɾ/ /dəz.iɱ.fəkˈta/ v
desinfisere

desmaiar /dez.maˈja/ /dez.maˈjaɾ/ /dəz.məˈja/ v
svime av

desordre /dezˈoɾ.ðɾe/ /dəzˈoɾ.ðɾə/ n masc
røre spiseforstyrrelse
Falta d'ordre.

despertador /des.per.taˈðo/ /des.peɾ.taˈðoɾ/ /dəs.pər.təˈðo/ n masc
vekkerklokke

despertar /des.perˈta/ /des.peɾˈta/ /des.peɾˈtaɾ/ /dəs.pərˈta/ v
vekke
Fer treure del son.
stå opp
(pronominal) Sortir del son, deixar de dormir.

després /desˈpɾes/ /dəsˈpɾes/ adv
senere
més tard

destil·lació /des.ti.ɫa.siˈo/ /des.tiɫ.ɫa.siˈo/ /dəs.ti.ɫə.siˈo/ /dəs.tiɫ.ɫə.siˈo/ n fem
destillasjon

destinació /des.ti.na.siˈo/ n fem
destinasjon

destral /desˈtɾaɫ/ n fem
øks

destructor /des.tɾukˈto/ /des.tɾukˈtoɾ/ /dəs.tɾukˈto/ n masc
jager
Vaixell de guerra a motor superior a la fragata i inferior al creuer, amb prou autonomia per la navegació oceànica i gran velocitat.

destruir /des.tɾuˈi/ /des.tɾuˈiɾ/ v
ødelegge

desvelar /dez.veˈɫaɾ/ /dez.βeˈɫa/ /dəz.bəˈɫa/ /dəz.vəˈɫa/ v
avdekke

detall /deˈtaʎ/ /dəˈtaʎ/ n masc
detalj

determinant /de.ter.miˈnan/ /de.teɾ.miˈnan/ /de.teɾ.miˈnant/ /də.tər.miˈnan/ /də.təɾ.miˈnant/ adj
determinant
Que determina.

determinant /de.ter.miˈnan/ /de.teɾ.miˈnan/ /de.teɾ.miˈnant/ /də.tər.miˈnan/ /də.təɾ.miˈnant/ n masc
bestemmelsesord
Classe de mots que s’anteposen al nom i que delimiten i precisen l’àmbit referencial.

deu /ˈdew/ /ˈdəw/ /ˈdɛw/ number
ti

deure /ˈdew.ɾe/ /ˈdəw.ɾə/ /ˈdɛw.ɾə/ v
skylde
Tenir una obligació pendent amb algú altre.

deute /ˈdew.te/ /ˈdəw.tə/ /ˈdɛw.tə/ n masc
gjeld

devaluar /de.va.ɫuˈaɾ/ /de.βa.ɫuˈa/ /də.və.ɫuˈa/ v
devaluere

dia /ˈdi.a/ n masc
dag
Període de temps en què la Terra realitza el seu moviment de rotació. Es divideix en vint-i-quatre períodes iguals anomenats hores.
Espai de temps amb claror entre dues nits.

diable /diˈa.bɫe/ /diˈa.βɫe/ /diˈa.βɫə/ /diˈab.bɫe/ /diˈab.bɫə/ Interjection
djevel
Expressió de contrarietat.

diable /diˈa.bɫe/ /diˈa.βɫe/ /diˈa.βɫə/ /diˈab.bɫe/ /diˈab.bɫə/ n masc
djevel
Personificació del mal.

diafragma /di.aˈfɾaɣ.ma/ /di.əˈfɾaɣ.mə/ n masc
mellomgolv

diagrama /di.aˈɣɾa.ma/ /di.əˈɣɾa.mə/ n masc
diagram
Dibuix explicatiu, gràfic.

dialecte /di.aˈɫɛk.te/ n masc
dialekt

dialectologia /di.a.ɫek.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /di.a.ɫek.to.ɫoˈʒi.a/ /di.ə.ɫək.to.ɫoˈʒi.ə/ /di.ə.ɫək.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
dialektologi

diamant /di.aˈman/ /di.aˈmant/ /di.əˈman/ /di.əˈmant/ n masc
diamant
Mineral al·lòtrop del carboni que cristal·litza en un sistema cúbic, molt brillant i molt dur.
(billar) Cadascun dels petits punts blancs marcats a intervals regulars a la cara superior del marc, que s'utilitzen com a referència per a calcular les trajectòries de les boles.

diana /diˈa.na/ /diˈa.nə/ n fem
revelje
(militar) Toc a l’alba per a despertar els soldats.

diari n masc
avis
Periòdic de notícies publicat cada dia.
dagbok
Ressenya d'esdeveniments o pensaments de cada dia.

diarquia /di.aɾˈki.a/ /di.ərˈki.ə/ n fem
diarki

diarrea /di.aˈre.a/ /di.əˈrɛ.ə/ n fem
diaré

dibuixar /di.bujˈʃaɾ/ /di.βujˈʃa/ /di.βuˈʃa/ v
tegne

diccionari /dik.si.oˈna.ɾi/ /dik.si.uˈna.ɾi/ n masc
ordbok
Publicació que dona una llista ordenada (normalment alfabèticament) o paraules, normalment explicant el seu significat i alguns cops contenint informació de l'etimologia, ús, traduccions i altres eines relacionades amb el mot.

dictador /dik.taˈðo/ /dik.taˈðoɾ/ /dik.təˈðo/ n masc
diktator

didal /diˈðaɫ/ n masc
fingerbøl
Capseta, típicament metàl·lica i quasi cilíndrica, pensada per protegir l'extrem d'un dit de punxades quan es cus i també per fer força amb el dit protegit contra el cap de l'agulla sense que aquesta es clavi en la pell.
(pilota valenciana) Cadascun dels elements independents de l'equip d'un jugador de raspall destinats a protegir els dits del fregament.

diferent /di.feˈɾen/ /di.feˈɾent/ /di.fəˈɾen/ /di.fəˈɾent/ adj
forskjellig
Que no és igual.

diferència /di.feˈɾɛn.si.a/ /di.fəˈɾɛn.si.ə/ n fem
forskjell skilnad

difondre /diˈfon.dɾe/ v
diffundere

diftèria /difˈtɛ.ɾi.a/ n fem
difteri

difícil adj
vanskelig
Que s'aconsegueix amb dificultat, complex, complicat.

digitalització n fem
digitalisering

dignitat /diŋ.niˈtat/ /diɡ.niˈtat/ n fem
verdighet
Qualitat moral per la qual una persona no tolera ser humiliada.

dijous /diˈd͡ʒɔws/ /diˈʒɔws/ n
torsdag

diligència /di.ɫiˈd͡ʒɛn.si.a/ /di.ɫiˈʒen.si.ə/ /di.ɫiˈʒɛn.si.a/ n fem
diligence
Carruatge que feia una ruta establerta amb passatgers.

dilluns n
mandag

dimarts /diˈmals/ /diˈmats/ /diˈmaɾs/ n
tirsdag

dimecres /diˈme.kɾes/ n masc
onsdag

dimecres de cendra n masc
askeonsdag

dimensió /di.men.siˈo/ /di.mən.siˈo/ n fem
dimensjon

dimissió /di.mi.siˈo/ n fem
oppsigelse

dimitir /di.miˈti/ /di.miˈtiɾ/ v
gå av

dimoni /diˈmɔ.ni/ n masc
demon
Esperit sobrenatural malèfic, diable.

dinar /diˈna/ /diˈnar/ /diˈnaɾ/ n masc
lunsj
Àpat del migdia.

dinastia /di.nasˈti.a/ /di.nəsˈti.ə/ n fem
dynasti

diners /diˈnes/ /diˈneɾs/ n masc
penger

dinosaure /di.noˈsaw.ɾe/ /di.noˈsaw.ɾə/ /di.nuˈsaw.ɾə/ n masc
dinosaurus

dinou number
nitten

dinovè /di.noˈβe/ /di.nuˈβɛ/ number
nittende

dins /ˈdins/ adv
inne
A l'interior d'un espai delimitat.

diploma /diˈpɫo.ma/ /diˈpɫo.mə/ n masc
diplom

dir /ˈdi/ /ˈdiɾ/ v
si
Expressar-se amb el llenguatge, preferentment de forma oral.

direcció /di.ɾek.siˈo/ n fem
retning
Orientació que pren un desplaçament o moviment.

director /di.ɾekˈto/ /di.ɾekˈtoɾ/ /di.ɾəkˈto/ n masc
direktør
Persona que porta a terme funcions i pràctiques directives.

dirigir /di.ɾiˈd͡ʒi/ /di.ɾiˈd͡ʒiɾ/ /di.ɾiˈʒi/ v
håndtere
Encaminar o guiar cap a un lloc o objectiu, fer adoptar una direcció.

disc dur n masc
platelager

discreció /dis.kɾe.siˈo/ /dis.kɾə.siˈo/ n fem
diskresjon

discriminació /dis.kɾi.mi.na.siˈo/ /dis.kɾi.mi.nə.siˈo/ n fem
diskriminering

discussió /dis.ku.siˈo/ n fem
diskusjon

dislèctic /dizˈɫɛk.tik/ adj masc
dyslektisk

dislèxia /dizˈɫɛk.si.a/ /dizˈɫɛk.si.ə/ n fem
dysleksi

disparar /dis.paˈɾa/ /dis.paˈɾaɾ/ /dis.pəˈɾa/ v
skyte

disposar /dis.poˈza/ /dis.poˈzaɾ/ /dis.puˈza/ v
innrede
Col·locar coses en un ordre determinat.

disprosi n masc
dysprosium

disputar /dis.puˈta/ /dis.puˈtaɾ/ v
argumentere
Discutir amb vehemència sobre qualsevol cosa.
Lluitar per la possessió d'alguna cosa.

dissabte /diˈsap.te/ n masc
lørdag

dissertació /ði.seɾ.ta.siˈo/ /ði.səɾ.tə.siˈo/ n fem
avhandling

disset number
sytten

dissetè /di.seˈte/ /di.səˈtɛ/ number
syttende

distinció /dis.tin.siˈo/ n fem
distinksjon

distribució /dis.tɾi.βu.siˈo/ n fem
distribusjon

distància /disˈtan.si.a/ n fem
avstand
Separació d'espai o de temps entre dos punts, fets o persones.
Separació de forma de pensar o afectiva entre persones.

dit n masc
finger tå
(anatomia) Cadascun dels extrems articulats i separats de la mà, del peu i de les potes d'alguns animals.

diumenge /diwˈmeɲ.d͡ʒa/ /diwˈmeɲ.d͡ʒe/ /diwˈməɲ.ʒə/ /diwˈmɛɲ.ʒə/ n masc
søndag

divendres /diˈvɛn.dɾes/ /diˈvɛn.dɾəs/ /diˈβɛn.dɾes/ n masc
fredag

diversió n fem
moro

divisa /diˈvi.za/ /diˈvi.zə/ /diˈβi.za/ /diˈβi.zə/ n fem
motto
Figura o emblema amb una sentència concisa que l'explica, s'empra normalment en heràldica.

divisió /di.vi.ziˈo/ /di.vi.ziˈo/ /di.βi.ziˈo/ n fem
divisjon

divorci /diˈvɔɾ.si/ /diˈvɔɾ.si/ /diˈβɔr.si/ /diˈβɔɾ.si/ n masc
skilsmisse

divuit /diˈvujt/ /diˈvujt/ /diˈβujt/ number
atten

diví /diˈvi/ /diˈvi/ /diˈβi/ adj masc
guddommelig
Relatiu o pertanyent a Déu o als déus i a la seva espècie.
(per extensió) perfecte, de gran excel·lència.

diàleg /diˈa.ɫek/ /diˈa.ɫək/ n masc
dialog

diòcesi /diˈɔ.se.zi/ /diˈɔ.sə.zi/ n fem
bispedømme

do /ˈdo/ /ˈdɔ/ n masc
gave
Talent innat per a fer una cosa.

doblatge /dobˈbɫa.d͡ʒe/ /dobˈbɫa.d͡ʒə/ /doˈbɫa.d͡ʒe/ /doˈβɫa.d͡ʒe/ /dubˈbɫa.d͡ʒə/ /duˈβɫa.d͡ʒə/ n masc
versjonering

doctor /dokˈto/ /dokˈtoɾ/ /dokˈtoɾ/ /dukˈto/ /dukˈtor/ /duˈtor/ n masc
doktor
(formal, cortesia) metge

doctorat /dok.toˈɾat/ /duk.tuˈɾat/ n masc
doktorgrad
Estudis universitaris de tercer cicle necessaris per a obtenir el títol de doctor.

doctrina /dokˈtɾi.na/ /dokˈtɾi.nə/ /dukˈtɾi.nə/ n fem
doktrine

documentació /do.ku.men.ta.siˈo/ /do.ku.mən.tə.siˈo/ /du.ku.mən.tə.siˈo/ n fem
dokumentasjon

dofí /doˈfi/ /duˈfi/ n masc
delfin

dogma /ˈdoɡ.ma/ /ˈdoɡ.mə/ n masc
dogme

dolent /doˈɫen/ /duˈɫen/ adj
dårlig
Que fa el mal, que no és bo

dolor /doˈɫo/ /doˈɫoɾ/ /duˈɫo/ n
smerte pine
Patiment, pena.

dolç adj masc
søt

domàs /doˈmas/ /duˈmas/ n masc
damask

domèstic /doˈmɛs.tik/ /duˈmɛs.tik/ adj masc
hjemlig

dona /ˈdo.na/ /ˈdo.nə/ /ˈdɔ.na/ /ˈdɔ.nɔ/ /ˈdɔ.nə/ n fem
kvinne
Persona del sexe femení.
Muller, independentment de la situació legal.

donar /doˈna/ /doˈnaɾ/ /duˈna/ v
gi
Entregar de franc, regalar.

dopamina /do.paˈmi.na/ /do.pəˈmi.nə/ /du.pəˈmi.nə/ n fem
dopamin

dormir /dorˈmi/ /doɾˈmi/ /doɾˈmiɾ/ /durˈmi/ /dɾuˈmiɾ/ v
sove

dormitori /doɾ.miˈtɔ.ɾi/ /dur.miˈtɔ.ɾi/ n masc
soverom

dos number
to

dosi n fem
dose

dot /ˈdɔt/ n masc
medgift
Diners i béns aportats per la núvia en el seu contracte matrimonial.

dotze /ˈdo.d͡ze/ number
tolv

dotzè /doˈd͡ze/ /doˈd͡zə/ /duˈd͡zɛ/ number
tolvte
(ordinal) Que en l'ordre d'una sèrie ocupa la posició dotze.

drac n masc
drage

dragó /dɾəˈɣo/ n masc
murgekko
Rèptil de la família dels gecònids (Gekkonidae) d’hàbits nocturns, insectívor i amb dits adhesius.

drama /ˈdɾa.ma/ /ˈdɾa.mə/ n masc
drama

drap /ˈdɾap/ n masc
håndkle

drassana /dɾaˈsa.na/ n fem
verft

drecera /dɾeˈse.ɾa/ n masc
snarvei
Camí que, en contrast amb una altra ruta més principal, estalvia recorregut.

dret /ˈdɾet/ /ˈdɾət/ /ˈdɾɛt/ adj masc
høyre
Referent al cantó oposat a l'esquerre.

dret /ˈdɾet/ /ˈdɾət/ /ˈdɾɛt/ n masc
rett
Justícia, qualitat de poder reclamar una possessió o servei.

dreta /ˈdɾe.ta/ /ˈdɾə.tə/ /ˈdɾɛ.tə/ n fem
høyre
Costat dret.

droga /ˈdɾɔ.ɣa/ /ˈdɾɔ.ɣɔ/ /ˈdɾɔ.ɣə/ n fem
narkotikum

druida /ˈdɾuj.ða/ /ˈdɾuj.ðə/ /ˈdɾwi.ða/ n masc
druide

duana /duˈa.na/ /duˈa.nə/ n fem
toll

dubni n masc
dubnium

dubtar /dupˈta/ /dupˈtaɾ/ v
tvile
(intransitiu) Trobar-se indecís, no saber prendre una decisió.

dubte /ˈdup.te/ /ˈdup.tə/ n masc
tvil

dubtós /dupˈtos/ adj masc
tvilende

duc n masc
hubro
Ocell pertanyent a la família dels estrígids (Bubo bubo).

ducat n masc
hertugdømme
Territori que antigament era governat per un duc.
Territori que malgrat no ser governat per un duc, ofereix el seu nom, perquè el títol de duc es mantingui simbòlicament o, fins i tot, en alguns casos, oferint alguns dret al seu dignatari.
dukat
(numismàtica) Moneda d'or originària de Venècia i adoptada per diversos països europeus.

duna /ˈdu.na/ /ˈdu.nə/ n fem
dyne

duquessa /duˈke.sa/ /duˈkə.sə/ /duˈkɛ.sə/ n fem
hertuginne

dur /ˈdu/ /ˈduɾ/ adj masc
hard
De duresa, fort, difícil de ratllar, resistent.

durant /duˈɾan/ /duˈɾant/ preposition
gjennom

dutxa /ˈdu.t͡ʃa/ /ˈdu.t͡ʃɛ/ n fem
dusj
Bany pres en una dutxa.

dàtil n masc
daddel

dècada /ˈdɛ.ka.ða/ n fem
tiår
Període de deu anys.

dèdal /ˈdɛ.ðaɫ/ /ˈdɛ.ðəɫ/ n masc
labyrint
Laberint com a joc.

dèficit /ˈdɛ.fi.sit/ n masc
underskudd

déu n masc
gud

díode n masc
diode

dòcil /ˈdɔ.siɫ/ adj
medgjørlig
Que accepta les normes.

dòlar /ˈdɔ.ɫaɾ/ n masc
dollar

dònut /ˈdɔ.nut/ n masc
smultring
Pastisset en forma de tor fet de massa de pasta fregida, normalment ensucrat o recobert de xocolata.

eclipsar /e.klipˈsa/ /e.klipˈsaɾ/ /ə.kɫipˈsa/ v
formørke

eclèctic /eˈkɫɛk.tik/ /əˈkɫɛk.tik/ adj masc
blanding

eco /ˈɛ.ko/ /ˈɛ.ku/ n masc
ekko

ecoansietat /ˌe.ko.an.si.eˈtat/ /ˌɛ.ko.ən.si.əˈtat/ /ˌɛ.ku.ən.si.əˈtat/ n fem
klimaangst

ecografia /ˌe.ko.ɣɾaˈfi.a/ /ˌɛ.ko.ɣɾəˈfi.ə/ /ˌɛ.ku.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
ultralyd

edat /eˈðat/ n fem
epoke
Període de temps determinat pels historiadors per tal de concretar aquests estudis.

edifici /e.ðiˈfi.si/ n masc
bygning

educació /e.ðu.ka.siˈo/ n fem
utdannelse utdanning
Procés pel qual s'aprenen conceptes, hàbits o valors que ajuden a establir una base cultural i una correcta socialització.

educat /e.ðuˈkat/ /ə.ðuˈkat/ adj masc
høflig

efecte /eˈfɛk.te/ /əˈfɛk.tə/ n masc
effekt

efímer /eˈfi.meɾ/ /əˈfi.mər/ adj masc
kortvarig
Que té una duració màxima d'un dia.
De duració molt breu.

egipci /eˈʒip.si/ /əˈʒip.si/ adj masc
egyptisk
Relatiu o pertanyent a Egipte o la seva llengua.

egipci /eˈʒip.si/ /əˈʒip.si/ n masc
egypter
Persona que habita o és originària d'Egipte.
egyptisk
(masculí singular) Llengua afroasiàtica parlada a l'Antic Egipte.

eglefí /e.ɣɫeˈfi/ /ə.ɣɫəˈfi/ n masc
hyse

egoista /e.ɣoˈis.ta/ /e.ɣoˈis.te/ /ə.ɣoˈis.tə/ /ə.ɣuˈis.tə/ adj
selvisk

egua /ˈe.ɣwa/ /ˈɛ.ɣwə/ n fem
hoppe

eina /ˈej.na/ /ˈəj.nə/ /ˈɛj.nə/ n fem
verktøy redskap
Qualsevol objecte que ajuda a realitzar alguna tasca.

einsteini /əjnsˈtɛj.ni/ n masc
einsteinium

eix /ˈejʃ/ n masc
akse
Línia imaginària al voltant de la qual es produeix un moviment rotatori.

eixam /ejˈʃam/ /eˈʃam/ /əˈʃam/ n masc
sverm

eixugacabells /e.ʃu.ɣa.kaˈβeʎʃ/ /ej.ʃu.ɣa.kaˈbeʎs/ /ej.ʃu.ɣa.kaˈβeʎs/ /ə.ʃu.ɣə.kəˈbəʎs/ /ə.ʃu.ɣə.kəˈbɛʎs/ n masc
føner

eixugar /e.ʃuˈɣa/ /ej.ʃuˈɣa/ /ej.ʃuˈɣaɾ/ /ə.ʃuˈɣa/ v
tørke av
Llevar la humitat superficial d'una cosa.

eixut /ejˈʃut/ /eˈʃut/ /əˈʃut/ adj masc
tørr
Sense humitat després de treure'n el líquid.

elatiu /e.ɫaˈtiw/ /ə.ɫəˈtiw/ n masc
elativ

elecció /e.ɫek.siˈo/ n fem
valg

electricitat /e.ɫek.tɾi.siˈtat/ n fem
elektrisitet

electrònic /e.ɫekˈtɾɔ.nik/ /ə.ɫəkˈtɾɔ.nik/ adj masc
elektronisk
Relatiu als electrons.
Relatiu a la electrònica.

electrònica /e.ɫekˈtɾɔ.ni.ka/ n fem
elektronikk

elefant /e.ɫeˈfan/ /ə.ɫəˈfan/ /ə.ɫəˈfant/ n masc
elefant
Família de grans mamífers terrestres de l'ordre dels proboscidis. Es caracteritza per ser d'enormes dimensions, tenir una gran trompa i en algunes espècies per les enormes dimensions dels ullals corbs que sobresurten de la boca.

elegir /e.ɫeˈd͡ʒi/ /e.ɫeˈd͡ʒiɾ/ /ə.ɫəˈʒi/ v
velge
Escollir algú o alguna cosa per a una finalitat.

element /e.ɫeˈmen/ /e.ɫeˈment/ /ə.ɫəˈmen/ /ə.ɫəˈment/ n masc
element
Cosa que reunida o combinada amb d’altres en forma una de més complexa.
grunnstoff
(química) Substància que no pot ésser descomposta en altres substàncies més simples.

element químic n masc
grunnstoff

ell /ˈɛʎ/ pronoun
han

ella /ˈe.ʎa/ /ˈɛ.ʎə/ pronoun
hun

elles /ˈe.ʎes/ /ˈe.ʎəs/ /ˈɛ.ʎəs/ pronoun
de

elli /ˈe.ʎi/ pronoun
hen

ells /ˈeʎs/ /ˈeʎʃ/ /ˈɛʎs/ pronoun
de

el·lipse /eɫˈɫip.se/ /eˈɫip.se/ /əɫˈɫip.sə/ /əˈɫip.sə/ n fem
ellipse

emancipar /e.man.siˈpa/ /e.man.siˈpaɾ/ /ə.mən.siˈpa/ v
å frigjøre

embaràs /em.baˈɾas/ /əm.bəˈɾas/ n masc
svangerskap
Estat de la dona prenyada.

emblanquinar /am.bɫaŋ.kiˈna/ /em.bɫaŋ.kiˈna/ /em.bɫaŋ.kiˈnaɾ/ /əm.bɫəŋ.kiˈna/ v
hvitkalke

embragatge /em.bɾaˈɣa.d͡ʒe/ n masc
clutchpedal

embriac /em.bɾiˈak/ adj masc
full

embruixar /am.bɾujˈʃa/ /em.bɾujˈʃa/ /em.bɾujˈʃaɾ/ /em.bɾuˈʃa/ /əm.bɾuˈʃa/ v
forhekse

emir /eˈmiɾ/ /əˈmir/ n masc
emir

emmagatzemar /em.ma.ɣa.d͡zeˈma/ /em.ma.ɣa.d͡zeˈmaɾ/ v
magasinera

emmarcar /em.marˈka/ /em.maɾˈka/ /em.maɾˈkaɾ/ /əm.mərˈka/ v
innramme

emoció /e.mo.siˈo/ /ə.mo.siˈo/ /ə.mu.siˈo/ n fem
følelse

emoji /eˈmɔ.d͡ʒi/ /eˈmɔ.ʒi/ /əˈmɔ.ʒi/ n masc
emoji

empeltar /em.peɫˈta/ /em.peɫˈtaɾ/ /əm.pəɫˈta/ v
pode

empentar /em.penˈta/ /em.penˈtaɾ/ /əm.pənˈta/ v
dytte
Donar una empenta.

empenyorar /em.pe.ɲoˈɾa/ /em.pe.ɲoˈɾaɾ/ /əm.pə.ɲoˈɾa/ /əm.pə.ɲuˈɾa/ v
pantsette
Donar en penyora o per penyora.

emperador /am.pe.ɾaˈoɾ/ /am.pe.ɾaˈðo/ /em.pe.ɾaˈðo/ /em.pe.ɾaˈðoɾ/ n masc
keisar
Cap d'un imperi.
sverdfisk
(peixos) Peix teleosti de la família dels xífids, amb el maxil·lar prolongat en forma d’espasa, fort i ràpid i de costums pelàgics (Xiphias gladius).

empremta /emˈpɾem.ta/ /əmˈpɾem.tə/ n fem
fingeravtrykk

empresa /emˈpɾe.za/ /əmˈpɾə.zə/ /əmˈpɾɛ.zə/ n fem
bedrift

empresonar /am.pɾe.zoˈna/ /em.pɾe.zoˈna/ /em.pɾe.zoˈnaɾ/ /əm.pɾə.zoˈna/ /əm.pɾə.zuˈna/ v
fengsle

empènyer /amˈpe.ɲe/ /emˈpe.ɲe/ /emˈpe.ɲeɾ/ /əmˈpə.ɲə/ /əmˈpɛ.ɲə/ v
dytte
Exercir una pressió sobre un cos amb la intencionalitat de moure'l.

en resum /en.reˈzum/ adv
i et nøtteskall

enamorar /a.na.moˈɾa/ /e.na.moˈɾa/ /e.na.moˈɾaɾ/ /ə.nə.moˈɾa/ /ə.nə.muˈɾa/ v
forelske
(pronominal) Sentir una forta atracció per algú o alguna cosa.

encanteri /eŋ.kanˈtɛ.ɾi/ /əŋ.kənˈtɛ.ɾi/ n masc
formel

encara /aŋˈka.ɾa/ /aŋˈka.ɾa/ /aŋˈka.ɾɛ/ /eŋˈka.ɾa/ /əŋˈka.ɾə/ /əŋˈka.ɾə/ adv
fortsatt

encendre /anˈsen.dɾe/ /enˈsen.dɾe/ /ənˈsen.dɾə/ v
tenne
Iniciar la combustió fent que una cosa cremi.

encens /anˈsens/ /enˈsens/ /ənˈsens/ /ənˈsəns/ /ənˈsɛns/ n masc
virak

enciam /an.siˈam/ /en.siˈam/ n masc
bladsalat
Planta herbàcia anual de la família de les compostes, de fulles amples, que es cultiva en hort principalment per menjar amanida (Lactuca sativa).

enciclopèdia /en.si.kɫoˈpɛ.ði.a/ /ən.si.kɫoˈpɛ.ði.ə/ /ən.si.kɫuˈpɛ.ði.ə/ n fem
encyklopedi

enclusa /aŋˈkɫu.za/ /aŋˈkɫu.zɛ/ /eŋˈkɫu.za/ n fem
ambolt
Peça quadrada de ferro, massissa, encaixada en un piló de fusta molt forta, sobre la que s'aprima o s'engruix el ferro a cops de martell.
amboltsky
Núvol cumulonimbus amb forma d'enclusa de ferrer.

encongir /es.koɲˈʒiɾ/ /eŋ.koɲˈʒi/ /əŋ.kuɲˈʒi/ v
krympe

encoratjar /eŋ.ko.ɾaˈd͡ʒa/ /eŋ.ko.ɾaˈd͡ʒaɾ/ /əŋ.ko.ɾəˈd͡ʒa/ /əŋ.ku.ɾəˈd͡ʒa/ v
oppmuntre

encàrrec /eŋˈka.rek/ /əŋˈka.rek/ /əŋˈka.rək/ n masc
oppdrag

endarrere /en.daˈre.ɾe/ /ən.dəˈre.ɾə/ adv
bakover
En direcció a la banda del darrere.

endavant /an.daˈβan/ /en.daˈvant/ /en.daˈβan/ /ən.dəˈvan/ /ən.dəˈvant/ /ən.dəˈβan/ adv
framover
En direcció a la banda del davant.

endevinalla /an.de.βiˈna.ʎa/ /en.de.βiˈna.ʎa/ /ən.də.viˈna.jə/ n fem
gåte

enemic /e.neˈmik/ n masc
fiende

energia /e.neɾˈd͡ʒi.a/ n fem
energi

enfonsar /aɱ.fonˈza/ /eɱ.fonˈza/ /eɱ.fonˈzaɾ/ /əɱ.fonˈza/ /əɱ.funˈza/ v
synke
Posar, fer anar, al fons.

engany /aŋˈgaɲ/ /eŋˈɡaɲ/ /əŋˈɡaɲ/ n masc
bedrag

enganyar /aŋ.ɡaˈɲa/ /eŋ.ɡaˈɲa/ /eŋ.ɡaˈɲaɾ/ /əŋ.ɡəˈɲa/ v
bedra

enginyer /eɲ.d͡ʒiˈɲe/ /eɲ.d͡ʒiˈɲeɾ/ n masc
ingeniør

enigma n masc
forunderlig

enlluernar /aɲ.ʎu.erˈna/ /eɲ.ʎu.erˈna/ /eɲ.ʎu.eɾˈna/ /eɲ.ʎu.eɾˈnaɾ/ /əɲ.ʎu.ərˈna/ v
blende

ens /ens/ /əns/ /ˈens/ /ˈɛns/ n masc
entitet
Entitat col·lectiva, organisme de persones o serveis, institució.

ensarronar /an.sa.roˈna/ /en.sa.roˈna/ /en.sa.roˈnaɾ/ /ən.sə.roˈna/ /ən.sə.ruˈna/ v
lure
(figurat) Enganyar algú, normalment fent ús de la paraula.

ensenyar /an.seˈɲa/ /en.seˈɲa/ /en.seˈɲaɾ/ v
lære
Comunicar o transmetre a algú un coneixement, una habilitat.

entendre /anˈten.dɾa/ /anˈten.dɾe/ /enˈten.dɾe/ /ənˈten.dɾə/ v
forstå
Comprendre, copsar la relació entre conceptes, assimilar.

entitat /en.tiˈtat/ /ən.tiˈtat/ n fem
entitet

entrada /anˈtɾa.ðɛ/ /anˈtɾa/ /enˈtɾa.ða/ n fem
inngang entré
Lloc per accedir a l'interior d'un espai.

entrant /anˈtɾan/ /enˈtɾan/ /enˈtɾant/ /ənˈtɾan/ /ənˈtɾant/ n masc
forrett
Primer plat lleuger que se serveix en un àpat.

entrar /anˈtɾa/ /enˈtɾa/ /enˈtɾaɾ/ /ənˈtɾa/ v
komme inn
Passar de fora cap endins.

entre /ˈen.tɾe/ /ˈen.tɾə/ /ˈən.tɾə/ /ˈɛn.tɾə/ preposition
mellom

entrecot /en.tɾeˈkɔt/ /ən.tɾəˈkɔt/ n masc
entrecôte

entrenador /en.tɾe.naˈðo/ /en.tɾe.naˈðoɾ/ /ən.tɾə.nəˈðo/ n masc
trener

entrenament /en.tɾe.naˈmen/ /en.tɾe.naˈment/ /ən.tɾə.nəˈmen/ /ən.tɾə.nəˈment/ n masc
trening

entrenar /en.tɾeˈna/ /en.tɾeˈnaɾ/ /ən.tɾəˈna/ v
trene

entrepà /ən.tɾəˈpa/ /ˌen.tɾeˈpa/ /ˌen.tɾəˈpa/ n masc
sandwich

entusiasme /en.tu.ziˈaz.me/ /ən.tu.ziˈaz.mə/ n masc
begeistring

envair /em.baˈi/ /eɱ.vaˈiɾ/ /əm.bəˈi/ /əɱ.vəˈi/ v
invadera
Entrar per força i ocupar un territori, ciutat, lloc.

envejar /am.beˈd͡ʒa/ /am.beˈʒa/ /em.beˈd͡ʒa/ /em.beˈʒa/ /eɱ.veˈd͡ʒaɾ/ /əɱ.vəˈd͡ʒa/ /əɱ.vəˈʒa/ v
være misunnelig

envejós /am.beˈʒos/ /em.beˈd͡ʒos/ /em.beˈʒos/ /eɱ.veˈd͡ʒos/ /əm.bəˈʒos/ /əɱ.vəˈʒos/ adj masc
misunnelig

enyorança /a.ɲoˈɾan.sa/ /e.ɲoˈɾan.sa/ /ə.ɲoˈɾan.sə/ /ə.ɲuˈɾan.sə/ n fem
hjemlengsel

epidèmia /e.piˈðɛ.mi.a/ /ə.piˈðɛ.mi.ə/ n fem
epidemi

epilèpsia /e.piˈɫɛp.si.a/ /ə.piˈɫɛp.si.ə/ n fem
epilepsi

episodi /e.piˈzɔ.ði/ /ə.piˈzɔ.ði/ n masc
episode

epiteli /e.piˈtɛ.ɫi/ /ə.piˈtɛ.ɫi/ n masc
epitel

equador /ə.kwəˈðo/ /ə.kwəˈðor/ n masc
ekvator
Línia imaginària que divideix la Terra perpendicularment al seu eix de rotació, resultant dues meitats.

equilibrar /e.ki.ɫiˈbɾaɾ/ /e.ki.ɫiˈβɾa/ /ə.ki.ɫiˈβɾa/ v
balansere
Posar en equilibri, de manera que afegint d'un cantó es resti de l'altre.
(tecnologia, enginyeria) Dur a terme un equilibrament.
(veterinària, ramaderia, nutrició, alimentació) Racionar adientment els diversos components d'un àpat de manera que cobreixin les necessitats nutritives de l'animal al qual va destinat.

equinocci /e.kiˈnɔk.si/ n masc
jevndøgn

equip /eˈkip/ /əˈkip/ n masc
lag
Grup de persones organitzat.
utstyr
Allò amb què algú s'equipa, com vestits o estris.

equipatge /e.kiˈpa.d͡ʒe/ n masc
bagasje

equivalent /e.ki.vaˈɫent/ /e.ki.βaˈɫen/ /ə.ki.vəˈɫen/ /ə.ki.vəˈɫent/ /ə.ki.βəˈɫen/ adj
ekvivalent

equivalent /e.ki.vaˈɫent/ /e.ki.βaˈɫen/ /ə.ki.vəˈɫen/ /ə.ki.vəˈɫent/ /ə.ki.βəˈɫen/ n masc
ekvivalent
(química) Quantitat de substància d'un determinat element que pot reaccionar amb un mol d'ions hidrogen.

erbi n masc
erbium

erecció /e.ɾek.siˈo/ /ə.ɾək.siˈo/ n fem
reisning

eriçó /a.ɾiˈso/ /e.ɾiˈso/ n masc
piggsvin pinnsvin

ermini /eɾˈmi.ni/ /ərˈmi.ni/ n masc
røyskatt
Mamífer de la família dels mustèlids apreciat pel pelatge que és blanc a l’estiu i rogenc a l’hivern (Mustela erminea).

error /eˈroɾ/ /əˈro/ /əˈror/ n
feil mistak
Equivocació, incorrecció.

eructar /e.ɾukˈta/ /e.ɾukˈtaɾ/ /ə.ɾukˈta/ v
rape

eruga /eˈɾu.ɣa/ n fem
larve

esbandir /az.βanˈdi/ /ez.banˈdiɾ/ /ez.βanˈdi/ /əz.bənˈdi/ v
rense

esbarzer /az.βarˈze/ /ez.baɾˈzeɾ/ /ez.βarˈze/ /əz.bərˈze/ n masc
bjørnebær

esborrany /ez.boˈraɲ/ /əz.boˈraɲ/ /əz.buˈraɲ/ n masc
utkast

esborrar /az.βoˈra/ /ez.boˈraɾ/ /ez.βoˈra/ /əz.boˈra/ /əz.buˈra/ v
slette
Fer desaparèixer el traç de signes, textos, dibuixos.

esbrinar /az.βɾiˈna/ /ez.bɾiˈnaɾ/ /ez.βɾiˈna/ /əz.bɾiˈna/ v
gissa
Cercar un coneixement fins a arribar a saber-ho.

escac /esˈkak/ /əsˈkak/ n masc
sjakk

escac i mat n masc
sjakkmatt

escacs /esˈkaks/ n masc
sjakk
Joc de taula d'estratègia en el qual dos bàndols (blanc i negre) amb setze peces cada un (dues torres, dos cavalls, dos alfils, una reina, un rei i vuit peons) tracten de vèncer el rei contrari i així guanyar la partida.

escala /asˈka.la/ /asˈka.ɫa/ /asˈka.ɫɛ/ /esˈka.ɫa/ /əsˈka.ɫə/ n fem
trapp
Conjunt de graons per pujar o baixar a un indret.

escalfar /as.kaɫˈfa/ /as.kaɫˈfaɾ/ /es.kaɫˈfa/ /es.kaɫˈfaɾ/ /əs.kəɫˈfa/ v
varme opp
Fer pujar la temperatura i calor d'un cos.

escalunya /es.kaˈɫu.ɲa/ /əs.kəˈɫu.ɲə/ n fem
sjalottløk
Planta de la família de les aliàcies (Allium ascalonicum).

escandi /əsˈkan.di/ n masc
scandium

escapar /as.kaˈpa/ /es.kaˈpa/ /es.kaˈpaɾ/ /əs.kəˈpa/ v
unnslippe

escarabat /as.ka.ɾaˈβat/ /es.ka.ɾaˈbat/ /əs.kərˈβat/ n masc
bille

escarlata /əs.kərˈɫa.tə/ n fem
skarlagen

escata /asˈka.ta/ /asˈka.tɛ/ /esˈka.ta/ /əsˈka.tə/ n fem
skjell

escena /eˈse.na/ /əsˈsɛ.nə/ /əˈsɛ.nə/ n fem
scene

esclau /esˈkɫaw/ n masc
slave
Persona sotmesa al domini d'una altra i sense llibertat.

esclerosi /es.kɫeˈɾɔ.zi/ /əs.kɫəˈɾɔ.zi/ n fem
sklerose

escola /asˈkɔ.ɫa/ /asˈkɔ.ɫɛ/ /esˈkɔ.ɫa/ /esˈkɔ.ɫɔ/ n fem
skole
Col·legi, establiment per aprendre.

escoltar /as.koɫˈta/ /as.koɫˈtaɾ/ /es.koɫˈta/ /es.koɫˈtaɾ/ /əs.koɫˈta/ /əs.kuɫˈta/ v
lytte

escombra /asˈkom.bɾa/ /asˈkom.bɾɛ/ /esˈkom.bɾa/ n fem
kost
(central, nord-occidental, septentrional, alguerès) Estri de neteja format per uns pèls o un raspall i un mànec llarg per moure-la amb comoditat.

escombraries /es.kom.bɾaˈɾi.es/ /əs.kom.bɾəˈɾi.əs/ /əs.kum.bɾəˈɾi.əs/ n fem
avfall
(nom comptable) Brutícies i altres coses per llençar que s'arrepleguen escombrant.

escopir /as.koˈpi/ /as.koˈpiɾ/ /es.koˈpi/ /es.koˈpiɾ/ /es.kuˈpi/ /əs.koˈpi/ /əs.kuˈpi/ v
spytte
Expulsar alguna cosa de la boca, especialment saliva.

escorpió /es.koɾ.piˈo/ /əs.koɾ.piˈo/ /əs.kur.piˈo/ n neut
skorpion

escorpí /as.korˈpi/ /es.koɾˈpi/ /əs.koɾˈpi/ /əs.kurˈpi/ n masc
skorpion

escorredora /es.ko.reˈðo.ɾa/ /əs.ko.rəˈðo.ɾə/ /əs.ku.rəˈðo.ɾə/ n fem
dørslag

escorça /asˈkɔr.sɛ/ /asˈkɔɾ.sa/ /esˈkɔr.sa/ /esˈkɔɾ.sa/ /esˈkɔɾ.sɔ/ /əsˈkɔr.sə/ n fem
bark
Part exterior del tronc dels arbres.

escriptor /es.kɾipˈto/ /es.kɾipˈtoɾ/ n masc
forfatter

escriptura /es.kɾipˈtu.ɾa/ /əs.kɾipˈtu.ɾə/ n fem
skrift
acte d'escriure

escriure /asˈkɾiw.ɾa/ /asˈkɾiw.ɾe/ /esˈkɾiw.ɾe/ /əsˈkɾiw.ɾə/ v
skrive

escrot /esˈkɾot/ /əsˈkɾot/ n masc
pung

escrutar /es.kɾuˈta/ /es.kɾuˈtaɾ/ /əs.kɾuˈta/ v
granske

escultura /es.kuɫˈtu.ɾa/ n fem
skulptur

escuma /asˈku.ma/ /asˈku.mɛ/ /esˈku.ma/ /əsˈku.mə/ n fem
skum

escuradents /asˌku.ɾaˈðens/ /esˌku.ɾaˈðens/ /əsˌku.ɾəˈðens/ n masc
tannpirker

escurçó /as.kuɾˈso/ /əs.kurˈso/ n masc
huggorm
Serp de la família dels vipèrids.

escut /asˈkut/ /esˈkut/ /əsˈkut/ n masc
skjold
Arma defensiva, agafada amb la mà o amb el braç, amb suficient amplària i solidesa per aturar l'escomesa de l'enemic.

esdeveniment /ez.ðe.ve.niˈment/ /ez.ðe.βe.niˈmen/ /ez.ðe.βe.niˈment/ /əz.də.βə.niˈmen/ /əz.ðə.və.niˈment/ n masc
programpost

esfera /esˈfe.ɾa/ /əsˈfe.ɾə/ n fem
sfære kule

esfinx /esˈfiŋks/ /esˈfiŋs/ /əsˈfiŋks/ /əsˈfiŋs/ n
sfinks

esgarrapada /az.ɡa.raˈpa/ /az.ɣa.raˈpa.ða/ /ez.ɣa.raˈpa.ða/ /əz.ɡə.rəˈpa.ðə/ n fem
risp

església /azˈɣɫe.zi.(aɛ)/ /ezˈɣɫe.zi.a/ /əzˈɡɫɛ.zi.ə/ /əzˈɣɫə.zi.ə/ /əzˈɣɫə.zi/ /əzˈɣɫɛ.zi.ə/ /əzˈɣɫɛ.zi/ n fem
kirke
Conjunt de tots els fidels cristians.
Institució administrativa i jeràrquica de govern de qualsevol congregació de fidels cristians.

eslovac /ez.ɫoˈvak/ /ez.ɫoˈβak/ /əz.ɫoˈvak/ /əz.ɫuˈvak/ /əz.ɫuˈβak/ adj masc
slovakisk
Relatiu o pertanyent a Eslovàquia.

eslovè /ez.ɫoˈve/ /ez.ɫoˈβe/ /əz.ɫoˈvɛ/ /əz.ɫuˈvɛ/ adj masc
slovensk
Relatiu o pertanyent a Eslovènia, als seus habitants o a la llengua eslovena.

eslovè /ez.ɫoˈve/ /ez.ɫoˈβe/ /əz.ɫoˈvɛ/ /əz.ɫuˈvɛ/ n masc
slovensk
(masculí singular) Llengua parlada a Eslovènia, i a unes zones de Àustria, Itàlia i Hongria.

esmalt /ezˈmaɫ/ /ezˈmaɫt/ /əzˈmaɫ/ /əzˈmaɫt/ n masc
emalje

esmolar /az.moˈɫa/ /az.moˈɫaɾ/ /ez.moˈɫa/ /ez.moˈɫaɾ/ /əz.moˈɫa/ /əz.muˈɫa/ v
skjerpe

esmorzar /az.morˈza/ /az.mulˈza/ /ez.morˈza/ /ez.moɾˈza/ /ez.moɾˈzaɾ/ /əz.moɾˈza/ /əz.murˈza/ n masc
frokost
El primer menjar del dia.

esmorzar /az.morˈza/ /az.mulˈza/ /ez.morˈza/ /ez.moɾˈza/ /ez.moɾˈzaɾ/ /əz.moɾˈza/ /əz.murˈza/ v
frokost
(intransitiu) Prendre el primer menjar del dia.

espacial /es.pa.siˈaɫ/ /əs.pə.siˈaɫ/ adj
romlig

espai /asˈpaj/ /esˈpaj/ n masc
rom
Extensió aparentment buida entre dos o més cossos; lloc.
verdensrom rom
Extensió contínua que conté tots els objectes sensibles, també dit cosmos o univers.

espantaocells /esˌpan.ta.oˈseʎs/ /esˌpan.ta.oˈseʎʃ/ /əsˌpan.tə.oˈseʎs/ /əsˌpan.tə.uˈseʎs/ n masc
fugleskremsel

espanyol /as.paˈɲɔɫ/ /əs.pəˈɲɔɫ/ /əs.pəˈɲɔɫ/ adj masc
spansk
Relatiu o pertanyent a Espanya.
Relatiu o pertanyent a la llengua castellana.

espanyol /as.paˈɲɔɫ/ /əs.pəˈɲɔɫ/ /əs.pəˈɲɔɫ/ n masc
spansk
Habitant o nadiu d'Espanya.
(invariable) Llengua originària de Castella usada a Espanya i als antics dominis.

espasa /asˈpa.za/ /asˈpa.zɛ/ /esˈpa.za/ n fem
sverd
Arma blanca consistent en un tall llarg i recte i una empunyadura.
(jocs, plural) Coll de la baralla de cartes representada per una arma blanca llarga.

espatlla /asˈpaʎ.ʎa/ /asˈpaʎ.ʎɛ/ /esˈpaɫ.ɫa/ /esˈpaʎ.ʎa/ /əsˈpa.ʎə/ /əsˈpaɫ.ɫə/ n fem
skulder aksel

especial /es.pe.siˈaɫ/ /əs.pə.siˈaɫ/ adj
spesiell

especialista /es.pe.si.aˈɫis.ta/ /es.pe.si.aˈɫis.te/ /əs.pə.si.əˈɫis.tə/ n neut
spesialist

especialitat /es.pe.si.a.ɫiˈtat/ /əs.pə.si.ə.ɫiˈtat/ /əs.pə.si.ə.ɫiˈðat/ n fem
spesialitet

espectre /esˈpɛk.tɾe/ /əsˈpɛk.tɾə/ n masc
spekter

espelma /asˈpɛɫ.ma/ /esˈpɛɫ.ma/ /esˈpɛɫ.mɛ/ n fem
lys

esperanto /əs.peˈɾan.to/ /əs.pəˈɾan.tu/ n masc
esperanto
Llengua artificial, amb lèxic i vocabulari de marcat caire romànic i fonètica principalment eslava, creada per Ludwik Lejzer Zamenhof a final segle xix.

esperança /as.peˈɾan.sa/ /as.peˈɾan.sɛ/ /es.peˈɾan.sa/ /əs.peˈɾan.sə/ /əs.pəˈɾan.sə/ n fem
håp

esperar /as.peˈɾa/ /es.peˈɾa/ /es.peˈɾaɾ/ /əs.peˈɾa/ /əs.pəˈɾa/ v
vente
Estar pendent que passi una cosa, sovint coneguda.
håpe
Tenir esperança en alguna cosa.

esperit /as.piˈɾit/ /es.peˈɾit/ /əs.pəˈɾit/ /əs.pəˈɾit/ n masc
ånd
Part no material de la persona, ànima.

esperó /es.peˈɾo/ /əs.pəˈɾo/ n masc
spore

espia /esˈpi.a/ /əsˈpi.ə/ n neut
spion

espiar /as.piˈa/ /es.piˈa/ /es.piˈaɾ/ /əs.piˈa/ v
spionere

espiera /es.piˈe.ɾa/ /əs.piˈe.ɾə/ n fem
tittehull

espieta /es.piˈe.ta/ /əs.piˈə.tə/ /əs.piˈɛ.tə/ n neut
sladrehank
(col·loquial) Persona que intenta delatar el que fan els altres.

espina /asˈpi.na/ /asˈpi.nɛ/ /esˈpi.na/ /əsˈpi.nə/ n fem
torn
Extrems punxants presents en les tiges d'algunes plantes, per exemple el roser.
Esquelet dels peixos.

espinac /as.piˈnak/ /es.piˈnak/ /əs.piˈnak/ n masc
spinat

espineta /es.piˈne.ta/ /əs.piˈnə.tə/ /əs.piˈnɛ.tə/ n fem
spinett

espionatge /es.pi.oˈna.d͡ʒe/ /əs.pi.oˈna.d͡ʒə/ /əs.pi.uˈna.d͡ʒə/ n masc
spionasje

espiritual /əs.pi.ɾi.tuˈaɫ/ adj
spirituell
Relatiu o pertanyent a l'esperit.

espitllera /es.piʎˈʎe.ɾa/ /es.piˈʎe.ɾa/ /əs.piʎˈʎe.ɾə/ /əs.piˈʎe.ɾə/ n fem
skyteskår

esplugabous /esˌpɫu.ɣaˈbɔws/ /əsˌpɫu.ɣəˈβɔws/ n masc
kuhegre

esponja /asˈpɔn.d͡ʒa/ /asˈpɔn.d͡ʒɛ/ /esˈpɔɲ.d͡ʒa/ /esˈpɔɲ.d͡ʒɔ/ /əsˈpoɲ.ʒə/ /əsˈpɔɲ.ʒə/ n fem
svamp

esport /esˈpɔɾt/ n masc
sport idrett

esport de pilota n masc
ballspill

esport de raqueta n masc
racketsport

espurna /asˈpuɾ.na/ /asˈpuɾ.nɛ/ /esˈpuɾ.na/ /əsˈpur.nə/ n fem
gnist
Partícula inflamada que s'escapa d'un foc o de dues pedres copejades entre sí.

espàrrec /asˈpa.rek/ /esˈpa.rek/ /əsˈpa.rek/ /əsˈpa.rək/ n masc
asparges

espàtula /esˈpa.tu.ɫa/ n fem
stekespade

espècia /esˈpɛ.si.a/ /əsˈpɛ.si.ə/ n fem
krydder

espècie /esˈpɛ.si.e/ /əsˈpɛ.si.ə/ /əsˈpɛ.si/ n fem
art

espín /esˈpin/ /əsˈpin/ n masc
spinn

espòs /esˈpɔs/ n masc
ektefelle

esquadró /es.kwaˈðɾo/ n masc
skvadron

esquelet /es.keˈɫet/ /əs.kəˈɫət/ /əs.kəˈɫɛt/ n masc
skjelett
En general, conjunt de les parts dures (ossos i closques) que protegeixen o aguanten el cos d'un animal.

esquena /asˈke.na/ /asˈke.nɛ/ /esˈke.na/ /əsˈkə.nə/ /əsˈkɛ.nə/ n fem
rygg

esquer /esˈke/ /esˈkeɾ/ /esˈkɛɾ/ /əsˈke/ /əsˈkɛr/ n masc
beita agn

esquerra /esˈkɛ.ra/ /esˈkɛ.rɛ/ /əsˈkɛ.rə/ n fem
venstresiden
Costat esquerre.

esquerre /asˈkɛ.re/ /esˈkɛ.re/ /əsˈkɛ.rə/ adj masc
venstre

esquiar /es.kiˈa/ /es.kiˈaɾ/ /əs.kiˈa/ v
gå på ski

esquilar /as.kiˈɫa/ /es.kiˈɫa/ /es.kiˈɫaɾ/ /əs.kiˈɫa/ v
klippe

esquirol /as.kiˈɾɔɫ/ /es.kiˈɾɔɫ/ n masc
ekorn
Rosegador arbori de cua llarga i peluda (Sciurus vulgaris).

esquitxar /as.kiˈt͡ʃa/ /es.kiˈt͡ʃa/ /es.kiˈt͡ʃaɾ/ /əs.kiˈt͡ʃa/ v
plaske

esquizofrènia /ez.ki.zoˈfɾɛ.ni.a/ /əz.ki.zuˈfɾɛ.ni.ə/ n fem
schizofreni

esquí /esˈki/ /əsˈki/ n masc
ski

est n masc
øst

est-nord-est /ˌezˌnɔrtˈest/ n masc
øst-nordøst

est-sud-est /ˌesˌsutˈest/ /ˌeˌsutˈest/ n masc
øst-sørøst

estable /esˈta.bɫe/ /esˈta.βɫe/ /esˈtab.bɫe/ /əsˈta.βɫə/ /əsˈtab.bɫə/ adj
stall
Establert o fixat amb fermesa.

estable /esˈta.bɫe/ /esˈta.βɫe/ /esˈtab.bɫe/ /əsˈta.βɫə/ /əsˈtab.bɫə/ n masc
stall
(per extensió) Lloc brut.

establir /as.tabˈbɫi/ /es.tabˈbɫi/ /es.taˈbɫiɾ/ /es.taˈβɫi/ /əs.təbˈbɫi/ /əs.təˈβɫi/ v
etablere
Fundar o crear alguna cosa.

estació /es.ta.siˈo/ n fem
årstid
Cadascun dels quatre períodes en què es divideix l'any.

estadi /esˈta.ði/ n masc
stadion
Instal·lació de grans dimensions amb grades, apta per a la pràctica de diversos esports.

estadística /es.taˈðis.ti.ka/ n fem
statistikk

estalviar /as.taɫ.βiˈa/ /as.taɫ.βiˈaɾ/ /es.taɫ.viˈaɾ/ /es.taɫ.βiˈa/ /əs.təɫ.viˈa/ /əs.təɫ.βiˈa/ v
spare

estany /asˈtaɲ/ /əsˈtaɲ/ n masc
tjern
Massa d'aigua acumulada en una depressió del terreny relativament reduïda.
tinn
Element químic metàl·lic, mal·leable i dúctil, amb nombre atòmic 50 i símbol Sn.

estat /asˈtat/ /esˈtat/ /əsˈtat/ n masc
stat tilstand
Forma d’organització política caracteritzada per l’existència d’un territori delimitat, una població definida i una autoritat que s’atribueix un poder indiscutible.

estel /asˈtɛɫ/ /esˈtɛɫ/ n masc
stjerne
(astronomia) Astre que emet llum pròpia.

estepa /esˈte.pa/ /əsˈtə.pə/ /əsˈtɛ.pə/ n fem
steppe
Gran i vasta planura sense vegetació, erma.

esternudar /as.tar.nuˈða/ /as.tor.nuˈðaɾ/ /es.ter.nuˈða/ /es.teɾ.nuˈða/ /es.teɾ.nuˈðaɾ/ v
nyse

esticomítia /es.ti.koˈmi.ti.a/ /əs.ti.kuˈmi.ti.ə/ n fem
stikomyti

estil /esˈtiɫ/ n masc
stil

estilòbata /es.tiˈɫɔ.ba.ta/ /əs.tiˈɫɔ.βə.tə/ n masc
stylobat

estimar /as.tiˈma/ /as.tiˈmaɾ/ /es.tiˈma/ /es.tiˈmaɾ/ v
elske
(especialment) Amar.

estiu /asˈtiw/ /esˈtiw/ /isˈtiw/ n masc
sommer sommar

estona /asˈto.na/ /asˈto.nɛ/ /esˈto.na/ /əsˈto.nə/ n fem
stund

estonià /əs.to.niˈa/ /əs.tu.niˈa/ adj masc
estisk
Relatiu a Estònia.

estonià /əs.to.niˈa/ /əs.tu.niˈa/ n masc
estisk
Natural d’Estònia
(masculí singular) Llengua parlada a Estònia.

estora /esˈto.ɾa/ /esˈto.ɾɛ/ /əsˈto.ɾə/ n fem
dørmatte
Catifa feta d'espart o un altre material semblant, generalment emprada per espolsar les sabates abans d'entrar en una casa.
matte
Peça tova de material espumós, sovint prima i flexible, que es fa servir com a amortiment o per comoditat en diverses activitats esportives per facilitar la pràctica d'exercicis a terra.
(botxes) Peça prima de material sintètic, amb perforacions per a col·locar-hi les botxes, que cobreix part del camp de joc en diferents proves d'embotxada.

estornell /as.toɾˈneʎ/ /es.toɾˈneʎ/ /əs.toɾˈneʎ/ /əs.turˈneʎ/ n masc
stær

estranger /as.tɾanˈd͡ʒe/ /es.tɾaɲˈd͡ʒe/ /es.tɾaɲˈd͡ʒeɾ/ /əs.tɾəɲˈʒe/ adj masc
utenlandsk
Que és d'un altre país.

estrany /asˈtɾaɲ/ /esˈtɾaɲ/ adj masc
rar
Que no segueix la norma, que no és comú (amb un cert matís despectiu).

estratègia /es.tɾaˈtɛ.ʒi.a/ /əs.tɾəˈtɛ.ʒi.ə/ n fem
strategi

estret /asˈtɾet/ /esˈtɾet/ /əsˈtɾət/ /əsˈtɾɛt/ adj masc
smal
Que té poca amplada.

estricte /esˈtɾik.te/ adj masc
streng

estronci /əsˈtɾɔn.si/ n masc
strontium

estructura /es.tɾukˈtu.ɾa/ /əs.tɾukˈtu.ɾə/ n fem
struktur
Distribució i ordre de les parts d'un edifici, o més genèricament, d'un ens.

estuari /es.tuˈa.ɾi/ /əs.tuˈa.ɾi/ n masc
estuar

estudiant /as.tu.ðiˈan/ /es.tu.ðiˈan/ /es.tu.ðiˈant/ /əs.tu.ðiˈan/ /əs.tu.ðiˈant/ n neut
student
Persona que estudia en l'ensenyament superior.

estudiar /as.tu.ðiˈa/ /es.tu.ðiˈa/ /es.tu.ðiˈaɾ/ v
studere
Reflexionar, aplicar-se per comprendre alguna cosa.

esturió /as.tu.ɾiˈo/ /es.tu.ɾiˈo/ /əs.tu.ɾiˈo/ n masc
stør

estàtua /esˈta.tu.a/ n fem
statue

estómac /esˈto.mak/ n masc
mage mave

estúpid /esˈtu.pit/ /əsˈtu.pit/ adj masc
dum

etern /eˈtɛɾn/ /əˈtɛrn/ adj masc
evig

eternitat /e.teɾ.niˈtat/ /ə.tər.niˈtat/ n fem
evighet

etimologia /e.ti.mo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /e.ti.mo.ɫoˈʒi.a/ /ə.ti.mo.ɫoˈʒi.ə/ /ə.ti.mu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
etymologi

etiologia /e.ti.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /e.ti.o.ɫoˈʒi.a/ /ə.ti.o.ɫoˈʒi.ə/ /ə.ti.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
etiologi

etnologia /ed.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ed.no.ɫoˈʒi.a/ /əd.no.ɫoˈʒi.ə/ /əd.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
etnologi

eucariota /ew.ka.ɾiˈɔ.ta/ /əw.kə.ɾiˈɔ.tə/ n fem
eukaryoter

eufòria /ewˈfɔ.ɾi.a/ /əwˈfɔ.ɾi.ə/ n fem
eufori

euro /ˈew.ɾo/ /ˈɛw.ɾo/ /ˈɛw.ɾu/ n masc
euro

europeu /ew.ɾoˈpɛw/ /əw.ɾoˈpɛw/ /əw.ɾuˈpɛw/ adj masc
europeisk
Relacionat amb Europa

europeu /ew.ɾoˈpɛw/ /əw.ɾoˈpɛw/ /əw.ɾuˈpɛw/ n masc
europear
Natural d’Europa

europi /əwˈɾɔ.pi/ n masc
europium

eutanàsia /ew.taˈna.zi.a/ /əw.təˈna.zi.ə/ n fem
eutanasi

evangeli /e.vaɲˈd͡ʒɛ.ɫi/ /e.βaɲˈd͡ʒɛ.ɫi/ /ə.vəɲˈʒɛ.ɫi/ /ə.βəɲˈʒɛ.ɫi/ n masc
evangelium

evaporació /e.va.po.ɾa.siˈo/ /e.βa.po.ɾa.siˈo/ /ə.və.po.ɾə.siˈo/ /ə.və.pu.ɾə.siˈo/ /ə.βə.pu.ɾə.siˈo/ n fem
fordamping

evasió fiscal n fem
skattesnyt

evitar /e.viˈtaɾ/ /e.βiˈta/ /e.βiˈtaɾ/ /ə.viˈta/ /ə.βiˈta/ v
unngå

evocar /e.voˈkaɾ/ /e.βoˈka/ /ə.voˈka/ /ə.vuˈka/ v
framkalle

evolució /e.vo.ɫu.siˈo/ /e.βo.ɫu.siˈo/ /ə.vo.ɫu.siˈo/ /ə.vu.ɫu.siˈo/ n fem
evolusjon

excedir /ek.seˈði/ /ek.seˈðiɾ/ /ək.səˈði/ v
overgå
Ésser superior en magnitud a una altra de la mateixa naturalesa.

excel·lent /ek.seɫˈɫen/ /ek.seɫˈɫent/ /ek.seˈɫen/ /ək.səɫˈɫen/ /ək.səɫˈɫent/ /ək.səˈɫen/ adj
storartet
De gran valor.

excitar /ek.siˈta/ /ek.siˈtaɾ/ /ək.siˈta/ v
tenne
Despertar el desig sexual.

excursió /eks.kuɾ.siˈo/ /əks.kur.siˈo/ n fem
utflukt

excusa /eksˈku.za/ /əksˈku.zə/ n fem
unnskyldning

execució /eɡ.ze.ku.siˈo/ /əɡ.zə.ku.siˈo/ n fem
henrettelse

executar /eɡ.ze.kuˈta/ /eɡ.ze.kuˈtaɾ/ /əɡ.zə.kuˈta/ v
avrette
Aplicar la pena de mort a un condemnat per la justícia.

exemplar /eɡ.zemˈpɫaɾ/ /əɡ.zəmˈpɫa/ /əɡ.zəmˈpɫar/ n masc
eksemplar
Cada llibre d'una mateixa edició.

exemple /ejˈʃem.pɫe/ /eɡˈzem.pɫe/ /əˈʒem.pɫə/ n masc
eksempel

exercici /eɡ.zeɾˈsi.si/ /əɡ.zərˈsi.si/ n masc
øvelse

exercitar /eɡ.zer.siˈta/ /eɡ.zeɾ.siˈta/ /eɡ.zeɾ.siˈtaɾ/ /əɡ.zər.siˈta/ v
trene

exigir /eɡ.ziˈd͡ʒi/ /eɡ.ziˈd͡ʒiɾ/ /eɡ.ziˈʒi/ /əɡ.ziˈʒi/ v
kreve

exili /eɡˈzi.ɫi/ /əɡˈzi.ɫi/ n masc
eksil

existent /eɡ.zisˈten/ /eɡ.zisˈtent/ /əɡ.zisˈten/ /əɡ.zisˈtent/ adj
eksisterende

existir /eɡ.zisˈti/ /eɡ.zisˈtiɾ/ /əɡ.zisˈti/ v
eksistere
Formar part de la realitat, especialment en contrast amb el qual és imaginari.

existència /eɡ.zisˈtɛn.si.a/ /əɡ.zisˈtɛn.si.ə/ n fem
eksistens

exorcisme /eɡ.zoɾˈsiz.me/ /əɡ.zoɾˈsiz.mə/ /əɡ.zurˈsiz.mə/ n masc
eksorsisme

experiment /eks.pe.ɾiˈmen/ /eks.pe.ɾiˈment/ /əks.pə.ɾiˈmen/ /əks.pə.ɾiˈment/ n masc
eksperiment
Prova realitzada en condicions específiques i pensada per a treure conclusions del resultat.

experiència /eks.pe.ɾiˈɛn.si.a/ /əks.pə.ɾiˈɛn.si.ə/ n fem
erfaring

explicar /eks.pɫiˈka/ /eks.pɫiˈkaɾ/ /es.pɫiˈka/ /es.pɫiˈkaɾ/ /əs.pɫiˈka/ v
forklare
Donar una lliçó, fer entendre continguts nous.

explosiu /eks.pɫoˈziw/ /əks.pɫoˈziw/ /əks.pɫuˈziw/ adj masc
eksplosiv
Relatiu a l’explosió.

explosiu /eks.pɫoˈziw/ /əks.pɫoˈziw/ /əks.pɫuˈziw/ n masc
eksplosiv
Substància o artefacte capaç d’explotar.

explosió /eks.pɫo.ziˈo/ /əks.pɫo.ziˈo/ /əks.pɫu.ziˈo/ n fem
eksplosjon

explotar /eks.pɫoˈta/ /eks.pɫoˈtaɾ/ /əks.pɫoˈta/ /əks.pɫuˈta/ v
sprenge
Esclatar.

exposició /eks.po.zi.siˈo/ /əks.po.zi.siˈo/ /əks.pu.zi.siˈo/ n fem
utstilling
Exhibició d'obres d'art, generalment pintures o escultures.

expressar /eks.pɾeˈsa/ /eks.pɾeˈsaɾ/ /əks.pɾəˈsa/ v
uttrykke

expressió /eks.pɾe.siˈo/ /əks.pɾə.siˈo/ n fem
uttrykk
Manifestació del pensament, dels sentiments, dels desitjos, etc., per mitjà de qualsevol forma de representació.

extens /eksˈtens/ adj masc
vid

extingir /eks.tiɲˈd͡ʒi/ /eks.tiɲˈd͡ʒiɾ/ /əks.tiɲˈʒi/ v
slukke

extraordinari /eks.tɾa.oɾ.ðiˈna.ɾi/ /əks.tɾə.oɾ.ðiˈna.ɾi/ /əks.tɾə.ur.diˈna.ɾi/ /əks.tɾə.ur.ðiˈna.ɾi/ adj masc
usedvanlig

extraterrestre /ˌeks.tɾa.teˈres.tɾe/ /ˌɛks.tɾə.təˈres.tɾə/ adj
utenomjordisk

extrem /eksˈtɾem/ /əksˈtɾem/ adj
ytterst
Que està a un grau molt alt.

extrem /eksˈtɾem/ /əksˈtɾem/ n masc
ytterst
Part d'un objecte situada més lluny respecte del qui parla.

extreure /eksˈtɾew.ɾe/ /əksˈtɾɛw.ɾə/ v
ekstrahere

exèrcit /agˈzɛr.sit/ /ejˈʃɛɾ.sit/ /eɡˈzɛɾ.sit/ /əˈd͡zɛɾ.sit/ n masc
hær
Conjunt organitzat de soldats.

facció /fak.siˈo/ /fək.siˈo/ n fem
fraksjon

facultat /fa.kuɫˈtat/ /fə.kuɫˈtat/ n fem
fakultet
Secció d'una universitat, a la qual correspon una o diverses àrees de coneixement contigües, on s'imparteixen els ensenyaments d'una carrera determinada o de diverses carreres afins.

fada /ˈfa.ða/ n fem
fe

fagot /faˈɣɔt/ /fəˈɣɔt/ n masc
fagott

faig /ˈfajk/ /ˈfat͡ʃ/ n masc
bøk

faisà /fajˈza/ n masc
fasan

falca /ˈfaɫ.ka/ n fem
kile

falcó /faɫˈko/ n masc
falk

falda /ˈfaɫ.da/ /ˈfaɫ.də/ n fem
fang
Part entre la cintura i els genolls d'una persona asseguda.

faldilla /faɫˈdi.ʎa/ n fem
skjørt
(sovint en plural) Peça de roba que cobreix el cos de la cintura en avall i que no té cap divisió que separi les cames.

falla /ˈfa.jə/ /ˈfa.ʎa/ /ˈfa.ʎə/ n fem
forkastning
(geologia) Fractura de l’escorça terrestre amb un desplaçament relatiu de roca.

fals /ˈfaɫs/ adj masc
falsk
Que no s'ajusta a la veritat.

falsedat /faɫ.seˈðat/ /fəɫ.səˈðat/ n fem
usannhet
Informació o dita falsa.

falta /ˈfaɫ.ta/ /ˈfaɫ.tə/ n fem
mangel
Mancança d'una cosa necessària.

faluca /faˈɫu.ka/ /fəˈɫu.kə/ n fem
felukk

fal·lus /ˈfa.ɫus/ /ˈfaɫ.ɫus/ n masc
fallos

falç /ˈfaɫs/ n fem
sigd

fam n fem
sult

fama /ˈfa.ma/ /ˈfa.mə/ n fem
berømthet

família /faˈmi.ɫi.a/ /fəˈmi.ɫi/ n fem
familie

famós /faˈmos/ /fəˈmos/ adj masc
berømt

fang /ˈfaŋ/ /ˈfaŋk/ /ˈfaŋk/ n masc
søle
Barreja d'aigua i terra.

fantasma /fanˈtaz.ma/ /fənˈtaz.mə/ n masc
spøkelse fantom

fantàstic /fanˈtas.tik/ /fənˈtas.tik/ adj
fantastisk
Relatiu a la fantasia.

far n masc
fyr fyrtårn
Edificació en forma de torre amb un aparell lluminós a la part més alta que emet senyals de llum com a referència per a navegants.

faralló /fa.ɾaˈʎo/ /fə.ɾəˈʎo/ n masc
staur

faraó /fa.ɾaˈo/ /fə.ɾəˈo/ n masc
farao
Màxim jerarca de la monarquia egípcia de l'antiguitat.

farga /ˈfaɾ.ɣa/ n fem
smie

farigola /fa.ɾiˈɣɔ.ɫa/ /fa.ɾiˈɣɔ.ɫɔ/ /fɾiˈɣɔ.ɫa/ /fɾiˈɣɔ.ɫə/ n fem
timian

farina /faˈɾi.na/ n fem
mjøl mel

farinetes /fa.ɾiˈne.tes/ /fə.ɾiˈnə.təs/ /fə.ɾiˈnɛ.təs/ n fem
grøt
Menjar fet amb farina de llegums, barrejada amb aigua bullint, sal i oli.

farmacèutic /faɾ.maˈsɛw.tik/ adj masc
farmasøytisk
Producte elaborat amb finalitats sanadores.

farmàcia /faɾˈma.si.a/ /fəɾˈma.si/ n fem
apotek

fascinació /fa.si.na.siˈo/ /fə.si.nə.siˈo/ /fəs.si.nə.siˈo/ n fem
fascinasjon

fase /ˈfa.ze/ n fem
fase

fatal /faˈtaɫ/ /fəˈtaɫ/ adj
fatal
Que esdevindrà sense poder-ho evitar.

faula /ˈfaw.ɫa/ /ˈfaw.ɫə/ n fem
fabel

façana /faˈsa.na/ /fəˈsa.nə/ n fem
fasade
Mur d'un edifici que es veure des de l'exterior, especialment el principal.

fe /ˈfe/ /ˈfə/ /ˈfɛ/ n fem
tro

febre /ˈfe.bɾe/ n fem
feber

febrer /faˈbɾe/ /feˈβɾe/ /fəˈbɾe/ /fəˈβɾe/ n masc
februar
Segon mes de l'any.

fecundació /fe.kun.da.siˈo/ /fə.kun.də.siˈo/ n fem
befruktning

federació /fe.ðe.ɾa.siˈo/ /fə.ðə.ɾə.siˈo/ n fem
føderasjon

feixisme /fejˈʃiz.me/ /feˈʃiz.me/ /fəˈʃiz.mə/ n masc
fascisme

feixista /fejˈʃis.ta/ /fejˈʃis.te/ /feˈʃis.ta/ /feˈʃis.te/ /fəˈʃis.tə/ adj
fascistisk
Relatiu al feixisme.

feixista /fejˈʃis.ta/ /fejˈʃis.te/ /feˈʃis.ta/ /feˈʃis.te/ /fəˈʃis.tə/ n neut
fascistisk
Partidari del feixisme.

felicitar /fe.ɫi.siˈta/ /fe.ɫi.siˈtaɾ/ /fə.ɫi.siˈta/ v
gratulere

felicitat /fe.ɫi.siˈtat/ n fem
lykke glede
Sentiment positiu de plenitud, satisfacció i alegria.

feliç /feˈɫis/ adj
glad
Que sent felicitat.

femella /feˈme.ʎa/ /fəˈme.ʎə/ n fem
mutter
(botànica) En les plantes, individu que porta només flors femelles i lleva fruit.

feminisme /fe.miˈniz.me/ /fə.miˈniz.mə/ n masc
feminisme

fenc /ˈfeŋ/ /ˈfeŋk/ /ˈfəŋk/ /ˈfɛŋ/ /ˈfɛŋk/ n masc
høy
Planta herbàcia dels trèvols, de tija dreta i flors vermelles (Trifolium incarnatum).
Farratge assecat per fenificació.

fer /ˈfe/ /ˈfer/ /ˈfeɾ/ v
gjøre
Portar a terme una acció.
lage
(comodí) Amb un pronom, expressar un altre verb implícit o que hom no el vol repetir.

fer campana v
skulke

ferida /feˈɾi.ða/ n fem
sår
Lesió causada per un cop o tall; acte o efecte de ferir.

ferir /feˈɾi/ /feˈɾiɾ/ /fəˈɾi/ v
skade
Provocar una ferida, fer mal a una persona o ésser viu.

fermentació /feɾ.men.ta.siˈo/ /fər.mən.tə.siˈo/ n fem
fermentering

fermi n masc
fermium

fermió n masc
fermion

ferrer /feˈre/ /feˈreɾ/ n masc
smed
Persona que treballa el ferro.

ferro /ˈfɛ.ro/ /ˈfɛ.ru/ n masc
jern

ferrocarril /ˌfe.ro.kaˈriɫ/ /ˌfɛ.ru.kəˈriɫ/ n masc
jernbane

festa /ˈfes.ta/ /ˈfes.tə/ n fem
fest
Dia dedicat a la commemoració d'un esdeveniment, generalment comporta el lliurament laboral.

festuc /fesˈtuk/ /fəsˈtuk/ n masc
pistasj

fetge /ˈfe.d͡ʒe/ /ˈfe.t͡ʃe/ n masc
lever
Òrgan i glàndula del cos humà i d'altres animals, encarregat de funcions digestives (segrega bilis), participa en el metabolisme, sintetitza la proteïna del plasma, emmagatzema vitamines, etc.

fi adj masc
tynn
Dit dels materials poc gruixuts.

fibra /ˈfi.bɾa/ /ˈfi.βɾə/ n fem
fiber

ficció n fem
fiksjon

fidel /fiˈðɛɫ/ adj
trofast
que té fidelitat, que manté les conviccions, promeses o lligams amb una altra persona o causa

figa /ˈfi.ɣə/ n fem
fiken
Fruit de la figuera (gènere Ficus).

fil n masc
tråd
Element prim i flexible de gran llargada, en especial el que s'utilitza en el tèxtil.

filantrop /fi.ɫanˈtɾɔp/ /fi.ɫənˈtɾɔp/ n masc
filantrop

filar /fiˈɫa/ /fiˈɫaɾ/ v
spinne

filera /fiˈɫe.ɾa/ /fiˈɫe.ɾə/ n fem
rekke

filferro /fiɫˈfɛ.ro/ /fiɫˈfɛ.ru/ n masc
ledning
Fil metàl·lic, especialment d’acer dolç, flexible i tenaç.

filial /fi.ɫiˈaɫ/ adj
datterlig
Propi del fill.

filial /fi.ɫiˈaɫ/ n fem
datterselskap
(economia) Empresa que està sota el control d’una altra empresa.

filigrana /fi.ɫiˈɣɾa.na/ /fi.ɫiˈɣɾa.nə/ n fem
vassmerke
Decoració artística feta amb fils de metall preciós entrellaçats.
Senyal fet el paper en forma d'empremta transparent que és visible a contrallum.
Dades inserides en un fitxer digital, normalment imatges, per a la subsegüent comprovació dels crèdits.

fill /ˈfij/ /ˈfiʎ/ n masc
sønn

filla /ˈfi.jə/ /ˈfi.ʎa/ /ˈfi.ʎə/ n fem
datter

filosofia /fi.ɫo.zoˈfi.a/ /fi.ɫo.zoˈfi.ə/ /fi.ɫu.zuˈfi.ə/ n fem
filosofi

filòsof /fiˈlɔ.zof/ /fiˈɫɔ.zuf/ n masc
filosof

final /fiˈnaɫ/ n fem
finale
Competició o prova última que determina el guanyador.

finalment /fiˌnaɫˈmen/ /fiˌnaɫˈment/ adv
til slutt

finançar /fi.nanˈsa/ /fi.nanˈsaɾ/ /fi.nənˈsa/ v
finansiere

finestra /fiˈnes.tɾa/ n fem
vindu

fingir /fiɲˈd͡ʒi/ /fiɲˈd͡ʒiɾ/ /fiɲˈʒi/ v
simulere

finlandès /fin.ɫənˈdəs/ /fin.ɫənˈdɛs/ adj masc
finlandsk
Relatiu o pertanyent a Finlàndia.

finès /fiˈnes/ /fiˈnəs/ /fiˈnɛs/ adj masc
finsk
Relatiu o pertanyent a l'antic poble establert a Finlàndia i voltants, la seva cultura o la llengua.

finès /fiˈnes/ /fiˈnəs/ /fiˈnɛs/ n masc
finsk
Individu de l'antic poble establert a Finlàndia i voltants
(només singular) Llengua parlada a Finlàndia.

fiord /fiˈɔrt/ n masc
fjord

fira /ˈfi.ɾa/ /ˈfi.ɾə/ n fem
torg

fisonomia /fi.zo.noˈmi.a/ /fi.zo.noˈmi.ə/ /fi.zu.nuˈmi.ə/ n fem
fysiognomi

flac /ˈfɫak/ adj masc
svak

flagell /fɫaˈd͡ʒeʎ/ /fɫaˈʒeʎ/ /fɫəˈʒeʎ/ n masc
pisk

flama /ˈfɫa.ma/ /ˈfɫa.mə/ n fem
flamme lue

flamenc /fɫaˈmeŋ/ /fɫaˈmeŋk/ /fɫəˈməŋk/ /fɫəˈmɛŋ/ /fɫəˈmɛŋk/ n masc
flamingo
(epicè) Ocell de la família dels fenicoptèrids, de coll i bec llargs i plomatge rosat.

flauta /ˈfɫaw.ta/ n fem
fløyte

flauta dolça n fem
blokkfløyte

flauta travessera n fem
tverrfløyte

flequer /fɫeˈke/ /fɫeˈkeɾ/ /fɫəˈke/ n masc
baker

flerovi /fɫeˈɾɔ.βi/ /fɫəˈɾɔ.vi/ /fɫəˈɾɔ.βi/ n masc
flerovium

fletxa /ˈfɫe.t͡ʃa/ n fem
pil
Vara prima amb punta aguda i normalment metàl·lica llançada com a projectil per un arc o una ballesta, emprada per a caçar animals o com a arma de guerra.

flexible /fɫekˈsi.bɫe/ /fɫekˈsi.βɫe/ /fɫekˈsib.bɫe/ /fɫəkˈsi.βɫə/ /fɫəkˈsib.bɫə/ adj
fleksibel

flexionar /fɫek.si.oˈna/ /fɫek.si.oˈnaɾ/ /fɫək.si.oˈna/ /fɫək.si.uˈna/ v
bøye

flor /ˈfrɔr/ /ˈfɫo/ /ˈfɫɔ/ /ˈfɫɔɾ/ n fem
blomst

floridura /fɫo.ɾiˈðu.ɾa/ /fɫo.ɾiˈðu.ɾə/ /fɫu.ɾiˈðu.ɾə/ n fem
mugg

fluctuar /fɫuk.tuˈa/ /fɫuk.tuˈaɾ/ v
fluktuere

fluid /ˈfɫujt/ n masc
væske
Material quan pren un estat gasós, líquid o pastós, pel fet d'adaptar-se fàcilment a la forma del continent que l'inclou.

fluir /fɫuˈi/ /fɫuˈiɾ/ v
flomme strømme

fluix /ˈfɫujʃ/ /ˈfɫuʃ/ adj masc
løs
Mancat de força.

fluor /fɫuˈor/ n masc
fluor

flux /ˈfɫuks/ n masc
flo

foc n masc
ild
Quelcom que crema, que produeix combustió.

foca /ˈfo.ka/ /ˈfo.kə/ n fem
sel

foca barbuda n fem
storkobbe

foca de Groenlàndia n fem
grønlandssel

foca de Weddell n fem
weddellsel

foguera /foˈɣe.ɾa/ /foˈɣe.ɾə/ /fuˈɣe.ɾə/ n fem
bål

foie gras /ˌfwaˈɣɾas/ n masc
gåselever

folklore /fuɫˈkɫɔ.ɾə/ /ˌfɔɫˈkɫɔɾ/ n masc
folkloristikk

follar /foˈʎa/ /foˈʎaɾ/ /fuˈʎa/ v
knulle
(vulgarisme) Fornicar, tenir relacions sexuals.

folre /ˈfoɫ.re/ /ˈfɔɫ.rə/ n masc
fôr

fonamental /fo.na.menˈtaɫ/ /fo.nə.mənˈtaɫ/ /fu.nə.mənˈtaɫ/ adj
fundamental

fondre /ˈfon.dɾe/ /ˈfon.dɾə/ v
smelte
(transitiu, pronominal) Fer passar un sòlid a líquid aplicant calor.

fong /ˈfoŋ/ /ˈfoŋk/ /ˈfoŋk/ n masc
sopp

fonoll /foˈnoʎ/ /fuˈnoj/ /fuˈnoʎ/ n masc
fennikel

font /ˈfon/ /ˈfun/ /ˈfɔn/ /ˈfɔnt/ n fem
kilde
Punt d'on brolla un curs d'aigua.

fora /ˈfɔ.ɾa/ /ˈfɔ.ɾɔ/ /ˈfɔ.ɾə/ Interjection
ut
(esports de raqueta) Expressió amb què el jutge de línia o l'anotador anuncia que la pilota o el volant ha sortit dels límits de la pista de joc.
utenfor
(pilota basca) Expressió amb què el saguer indica al davanter que li deixi lliure la pista de joc perquè té intenció de tornar la pilota o perquè veu que no serà bona.

fora /ˈfɔ.ɾa/ /ˈfɔ.ɾɔ/ /ˈfɔ.ɾə/ adv
ut
A l'exterior de

foradar /fo.ɾaˈða/ /fo.ɾaˈðaɾ/ /fo.ɾəˈða/ /fu.ɾəˈða/ v
perforere

forat /foˈɾat/ /fuˈɾat/ n masc
hol
(golf) Cadascun dels terrenys delimitats d'un camp de golf que comprenen un lloc de sortida, un carrer, obstacles, un green i el rough adjacent.
(pilota basca) Cadascun dels espais que queden sense cobrir entre les posicions dels jugadors a la canxa.

forca /ˈfor.kə/ /ˈfoɾ.ka/ n fem
galge
Instal·lació per a executar els condemnats a mort composta per una estructura, típicament de fusta, d'on penja una corda que ha de lligar el coll de la víctima i per on quedarà suspès el seu cos provocant la mort per estrangulació.

forja /ˈfɔr.d͡ʒa/ /ˈfɔr.ʒə/ /ˈfɔɾ.d͡ʒa/ /ˈfɔɾ.d͡ʒɔ/ n fem
esse

forma /ˈfor.mə/ /ˈfoɾ.ma/ n fem
form

formal /foɾˈmaɫ/ /furˈmaɫ/ adj
formell

formatge /foɾˈma.d͡ʒə/ /furˈma.d͡ʒə/ n masc
ost

formidable /for.miˈðab.bɫe/ /foɾ.miˈða.bɫe/ /foɾ.miˈða.βɫe/ /foɾ.miˈðab.bɫə/ /fur.miˈða.βɫə/ /fur.miˈðab.bɫə/ adj
formidabel

formiga /foɾˈmi.ɣə/ /furˈmi.ɣə/ n fem
maur

formigó /foɾ.miˈɣo/ /fur.miˈɣo/ n masc
betong
Material de construcció força dur quan solidifica, compost per una mescla de diverses parts sòlides (grava, còdols, arena), un aglutinant (ciment, calç, etc.) i aigua.
Sensació a la pell semblant al moviment de formigues, causada per una mala circulació de la sang.

forn n masc
ovn bakeri
Lloc clos dins el qual un tipus d'energia, generalment química o elèctrica, es transforma en energia calorífica per tal de transformar física o químicament la matèria que s'introdueix.

fornada /foɾˈna.ða/ /foɾˈna.ðə/ /furˈna.ðə/ n fem
ladning
Quantitat de pa o d'un altre aliment que es cou de cop en un forn.
(figurat) Grup de persones relacionats entre si perquè són de la mateixa promoció lectiva, d'un mateix any esportiu, etc.

forquilla /foɾˈki.ʎa/ /foɾˈki.ʎə/ /furˈki.ʎə/ n fem
gaffel
Cobert per menjar dotat de vàries puntes.

fort adj masc
sterk
Dotat de fortalesa, robust.

fortalesa /foɾ.taˈɫe.za/ /foɾ.təˈɫə.zə/ /fur.təˈɫɛ.zə/ n fem
festning
Construcció per a protegir un indret, amb torres, muralles i bones defenses.

fortificació /foɾ.ti.fi.ka.siˈo/ /foɾ.ti.fi.kə.siˈo/ /fur.ti.fi.kə.siˈo/ n fem
festningsanlegg
Edifici pensat per resistir l'atac de l'enemic.

força /ˈfɔr.sa/ /ˈfɔɾ.sa/ /ˈfɔɾ.sɔ/ n fem
kraft

forçar /forˈsa/ /forˈsaɾ/ /furˈsa/ v
påtvinge

fosc adj masc
mørk
Sense llum.

foscor /fosˈko/ /fosˈkoɾ/ /fusˈko/ n fem
mørke

fossat /foˈsat/ /fuˈsat/ n masc
vollgrav

fotografia /fo.to.ɣɾaˈfi.a/ /fo.to.ɣɾəˈfi.ə/ /fu.tu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
fotografi

fotó /foˈto/ /fuˈto/ n masc
foton

fracció /fɾak.siˈo/ /fɾək.siˈo/ n fem
andel brøk
Cadascun dels fragments resultants d'una partició. Ex.:"Això que hem trobat és una fracció d'una antiga gerra".
brøk
Expressió numèrica emprada en matemàtica en què es té en compte una part en relació al nombre total de parts del que abans era una totalitat.

fractal /fɾakˈtaɫ/ /fɾəkˈtaɫ/ adj
fraktal
Relatiu a les fractals.

fractal /fɾakˈtaɫ/ /fɾəkˈtaɫ/ n fem
fraktal
(geometria) Figura composta per unes formes cadascuna de les quals alhora està formada per les mateixes formes (en mida inferior) i així reiteradament i infinita.

fracàs /fɾaˈkas/ /fɾəˈkas/ n masc
fiasko

fragata /fɾaˈɣa.ta/ /fɾəˈɣa.tə/ n fem
fregatt

franc /ˈfɾaŋ/ /ˈfɾaŋk/ /ˈfɾaŋk/ n masc
franc
Moneda d'origen francès i d'altres estats francòfons.

franci n masc
francium

francmaçoneria /ˌfɾaŋ.ma.so.neˈɾi.a/ /ˌfɾaŋ.mə.so.nəˈɾi.ə/ /ˌfɾaŋ.mə.su.nəˈɾi.ə/ n fem
frimureri

francmaçó /ˌfɾaŋ.maˈso/ n masc
frimurer

francès /fɾənˈsəs/ /fɾənˈsɛs/ adj masc
fransk
Relatiu o pertanyent a França, als seus habitants o a la llengua francesa.

francès /fɾənˈsəs/ /fɾənˈsɛs/ n masc
fransk
(només singular) Llengua romànica parlada a França, al Quebec, a Valònia, a la Suïssa Romanya, al Congo i a la majoria d'excolònies franceses.

frase /ˈfɾa.ze/ n fem
setning
Unió de subjecte i predicat, oració.

frau /ˈfɾaw/ n masc
bedrageri svindel

fre /ˈfɾe/ /ˈfɾə/ /ˈfɾɛ/ n masc
brems

fred /ˈfɾet/ /ˈfɾət/ /ˈfɾɛt/ adj masc
kald
De baixa temperatura.

fred /ˈfɾet/ /ˈfɾət/ /ˈfɾɛt/ n masc
kulde kald
Sensació experimentada en baixar la temperatura.

fregir /fɾeˈd͡ʒi/ /fɾeˈʒi/ /fɾəˈʒi/ v
steke

freqüent /fɾeˈkwen/ /fɾeˈkwent/ /fɾəˈkwen/ /fɾəˈkwent/ adj
hyppig

freqüentar /fɾe.kwenˈta/ /fɾe.kwenˈtaɾ/ /fɾə.kwənˈta/ v
omgås

freqüència /fɾeˈkwɛn.si.a/ /fɾəˈkwɛn.si.ə/ n fem
hyppighet frekvens

fresc /ˈfɾesk/ /ˈfɾəsk/ /ˈfɾɛsk/ adj masc
fersk
Acabat de fer.

frigorífic /fɾi.ɣoˈɾi.fik/ /fɾi.ɣuˈɾi.fik/ n masc
kjøleskap
Aparell per a la conservació de productes a baixa temperatura.

frisó /fɾiˈzo/ n masc
frisisk
(invariant) Llengua germànica parlada a Frísia.

front /ˈfɾon/ /ˈfɾont/ n masc
panne
Part de la cara per sobre dels ulls
front
Bàndol de combat

frontera /fɾonˈte.ɾa/ /fɾonˈte.ɾə/ /fɾunˈte.ɾə/ n fem
grense
Línia en un mapa que separa els territoris pertanyents a dos territoris administrativament diferenciats.

frontissa /fɾonˈti.sa/ /fɾonˈti.sə/ /fɾunˈti.sə/ n fem
hengsel

frugal /fɾuˈɣaɫ/ adj
frugal

fruit n masc
frukt
Producte generat per les plantes fecundades utilitzat com a mecanisme per estendre la llavor.

fruita /ˈfɾuj.ta/ /ˈfɾwi.ta/ n fem
frukt
Fruit mengívol.

frustració n fem
frustrasjon

fràgil /ˈfɾa.d͡ʒiɫ/ /ˈfɾa.ʒiɫ/ adj
skjør

frígid /ˈfɾi.d͡ʒit/ /ˈfɾi.ʒit/ adj masc
iskald
Molt fred.
(medicina) Sense resposta a l’estímul sexual, especialment una dona.

frívol /ˈfɾi.voɫ/ /ˈfɾi.vuɫ/ /ˈfɾi.βoɫ/ /ˈfɾi.βuɫ/ adj masc
frivol

fuet /fuˈət/ /fuˈɛt/ n masc
pisk
Corretja amb un mànec utilitzada per a colpejar.

fugir /fuˈd͡ʒi/ /fuˈd͡ʒiɾ/ /fuˈʒi/ v
stikke av
Una cosa, allunyar-se ràpidament.
flykte
Escapar-se.
fly
Transcórrer ràpidament.

fugitiu /fu.d͡ʒiˈtiw/ /fu.ʒiˈtiw/ adj masc
flyktig
Que fuig, que s’ha escapat.

fugitiu /fu.d͡ʒiˈtiw/ /fu.ʒiˈtiw/ n masc
flyktig
Persona que fuig.

fulcre /ˈfuɫ.kɾe/ /ˈfuɫ.kɾə/ n masc
dreiepunkt

fulla /ˈfu.jə/ /ˈfu.ʎa/ /ˈfu.ʎə/ n fem
blad
(botànica) Òrgan de color verd dels vegetals que apareix a la tija o al tronc.

fullola /fuˈjɔ.ɫə/ /fuˈʎɔ.ɫa/ /fuˈʎɔ.ɫɔ/ /fuˈʎɔ.ɫə/ n fem
finér

fum n masc
røyk
Vapor visible exhalat o substància que aparenta l’exhalació d’una combustió.

fumador /fu.maˈðo/ /fu.maˈðoɾ/ /fu.məˈðo/ n masc
røyker
Persona que fuma.

fumar /fuˈma/ /fuˈmaɾ/ v
røyke

fundar /funˈda/ /funˈdaɾ/ v
grunnlegge
Establir, erigir, instituir.

fura /ˈfu.ɾa/ /ˈfu.ɾə/ n fem
stakefjær
Mamífer semblant a la mostela (Mustela putorius furo).
(figuradament) Persona que es fica a tot arreu per a esbrinar coses d’altri.

furtar /furˈta/ /fuɾˈta/ /fuɾˈtaɾ/ v
stjele

fus /ˈfus/ n masc
spindel
Instrument, ample del mig i estret als extrems, que es fa servir per a convertir matèries primeres (flocs de llana, boles de cotó) en fil.
tidssone
Cadascun dels espais entre meridians que es fan servir per a marcar les diferents zones horàries del planeta Terra.

fusell /fuˈzeʎ/ n masc
rifle

fusible /fuˈzi.bɫe/ /fuˈzi.βɫe/ /fuˈzi.βɫə/ /fuˈzib.bɫe/ /fuˈzib.bɫə/ n masc
sikring

fusió /fu.ziˈo/ n fem
fusjon

fusta /ˈfus.ta/ n fem
tre
(normalment no comptable) Material tret dels arbres i vegetals.

fuster /fusˈte/ /fusˈteɾ/ n masc
tømrer
(professions) Persona que treballa amb fusta.

futbol /fubˈbɔɫ/ /fudˈbɔɫ/ n masc
fotball

futur /fuˈtu/ /fuˈtuɾ/ adj masc
fremtid
Que ha de venir.

futur /fuˈtu/ /fuˈtuɾ/ n masc
framtid
Temps que ha de venir.

fàbrica /ˈfa.bɾi.ka/ n fem
fabrikk
Paratge destinat a fabricar alguna cosa.

fàcil adj
lett
Que es pot fer o obtenir sense esforç.

fàl·lic /ˈfa.ɫik/ /ˈfaɫ.ɫik/ adj masc
fallisk

fàrmac /ˈfaɾ.mak/ /ˈfaɾ.mək/ n masc
droge

fàstic /ˈfas.tik/ n masc
avsky vemmelse

físic /ˈfi.zik/ adj
fysisk
Relatiu o pertanyent a la física.

física /ˈfi.zi.ka/ n fem
fysikk
Ciència que estudia les propietats i interaccions de la matèria, de l'espai, del temps i de l'energia.

fòbia /ˈfɔ.bi.a/ /ˈfɔ.βi.ə/ n fem
fobi

fòrum n masc
forum

fòsfor /ˈfɔs.foɾ/ /ˈfɔs.fur/ n masc
fosfor

fórmula /ˈfɔr.mu.ɫə/ n fem
formel

gadolini /ɡə.ðoˈɫi.ni/ /ɡə.ðuˈɫi.ni/ n masc
gadolinium

gairebé /ˌɡaj.ɾeˈbe/ adv
nesten

galera /ɡaˈɫe.ɾa/ /ɡəˈɫe.ɾə/ n fem
galei
Vaixell de guerra de l'antiguitat mogut amb la força del vent i dels rems.

galió /ɡa.ɫiˈo/ /ɡə.ɫiˈo/ n masc
gallion
Vaixell de vela, armat amb canons, amb capacitat de navegació oceànica, dedicat al tràfic mercant o a la guerra, utilitzat entre els segles XVI i XVIII. Es caracteritza per els seus castells alterosos a popa i proa, els seus tres o quatre pals, a més del bauprès, els dos primers (pals trinquet i major) amb veles quadrades, i les seves grans dimensions en comparació als vaixells de l'època. La propulsió és exclusivament mitjançant veles a excepció d'algunes unitats especials d'algunes flotes (espanyola, turca) que també tenen una coberta ocupada per remers.

gall n masc
hane
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Gallus gallus).

gallec /ɡaˈʎek/ adj masc
galisisk
Relatiu o pertanyent a Galícia, als seus habitants o a la llengua gallega.

galleda /ɡaˈʎe.ða/ /ɡəˈʎə.ðə/ /ɡəˈʎɛ.ðə/ n fem
bøtte

gallet /ɡaˈʎet/ /ɡəˈʎət/ /ɡəˈʎɛt/ n masc
hane
Palanca pensada per ser premuda tancant el dit índex i que és utilitzada en diverses eines per fer-les actuar (trepants, etc.), així com per fer disparar diverses armes, en especial armes portàtils de foc i ballestes.

gallina /ɡaˈʎi.na/ n fem
høne
Au de corral.

galliner /ɡa.ʎiˈne/ /ɡa.ʎiˈneɾ/ /ɡə.ʎiˈne/ n masc
hønsehus

galop /ɡaˈɫɔp/ /ɡəˈɫɔp/ n masc
galopp

galopar /ga.ɫoˈpa/ /ga.ɫoˈpaɾ/ /gə.ɫuˈpa/ v
galoppere

galta /ˈɡaɫ.ta/ n fem
kinn

gal·li /ˈɡa.ɫi/ /ˈɡaɫ.ɫi/ n masc
gallium

gal·lès /ɡaɫˈɫes/ /ɡəɫˈɫəs/ /ɡəɫˈɫɛs/ /ɡəˈɫɛs/ n masc
walisisk
(només singular) Llengua celta pròpia de Gal·les.

galàxia /ɡaˈɫak.si.a/ n fem
galakse

gamba /ˈɡam.ba/ /ˈɡam.bə/ n fem
reke
Un dels diversos crustacis comestibles de l’ordre dels decàpodes i del grup dels macrurs amb abdomen translúcid llarg i potes primes.

gana n fem
sult
Desig de menjar, sensació impulsada per la necessitat d'aliment.

gandula /ɡanˈdu.ɫa/ n fem
liggestol

ganivet /ɡa.niˈvet/ /ɡa.niˈβet/ /ɡə.niˈvət/ /ɡə.niˈvɛt/ n masc
kniv
Estri destinat a tallar, en especial el menjar, i de vegades també a punxar, que consta d'un mànec i d'una part en serra o esmolada.

ganivetada /ɡa.ni.veˈta.ða/ /ɡa.ni.βeˈta.ða/ /ɡə.ni.vəˈta.ðə/ /ɡə.ni.βəˈta.ðə/ n masc
stikk

ganxet /ɡaɲˈt͡ʃet/ /ɡəɲˈʃət/ /ɡəɲˈʃɛt/ n masc
hekle

garantir /ɡa.ɾanˈti/ /ɡa.ɾanˈtiɾ/ v
garantere

garrinada /ɡa.riˈna.ða/ /ɡə.riˈna.ðə/ n fem
kull

garrinar /ɡa.riˈna/ /ɡa.riˈnaɾ/ v
få grisunger

garrí /ɡaˈri/ /ɡəˈri/ n masc
grisunge

garsa /ˈɡaɾ.sa/ n fem
skjære

gas n masc
gass
Matèria en un estat en què les forces de cohesió són dèbils tendint a expandir-se i omplir el recipient que el conté.

gasa /ˈɡa.za/ /ˈɡa.zə/ n fem
gasbind

gasela /ɡaˈzɛ.ɫa/ /ɡaˈzɛ.ɫɛ/ /ɡəˈzɛ.ɫə/ n fem
gaselle

gasiu /ɡaˈziw/ /ɡəˈziw/ adj masc
gjerrig

gasolinera /ɡa.zo.ɫiˈne.ɾa/ /ɡə.zo.ɫiˈne.ɾə/ /ɡə.zu.ɫiˈne.ɾə/ n fem
bensinstasjon

gasosa /gaˈzo.za/ /gəˈzo.zə/ n fem
brus

gat n masc
katt
Mamífer felí (Felis silvestris catus), de dimensions reduïdes, domesticat i bastant llest.

gat salvatge n masc
villkatt

gató /ɡaˈto/ /ɡəˈto/ n masc
kattunge

gaudir /ɡawˈði/ /ɡawˈðiɾ/ v
nyte

gavina /ɡaˈvi.na/ /ɡaˈβi.na/ /ɡəˈvi.nə/ n fem
hettemåke

gebre /ˈd͡ʒe.bɾe/ /ˈʒe.βɾə/ n masc
rimfrost

gegant /d͡ʒeˈɣan/ /d͡ʒeˈɣant/ /ʒəˈɣan/ /ʒəˈɣant/ n masc
kjempe
Ésser d'estatura desmesurada.

gel /ˈd͡ʒɛɫ/ n masc
is
Estat sòlid de l'aigua, en circumstàncies normals sota els zero graus Celsius.

gelat /ʒəˈɫat/ n masc
is iskrem
(aliments) Aliment típicament dolç, menjat sovint en les postres, format per un líquid solidificat per congelació.

gelós /d͡ʒeˈɫos/ /ʒəˈɫos/ adj masc
sjalu

gen /ˈd͡ʒen/ /ˈʒɛn/ n masc
gen

gendre /ˈd͡ʒɛn.dɾe/ /ˈʒɛn.dɾə/ n masc
svigersønn

gener /d͡ʒaˈne/ /d͡ʒeˈne/ /ʒəˈne/ /ʒəˈne/ n masc
januar
Primer mes de l'any.

generació /d͡ʒe.ne.ɾa.siˈo/ n fem
generasjon

generós /d͡ʒe.neˈɾos/ adj masc
sjenerøs

geniva /d͡ʒeˈni.va/ /d͡ʒeˈni.βa/ /ʒəˈni.və/ /ʒəˈni.βə/ n fem
tannkjøtt

genocidi /d͡ʒe.noˈsi.ði/ /ʒə.noˈsi.ði/ /ʒə.nuˈsi.ði/ n masc
folkemord

genoll /d͡ʒeˈnoʎ/ /ʒiˈnoʎ/ /ʒuˈnoʎ/ /ʒəˈnoʎ/ n masc
kne
(anatomia) articulació de la cama que la divideix en dues parts i que permet el seu moviment i flexió.

gent /ˈd͡ʒen/ /ˈd͡ʒent/ /ˈʒen/ /ˈʒent/ n fem
folk

gentrificació /d͡ʒen.tɾi.fi.ka.siˈo/ /ʒən.tɾi.fi.kə.siˈo/ n fem
gentrifisering

genísser /d͡ʒeˈni.seɾ/ /ʒəˈni.sər/ n masc
janitsjar

geografia /d͡ʒe.o.ɣɾaˈfi.a/ /ʒə.o.ɣɾəˈfi.ə/ /ʒə.u.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
geografi
Ciència que estudia la terra en especial la seva superfície, però també la seva forma i composició i les capes de l'atmosfera. També és l'estudi de les característiques d'altres astres. Exemple: la geografia de la lluna.

geologia /d͡ʒe.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /d͡ʒe.o.ɫoˈʒi.a/ /ʒə.o.ɫoˈʒi.ə/ /ʒə.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
geologi
Ciència que estudia la terra, la seva història i els processos que li han donat forma.

geometria /d͡ʒe.o.meˈtɾi.a/ /ʒə.o.məˈtɾi.ə/ /ʒə.u.məˈtɾi.ə/ n fem
geometri

georgià /ʒə.oɾ.ʒiˈa/ /ʒə.ur.ʒiˈa/ adj masc
georgisk
Propi de Geòrgia, els habitants, el país o la llengua.

georgià /ʒə.oɾ.ʒiˈa/ /ʒə.ur.ʒiˈa/ n masc
georgisk
Natural de Geòrgia, l'estat asiàtic o l'estat nord-americà.
(masculí singular) Llengua parlada a Geòrgia.

gep /ˈd͡ʒep/ n masc
kulrygg

germana /d͡ʒeɾˈma.na/ n fem
søster
Filla dels mateixos pares.
Membre d'una comunitat religiosa.
Col·lega, companya, sòcia.

germanastre /d͡ʒeɾ.maˈnas.tɾe/ /ʒər.məˈnas.tɾə/ n masc
stebror
Fill del padrastre o de la madrastra.

germani /ʒərˈma.ni/ n masc
germanium

germinar /d͡ʒeɾ.miˈnaɾ/ /ʒeɾ.miˈna/ /ʒəɾ.miˈna/ v
spire

germà /d͡ʒeɾˈma/ n masc
bror
Fill de la mateixa mare i del mateix pare.

germànic /d͡ʒeɾˈma.nik/ /ʒərˈma.nik/ adj
germansk
Relacionat amb el germani

gerra /ˈd͡ʒɛ.ra/ /ˈd͡ʒɛ.rɛ/ /ˈʒɛ.rə/ n fem
kanne
Recipient per contenir líquids, de boca ampla i amb ventre.

gerro /ˈd͡ʒɛ.ro/ /ˈʒɛ.ro/ /ˈʒɛ.ru/ n masc
vase
Recipient portàtil per a ficar-hi aigua o flors.

gerundi /d͡ʒeˈɾun.di/ /ʒəˈɾun.di/ n masc
gerundium

gespa /ˈd͡ʒes.pa/ /ˈʒes.pə/ n fem
plen

gest /ˈd͡ʒest/ /ˈʒest/ n masc
gest

gimnàs /d͡ʒimˈnas/ /ʒimˈnas/ n masc
gymnastikksal
Espai tancat destinat a realitzar exercicis gimnàstics.

gimnàstica /d͡ʒimˈnas.ti.ka/ /ʒimˈnas.ti.kə/ n fem
gymnastikk
Exercitació dels músculs del cos amb l'objectiu del benestar físic.
Disciplina esportiva consistent en l'execució exacta i harmònica d'una sèrie de moviments corporals definits de manera precisa.

ginebra /d͡ʒiˈne.bɾa/ n fem
gin

ginebre /d͡ʒiˈne.bɾe/ n masc
einer

giny /ˈd͡ʒiɲ/ /ˈʒiɲ/ n masc
widget
(informàtica) Petit programa com a interfície d’usuari amb accés ràpid a funcions d’ús freqüent.

gira-sol /ˌd͡ʒi.ɾaˈsɔɫ/ n masc
solsikke

girafa /d͡ʒiˈɾa.fa/ n fem
sjiraff giraff
Mamífer remugant de la família dels giràfids (Giraffa camelopardalis), de coll molt llarg, pelatge grogós amb taques fosques, propi de l'Àfrica.

girar /d͡ʒiˈɾa/ /d͡ʒiˈɾaɾ/ /ʒiˈɾa/ v
snu
(intransitiu) Moure's al voltant del propi eix.
(intransitiu) Canviar de direcció en un trajecte.

gla n fem
kongle åkorn

glacis /ˈɡɫa.sis/ n masc
glacis

globalització /ɡɫo.ba.ɫi.za.siˈo/ /ɡɫo.bə.ɫi.d͡zə.siˈo/ /ɡɫo.βa.ɫi.d͡za.siˈo/ /ɡɫu.bə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
globalisering
Procés pel qual un fenomen polític, econòmic, social o cultural esdevé d'àmbit universal.

glossa /ˈɡɫɔ.sa/ /ˈɡɫɔ.sɔ/ /ˈɡɫɔ.sə/ n fem
glose
Explicació del sentit d’un mot.

glucosa /ɡɫuˈko.za/ /ɡɫuˈko.zə/ n fem
glukose

glucèmia /ɡɫuˈsɛ.mi.a/ /ɡɫuˈsɛ.mi.ə/ n fem
blodsukker

gluten /ˈɡɫu.ten/ /ˈɡɫu.tən/ n masc
gluten

glàndula /ˈɡɫan.du.ɫa/ /ˈɡɫan.du.ɫə/ n fem
kjertel

gobi /ˈɡɔ.βi/ n masc
grundling

gofra /ˈɡo.fɾa/ /ˈɡo.fɾə/ n fem
vaffel

gol /ˈɡɔɫ/ n masc
mål
(esports de pilota, polo) Acció i efecte d'introduir la pilota, la bola o el disc a una porteria fins a traspassar totalment la línia de gol.

gola /ˈɡo.ɫa/ /ˈɡo.ɫə/ n fem
hals
(anatomia) Zona del cos de persones i animals, que comença al final de l'interior de la boca i acaba a l'inici de l'esòfag.

golf /ˈɡoɫf/ n masc
golf
Porció de mar tancada parcialment de terra.

goma /ˈɡo.ma/ /ˈɡo.mə/ n fem
viskelær
Substància d'alt pes molecular que tendeix a inflar-se amb l'aigua i a transformar-se en una massa gelatinosa.
Cosa que es fa servir per esborrar les marques de llapis sobre paper.
Substància obtinguda de la resina de les acàcies, que serveix per enganxar.
(tennis de taula) Revestiment d'una o totes dues cares de la fulla d'una pala format per una o dues capes de goma o cautxú.
Material elàstic que es fa servir per subjectar coses.

gong /ˈɡɔŋ/ /ˈɡɔŋk/ /ˈɡɔŋk/ n masc
gong

googlejar /ɡu.ɣɫeˈd͡ʒa/ /ɡu.ɣɫeˈd͡ʒaɾ/ /ɡu.ɣɫeˈʒa/ /ɡu.ɣɫəˈd͡ʒa/ /ɡu.ɣɫəˈʒa/ v
google googla

googol /ɡuˈɣoɫ/ n masc
googol

goril·la /ɡoˈɾiɫ.ɫa/ /ɡoˈɾiɫ.ɫə/ /ɡuˈɾi.ɫə/ /ɡuˈɾiɫ.ɫə/ n masc
gorilla
Primat herbívor de grans dimensions de la família dels pòngids, amb moltes similituds amb l'ésser humà i que habita una part reduïda de l'Àfrica central.

gorra /ˈɡo.ra/ /ˈɡo.rə/ n fem
skyggelue

gos n masc
hund
Mamífer de la família dels cànids (Canis lupus familiaris), domesticat, subespècie del llop gris, d'olfacte molt desenvolupat i en general obedient al seu amo.

gos d'aigua n masc
vannhund

gosar /ɡoˈza/ /ɡoˈzaɾ/ /ɡuˈza/ v
våge

got /ˈɡot/ n masc
glass
Recipient obert per dalt i sense peu, pensat per agafar-se amb la mà i, en acostar-lo a la boca, poder beure el líquid que conté.
Unitat per a mesurar la capacitat; té com a referent un got de mida mitjana.

gota /ˈɡo.ta/ /ˈɡo.tə/ n fem
dråpe
Petita esfera (o esferoide) líquida, popularment idealitzada en una forma punxeguda per dalt.

govern /ɡoˈvɛɾn/ /ɡoˈβɛrn/ /ɡoˈβɛɾn/ /ɡuˈvɛrn/ n masc
regjering styresmakt
Òrgan que té el poder d'un territori.

governador /ɡo.veɾ.naˈðoɾ/ /ɡo.vəɾ.nəˈðo/ /ɡo.βer.naˈðo/ /ɡo.βeɾ.naˈðoɾ/ /ɡu.vər.nəˈðo/ /ɡu.βər.nəˈðo/ n masc
guvernør

governar /ɡo.veɾˈnaɾ/ /ɡo.vəɾˈna/ /ɡo.βerˈna/ /ɡo.βeɾˈna/ /ɡu.vərˈna/ v
regjere
Dirigir i administrar els afers públics, exercir l'autoritat del govern.

gra /ˈɡra/ n masc
korn

graella /ɡɾaˈe.ʎa/ /ɡɾəˈe.ʎə/ n fem
grill

grafit n masc
grafitt
Un dels principals minerals en què es presenta el carboni, caracteritzat pel seu color negre lluent i la seva bona conductivitat.

gralla /ˈɡɾa.jə/ /ˈɡɾa.ʎa/ /ˈɡɾa.ʎə/ n fem
kaie
Ocell de l’ordre dels passeriformes i de la família dels còrvids, de plomatge molt fosc (Coloeus monedula).

gram /ˈɡɾam/ n masc
gram

gramàtica /ɡɾaˈma.ti.ka/ n fem
grammatikk

gran adj
stor
De dimensions considerables, que excedeix les mides ordinàries o esperades, en espai, envergadura, quantitat, etc.

granja /ˈɡɾaɲ.d͡ʒa/ n fem
gård

granota /ɡɾaˈnɔ.ta/ /ɡɾaˈnɔ.tɔ/ /ɡɾəˈnɔ.tə/ n fem
frosk
(zoologia) Nom d'ús generalitzat per designar diversos amfibis de l'ordre dels anurs.

grapadora /ɡɾa.paˈðo.ɾa/ /ɡɾə.pəˈðo.ɾə/ n fem
stiftemaskin

gras /ˈɡɾas/ adj masc
feit
Amb molt de greix al cos, voluminós.

gratacel /ˌɡɾa.taˈsɛɫ/ /ˌɡɾa.təˈsɛɫ/ n masc
skyskrapar
Edifici d'alçada molt superior a la normal i dividit en un gran nombre de plantes

gratitud /ɡɾa.tiˈtut/ /ɡɾə.tiˈtut/ n fem
takknemlighet

gravar /ɡɾaˈvaɾ/ /ɡɾaˈβa/ /ɡɾəˈva/ /ɡɾəˈβa/ v
gravere
Traçar una figura o una inscripció sobre una matèria dura amb una eina punxeguda.

gravetat /ɡɾa.veˈtat/ /ɡɾa.βeˈtat/ /ɡɾə.vəˈtat/ /ɡɾə.βəˈtat/ n fem
tyngdekraft
Força que atrau els objectes cap al centre de la Terra.

gravitó n masc
graviton

grec adj masc
gresk
Relatiu a Grècia, als habitants, la cultura o la llengua.

grec n masc
gresk
Ciutadà de Grècia.
(només singular) Llengua parlada a Grècia.

grec modern n masc
nygresk

greix /ˈgɾejʃ/ /ˈgɾeʃ/ n masc
fett

gresol /ɡɾeˈzɔɫ/ /ɡɾəˈzɔɫ/ n masc
smeltedigel
(metal·lúrgia) Recipient de material refractari per a fondre metalls a alta temperatura.
Situació en què té lloc una assimilació sociocultural entre individus de procedències diverses.

grill /ˈɡɾiʎ/ n fem
siriss
Insecte saltador diverses espècies de la família dels gríl·lids, de color negre rogenc, característic pel carrisqueig que fan els mascles per fricció dels èlitres.

grilló /ɡɾiˈʎo/ n masc
sjakkel

grip n fem
influensa

gris adj masc
grå
Color entre el negre i el blanc, el to propi de la cendra o el ciment.

griu /ˈɡɾiw/ n masc
griff

groc adj masc
gul
Del color de l'or, el safrà o la llimona.

groc n masc
gul
Color de l'espectre entre el verd i el taronja.

gronxador /ɡɾoɲ.t͡ʃaˈðo/ /ɡɾoɲ.t͡ʃaˈðoɾ/ /ɡɾoɲ.ʃəˈðo/ /ɡɾuɲ.ʃəˈðo/ n masc
huske

gros adj masc
tykk
Considerable en volum.

gros n masc
tykk
La part més important d'un tot.

grua /ˈɡɾu.a/ /ˈɡɾu.ə/ n fem
trane
Ocell de la família dels gruids de més d’un metre de llargada, plomatge gris, coll i cara negres (Grus grus).
kran
Màquina per a aixecar i moure càrregues pesades amb un braç articulat.
bergingsbil
Camió per a remolcar vehicles.

grup /ˈɡɾup/ n masc
gruppe

gràcies /ˈɡɾa.si.əs/ Interjection
takk
Expressió per a manifestar agraïment.

grèvol /ˈɡɾe.voɫ/ /ˈɡɾe.βoɫ/ /ˈɡɾɛ.voɫ/ /ˈɡɾɛ.vuɫ/ n masc
kristtorn
Fusta del grèvol, molt apreciada en ebenisteria.
jerpe
Ocell fasianiforme de la família dels tetraònids (Tetrastes bonasia o Bonasia bonasia) de color gris terrós i tacat a franges, que viu al centre i nord d'Europa i algunes regions d'Àsia.

gual /ˈɡwaɫ/ n masc
vadeplass
En un riu, zona amb el fons ferm i la fondària prou reduïda per poder passar-hi a peu o en vehicle.

guant /ˈɡwan/ /ˈɡwant/ n masc
vante
Peça que cobreix la mà i de vegades part del braç, emprat com a vestimenta o com a protecció de la pell.

guany /ˈˈɡwaɲ/ n masc
gevinst

guanyador /ɡwa.ɲaˈðo/ /ɡwa.ɲaˈðoɾ/ /ɡwə.ɲəˈðo/ n masc
vinner
Persona que guanya o ha guanyat alguna cosa.

guanyar /ɡoˈɲa/ /ɡuˈɲa/ /ɡwaˈɲa/ /ɡwaˈɲaɾ/ v
vinne

guardar /ɡwarˈða/ /ɡwaɾˈða/ /ɡwaɾˈðaɾ/ /ɡwərˈda/ v
beholde
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los.

guardià /ɡwaɾ.ðiˈa/ /ɡwər.diˈa/ n masc
vakt

guarir /ɡwaˈɾi/ /ɡwaˈɾiɾ/ /ɡwəˈɾi/ v
helbrede

guatlla /ˈɡwaɫ.ɫa/ /ˈɡwaɫ.ɫə/ /ˈɡwaʎ.ʎa/ n fem
vaktel

guerra /ˈɡɛ.ra/ /ˈɡɛ.rɛ/ n fem
krig
Conflicte amb armes.

guerrer /ɡeˈre/ /ɡeˈreɾ/ /ɡəˈre/ n masc
kriger
Persona que fa la guerra, bel·licosa.

guiar /ɡiˈa/ /ɡiˈaɾ/ v
guide
Fer de guia.

guimbarda /ɡimˈbar.də/ /ɡimˈbaɾ.ða/ n fem
munnharpe

guineu n fem
rev
Mamífer de la família dels cànids (Vulpes vulpes), salvatge i carnívor, semblant als llops, però bastant més petit (té poc més de mig metre de llarg) i el morro més agut. Té especial fama d'astut.

guitarra /ɡiˈta.ra/ n fem
gitar

guix n masc
kritt
Barreta de mineral usada per a escriure a la pissarra.

guió /ɡiˈo/ n masc
bindestrek
Un dels signes utilitzats en l'alfabet braille.

gust /ˈɡust/ n masc
smak
Sentit que permet percebre els sabors.
sabor

guèiser /ˈɡɛj.zeɾ/ /ˈɡɛj.zər/ n masc
geysir

gàl·lic /ˈɡa.ɫik/ /ˈɡaɫ.ɫik/ adj
gallisk
Relatiu a la Gàl·lia o els gals.

gàrgola /ˈɡar.ɡu.ɫə/ /ˈɡar.ɣu.ɫə/ /ˈɡaɾ.ɣo.ɫa/ /ˈɡaɾ.ɣo.ɫə/ n fem
vannkaster

gènere n masc
kjønn
Distinció entre paraules que poden anar acompanyades amb determinants masculins i les que poden anar amb determinants femenins.

habilitat /a.βi.liˈtat/ /ə.βi.ɫiˈtat/ n fem
ferdighet

habitació /a.bi.ta.siˈo/ n fem
rom

habitant /a.βiˈtan/ /a.βiˈtant/ /ə.βiˈtan/ /ə.βiˈtant/ n neut
innbygger
Persona que viu (habita) en un zona determinada (casa, barri, població, país, etc).
Cadascun dels éssers vius, i en especial els animals, que viu (habita) en un zona determinada (arbre, bosc, regió, etc).

habitar /a.βiˈta/ /a.βiˈtaɾ/ /ə.βiˈta/ v
bo

habitual /a.bi.tuˈaɫ/ /ə.βi.tuˈaɫ/ adj
vanleg

hadró n masc
hadron

hafni n masc
hafnium

haixix /ajˈʃiʃ/ /aˈʃiʃ/ /əˈʃiʃ/ n masc
hasj

halo /ˈa.ɫo/ /ˈa.ɫu/ n masc
halo

ham /ˈam/ n masc
angel

handbol /amˈbɔɫ/ /andˈbɔɫ/ /əmˈbɔɫ/ n masc
håndball

harmònica /aɾˈmɔ.ni.ka/ n fem
munnspill

harúspex /aˈɾus.peks/ /əˈɾus.pəks/ n masc
haruspex
Endeví de l'antiga Roma que interpretava presagis a través de l'estudi de les vísceres de les víctimes.

hassi n masc
hassium

haver /aˈver/ /aˈveɾ/ /aˈβe/ /əˈvə/ /əˈvɛ/ n masc
ha
Possessió d'algú, moble o immoble.

haver /aˈver/ /aˈveɾ/ /aˈβe/ /əˈvə/ /əˈvɛ/ v
ha
Tenir en possessió.

haver de v
må
(seguit d’infinitiu) Valor d’obligació o necessitat.

haver-hi /aˈve.ɾi/ /aˈβe.ɾi/ /ə.vəˈɾi/ /əˈvə.ɾi/ /əˈvɛ.ɾi/ /əˈβɛ.ɾi/ v
det er

hebreu /eˈbɾɛw/ /əˈbɾɛw/ n masc
hebraisk
Llengua semítica parlada a Israel.

hectàrea /ekˈta.ɾe.a/ /əkˈta.ɾe.ə/ n fem
hektar

heli n masc
helium

hel·lè /eɫˈɫe/ /eˈɫe/ /əɫˈɫɛ/ /əˈɫɛ/ n masc
hellener

hemisferi /e.misˈfɛ.ɾi/ /ə.misˈfɛ.ɾi/ n masc
halvkule

hemorràgia /e.moˈra.d͡ʒi.a/ /e.moˈra.ʒi.a/ /ə.moˈra.ʒi.ə/ /ə.muˈra.ʒi.ə/ n fem
blødning

hendíadis /enˈði.a.ðis/ /ənˈði.ə.ðis/ n masc
hendiadyoin

herba /ˈer.bə/ n fem
gress

heretar /e.ɾeˈta/ /e.ɾeˈtaɾ/ v
arve
Succeir a l'universal dret d'algun difunt.

hereu /eˈɾew/ /əˈɾəw/ /əˈɾɛw/ n masc
arving
Persona que rep una herència.

heroi /eˈɾɔj/ /əˈɾɔj/ n masc
helt

heroïna /e.ɾoˈi.na/ /ə.ɾoˈi.nə/ /ə.ɾuˈi.nə/ n masc
heroin
(química) Derivat diacetil de la morfina, de fórmula C21H23NO5, de marcada toxicitat, el consum de la qual crea gran dependència.

hertz /ˈɛrt͡s/ n masc
hertz

heterònim /e.teˈɾɔ.nim/ /ə.təˈɾɔ.nim/ n masc
heteronym

heura /ˈew.ɾa/ /ˈew.ɾə/ n fem
eføy bergflette

hibernació /i.βeɾ.na.siˈo/ /i.βər.nə.siˈo/ n fem
dvale

hidrogen /iˈðɾɔ.ʒen/ /iˈðɾɔ.ʒən/ n masc
hydrogen

hiena /ˈje.na/ n fem
hyene

higiene /i.d͡ʒiˈe.ne/ /i.d͡ʒiˈɛ.ne/ /i.ʒiˈe.ne/ /i.ʒiˈɛ.nə/ /i.ʒiˈɛ.nə/ n fem
hygiene

himne /ˈim.ne/ /ˈim.nə/ n masc
hymne

hindi /ˈhin.di/ /ˈin.di/ n masc
hindi
Llengua parlada a l'Índia.

hipertext /i.peɾˈtekst/ /i.pərˈtekst/ n masc
hypertekst

hipocamp /i.poˈkam/ /i.poˈkamp/ /i.puˈkam/ /i.puˈkamp/ n masc
havhest
(anatomia) Eminència del cervell de forma allargada amb protrusió situada en la part externa del diverticle esfenoidal de cadascun dels ventricles laterals, implicada en el procés de memorització.

hipopotomonstrosesquipedaliofòbia /i.poˌpɔ.toˌmɔns.tɾo.ses.ki.peˌða.ɫi.oˈfɔ.bi.a/ /i.poˌpɔ.toˌmɔns.tɾo.səs.ki.pəˌða.ɫi.oˈfɔ.bi.ə/ /i.puˌpɔ.tuˌmɔns.tɾu.səs.ki.pəˌða.ɫi.uˈfɔ.bi.ə/ /i.puˌpɔ.tuˌmɔns.tɾu.səs.ki.pəˌða.ɫi.uˈfɔ.βi.ə/ n fem
hippopotomonstrosesquippedaliofobi

hipopòtam /i.poˈpɔ.tam/ /i.poˈpɔ.təm/ /i.puˈpɔ.təm/ n masc
flodhest

hipoteca /i.poˈte.ka/ /i.puˈtɛ.kə/ n fem
hypothek

hipotenusa /i.po.teˈnu.za/ /i.po.təˈnu.zə/ /i.pu.təˈnu.zə/ n fem
hypotenus

hipòcrita /iˈpɔ.kɾi.ta/ /iˈpɔ.kɾi.tə/ adj
hyklete
Caracteritzat per hipocresia o ser hipòcrita.

hipòcrita /iˈpɔ.kɾi.ta/ /iˈpɔ.kɾi.tə/ n neut
hykler
Persona que obra amb hipocresia, amb falsa moral.

hipòdrom /iˈpɔ.ðɾom/ /iˈpɔ.ðɾum/ n masc
hippodrom

histologia /is.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /is.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
histologi

història /isˈtɔ.ɾi.a/ /isˈtɔ.ɾi/ n fem
historie
relat
Disciplina que estudia la societat humana des de la seva aparició.

hivern /iˈvɛɾn/ /iˈvɛɾn/ /iˈβɛrn/ /iˈβɛɾn/ n masc
vinter

hivernacle /i.veɾˈna.kɫe/ /i.vəɾˈna.kɫə/ /i.βerˈna.kɫe/ /i.βeɾˈna.kɫe/ /i.βərˈna.kɫə/ n masc
drivhus

hivernar /i.veɾˈnaɾ/ /i.vəɾˈna/ /i.βerˈna/ /i.βeɾˈna/ /i.βərˈna/ v
overvintre

hola /ˈo.ɫa/ Interjection
hei hallo
(castellanisme) Expressió de salutació familiar.

holmi n masc
holmium

home /ˈɔ.mə/ n masc
mann
Persona del sexe masculí.

homicidi /o.miˈsi.ði/ /u.miˈsi.ði/ n masc
drap

homosexual /ˌo.mo.sek.suˈaɫ/ /ˌɔ.mo.sək.suˈaɫ/ /ˌɔ.mu.sək.suˈaɫ/ adj
homoseksuell homofil
(LGBTI) Relatiu o propi de l’atracció pel mateix sexe.

homosexual /ˌo.mo.sek.suˈaɫ/ /ˌɔ.mo.sək.suˈaɫ/ /ˌɔ.mu.sək.suˈaɫ/ n neut
homofil homse
(LGBTI) Persona que se sent atreta sexualment per persones del mateix sexe.

homosexualitat /ˌo.mo.sek.su.a.ɫiˈtat/ /ˌɔ.mo.sək.su.ə.ɫiˈtat/ /ˌɔ.mu.sək.su.ə.ɫiˈtat/ n fem
homofili

honest /oˈnest/ /uˈnest/ adj masc
ærlig

hongarès /oŋ.ɡəˈɾəs/ /uŋ.ɡəˈɾɛs/ adj masc
Ungarsk
Relatiu a Hongria, als seus habitants o a la seva llengua.

hongarès /oŋ.ɡəˈɾəs/ /uŋ.ɡəˈɾɛs/ n masc
Ungarsk
Natural d'Hongria.
(masculí singular) Llengua originària d'Hongria.

honor /oˈno/ /oˈnoɾ/ /oˈnoɾ/ /uˈno/ /uˈnor/ n
ære
Qualitat moral que empeny algú a no fer res que perjudiqui la seva imatge social o la seva autoestima.
(golf) Dret de ser el primer a jugar des del lloc de sortida d'un forat, atorgat al jugador amb un resultat millor en el forat anterior o bé, en el cas del primer forat, al jugador guanyador d'un sorteig.

hoquei /oˈkej/ /uˈkɛj/ n masc
hockey

hora /ˈo.ɾə/ /ˈɔ.ɾa/ /ˈɔ.ɾɔ/ n fem
time

horitzontal /o.ɾi.d͡zonˈtaɫ/ /o.ɾi.zonˈtaɫ/ /u.ɾi.d͡zunˈtaɫ/ adj
horisontal

horitzó /o.ɾiˈd͡zo/ /o.ɾiˈzo/ /u.ɾiˈd͡zo/ n masc
horisont

hormona /oɾˈmo.na/ /oɾˈmo.nə/ /urˈmo.nə/ n fem
hormon

hort /ˈɔrt/ n masc
hage
Unitat de mesura de superfície de la terra agrícola a Mallorca que és equivalent a 443,94 m². Cada hort es correspon amb 25 destres amb un quadrat de quatre costats de 21 pams lineals. Quatre horts fan un quartó.

hospital /os.piˈtaɫ/ /us.piˈtaɫ/ n masc
sykehus sjukehus
Edifici destinat a tenir cura de la salut dels malalts i quan correspon a internar-los pel seu tractament o diagnòstic.

hoste /ˈɔs.te/ /ˈɔs.tə/ n masc
gjest
Persona que allotja una altra persona a casa seva.

hotel /oˈteɫ/ /oˈtɛɫ/ /uˈtɛɫ/ n masc
hotell

humil /uˈmiɫ/ adj
ydmyk
Que no és orgullós ni es vanta dels seus mèrits, sense pretensions.

humiliació /u.mi.ɫi.a.siˈo/ /u.mi.ɫi.ə.siˈo/ n fem
ydmykelse

humilitat /u.mi.ɫiˈtat/ n fem
audmjukskap

humitat /u.miˈtat/ n fem
luftfuktighet

humor /uˈmo/ /uˈmor/ /uˈmoɾ/ n
humør
Qualsevol líquid d'un ésser viu, sigui normal o patològic.
Estat d'ànim amb tendència cap a una emoció en concret
humor
Capacitat per entendre bromes, la gràcia d'una expressió amb doble sentit, riure per una situació còmica.

humà n masc
menneske

huracà /u.ɾaˈka/ /u.ɾəˈka/ n masc
orkan

hàmster /ˈhams.teɾ/ /ˈhams.tər/ n masc
hamster

hèrnia /ˈɛr.ni.ə/ /ˈɛɾ.ni.a/ n fem
brokk

i conjunction
og
Nexe coordinant copulatiu que suma dos conceptes o frases.

iambe n masc
jambe

iarda /ˈjaɾ.ða/ n fem
yard
Unitat de longitud originària del sistema anglès que equival a 0,914 m.

icona /iˈko.na/ /iˈko.nə/ n fem
ikon

iconografia /i.ko.no.ɣɾaˈfi.a/ /i.ku.nu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
ikonografi

ictus /ˈik.tus/ n masc
slag

idea /iˈðe.a/ n fem
idé oppfatning
Representació mental d'una cosa, d'un concepte o de quelcom que es vol fer.

idear /i.ðeˈa/ /i.ðeˈaɾ/ v
finne på

identificar /i.ðen.ti.fiˈka/ /i.ðen.ti.fiˈkaɾ/ /i.ðən.ti.fiˈka/ v
identifisere

identitat /i.ðen.tiˈtat/ /i.ðən.tiˈtat/ /i.ðən.tiˈðat/ n fem
identitet

ideologia /i.ðe.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /i.ðe.o.ɫoˈʒi.a/ /i.ðə.o.ɫoˈʒi.ə/ /i.ðə.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
ideologi

idiopatia /i.ði.o.paˈti.a/ /i.ði.u.pəˈti.ə/ n fem
idiopati

idiopàtic /i.ði.oˈpa.tik/ /i.ði.uˈpa.tik/ adj masc
idiopatisk

idolatria /i.ðo.ɫaˈtɾi.a/ /i.ðo.ɫəˈtɾi.ə/ /i.ðu.ɫəˈtɾi.ə/ n fem
avgudsdyrkelse

ignorància /iŋ.noˈɾan.si.a/ /iŋ.noˈɾan.si.ə/ /iŋ.nuˈɾan.si.ə/ /iɡ.noˈɾan.si.a/ n fem
uvitenhet

igual /iˈɣwaɫ/ adj
lik
Dit de les figures geomètriques que, si són transportades, conserven les característiques topològiques que tenien.

igualtat /i.ɣwaɫˈtat/ /i.ɣwəɫˈtat/ n fem
likhed

illa /ˈi.ʎa/ n fem
øy
Porció de terra isolada per la mar.

illes Cook pn
Cookøyene

illes Fèroe /ˌi.ʎesˈfɛ.ɾo.e/ /ˌi.ʎəsˈfɛ.ɾo.e/ pn
Færøyene

illes Mariannes Septentrionals pn
Nord-Marianene

illes Turks i Caicos pn
Turks- og Caicosøyene

il·legal /i.ɫeˈɣaɫ/ /i.ɫəˈɣaɫ/ /iɫ.ɫeˈɣaɫ/ /iɫ.ɫəˈɣaɫ/ adj
ulovig

il·lusió /i.ɫu.ziˈo/ /iɫ.ɫu.ziˈo/ n fem
illusjon
Engany de la percepció.

imaginació /i.ma.ʒi.na.siˈo/ /i.mə.ʒi.nə.siˈo/ n fem
fantasi

imaginar /i.ma.d͡ʒiˈna/ /i.ma.d͡ʒiˈnaɾ/ /i.ma.ʒiˈna/ /i.mə.ʒiˈna/ v
forestille seg
Inventar, recrear una imatge a la ment.

imant /iˈman/ /iˈmant/ n masc
magnet

imatge /iˈma.d͡ʒe/ n fem
bilde

immens /imˈmens/ /imˈmɛns/ adj masc
gigantisk

immigració /im.mi.ɣɾa.siˈo/ /im.mi.ɣɾə.siˈo/ n fem
innvandring

immigrar /im.miˈɣɾa/ /im.miˈɣɾaɾ/ v
immigrere

immortal /im.moɾˈtaɫ/ /im.murˈtaɫ/ adj
udødelig
que no és mortal o que no pot morir.

impaciència /im.pa.siˈɛn.si.a/ /im.pə.siˈɛn.si.ə/ n fem
utålmodighet

impacte /imˈpak.te/ /imˈpak.tə/ n masc
virkning

impedir /im.peˈði/ /im.peˈðiɾ/ /im.pəˈði/ v
hindre

imperi n masc
keiserdømme imperium
Estats subjectes a l'emperador.

imperial /im.pe.ɾiˈaɫ/ /im.pə.ɾiˈaɫ/ adj
keiserlig
pertanyent a l'emperador o a l'imperi

important /am.pulˈtant/ /im.porˈtan/ /im.poɾˈtan/ /im.poɾˈtant/ /im.purˈtan/ adj
viktig alvorlig
Que té importància o relleu.

impossible /im.poˈsi.bɫe/ /im.poˈsi.βɫe/ /im.poˈsib.bɫe/ /im.poˈsib.bɫə/ /im.puˈsi.βɫə/ /im.puˈsib.bɫə/ adj
umulig

impost n masc
skatt

impost sobre el valor afegit n masc
merverdiavgift

imprecís /im.pɾeˈsis/ /im.pɾəˈsis/ adj masc
upresis

impressionant /im.pɾe.si.oˈnan/ /im.pɾe.si.oˈnant/ /im.pɾə.si.oˈnant/ /im.pɾə.si.uˈnan/ /im.pɾə.si.uˈnant/ adj
imponerende

impressionar /im.pɾe.si.oˈna/ /im.pɾe.si.oˈnaɾ/ /im.pɾə.si.oˈna/ /im.pɾə.si.uˈna/ v
imponere

impressora /im.pɾeˈso.ɾa/ /im.pɾəˈso.ɾə/ n fem
skriver
(informàtica) dispositiu per imprimir

imprimir /im.pɾiˈmi/ /im.pɾiˈmiɾ/ v
trykke
Estampar, donar a la impremta.

improvisar /im.pɾo.viˈza/ /im.pɾo.viˈzaɾ/ /im.pɾo.βiˈza/ /im.pɾo.βiˈzaɾ/ /im.pɾu.viˈza/ /im.pɾu.βiˈza/ v
improvisere

incendi n masc
brann

incessantment /in.seˌsamˈmen/ /in.seˌsamˈment/ /in.səˌsamˈmen/ /in.səˌsamˈment/ adv
ustanselig

increïble /iŋ.kɾeˈi.bɫe/ /iŋ.kɾeˈi.βɫe/ /iŋ.kɾeˈib.bɫe/ /iŋ.kɾəˈi.βɫə/ /iŋ.kɾəˈib.bɫə/ adj
utrolig
Impossible de creure.
Extraordinari, sorprenent.

incrustar /iŋ.kɾusˈta/ /iŋ.kɾusˈtaɾ/ v
brune

incunable /iŋ.kuˈna.bɫe/ /iŋ.kuˈna.βɫe/ /iŋ.kuˈna.βɫə/ /iŋ.kuˈnab.bɫe/ /iŋ.kuˈnab.bɫə/ adj
inkunabel
Que està imprès entre el període de l'aparició de la impremta fins a l'any 1500 inclusivament.

incunable /iŋ.kuˈna.bɫe/ /iŋ.kuˈna.βɫe/ /iŋ.kuˈna.βɫə/ /iŋ.kuˈnab.bɫe/ /iŋ.kuˈnab.bɫə/ n masc
inkunabel

independent /in.de.penˈden/ /in.de.penˈdent/ /in.də.pənˈden/ /in.də.pənˈdent/ adj
selvstendig
Lliure, sense subjecció ni dependència

independència /in.de.penˈdɛn.si.a/ n fem
sjølvstendighet

indi n masc
inder
Natural de l’Índia.
indium
Element químic de nombre atòmic 49 i símbol In.

indicar /in.diˈka/ /in.diˈkaɾ/ v
anvise

individu /in.diˈvi.ðu/ /in.diˈvi.ðu/ /in.diˈβi.ðu/ n masc
individ
Persona membre d'un grup social, comunitat.

indonesi /in.doˈnɛ.zi/ /in.duˈnɛ.zi/ adj masc
indonesisk
Originari, pertanyent o relatiu a Indonèsia.

indonesi /in.doˈnɛ.zi/ /in.duˈnɛ.zi/ n masc
indonesisk
Natural d'Indonèsia.
(només singular) Llengua pròpia d'Indonèsia que pertany al grup malaiopolinesi i deriva del malai.

industrial /in.dus.tɾiˈaɫ/ adj
industriell
Relatiu o pertanyent a la indústria.

industrial /in.dus.tɾiˈaɫ/ n neut
industriell
Individu que es dedica a la indústria, especialment en l'àmbit empresarial.

indígena /inˈdi.d͡ʒe.na/ /inˈdi.ʒe.na/ /inˈdi.ʒə.nə/ adj
stedegen
Que és nascut a la pròpia terra.

indústria /inˈdus.tɾi.a/ /inˈdus.tɾi.ə/ n fem
industri

infame /iɱˈfa.me/ /iɱˈfa.mə/ adj
beryktet
que no té honra, crèdit o estimació.
molt dolent, menyspreable.

infant /iɱˈfan/ /iɱˈfant/ n masc
spedbarn
Nen, persona que encara no ha assolit l'edat adulta, d'entre els 0 i els 13 anys de vida.

infanteria /iɱ.fan.teˈɾi.a/ /iɱ.fən.təˈɾi.ə/ n fem
infanteri

infecció /iɱ.fek.siˈo/ /iɱ.fək.siˈo/ n fem
infeksjon

infern /iɱˈfɛrn/ n masc
helvete
En diverses religions primitives, lloc al subsol on feien vida els esperits dels morts.
En el judaisme, el cristianisme i l'islam, lloc on passen penes i són castigats les ànimes dels difunts que en vida van pecar greument.

inflamació /iɱ.fɫə.mə.siˈo/ n fem
betennelse

influir /iɱ.fɫuˈi/ /iɱ.fɫuˈiɾ/ v
påvirke
Causar efectes de forma indirecta.

influència /iɱ.fɫuˈɛn.si.a/ n fem
innflytelse
Acció i efecte d'influir.

informació /iɱ.foɾ.ma.siˈo/ /iɱ.foɾ.mə.siˈo/ /iɱ.fur.mə.siˈo/ n fem
informasjon
Acció i efecte d'informar o informar-se.

informar /iɱ.forˈma/ /iɱ.foɾˈma/ /iɱ.foɾˈmaɾ/ /iɱ.furˈma/ v
informere
Donar informes o notícies d'alguna cosa.

informe /iɱˈfor.mə/ /iɱˈfoɾ.me/ n masc
rapport
Notícia o instrucció que es dóna d'alguna cosa.

informàtica /iɱ.foɾˈma.ti.ka/ /iɱ.foɾˈma.ti.kə/ /iɱ.furˈma.ti.kə/ n fem
informatikk
Conjunt de ciències, tècniques o activitats que permeten el tractament automatitzat d'informació amb ordinadors

infàmia /iɱˈfa.mi.a/ /iɱˈfa.mi.ə/ n fem
beryktethet
purgar la infàmia, es deia del reu còmplice en un delicte que, havent declarat contra el seu company, no era tingut per testimoni idoni per estar infamat del delicte i posant-lo en el turment i ratificant allí la seva declaració es deia que purgava la infàmia.

ingredient /iŋ.ɡɾe.ðiˈen/ /iŋ.ɡɾe.ðiˈent/ /iŋ.ɡɾə.ðiˈen/ /iŋ.ɡɾə.ðiˈent/ n masc
ingrediens

ingúix /iŋˈɡujʃ/ /iŋˈɡuʃ/ n masc
ingusjisk

inicialitzar /i.ni.si.a.liˈd͡za/ /i.ni.si.a.liˈzaɾ/ /i.ni.si.ə.lidˈza/ v
initialisere

iniciativa /i.ni.si.aˈti.va/ /i.ni.si.aˈti.βa/ /i.ni.si.əˈti.və/ /i.ni.si.əˈti.βə/ n fem
initiativ

innocent /in.noˈsen/ /in.noˈsent/ /in.noˈsent/ /in.nuˈsen/ /in.nuˈsent/ adj
uskyldig
Pur, sense malícia o falta.

innovació /in.no.va.siˈo/ /in.no.və.siˈo/ /in.no.βa.siˈo/ /in.nu.və.siˈo/ /in.nu.βə.siˈo/ n fem
innovasjon

innovador /in.no.vaˈðoɾ/ /in.no.vəˈðo/ /in.no.βaˈðo/ /in.no.βaˈðoɾ/ /in.nu.vəˈðo/ /in.nu.βəˈðo/ adj masc
banebrytende
Que innova.

innovar /in.noˈva/ /in.noˈvaɾ/ /in.noˈβa/ /in.nuˈva/ /in.nuˈβa/ v
fornye

inscripció /ins.kɾip.siˈo/ n fem
inskripsjon

insecte /inˈsɛk.te/ /inˈsɛk.tə/ n masc
insekt
Animal invertebrat molt petit, en comparació als mamífers. Pertany de la classe dels artròpodes i dins en la superclasse dels hexàpodes.

inspeccionar /ins.pek.si.oˈna/ /ins.pek.si.oˈnaɾ/ /ins.pək.si.uˈna/ v
besiktige

inspiració /ins.pi.ɾa.siˈo/ /ins.pi.ɾə.siˈo/ n fem
inspirasjon
Desfermament de la creativitat, la idea original d'una obra d'art o el detonant que fa que quelcom es torni estètic.

instal·lar /ins.talˈlaɾ/ /ins.taɫˈɫa/ /ins.təɫˈɫa/ v
innrede
Muntar alguna cosa en un lloc determinat.

instint /insˈtin/ /insˈtint/ n masc
instinkt

instrucció /ins.tɾuk.siˈo/ n fem
veiledning

instrument /ins.truˈmen/ /ins.truˈment/ /ins.truˈment/ n masc
redskap
Objecte fabricat que serveix d'eina per a fer una cosa.
instrument
Cadascun dels objectes destinats a produir música.

instrument de percussió n masc
slagverkinstrument

insulina /in.suˈɫi.na/ /in.suˈɫi.nə/ n fem
insulin

insult /inˈsuɫ/ /inˈsuɫt/ n masc
fornærmelse

insultar /in.suɫˈta/ /in.suɫˈtaɾ/ v
skjelle ut

insípid /inˈsi.pit/ adj masc
flau

insòlit /inˈsɔ.lit/ adj masc
uvanlig

intel·ligent /in.te.ɫiˈd͡ʒen/ /in.te.ɫiˈʒen/ /in.teɫ.ɫiˈd͡ʒent/ /in.teɫ.ɫiˈʒen/ /in.tə.ɫiˈʒen/ /in.təɫ.ɫiˈʒen/ /in.təɫ.ɫiˈʒent/ adj
intelligent

intel·ligible /in.te.ɫiˈd͡ʒi.βɫe/ /in.te.ɫiˈʒi.βɫe/ /in.teɫ.ɫiˈd͡ʒi.bɫe/ /in.teɫ.ɫiˈʒib.bɫe/ /in.tə.ɫiˈʒi.βɫə/ /in.təɫ.ɫiˈʒib.bɫə/ adj
forståelig

intel·ligència /in.te.ɫiˈd͡ʒɛn.si.a/ /in.te.ɫiˈʒɛn.si.a/ /in.teɫ.ɫiˈd͡ʒɛn.si.a/ /in.teɫ.ɫiˈʒɛn.si.a/ /in.təɫ.ɫiˈʒɛn.si.ə/ n fem
intelligens
(no comptable) Capacitat d'entendre o aprendre; habilitat per resoldre problemes; saviesa, coeficient intel·lectual.

intel·ligència artificial n fem
kunstig intelligens

intenció /in.ten.siˈo/ /in.tən.siˈo/ n fem
intensjon

intentar /in.tenˈta/ /in.tenˈtaɾ/ /in.tənˈta/ v
prøve
Tenir l'ànim de fer alguna cosa.

intercanvi /in.terˈkam.bi/ /in.teɾˈkam.bi/ /in.teɾˈkaɱ.vi/ /in.təɾˈkaɱ.vi/ n masc
bytte

interessant /in.te.ɾeˈsan/ /in.te.ɾeˈsant/ /in.tə.ɾəˈsan/ /in.tə.ɾəˈsant/ adj
interessant
Que interessa.

interessar /in.te.ɾeˈsa/ /in.te.ɾeˈsaɾ/ /in.tə.ɾəˈsa/ v
interessera
Convenir, ser útil, suscitar interès.

interessat /in.te.ɾeˈsat/ /in.tə.ɾəˈsat/ adj masc
interessert
Que es deixa dominar per l'interès.

interessat /in.te.ɾeˈsat/ /in.tə.ɾəˈsat/ n masc
interessert
Qui es deixa dominar per l'interès.

interfície gràfica d'usuari /in.teɾˌfi.si.e n fem
grafisk brukergrensesnitt

interjecció /in.teɾ.d͡ʒek.siˈo/ /in.tər.ʒək.siˈo/ n fem
interjeksjon

interlingua /in.teɾˈɫiŋ.ɡwa/ /in.tərˈɫiŋ.ɡwə/ n masc
Interlingua

intermitent /in.ter.miˈten/ /in.teɾ.miˈten/ /in.teɾ.miˈtent/ /in.tər.miˈten/ /in.təɾ.miˈtent/ n masc
blinklys
Llum intermitent, especialment d'un vehicle.

interpolar /in.ter.poˈɫa/ /in.teɾ.poˈɫa/ /in.teɾ.poˈɫaɾ/ /in.tər.puˈɫa/ /in.təɾ.poˈɫa/ v
interpolere
Interposar una cosa entre altres que són ordenades.

interrompre /in.teˈrom.pɾe/ /in.təˈrom.pɾə/ v
avbryte

intervenció /in.teɾ.ben.siˈo/ /in.teɾ.ven.siˈo/ /in.tər.bən.siˈo/ /in.təɾ.vən.siˈo/ n fem
intervensjon

interès /in.teˈɾes/ /in.təˈɾes/ /in.təˈɾɛs/ n masc
interesse
Sentiment que alguna cosa desvetlla en nosaltres, el qual ens mou a prestar-li una atenció especial, a ésser-hi favorables o desfavorables.
rente
Guany que dona a algú un capital que ha prestat o que li deuen.

intestí /in.tesˈti/ n masc
tarm

intransitiu /in.tɾan.ziˈtiw/ /in.tɾən.ziˈtiw/ adj masc
intransitiv
Que no passa d'un a un altre, contrari a transitiu.
(gramàtica) Dit d'un verb, que no accepta complement directe.

intrigant /in.tɾiˈɣan/ /in.tɾiˈɣant/ /in.tɾiˈɣant/ adj
forlokkende
Que intriga.

introducció /in.tɾo.ðuk.siˈo/ /in.tɾu.ðuk.siˈo/ n fem
introduksjon
(literatura) Secció inicial el propòsit principal de la qual és contextualitzar el text font o ressenyat que està exposat a continuació, en general en forma de cos o desenvolupament del tema, i posteriorment com a conclusions.

intèrpret /inˈtɛɾ.pɾet/ /inˈtɛɾ.pɾət/ n neut
tolk
El qui interpreta el que algú ha dit i ho transmet en un altre idioma.
(teatre) El qui expressa el que hi ha escrit, respecte a un personatge, en una obra teatral.
(música) El qui interpreta el que hi ha escrit en una partitura musical, respecte d'un instrument.

inundació /i.nun.da.siˈo/ n fem
flom

inundar /i.nunˈda/ /i.nunˈdaɾ/ v
oversvømme

invenció /im.ben.siˈo/ /im.bən.siˈo/ /iɱ.ven.siˈo/ /iɱ.vən.siˈo/ n fem
oppfinnelse

inventar /im.benˈta/ /im.bənˈta/ /iɱ.venˈtaɾ/ /iɱ.vənˈta/ v
oppfinne
Crear una cosa del no res.

inventor /im.benˈto/ /im.benˈtoɾ/ /im.bənˈto/ /iɱ.venˈtoɾ/ /iɱ.vənˈto/ n masc
oppfinner
Persona que fa invencions.

inversió /im.ber.siˈo/ /im.beɾ.siˈo/ /im.bər.siˈo/ /iɱ.veɾ.siˈo/ /iɱ.vəɾ.siˈo/ n fem
investering
Acció de destinar uns diners a un negoci o en una despesa que més endavant portarà profit.

invertir /im.berˈti/ /im.beɾˈti/ /im.bərˈti/ /iɱ.veɾˈtiɾ/ /iɱ.vəɾˈti/ v
investere
(economia) Esmerçar, emprar els cabals.

investigació /im.bes.ti.ɣa.siˈo/ /iɱ.ves.ti.ɣa.siˈo/ /iɱ.vəs.ti.ɣə.siˈo/ n fem
undersøkelse
Procés de cercar el coneixement d’alguna cosa examinant dades o proves.

investigar /im.bes.tiˈɣa/ /im.bes.tiˈɣaɾ/ /im.bəs.tiˈɣa/ /iɱ.ves.tiˈɣaɾ/ /iɱ.vəs.tiˈɣa/ v
undersøke

invisible /im.biˈzi.βɫe/ /im.biˈzi.βɫə/ /im.biˈzib.bɫe/ /im.biˈzib.bɫə/ /iɱ.viˈzi.bɫe/ /iɱ.viˈzib.bɫə/ adj
usynlig

invitació /im.bi.ta.siˈo/ /im.bi.tə.siˈo/ /iɱ.vi.ta.siˈo/ /iɱ.vi.tə.siˈo/ n fem
invitasjon

invulnerable /im.buɫ.neˈɾa.βɫe/ /im.buɫ.neˈɾab.bɫe/ /im.buɫ.nəˈɾa.βɫə/ /im.buɫ.nəˈɾab.bɫə/ /iɱ.vuɫ.neˈɾa.bɫe/ /iɱ.vuɫ.nəˈɾab.bɫə/ adj
usårbar

inèrcia /iˈnɛɾ.si.a/ /iˈnɛɾ.si.ə/ n fem
treghet

inútil /iˈnu.tiɫ/ adj
nytteløs
Que no és útil, que no serveix per a un propòsit donat.

io-io /ˌjoˈjo/ n masc
jojo

iode /ˈjɔ.ðə/ n masc
jod

iogurt /joˈɣuɾt/ /juˈɣurt/ n masc
jogurt

ionitzar /i.o.niˈd͡za/ /i.o.niˈza/ /i.o.niˈzaɾ/ /i.u.niˈd͡za/ v
ionisere

ira /ˈi.ɾa/ n fem
sinne

iranià /i.ɾa.niˈa/ /i.ɾə.niˈa/ adj masc
iraner
Relatiu o pertanyent a l’Iran o la seva llengua.

iranià /i.ɾa.niˈa/ /i.ɾə.niˈa/ n masc
iraner
Persona que habita o és originària de l’Iran.
(masculí singular) irànic

iridi n masc
iridium

iris /ˈi.ɾis/ n masc
regnbuehinne
(anatomia) Membrana contràctil de l'ull que conté la pupil·la, que pot ser de diferents colors.

irracional /i.ra.si.oˈnaɫ/ /i.rə.si.oˈnaɫ/ /i.rə.si.uˈnaɫ/ adj
irrasjonal
Mancat de raó.

irracional /i.ra.si.oˈnaɫ/ /i.rə.si.oˈnaɫ/ /i.rə.si.uˈnaɫ/ n masc
irrasjonal

islam /izˈɫam/ n masc
islam

islandès /iz.ɫənˈdəs/ /iz.ɫənˈdɛs/ adj masc
islandsk
Relatiu a Islàndia, als seus habitants o a la seva llengua.

islandès /iz.ɫənˈdəs/ /iz.ɫənˈdɛs/ n masc
islandsk
Habitant d'Islàndia.
(masculí singular) Llengua escandinava occidental parlada a Islàndia.

istme /ˈiz.me/ /ˈiz.mə/ n masc
eid

italià /i.tə.ɫiˈa/ n masc
italiensk
(només singular) Llengua romànica parlada a Itàlia i part de Suïssa principalment on és oficial.

itri n masc
yttrium

ió /iˈo/ n masc
ion

ja /ˈd͡ʒa/ /ˈja/ adv
allerede
Des d’abans, en un moment anterior.

jade /ˈd͡ʒa.ðe/ /ˈʒa.ðə/ n masc
jade

jaguar /ʒəˈɣwar/ n masc
jaguar

japonès /d͡ʒa.poˈnes/ /ʒə.poˈnəs/ /ʒə.puˈnɛs/ adj masc
japansk
Relatiu o pertanyent al Japó.

japonès /d͡ʒa.poˈnes/ /ʒə.poˈnəs/ /ʒə.puˈnɛs/ n masc
japansk
(només singular) Idioma parlat al Japó.

jaqueta /d͡ʒaˈke.ta/ /ʒəˈkə.tə/ /ʒəˈkɛ.tə/ n fem
jakke

jardiner /d͡ʒar.ðiˈne/ /d͡ʒaɾ.ðiˈneɾ/ /ʒər.diˈne/ n masc
gartner
(professions) Persona que es dedica a la jardineria, com a afició o com a ofici remunerat.

jardí /d͡ʒaɾˈði/ n masc
hage have
Conjunt de plantes col·locades d'una manera determinada per una persona dins un espai delimitat.

jazz /ˈd͡ʒas/ /ˈʒas/ n masc
jazz

jerarquia /d͡ʒe.ɾaɾˈki.a/ /ʒə.ɾərˈki.ə/ n fem
hierarki

jeremiada /d͡ʒe.ɾe.miˈa.ða/ /ʒə.ɾə.miˈa.ðə/ n fem
jeremiade klagesang

jiddisch /ˈi.ðiʃ/ n masc
jiddisch
Llengua germànica parlada originàriament pels jueus establerts a l'Europa central i actualment arreu del món. Utilitza l'alfabet hebreu.

jo /ˈjo/ /ˈjɔ/ pronoun
jeg
Pronom tònic de primera persona del singular.

joc /ˈd͡ʒɔk/ n masc
spill
Activitat física o mental que té com a finalitat l'entreteniment i la diversió dels qui el practiquen.
(esports de pilota) Conjunt complet de les accions de joc executades per tots els adversaris o tots els equips adversaris en el transcurs d'una part d'un partit o una partida o bé en el transcurs de tot un partit o tota una partida.

joc de paraules n masc
ordspel

joc de rol n masc
rollespel
Tècnica de dinàmica de grup amb finalitat lúdica, educativa o terapèutica que consisteix en la dramatització de situacions imaginàries però representatives de la realitat.
(videojocs) Videojoc en què es crea un personatge jugador a partir d'uns trets definits prèviament, les habilitats del qual es van desenvolupant d'acord amb l'experiència acumulada a mesura que avança la història.

joguina /d͡ʒoˈɣi.na/ /d͡ʒuˈɣi.na/ /ʒoˈɣi.nə/ /ʒuˈɣi.nə/ n fem
leketøy

joia /ˈd͡ʒɔ.ja/ /ˈd͡ʒɔ.jɔ/ n fem
juvel
Peça de decoració, normalment per adorn personal, feta amb materials preciosos: pedres precioses, metalls preciosos (or, argent, platí), corall, etc.

joier /d͡ʒoˈje/ /d͡ʒoˈjeɾ/ /ʒoˈje/ /ʒuˈje/ n masc
juveler
Persona que té per ofici fer joies o vendre-les.

jorn /ˈd͡ʒoɾn/ /ˈʒorn/ n masc
dag

jove /ˈd͡ʒo.ve/ /ˈd͡ʒo.βe/ /ˈʒo.və/ adj
ung
En general referit a qualsevol cosa, que té poc temps des que es va crear.

jove /ˈd͡ʒo.ve/ /ˈd͡ʒo.βe/ /ˈʒo.və/ n neut
ung
Persona d'una edat entre l'adolescència (de vegades incloent-la) i l'edat adulta.

judaisme /d͡ʒu.ðaˈiz.me/ n masc
jødedom

judo /ˈd͡ʒu.ðo/ /ˈʒu.ðo/ /ˈʒu.ðu/ n masc
judo

jueu /d͡ʒuˈew/ /d͡ʒuˈɛw/ /ʒuˈɛw/ adj masc
jødisk

jueu /d͡ʒuˈew/ /d͡ʒuˈɛw/ /ʒuˈɛw/ n masc
jøde
Seguidor de la religió del judaisme.

jugador /d͡ʒu.ɣaˈðo/ /d͡ʒu.ɣaˈðoɾ/ /ʒu.ɣəˈðo/ n masc
spiller

jugar /d͡ʒuˈɣa/ /d͡ʒuˈɣaɾ/ v
leke
Divertir-se duent a terme una activitat, usualment en un marc de regles que creen un petit món al marge de la realitat.

juliol /d͡ʒu.ɾiˈɔɫ/ /ʒu.ɫiˈɔɫ/ /ʒu.ɾiˈɔɫ/ n masc
juli
Setè mes de l'any.

julivert /d͡ʒu.ɫiˈvɛɾt/ /d͡ʒu.ɫiˈβɛrt/ /d͡ʒu.ɫiˈβɛɾt/ /ʒu.ɫiˈvɛɾt/ n masc
persille

jungla /ˈd͡ʒuŋ.ɡɫa/ /ˈʒuŋ.ɡɫə/ n fem
jungel

junt /ˈd͡ʒun/ /ˈd͡ʒunt/ /ˈʒun/ /ˈʒunt/ adj masc
i lag
Al mateix temps.

junt /ˈd͡ʒun/ /ˈd͡ʒunt/ /ˈʒun/ /ˈʒunt/ adv
i lag

juny /ˈd͡ʒun/ /ˈʒuɲ/ /ˈʒuɲ/ n masc
juni
Sisè mes de l'any.

jurament /d͡ʒu.ɾaˈmen/ /d͡ʒu.ɾaˈment/ /ʒu.ɾəˈmen/ /ʒu.ɾəˈment/ n masc
ed

jurar /d͡ʒuˈɾa/ /d͡ʒuˈɾaɾ/ /ʒuˈɾa/ v
sverge

just /ˈd͡ʒust/ adj masc
riktig
Conforme segons justícia i raó.

just /ˈd͡ʒust/ adv
rettferdig

justícia /d͡ʒusˈti.si.a/ /ʒusˈti.si.ə/ n fem
rettferdighet

jutge /ˈd͡ʒu.d͡ʒe/ n neut
dommer

jutjat /d͡ʒuˈd͡ʒat/ /ʒuˈd͡ʒat/ n masc
domstol

juxtaposar /d͡ʒuks.ta.poˈza/ /d͡ʒuks.ta.poˈzaɾ/ /ʒuks.tə.poˈza/ /ʒuks.tə.puˈza/ v
sammenligne

kanarès /ka.naˈɾes/ /kə.nəˈɾəs/ /kə.nəˈɾɛs/ adj masc
kannada
Relatiu o pertanyent a la regió de Kanara o la llengua kanaresa.

kanarès /ka.naˈɾes/ /kə.nəˈɾəs/ /kə.nəˈɾɛs/ n masc
kannada
Persona que habita o és originària de la regió de Kanara.
(només singular) Llengua dravídica parlada principalment a l'estat de Karnataka.

karate /kaˈɾa.te/ /kəˈɾa.te/ n masc
karate

katakana /ka.taˈka.na/ /kə.təˈka.nə/ n masc
katakana

kiwi /ˈki.bi/ /ˈki.vi/ /ˈki.wi/ n masc
kivi

laberint /ɫa.beˈɾint/ /ɫa.βeˈɾin/ /ɫə.bəˈɾin/ /ɫə.bəˈɾint/ n masc
labyrint
Joc en el qual l'objectiu és realitzar un recorregut donades unes condicions sobre un circuit marcat i partint d'un lloc inicial. El més típic és que hi hagi una sola condició, la d'arribar a un destí concret. Pot tenir bifurcacions o bé ser un conjunt de camins diferents no connectats i sense bifurcacions dels quals només un connecta origen i destí; també pot ser una combinació d'ambdós.
Circuit complex sense bifurcacions. Típicament està destinat a ser recorregut per raons místiques mentre es van realitzant oracions o meditacions. També pot estar destinat a que quan l'intentin recorre els mals esperits es perdin. Sovint es troba representat en el terra d'algunes catedrals, en alguns relleus, en medalles i en monedes antigues.

labialitzar /ɫa.bi.a.ɫiˈzaɾ/ /ɫa.βi.a.ɫiˈd͡za/ /ɫa.βi.a.ɫiˈza/ /ɫə.βi.ə.ɫiˈd͡za/ v
labialisere

laboratori /ɫa.bo.ɾaˈtɔ.ɾi/ /ɫə.bo.ɾəˈtɔ.ɾi/ /ɫə.bu.ɾəˈtɔ.ɾi/ n masc
lab

lacrosse n masc
lacrosse

lament /ɫaˈmen/ /ɫaˈment/ /ɫəˈmen/ /ɫəˈment/ n masc
sorg

lamentar /ɫa.menˈta/ /ɫa.menˈtaɾ/ /ɫə.mənˈta/ v
sørge

lantani /ɫənˈta.ni/ n masc
lantan

lapislàtzuli /ɫa.pizˈɫa.d͡zu.ɫi/ n masc
lasurstein

laringe /ɫaˈɾiɲ.d͡ʒe/ n fem
strupehode

lasciu /ɫaˈsiw/ /ɫəsˈsiw/ adj masc
lidderlig

latitud /ɫa.tiˈtut/ /ɫə.tiˈtut/ n fem
breddegrad

lava /ˈɫa.va/ /ˈɫa.və/ /ˈɫa.βa/ /ˈɫa.βə/ n fem
lava

lavabo /ɫaˈva.bo/ /ɫaˈβa.βo/ /ɫəˈva.bo/ /ɫəˈva.bu/ n masc
toalett servant
Recipient per a contenir aigua amb la qual poder rentar-se la cara i les mans.
toalett
(per metonímia) Cambra d’una casa on hi ha una pica per a rentar-se i complir amb altres necessitats higièniques.

lectura /ɫekˈtu.ɾa/ n fem
lesing

legal /ɫeˈɣaɫ/ adj
lovlig

legislatiu /ɫe.d͡ʒiz.ɫaˈtiw/ /ɫe.ʒiz.ɫaˈtiw/ /ɫə.ʒiz.ɫəˈtiw/ adj masc
legislativ

lema /ˈle.ma/ /ˈɫe.mə/ n masc
motto
(literatura) Argument, títol, epígraf o tema que precedeix una composició.
Paraules que acompanyen un emblema o divisa sintetitzant una idea.

lent /ˈɫen/ /ˈɫent/ adj masc
langsom
Que es mou molt a poc a poc.

lentament /ˌɫen.taˈmen/ /ˌɫen.taˈment/ /ˌɫen.təˈmen/ /ˌɫen.təˈment/ adv
sakte

lentitud /ɫen.tiˈtut/ /ɫən.tiˈtut/ n fem
langsomhet

lepra /ˈɫe.pɾa/ /ˈɫe.pɾə/ n fem
spedalskhet

letargia /ɫe.taɾˈʒi.a/ /ɫə.təɾˈʒi.ə/ n fem
letargi

letó /ɫəˈto/ adj masc
latvisk
Relatiu a Letònia o la seva llengua.

letó /ɫəˈto/ n masc
latvisk
Individu de Letònia.
(masculí singular) Llengua bàltica pròpia de Letònia.

leucèmia /ɫewˈsɛ.mi.a/ n fem
leukemi

lexicografia /ɫek.si.ko.ɣɾaˈfi.a/ /ɫək.si.ko.ɣɾəˈfi.ə/ /ɫək.si.ku.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
leksikografi

libació /ɫi.ba.siˈo/ /ɫi.βə.siˈo/ n fem
drikkofferet

libido /ɫiˈbi.ðo/ /ɫiˈbi.ðu/ /ɫiˈβi.ðu/ n fem
libido

licor /ɫiˈkor/ n masc
brennevin

lilà /ɫiˈɫa/ n masc
syrin

limitació /ɫi.mi.ta.siˈo/ /ɫi.mi.tə.siˈo/ n fem
begrensning

lineal /ɫi.neˈaɫ/ adj
lineær

lingüístic /ɫiŋˈɡwis.tik/ adj masc
lingvistisk

lingüística /ɫiŋˈɡwis.ti.ka/ /ɫiŋˈɡwis.ti.kə/ n fem
lingvistikk
Disciplina que estudia el llenguatge.

linx /ˈɫiŋks/ /ˈɫiŋks/ /ˈɫiŋs/ /ˈɫiɲʃ/ n masc
gaupe

liquen /ˈɫi.ken/ /ˈɫi.kən/ n masc
lav

literari /ɫi.teˈɾa.ɾi/ /ɫi.təˈɾa.ɾi/ adj
litterær

literatura /ɫi.te.ɾaˈtu.ɾa/ n fem
litteratur

liti n masc
litium

lituà adj masc
litauisk
Relatiu a Lituània o la seva llengua.

lituà n masc
litauisk
(masculí singular) Llengua bàltica pròpia de Lituània.

litúrgia /ɫiˈtur.ʒi.ə/ /ɫiˈtuɾ.d͡ʒi.a/ n fem
liturgi

livermori /ɫi.vəɾˈmɔ.ɾi/ /ɫi.βerˈmɔ.ɾi/ /ɫi.βeɾˈmɔ.ɾi/ /ɫi.βərˈmɔ.ɾi/ n masc
livermorium

llac n masc
innsjø

lladrar /ʎaˈðɾa/ /ʎaˈðɾaɾ/ v
gjø
Fer lladrucs el gos.

lladre /ˈʎa.ðɾe/ n neut
tyv

lladruc /ʎaˈðɾuk/ /ʎəˈðɾuk/ n masc
bjeff

llagosta /ʎaˈɣos.ta/ n fem
gresshoppe
Insecte ortòpter de la família dels acrídids caracteritzat per l’hàbit migratori i la formació de plagues, amb el tercer parell de potes més desenvolupat per a poder saltar millor (Caelifera).
langust
Crustaci marí de l’ordre dels decàpodes, d’antenes llargues i fortes, molt apreciat en gastronomia (Palinurus elephas).

llamp /ˈʎam/ /ˈʎamp/ /ˈʎamp/ n masc
lyn

llamàntol /ʎaˈman.toɫ/ /ʎəˈman.toɫ/ /ʎəˈman.tuɫ/ n masc
hummer

llana /ˈʎa.na/ n fem
ull
Fibra natural obtinguda a partir del pèl d'alguns animals utilitzada habitualment per a fer teixits.

llanda /ˈʎan.da/ /ˈʎan.də/ n fem
felg
Peça metàl·lica que forma part de la roda d'un vehicle.

llangardaix /ʎaŋ.ɡaɾˈðajʃ/ n masc
øgle

llança /ˈʎan.sa/ n fem
spyd
Arma composta d'una asta que té, si més no, en una de les seves extremitats un relló.

llançar /ʎanˈsa/ /ʎanˈsaɾ/ v
kaste
Tirar una cosa amb impuls.

llapis n masc
blyant
Estri per escriure o dibuixar format per un tros de grafit.

llar /ˈʎar/ n fem
grue
Lloc d'una casa amb un paviment on es fa foc per cuinar o per escalfar-se.

llar d'infants n fem
barnehage
Cicle no obligatori que forma part de l'educació infantil i que acull infants fins a 3 anys, en el qual es prioritza el desenvolupament del moviment, el control corporal, les primeres manifestacions de la comunicació i del llenguatge, les pautes elementals de convivència i relació social i el descobriment de l'entorn immediat.

llard /ˈʎart/ n masc
smult

llarg /ˈʎark/ adj masc
lang
Que té una llargada superior a la normal.

llastar /ʎasˈta/ /ʎasˈtaɾ/ /ʎəsˈta/ v
ballaste

llatinitzar /ʎa.ti.niˈd͡za/ /ʎa.ti.niˈza/ /ʎa.ti.niˈzaɾ/ /ʎə.ti.niˈd͡za/ v
latinisera

llatí /ʎaˈti/ adj masc
latin latinsk
Relatiu al Laci, al seu poble o la seva llengua.

llatí /ʎaˈti/ n masc
latin latinsk
(lingüística) Llengua indoeuropea de la branca itàlica, parlada antigament pels romans.

llaurar /ʎawˈɾa/ /ʎawˈɾaɾ/ /ʎəwˈɾa/ v
pløye
(agricultura) Solcar la terra amb l'arada.

llavi /ˈʎa.vi/ /ˈʎa.vi/ /ˈʎa.βi/ n masc
leppe

llavor /ʎaˈvoɾ/ /ʎaˈβo/ /ʎəˈvo/ /ʎəˈvoɾ/ n fem
frø
Embrió vegetal, futura planta i fruit d'aquesta.

llavors /ʎaˈvoɾs/ /ʎaˈvɔɾs/ /ʎaˈβos/ /ʎaˈβɔs/ /ʎəˈvos/ /ʎəˈvɔs/ /ʎəˈβos/ /ʎəˈβɔs/ adv
da
aleshores, en aquest cas

llaç /ˈʎas/ n masc
sløyfe

llaüt /ʎaˈut/ /ʎəˈut/ n masc
lutt
Instrument musical de corda, de caixa bombada per la part de sota, que es toca polsant les cordes.

llebre /ˈʎe.bɾe/ n fem
hare
Mamífer lagomorf del gènere Lepus. La característica morfològica distintiva de les llebres (que les diferencia a simple vista dels conills) és la presència d'unes orelles grosses amb la punta negra a més de tenir el cos llarg i comprimit lateralment.

llegat /ʎeˈɣat/ /ʎəˈɣat/ n masc
arv

llegenda n fem
legende

llegir /ʎeˈd͡ʒiɾ/ /ʎeˈʒi/ /ʎiˈd͡ʒi/ /ʎəˈd͡ʒi/ /ʎəˈʒi/ v
lese

llei /ˈʎej/ /ˈʎəj/ /ˈʎɛj/ n fem
lov
Norma d'obligat compliment.

lleig /ˈʎet͡ʃ/ adj masc
stygg

llengua /ˈʎeŋ.ɡo/ /ˈʎeŋ.ɡwa/ /ˈʎeŋ.ɡwɛ/ /ˈʎɛŋ.ɡwə/ /ˈʎɛŋ.ɡə/ n fem
språk tunge
Llenguatge (ús impropi).
tunge
(anatomia) Òrgan muscular de la boca que permet articular determinats sons i percebre el gust.

llengua de signes n fem
tegnspråk

llengua oficial n fem
offisielt språk

llenguado /ʎeŋˈɡwa.ðo/ /ʎəŋˈɡwa.ðo/ /ʎəŋˈɡwa.ðu/ n masc
sjøtunge
Peix de la família dels soleids de cos molt aplanat i els ulls al costat dret (Solea solea).

llenguatge /ʎeŋˈɡwa.d͡ʒe/ n masc
språk
Facultat humana de comunicar-se amb un codi lingüístic compartit per una comunitat.
Terminologia pròpia d’un camp, disciplina, activitat.

llengüeta /ʎeŋˈɡwe.ta/ /ʎəŋˈɡwə.tə/ /ʎəŋˈɡwɛ.tə/ n fem
mothake
Punta en angle agut d’una fletxa, d’un ham, que evita que es pugui extreure fàcilment.

llentia /ʎenˈti.a/ /ʎənˈti.ə/ n fem
linse

llenya /ˈʎe.ɲa/ /ˈʎe.ɲə/ /ˈʎɛ.ɲə/ n fem
ved
Fusta que es destina a fer foc.

llenç /ˈʎɛns/ n masc
lerret

llençar /ʎenˈsa/ /ʎenˈsaɾ/ v
kaste

llençol /ʎenˈsɔɫ/ /ʎənˈsɔɫ/ n masc
laken

lleopard /ʎe.oˈpaɾt/ /ʎə.oˈpaɾt/ /ʎə.uˈpart/ n masc
leopard

llepar /ʎeˈpa/ /ʎeˈpaɾ/ /ʎəˈpa/ v
sleike slikke
Passar la llengua per una superfície.

llescar /ʎesˈka/ /ʎesˈkaɾ/ /ʎəsˈka/ v
å skjære

llest /ˈʎest/ adj masc
klok
Espavilat, intel·ligent per comprendre i descobrir coses.
klar
Preparat, acabat, a punt.

llet n fem
melk mjølk

lletra /ˈʎe.tɾa/ /ˈʎə.tɾə/ /ˈʎɛ.tɾə/ n fem
bokstav
Grafia, cadascun dels signes d'un alfabet
tekst
Text que acompanya qualsevol tipus de música, en especial les cançons, i, sovint, també les indicacions musicals associades.

lletrejar /ʎe.tɾeˈd͡ʒa/ /ʎe.tɾeˈd͡ʒaɾ/ /ʎe.tɾeˈʒa/ /ʎə.tɾəˈd͡ʒa/ /ʎə.tɾəˈʒa/ v
stave
Dictar les lletres amb les que s'escriu una paraula.

lleuger /ʎawˈd͡ʒe/ /ʎawˈd͡ʒeɾ/ /ʎewˈd͡ʒe/ /ʎewˈd͡ʒeɾ/ /ʎuˈʒer/ /ʎəwˈʒe/ adj masc
lett
De poc pes.

llevat /ʎeˈvat/ /ʎeˈβat/ /ʎəˈvat/ /ʎəˈβat/ n masc
gjær
Pasta fermentada que es barreja amb una nova per fer-la fermentar.

llevat /ʎeˈvat/ /ʎeˈβat/ /ʎəˈvat/ /ʎəˈβat/ preposition
utenom
exceptuant

llevataps /ˌʎe.vaˈtaps/ /ˌʎe.vəˈtaps/ /ˌʎe.βaˈtaps/ /ˌʎe.βəˈtaps/ n masc
korketrekker

lleó /ʎəˈo/ n masc
løve
Mamífer carnívor de la família dels felins de grans dimensions (Panthera leo). És salvatge i molt ferotge. El mascle adult es caracteritza per la crinera que li volta el cap i el coll. Se'l considera el rei dels animals.

lleó marí de Steller n masc
stellersjøløve

lli /ˈʎi/ n masc
lin
Planta, de la tija de la qual se n'obtenen fibres tèxtils.

llibertat /ʎi.beɾˈtat/ n fem
frihet
Estat o qualitat de ser lliure.

llibre /ˈʎi.bɾe/ n masc
bok
Reproducció impresa d'una obra en fulls de paper reunits per plecs formant un tot amb la finalitat de ser llegits.

llibreria /ʎi.bɾeˈɾi.a/ /ʎi.βɾəˈɾi.ə/ n fem
bokhandel
Botiga on es poden comprar llibres.

llibreta /ʎiˈbɾe.ta/ /ʎiˈbɾə.tə/ /ʎiˈbɾɛ.tə/ /ʎiˈβɾɛ.tə/ n fem
notisbok
Conjunt de fulls de paper enquadernats destinats a escriure-hi.

llicorella /ʎi.koˈɾe.ʎa/ /ʎi.koˈɾe.ʎə/ /ʎi.kuˈɾe.ʎə/ n fem
skifer

llicència /ʎiˈsɛn.si.a/ /ʎiˈsɛn.si.ə/ n fem
lisens

lligacama /ˌʎi.ɣaˈka.ma/ /ˌʎi.ɣəˈka.mə/ n fem
hosebånd
Complement del vestit (cinta o cordill) que rodeja la cama i prem contra ella el mitjó o mitja per tal de subjectar-lo i evitar que caigui.

lligar /ʎiˈɣa/ /ʎiˈɣaɾ/ v
fortøye
Assegurar amb una corda o similar.

llima /ˈʎi.ma/ /ˈʎi.mə/ n fem
fil
Eina per llimar o reduir diferències al material, de manera que quedi un acabat llis.

llimac /ʎiˈmak/ n masc
nakensnabel

llimona /ʎiˈmo.na/ n fem
sitron
Fruit del llimoner. Es caracteritza per la seva pell lluent, amb petits sotets i de color groc intens i pel seu sabor àcid.

llinda /ˈʎin.da/ /ˈʎin.də/ n fem
dekkstein

lliri n masc
lilje

lliscós /ʎisˈkos/ adj masc
glatt

llista /ˈʎis.ta/ n fem
liste
(informàtica) Representació codificada de dades emmagatzemades o de procés.

llit n masc
seng
Moble, en forma de taula molt baixa i de mida suficient per encabir una persona estirada, destinat a que hi dormin persones.

lliura /ˈʎiw.ɾa/ /ˈʎiw.ɾə/ n fem
pund

lliurament /ʎiw.ɾaˈmen/ /ʎiw.ɾaˈment/ /ʎiw.ɾəˈmen/ /ʎiw.ɾəˈment/ n masc
leveranse

lliure /ˈʎiw.ɾe/ adj
fri
Que no depèn d'altri.

lliçó n fem
undervisningstime
Ensenyament transmès per un mestre.

lloar /ʎoˈa/ /ʎoˈaɾ/ /ʎuˈa/ v
rose

llobarro /ʎoˈba.ro/ /ʎuˈba.ru/ /ʎuˈβa.ru/ n masc
bass

llobató /ʎo.baˈto/ /ʎo.bəˈto/ /ʎu.bəˈto/ /ʎu.βəˈto/ n masc
ulvunge

lloc n masc
sted

lloc web n masc
nettsted

llogar /ʎoˈɣa/ /ʎoˈɣaɾ/ /ʎuˈɣa/ v
leie
Donar alguna cosa per certa quantitat pel temps convingut.
Prendre a lloguer.
Treballar per cert preu.

llogaret /ʎo.ɣaˈɾet/ /ʎo.ɣəˈɾət/ /ʎu.ɣəˈɾɛt/ n masc
grend

llom /ˈʎom/ n masc
lende

llombrígol /ʎomˈbɾi.ɣoɫ/ /ʎumˈbɾi.ɣu/ /ʎumˈbɾi.ɣuɫ/ n masc
navle

llop n masc
ulv
Mamífer de la família dels cànids (Canis lupus), salvatge, gregari, i molt semblant amb el gos amb el qual està fortament emparentat.

llorer /ʎoˈɾe/ /ʎoˈɾeɾ/ /ʎuˈɾe/ n masc
laurbær
Arbre de fulles sempre verdes, amples, llargues, punxegudes, verinoses i aromàtiques, de fruit semblant a l'oliva.

lloro /ˈʎɔ.ɾo/ /ˈʎɔ.ɾu/ n masc
papegøye
Au de plomatge vistós que pot aprendre a repetir paraules.
(peixos) tord lloro

lluita /ˈʎuj.ta/ /ˈʎwi.ta/ n fem
slåsskamp
Acte de lluitar.

lluitar /ʎujˈta/ /ʎujˈtaɾ/ /ʎwiˈta/ v
slåss

llum n fem
lys
Part de l'espectre electromagnètic que pot ser captada per l'ull humà.

llum n masc
lampe
Aparell destinat a fer llum (segons la primera accepció del femení).

llum vermell n masc
rødt lys

lluna /ˈʎu.na/ n fem
måne månen
Satèl·lit, astre que gira al voltant d'un altre.
(dialectal) mirall
Període menstrual, regla.
(peixos) bot

lluny /ˈʎun/ /ˈʎunt/ adv
langt

llunyà /ʎuˈŋa/ adj masc
fjern

lluç /ˈʎus/ n masc
lysing
Peix de la família dels merlúccids, de color gris amb tons argentats, boca grossa, dents d’agulla i de carn apreciada (Merluccius merluccius)

llàgrima /ˈʎa.ɣɾi.ma/ n fem
tåre

llúdria /ˈʎu.ðɾi.a/ /ˈʎu.ðɾi.ə/ n fem
oter

localització /ɫo.ka.ɫi.d͡za.siˈo/ /ɫo.ka.ɫi.za.siˈo/ /ɫo.kə.ɫi.d͡zə.siˈo/ /ɫu.kə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
lokalisering

localitzar /ɫo.ka.ɫiˈd͡za/ /ɫo.ka.ɫiˈza/ /ɫo.ka.ɫiˈzaɾ/ /ɫo.kə.ɫiˈd͡za/ /ɫu.kə.ɫiˈd͡za/ v
lokalisere

logaritme /ɫo.ɣaˈɾid.me/ /ɫo.ɣəˈɾid.mə/ /ɫu.ɣəˈɾid.mə/ n masc
logaritme

longitud /ɫoɲ.d͡ʒiˈtut/ /ɫoɲ.ʒiˈtut/ /ɫuɲ.ʒiˈtut/ n fem
lengde

loquaç /ɫoˈkwas/ /ɫuˈkwas/ adj
plaprende
Que parla molt.

lugre /ˈɫu.ɣɾe/ /ˈɫu.ɣɾə/ n masc
lugger
Petit veler o balandra de dos o tres pals aparellada amb veles al terç.

lumbar /ɫumˈbar/ adj
kryss

luteci n masc
lutetium

luxemburguès /ɫuk.sem.buɾˈd͡ʒes/ /ɫuk.səm.burˈʒɛs/ /ɫuk.səm.buɾˈʒəs/ n masc
luxembourgsk
Persona originària de Luxemburg.
(només singular) Llengua germànica parlada a Luxemburg.

làmina /ˈɫa.mi.na/ /ˈɫa.mi.nə/ n fem
blad

làpida /ˈɫa.pi.ða/ /ˈɫa.pi.ðə/ n fem
gravminne

làser /ˈɫa.zeɾ/ n masc
laser

líder /ˈɫi.ðeɾ/ /ˈɫi.ðər/ n neut
leder

límit /ˈɫi.mit/ n masc
begrensning

línia /ˈɫi.ni.a/ /ˈɫi.ni.ə/ n fem
linje
Porció de text d'un mateix nivell, sense retorn de carro ni salt de línia, com per exemple un vers.
Ruta per al transport regular de passatges i mercaderies. Per exemple, línia aèria, línia de metro, etc.
(futbol americà) Cadascun dels dos conjunts de jugadors de cada bàndol que s'arrengleren a banda i banda de la línia de scrimmage, de manera aproximadament paral·lela i encarats els d'un equip amb els de l'altre, en el moment de fer l'esnap.

líquid n masc
væske

lògica /ˈɫɔ.d͡ʒi.ka/ /ˈɫɔ.ʒi.ka/ /ˈɫɔ.ʒi.kə/ n fem
logikk

madrastra /maˈras.tɾa/ /maˈðɾas.tɾa/ /məˈðɾas.tɾə/ /məˈðɾas.tɾə/ n fem
stemor

maduixa /maˈðu.ʃa/ /maˈðuj.ʃa/ n fem
jordbær

maduixa de bosc n fem
markjordbær

madur /maˈðu/ /maˈðuɾ/ /məˈðu/ /məˈðu/ /məˈður/ /məˈðuɾ/ adj masc
voksen moden
Crescut, adult.
moden
En una fruita, que ha passat un temps i està tou i apte per al consum.

madurar /ma.ðuˈɾa/ /ma.ðuˈɾaɾ/ /mə.ðuˈɾa/ v
modne

mag /ˈmak/ n masc
magiker
Persona que fa espectacles d'il·lusionisme.

magatzem /ma.ɣaˈd͡zem/ /mə.ɣəˈd͡zəm/ /mə.ɣəˈd͡zɛm/ n masc
lager

magdalena /maɡ.daˈɫe.na/ /məɡ.dəˈɫə.nə/ /məɡ.dəˈɫɛ.nə/ n fem
madeleinekake

magenta /maˈʒen.ta/ /məˈʒen.tə/ n fem
magenta

magnesi /maŋˈnɛ.zi/ /məŋˈnɛ.zi/ n masc
magnesium

magrana /maˈɣɾa.na/ n fem
granateple

magre /ˈma.ɣɾe/ /ˈma.ɣɾə/ adj masc
mager

mai adv
aldri

maig n masc
mai
Cinquè mes de l'any.

maire /ˈmaj.ɾe/ /ˈmaj.ɾə/ n fem
blågunnar

majestat /ma.d͡ʒesˈtat/ /ma.ʒesˈtat/ n fem
storslagenhet

major /maˈd͡ʒor/ /maˈd͡ʒoɾ/ /maˈʒo/ /məˈʒo/ /məˈʒoɾ/ n masc
dur
Cap de l’exèrcit.

major d'edat n neut
myndig
Qui té l'edat determinada per la llei per eixir de tutela.

majordom /ma.d͡ʒoɾˈðɔm/ /ma.ʒorˈðɔm/ /mə.ʒoɾˈðɔm/ /mə.ʒurˈdɔm/ /mə.ʒurˈðɔm/ n masc
bøtler

majoria /ma.d͡ʒoˈɾi.a/ /ma.ʒoˈɾi.a/ /mə.ʒoˈɾi.ə/ /mə.ʒuˈɾi.ə/ n fem
majoritet

mal adj masc
dårlig
De mala qualitat.(Sempre anteposat al nom)

mal n masc
onde
Maldat, fet inacceptable moralment.

malalt /maˈɫaɫ/ /maˈɫaɫt/ /məˈɫaɫ/ /məˈɫaɫt/ adj masc
syk

malaltia /ma.ɫaɫˈti.a/ n fem
sykdom sjukdom
(medicina) Afecció, estat de manca de salut corporal.

malament /ˌma.ɫaˈmen/ /ˌma.ɫaˈment/ /ˌma.ɫəˈmen/ /ˌma.ɫəˈment/ adv
galt

malaquita /mə.ɫəˈki.tə/ n fem
malakitt

maldestre /ˌmaɫˈdes.tɾe/ /ˌmaɫˈdes.tɾə/ adj masc
klossete

maledicció /ma.ɫe.ðik.siˈo/ /mə.ɫə.ðik.siˈo/ n fem
forbannelse

maleir /ma.ɫeˈi/ /ma.ɫeˈiɾ/ /mə.ɫəˈi/ v
forbanne
Fer imprecacions amb el desig de malaurança.

malentendre /ˌmaɫ.enˈten.dɾe/ v
misforstå

malentès /ˌma.ɫenˈtes/ /ˌma.ɫənˈtəs/ /ˌma.ɫənˈtɛs/ n masc
misforstælse

maleta /maˈɫe.ta/ /məˈɫə.tə/ /məˈɫɛ.tə/ n fem
koffert

malformació /maɫ.foɾ.ma.siˈo/ /məɫ.foɾ.mə.siˈo/ /məɫ.fur.mə.siˈo/ n fem
misdannelse

malgrat /maɫˈɣɾat/ /məɫˈɣɾat/ preposition
til tross for

maliciós /ma.ɫi.siˈos/ /mə.ɫi.siˈos/ adj masc
ondsinnet

malla /ˈma.jə/ /ˈma.ʎa/ /ˈma.ʎə/ n fem
garn
Entramat de fils que s'encreuen seguint un patró determinat; les aplicacions d'aquest entramat són diverses, des d'un teixit per fer roba, una xarxa de pescar, una raqueta o altres usos.
(voleibol, esports de raqueta) Teixit d'una xarxa.

malson /ˌmaɫˈsɔn/ n masc
mareritt

malt /ˈmaɫ/ /ˈmaɫt/ n masc
malt

maltractar /ˌmaɫ.tɾakˈta/ /ˌmaɫ.tɾakˈtaɾ/ /ˌmaɫ.tɾəkˈta/ v
mishandle

maltès /maɫˈtes/ /məɫˈtəs/ /məɫˈtɛs/ adj masc
maltesisk
Relatiu o pertanyent a Malta, als habitants o la seva llengua.

maltès /maɫˈtes/ /məɫˈtəs/ /məɫˈtɛs/ n masc
maltesisk
Habitant de Malta.
(masculí singular) Llengua originària de Malta.

maluc /maˈɫuk/ /məˈɫuk/ n masc
hofte

malva /ˈmaɫ.va/ /ˈmaɫ.və/ /ˈmaɫ.βa/ /ˈmaɫ.βə/ n fem
mauve
Planta de la família de les malvàcies de flors pentàmeres de color porpra, rosa o blanc.

malva /ˈmaɫ.va/ /ˈmaɫ.və/ /ˈmaɫ.βa/ /ˈmaɫ.βə/ n masc
mauve
Colorant sintètic d’anilina de color purpuri.

mal·leable /ma.ɫeˈa.βɫe/ /maɫ.ɫeˈa.bɫe/ /maɫ.ɫeˈab.bɫe/ /mə.ɫeˈa.βɫə/ /məɫ.ɫeˈab.bɫə/ adj
bøyelig

mama /ˈma.ma/ /ˈma.mə/ n fem
mamma
(col·loquial) mare

mamut /maˈmut/ /məˈmut/ n masc
mammut

mamífer /maˈmi.feɾ/ n masc
pattedyr

mandarí /man.daˈɾi/ /mən.dəˈɾi/ n masc
mandarin
(només singular) Varietat més parlada del xinès, que conforma la base del xinès estàndard.

mandonguilla /man.doŋˈɡi.ʎa/ /mən.doŋˈɡi.ʎə/ /mən.duŋˈɡi.ʎə/ n fem
kjøttbolle

mandíbula /manˈdi.bu.ɫa/ /mənˈdi.βu.ɫə/ n fem
kjeve

manejar /ma.neˈd͡ʒa/ /ma.neˈd͡ʒaɾ/ /ma.neˈʒa/ /mə.nəˈd͡ʒa/ /mə.nəˈʒa/ v
klare
Usar alguna cosa o fer-la anar amb les mans.

manganès /məŋ.ɡəˈnəs/ /məŋ.ɡəˈnɛs/ n masc
mangan

mania /maˈni.a/ /məˈni.ə/ n fem
mani

manicomi /ma.niˈkɔ.mi/ /mə.niˈkɔ.mi/ n masc
psykiatrisk sykehus

manifestar /ma.ni.fesˈta/ /ma.ni.fesˈtaɾ/ /mə.ni.fəsˈta/ v
manifestere
Descobrir, donar a conèixer una cosa oculta.

manilla /maˈni.ʎa/ /məˈni.ʎə/ n fem
håndjern
Anell de ferro que es posa al voltant del puny i que sovint va lligat a un altre posat a l'altre puny, amb els quals es retenen els presoners.

manipular /ma.ni.puˈɫa/ /ma.ni.puˈɫaɾ/ /mə.ni.puˈɫa/ v
manipulere
Influir, alterar de forma interessada.

maniquí /ma.niˈki/ /mə.niˈki/ n masc
mannekeng
Figura que representa una persona i usada per pintors, escultors, sastres i modistes per la seva feina.

mans /ˈmans/ adj masc
tam
Referit als animals, dòcil, domesticat.

manta /ˈman.ta/ /ˈman.tə/ n fem
dyne
Peça rectangular de roba que s’usa com a abrigall.

mantega /mənˈtə.ɣə/ /mənˈtɛ.ɣə/ n fem
smør

mantell /manˈteʎ/ /mənˈteʎ/ n masc
mantel

manteniment /man.te.niˈmen/ /man.te.niˈment/ /mən.tə.niˈmen/ /mən.tə.niˈment/ n masc
vedlikehold

mantenir /man.teˈni/ /man.teˈniɾ/ v
bevare
Sustentar a algú amb els mitjans bàsics per viure.

manual /ma.nuˈaɫ/ adj
manuell
Relatiu a la mà.

manual /ma.nuˈaɫ/ n masc
håndbok
Compendi del saber d'una àrea, especialment destinat a l'ensenyament.

manuscrit /ma.nusˈkɾit/ n masc
manuskript

manxurià /maɲ.t͡ʃu.ɾiˈa/ /məɲ.ʃu.ɾiˈa/ adj masc
mandsjurisk
Relatiu o pertanyent a Manxúria.

manxurià /maɲ.t͡ʃu.ɾiˈa/ /məɲ.ʃu.ɾiˈa/ n masc
mandsjurisk
Persona que habita o és originària de Manxúria.

mapa /ˈma.pa/ n masc
kart

maquillatge /ma.kiˈʎa.d͡ʒe/ /mə.kiˈʎa.d͡ʒə/ n masc
sminke
Crema que s'aplica sobre la pell de la cara per a millorar el seu aspecte.

mar /ˈma/ /ˈmar/ /ˈmark/ /ˈmart/ /ˈmaɾ/ n
hav sjø

maragda /maˈɾaɡ.da/ /məˈɾaɡ.də/ n fem
smaragd

marató /ma.ɾaˈto/ /mə.ɾəˈto/ n fem
maraton

marbre /ˈma.bɾə/ /ˈmar.bɾə/ /ˈmaɾ.bɾe/ n masc
marmor

marc /ˈmark/ n masc
frame
Bastiment decoratiu i de protecció al voltant d'un objecte.

marca /ˈmar.kə/ /ˈmaɾ.ka/ n fem
grenseland
(antigament) Territori fronterer amb l'enemic.

marcià /maɾ.siˈa/ /mər.siˈa/ n masc
marsboer
Habitant del planeta Mart.
Ésser extraterrestre, no necessàriament de Mart.

mare /ˈma.ɾa/ /ˈma.ɾə/ /ˈma.ɾə/ n fem
mor moder
Progenitora femenina.

marea /maˈɾe.a/ /məˈɾɛ.ə/ n fem
tidevann

margarida /maɾ.ɣaˈɾi.ða/ /mər.ɡəˈɾi.ðə/ n fem
tusenfryd

marieta /ma.ɾiˈe.ta/ /mə.ɾiˈə.tə/ /mə.ɾiˈɛ.tə/ n fem
marifly
Insecte en forma de boleta de color roig amb puntets negres (Coccinella septempunctata).

marinar /ma.ɾiˈna/ /ma.ɾiˈnaɾ/ /mə.ɾiˈna/ v
marinere

mariner /ma.ɾiˈne/ /mə.ɾiˈne/ n masc
matros
En general, qualsevol persona que forma part de la tripulació d'un vaixell, sigui de forma professional, esportiva, etc.

marit /maˈɾit/ n masc
husbond

marquès /maɾˈkes/ /mərˈkɛs/ /məɾˈkəs/ n masc
marki

marraix /maˈrajʃ/ /məˈraʃ/ n masc
håbrann

marroquí /mə.roˈki/ /mə.ruˈki/ adj masc
marokkansk
Relatiu o pertanyent al Marroc.

marroquí /mə.roˈki/ /mə.ruˈki/ n masc
marokkan
(gentilici) Individu natural del Marroc.

marrà /maˈra/ /məˈra/ n masc
saubukk
Mascle de l'ovella.

marró /maˈro/ adj
brun
D'un color propi de la castanya.

marsopa de Burmeister n fem
Burmeistesrnise

marsopa de Califòrnia n fem
Californianise

marsopa de Dall n fem
Dallsnise

martell /maɾˈteʎ/ n masc
hammer
Eina pensada per a copejar i en especial per a clavar claus. Està composta per un mànec, típicament de fusta, i per l'extrem dur que copeja, típicament metàl·lic.

martellejar /mar.te.ʎeˈʒa/ /maɾ.te.ʎeˈd͡ʒa/ /maɾ.te.ʎeˈd͡ʒaɾ/ /mər.tə.ʎəˈʒa/ /məɾ.tə.ʎəˈd͡ʒa/ v
hamre

marxar /marˈt͡ʃa/ /maɾˈt͡ʃa/ /maɾˈt͡ʃaɾ/ /mərˈʃa/ v
marsjere
Desfilar.

març /ˈmals/ /ˈmars/ n masc
mars
Tercer mes de l'any.

marí /maˈɾi/ /məˈɾi/ adj masc
marin
Relatiu al mar.

mascle /ˈmas.kɫe/ /ˈmas.kɫə/ n masc
hann
Individu animal o vegetal de sexe masculí, o amb aparell reproductor masculí, o que pertany al gènere sexual masculí; és el gènere o sexe contraposat amb el de la femella.

masculí /mas.kuˈɫi/ /məs.kuˈɫi/ adj masc
maskulin
Que pertany al mascle.
mannlig
Metafòricament, dit de les expressions o estil de molta energia.

masmorra /mazˈmo.ra/ /məzˈmo.rə/ n fem
fangekjeller

masoquisme /ma.zoˈkiz.me/ /mə.zoˈkiz.mə/ /mə.zuˈkiz.mə/ n masc
masokisme

massa /ˈma.sa/ /ˈma.sə/ adv
for mye altfor
En quantitat excessiva.

massa /ˈma.sa/ /ˈma.sə/ n fem
deig
Barreja de líquid i matèria polvoritzada que forma una pasta consistent.

massacrar /ma.saˈkɾa/ /ma.saˈkɾaɾ/ v
massakrere

massacre /maˈsa.kɾe/ /məˈsa.kɾə/ n fem
massakre

mastegar /mas.teˈɣa/ /mas.teˈɣaɾ/ /məs.təˈɣa/ v
tygge
Trinxar el menjar amb les dents.

masturbació /mas.tuɾ.ba.siˈo/ /məs.tur.bə.siˈo/ n fem
onanering

matalàs /ma.taˈɫas/ n masc
madrass
Sac pla farcit i tancat per a jeure-hi i dormir.

matar /maˈta/ /maˈtaɾ/ v
drepe
Treure la vida, assassinar.

mateix /maˈtejʃ/ /məˈteʃ/ adj masc
samme
Sense canvis.

material /ma.te.ɾiˈaɫ/ /mə.tə.ɾiˈaɫ/ adj
materiale
Relatiu a la matèria.
Físic, corpori.

material /ma.te.ɾiˈaɫ/ /mə.tə.ɾiˈaɫ/ n masc
materiale
Base amb què es pot construir o crear alguna cosa donant-li forma.

matrimoni /ma.tɾiˈmɔ.ni/ n masc
ekteskap
Unió estable de dues persones que formen una nova unitat familiar.

matxet /maˈt͡ʃet/ /məˈt͡ʃət/ /məˈt͡ʃɛt/ n masc
machete

matèria /maˈtɛ.ɾi.a/ /məˈtɛ.ɾi.ə/ n fem
stoff
Component de l'Univers que té una massa i un volum.
emne
Tema d'un àmbit determinat del coneixement per a l'estudi o l'ensenyament.

matí /maˈti/ n masc
morgen

matís /maˈtis/ /məˈtis/ n masc
nyanse
Variació d'una tonalitat.

maça /ˈma.sa/ /ˈma.sə/ n fem
klubbe
Eina emprada en la construcció per a fixar o anivellar maons quan estan col·locats sobre una pasta de ciment.

maçó /maˈso/ /məˈso/ n masc
frimurer

maó /maˈo/ n masc
murstein

mecànic /meˈka.nik/ /məˈka.nik/ adj masc
mekanisk

mecànica /meˈka.ni.ka/ /məˈka.ni.kə/ n fem
mekanikk

medalla /meˈða.ʎa/ /məˈða.ʎə/ n fem
medalje

medicament /me.ði.kaˈmen/ /me.ði.kaˈment/ /mə.ði.kəˈmen/ /mə.ði.kəˈment/ n masc
legemiddel

medicina /me.ðiˈsi.na/ n fem
medisin
Ciència que estudia el cos humà i com guarir les malalties que presenta.

medicinal /me.ði.siˈnaɫ/ /mə.ði.siˈnaɫ/ adj
medisinsk

meditació /me.ði.ta.siˈo/ /mə.ði.tə.siˈo/ n fem
meditasjon
Estat d'abstracció en els pensaments d'un mateix.
Reflexió en silenci sobre un tema transcendent, ja sigui des del punt de vista de la filosofia o de la religió.

medul·la /meˈðu.ɫa/ /meˈðuɫ.ɫa/ /məˈðu.ɫə/ /məˈðuɫ.ɫə/ n fem
marg

medusa /meˈðu.za/ /məˈðu.zə/ n fem
manet

meitat /mejˈtat/ /məjˈtat/ n fem
halvdel

meitneri /məjdˈnɛ.ɾi/ n masc
meitnerium

mel n fem
honning

melca /ˈmeɫ.ka/ /ˈmɛɫ.kə/ n fem
durra

melmelada /meɫ.meˈɫa.ða/ n fem
syltetøy

melsa /ˈmɛɫ.sa/ /ˈmɛɫ.sə/ /ˈmɛɫ.sɛ/ n fem
milt

meló /məˈɫo/ n masc
melon

mem /ˈmɛm/ n masc
mem
Entitat mínima de pensament.

memoritzar /me.mo.ɾiˈd͡za/ /me.mo.ɾiˈza/ /me.mo.ɾiˈzaɾ/ /mə.mo.ɾiˈd͡za/ /mə.mu.ɾiˈd͡za/ v
lære utenat

memòria /meˈmɔ.ɾi.a/ /məˈmɔ.ɾi.ə/ n fem
minne hukommelse

mena /ˈme.na/ /ˈmə.nə/ /ˈmɛ.nə/ n fem
malm
Part d'una mina o rocalla d'on s'extreu un determinat mineral.

mendelevi /men.deˈɫɛ.βi/ /mən.dəˈɫɛ.vi/ /mən.dəˈɫɛ.βi/ n masc
mendelevium

menjador /meɲ.d͡ʒaˈðo/ /meɲ.d͡ʒaˈðoɾ/ /məɲ.ʒəˈðo/ n masc
spisestue
Sala d’un edifici destinada a menjar-hi.

menjar /meɲˈd͡ʒa/ /meɲˈd͡ʒaɾ/ n masc
mat
Aliment que es menja.

menjar /meɲˈd͡ʒa/ /meɲˈd͡ʒaɾ/ v
spise ete
Ingerir aliments.

menstruació /mens.tɾu.a.siˈo/ /məns.tɾu.ə.siˈo/ n fem
menstruasjon

ment /ˈmen/ /ˈment/ n fem
forstand

menta /ˈmen.ta/ /ˈmen.tə/ n fem
mynte
Herba del gènere Mentha molt aromàtica i emprada com a condiment.
(especialment) menta pebrera (Mentha piperita)
Licor amb essència de Mentha.

mentida /menˈti.ða/ n fem
løgn
Afirmació conscient d'una cosa falsa.

mentir /menˈti/ /menˈtiɾ/ v
lyge
Dir mentides o falsedats.

mentor /menˈto/ /menˈtoɾ/ /mənˈto/ n masc
mentor

mentre /ˈmen.tɾe/ conjunction
mens
Durant el mateix temps en què.
en cas que

mentrestant /ˌmen.tɾesˈtan/ /ˌmen.tɾesˈtant/ /ˌmen.tɾəsˈtan/ /ˌmen.tɾəsˈtant/ adv
imens

mentó /menˈto/ n masc
hake

menys /ˈmeɲs/ /ˈmeɲs/ /ˈmɛɲs/ adv
fratrukket

menys /ˈmeɲs/ /ˈmeɲs/ /ˈmɛɲs/ n masc
minus

menyspreu /ˌmeɲsˈpɾɛw/ /ˌmeɲsˈpɾɛw/ /ˌmɛɲsˈpɾɛw/ n masc
forakt

mercat /meɾˈkat/ n masc
marked torg
Conjunt d'establiments comercials, fixos o desmuntables, especialment aquests últims, instal·lats en un espai públic.
Edifici o en general qualsevol construcció pública, encara que sigui oberta, destinada a les activitats de les accepcions anteriors.

merda /ˈmɛr.ða/ /ˈmɛɾ.ða/ /ˈmɛɾ.ðɛ/ n fem
dritt
Detritus pudent d'allò ingerit, que s'expulsa del cos mitjançant l'anus.

merenga /meˈɾeŋ.ɡa/ n fem
marengs

meridià /me.ɾi.ðiˈa/ /mə.ɾi.ðiˈa/ adj masc
meridian

merla /ˈmɛr.ɫa/ /ˈmɛr.ɫə/ /ˈmɛɾ.ɫa/ /ˈmɛɾ.ɫɛ/ n fem
svarttrost
(ocells) Ocell de la família dels muscicàpids, de plomatge negre i bec groc (Turdus merula).

merlà /meɾˈɫa/ /mərˈɫa/ n masc
hvitting

merèixer /meˈɾe.ʃe/ /meˈɾej.ʃe/ /meˈɾej.ʃeɾ/ /məˈɾə.ʃə/ /məˈɾɛ.ʃə/ v
fortjene

mes /mes/ /məs/ /ˈmes/ /ˈməs/ /ˈmɛs/ n masc
måned

mesclar /mesˈkɫa/ /mesˈkɫaɾ/ /məsˈkɫa/ v
blande
Ajuntar diversos elements de forma aparentment homogènia.

mesquita /mesˈki.ta/ n fem
moské

mestre /ˈmes.tɾe/ n masc
lærer
Persona que ensenya d'altres.

mesurament /me.zu.ɾaˈmen/ /me.zu.ɾaˈment/ /mə.zu.ɾəˈmen/ /mə.zu.ɾəˈment/ n masc
måling

mesurar /me.zuˈɾa/ /me.zuˈɾaɾ/ v
måle

mesó n masc
meson

metall /meˈtaʎ/ n masc
metall

metamòrfic /me.taˈmɔɾ.fik/ /mə.təˈmɔɾ.fik/ adj masc
metamorf

meteor /me.teˈoɾ/ /mə.teˈɔr/ n masc
meteor

meteorit /me.te.oˈɾit/ /mə.tə.uˈɾit/ n masc
meteoritt

metge /ˈme.d͡ʒe/ n neut
lege
Professional encarregat de vetllar per la salut de les persones, guarint les seves malalties, diagnosticant malalties i aconsellant com millorar l'estil de vida.

metodologia n fem
metodikk

metre /ˈme.tɾe/ /ˈme.tɾə/ /ˈmə.tɾə/ /ˈmɛ.tɾə/ n masc
meter

metre quadrat n masc
kvadratmeter

metro /ˈme.tɾo/ /ˈmɛ.tɾo/ /ˈmɛ.tɾu/ n masc
T-bane

metropolità /me.tɾo.po.ɫiˈta/ /mə.tɾo.po.ɫiˈta/ /mə.tɾu.pu.ɫiˈta/ adj masc
metropolitt
Relatiu o pertanyent a la metròpolis.
Relatiu o pertanyent al metro.

metropolità /me.tɾo.po.ɫiˈta/ /mə.tɾo.po.ɫiˈta/ /mə.tɾu.pu.ɫiˈta/ n masc
metropolitt
metro

metrònom /meˈtɾɔ.nom/ /məˈtɾɔ.nom/ /məˈtɾɔ.num/ n masc
metronom

metxa /ˈme.t͡ʃa/ /ˈme.t͡ʃə/ n fem
lunte
Corda preparada amb combustibles per a calar foc a les peces d'artilleria, mines, pirotècnia, etc.

metàfora /meˈta.fo.ɾa/ /məˈta.fo.ɾə/ /məˈta.fu.ɾə/ n fem
metafor

mexicà n masc
mexicaner
Persona que habita o és originària de Mèxic.

mica /ˈmi.ka/ n fem
glimmer
Mineral d’un grup de la classe dels fil·losilicats, brillant, amb aspecte de làmines.

mico /ˈmi.ko/ /ˈmi.ku/ n masc
ape apekatt
Simi de cua llarga i prènsil.

micròfon /miˈkɾɔ.fon/ /miˈkɾɔ.fun/ n masc
mikrofon

mig /ˈmit͡ʃ/ adj
halv
Que és la meitat d'un tot.

mig /ˈmit͡ʃ/ n masc
halv
(matemàtiques) Meitat, part equivalent a la fracció 1/2.

mig /ˈmit͡ʃ/ n neut
halv
(esports de pilota) Cadascun dels jugadors situats preferentment en la zona compresa entre la línia defensiva i la línia davantera.

migdia /ˌmid͡ʒˈði.a/ n masc
middag
Part del dia entre el matí i la tarda, convencionalment entre les 12 h i les 14 h o 15 h segons l'horari laboral o l'hora de dinar.

migrar /miˈɣɾa/ /miˈɣɾaɾ/ v
migrere

mil number
tusen
(cardinal) Nou-cents noranta-nou més un, deu vegades cent.
(valor ordinal) Milè, milena.
Un nombre elevat indeterminat.

militar /mi.ɫiˈta/ /mi.ɫiˈtar/ /mi.ɫiˈtaɾ/ adj
militær
Relatiu a l'exèrcit.

mill /ˈmiʎ/ n masc
hirse

milla /ˈmi.ʎa/ /ˈmi.ʎə/ n fem
mile

millor /miˈʎo/ /miˈʎo/ /miˈʎoɾ/ /miˈʎoɾ/ adj
bedre
En grau superior comparat amb un altre.

mil·lisegon /mi.ɫi.seˈɣon/ /mi.ɫi.səˈɣon/ /miɫ.ɫi.seˈɣon/ /miɫ.ɫi.səˈɣon/ n masc
millisekund

mina /ˈmi.na/ /ˈmi.nə/ n fem
gruve bergverk

minar /miˈna/ /miˈnaɾ/ v
minelegge
Instal·lar mines explosives.

minaret /mi.naˈɾet/ /mi.nəˈɾɛt/ n masc
minaret

mineral /mi.neˈɾaɫ/ /mi.nəˈɾaɫ/ adj
mineral
Relatiu o pertanyent a una substància inorgànica.

mineral /mi.neˈɾaɫ/ /mi.nəˈɾaɫ/ n masc
mineral
Material format en la natura d'una composició química determinada i definida, generalment inorgànic i d'una estructura ben definida.

mineria /mi.neˈɾi.a/ /mi.nəˈɾi.ə/ n fem
gruvedrift

minut n masc
minutt

minúscul /miˈnus.kuɫ/ adj masc
gemen

miol /miˈɔɫ/ n masc
mjau

miolar /mi.oˈɫa/ /mi.oˈɫaɾ/ /mi.uˈɫa/ v
mjaue

miracle /miˈɾa.kɫe/ n masc
mirakel

mirada /miˈɾa.ða/ /miˈɾa.ðə/ n fem
blikk

mirall /miˈɾaj/ /miˈɾaʎ/ n masc
speil
Material polit que reflecteix imatges.

mirar /miˈɾa/ /miˈɾaɾ/ v
se
Fixar l'atenció visual.

miratge /miˈɾa.d͡ʒe/ /miˈɾa.d͡ʒə/ n masc
luftspeiling
Il·lusió òptica causada per la refracció de la llum.

mirra /ˈmi.ra/ /ˈmi.rə/ n fem
myrra

miscel·lani /mi.seɫˈɫa.ni/ /mi.seˈɫa.ni/ /mi.səɫˈɫa.ni/ /mi.səˈɫa.ni/ /mis.səɫˈɫa.ni/ adj masc
blanda

missatge /miˈsa.d͡ʒe/ /miˈsa.d͡ʒə/ n masc
melding

missatger /mi.saˈd͡ʒe/ /mi.saˈd͡ʒeɾ/ n masc
bud

missioner /mi.si.oˈne/ /mi.si.oˈneɾ/ /mi.si.uˈne/ n masc
misjonær

misteri n masc
mysterium
Enigma, cosa oculta, incomprensible.

misto /ˈmis.to/ /ˈmis.tu/ n masc
fyrstikk
Petita tija dotada d'un pantaló curt de fusta o cartó amb un cap de productes químics inflamables que s'empra per a l'obtenció de foc.

misàndria /miˈzan.dɾi.a/ /miˈzan.dɾi.ə/ n fem
misandri

mite n masc
myte
Narració plàstica fabulosa que s'empra sobretot per a expressar conviccions filosòfiques, cosmovisuals o religioses.

mitja /ˈmi.d͡ʒa/ /ˈmi.d͡ʒə/ /ˈmi.ʒə/ n fem
strømpe

mitja lluna n masc
halvmåne
Figura que representa la lluna minvant o creixent amb un quart de la cara visible.

mitjanit /mi.d͡ʒaˈnit/ n fem
midnatt

mitjó /miˈd͡ʒo/ n masc
sokk

mitologia /mi.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /mi.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
mytologi

moc /ˈmok/ /ˈmɔk/ n masc
snørr
Humor que penja del nas.

mocador /mo.kaˈðo/ /mo.kaˈðoɾ/ /mo.kəˈðo/ /mu.kəˈðo/ n masc
lommetørkle
Peça de roba o paper pensada per a mocar-se.

moda /ˈmɔ.ða/ /ˈmɔ.ðɔ/ n fem
mote
Tendència actual en el disseny d'articles que es venen.
Xifra més repetida en un estudi estadístic.

modern /moˈðɛɾn/ /muˈðɛrn/ adj masc
moderne
Relatiu al temps present o recent.

mofeta /moˈfe.ta/ /moˈfe.tə/ /muˈfe.tə/ n fem
skunk stinkdyr

moixera de pastor n fem
tarmvriasal

mol /ˈmɔɫ/ n masc
mol
Unitat de mesura de quantitat de substància que equival a la constant d'Avogadro.

mola /ˈmɔ.ɫa/ /ˈmɔ.ɫɔ/ /ˈmɔ.ɫə/ /ˈmɔ.ɫɛ/ n fem
kvernstein
Pedra rodona i plana del molí.
Carn informe que s'engendra en el ventre de la dona i creix amb aparença de prenyat.
slipestein
Pedra rodona que serveix per esmolar les tisores, ganivets i altres instruments d'acer.

moldre /ˈmɔɫ.dɾe/ /ˈmɔɫ.dɾə/ v
raspe

molestar /mo.ɫesˈta/ /mo.ɫesˈtaɾ/ /mo.ɫəsˈta/ /mu.ɫəsˈta/ v
forstyrre

moliner /mo.ɫiˈne/ /mo.ɫiˈneɾ/ /mu.ɫiˈne/ n masc
møller

moll adj masc
våt
Ple d'aigua.

moll n masc
kai
Obra construïda a la riba d'aigües navegables per amarrar embarcacions i poder embarcar i desembarcar.

molla /ˈmo.ʎə/ /ˈmɔ.ʎa/ /ˈmɔ.ʎɔ/ /ˈmɔ.ʎə/ n fem
smule
Part tova del pa en contraposició a la crosta que és més dura.
fjær
Peça metàl·lica pensada perquè es pugui deformar en fer-hi força, però que quan la força de pressió desapareix, la peça torna a la seva forma original, arrossegant, si s'escau, alguna altra peça. Típicament, consisteix en un filferro torçat en alguna forma d'espiral.

molsa /ˈmoɫ.sa/ /ˈmoɫ.sə/ n fem
mose
Part blana de la fruita.

molt /ˈmoɫ/ /ˈmoɫt/ /ˈmɔɫ/ /ˈmɔɫt/ adj
mye
En gran quantitat o nombre.

moltes gràcies /ˌmoɫ.tes /ˌmoɫ.təs Interjection
mange takk

mol·lusc /moɫˈɫusk/ /moˈɫusk/ /muɫˈɫusk/ /muˈɫusk/ n masc
bløtdyr

molècula /moˈɫɛ.ku.ɫa/ /muˈɫɛ.ku.ɫə/ n fem
molekyl
Grup d'àtoms elèctricament neutre unit per elements químics.

molí /moˈɫi/ /muˈɫi/ n masc
mølle

moment /moˈmen/ /moˈment/ /muˈmen/ n masc
øyeblikk

monarquia /mo.naɾˈki.a/ /mo.nəɾˈki.ə/ /mu.nərˈki.ə/ n fem
monarki
Sistema polític on el poder el té un rei o altre càrrec nobiliari (per exemple en Luxemburg), no obligatòriament hereditari (com en el cas de les monarquies visigòtiques).

moneda /moˈne.ða/ /moˈnə.ðə/ /muˈnɛ.ðə/ n fem
mynt

moneder /mo.neˈðe/ /mo.neˈðeɾ/ /mo.nəˈðe/ /mu.nəˈðe/ n masc
pengepung
Petita bossa per a portar diners, amb un apartat per a monedes.

monestir /mo.nesˈti/ /mo.nesˈtiɾ/ /mo.nəsˈti/ /mu.nəsˈti/ n masc
kloster

mongeta /moɲˈd͡ʒe.ta/ /moɲˈʒə.tə/ /muɲˈʒɛ.tə/ n fem
bønne

moniato /mo.niˈa.to/ /mu.niˈa.tu/ n masc
søtpotet

monja /ˈmoɲ.ʒə/ /ˈmɔɲ.d͡ʒa/ /ˈmɔɲ.d͡ʒɔ/ /ˈmɔɲ.ʒə/ n fem
nonne

monjo /ˈmoɲ.ʒu/ /ˈmɔɲ.d͡ʒo/ /ˈmɔɲ.ʒo/ /ˈmɔɲ.ʒu/ n masc
munk

monopatí /mo.no.paˈti/ /mo.no.pəˈti/ /mu.nu.pəˈti/ n masc
rullebrett

monosexualitat /mo.no.sek.su.a.ɫiˈtat/ /mo.no.sək.su.ə.ɫiˈtat/ /mu.nu.sək.su.ə.ɫiˈtat/ n fem
monoseksualitet

monstre /ˈmɔns.tɾe/ /ˈmɔns.tɾə/ n masc
monster

monsó /monˈso/ /munˈso/ n masc
monsun

monument /mo.nuˈmen/ /mo.nuˈment/ /mu.nuˈmen/ n masc
monument

morfologia /moɾ.fo.loˈd͡ʒi.a/ /mur.fu.luˈʒi.ə/ n fem
morfologi

morir /moˈɾi/ /moˈɾiɾ/ /muˈɾi/ v
dø døy
Deixar d'existir, cessar.

mort adj masc
død
Que no viu.

mort n fem
død
Fi de la vida.

mosca /ˈmos.kə/ n fem
flue
Insecte alat de l'orde dels dípters de la família muscidae

mosquit /mosˈkit/ /musˈkit/ n masc
mygg
Insecte petit i volador (dípter) de la família Culicidae, sovint actua com a paràsit, picant altres éssers vius per extreure’n la sang i alimentar-se.

mossegada /mo.seˈɣa.ða/ /mo.səˈɣa.ðə/ /mu.səˈɣa.ðə/ n fem
biting
Acció i efecte de mossegar.
(golf) Acció de la bola d'aturar-se en caure a terra en comptes de rodolar, com a conseqüència especialment d'un efecte de retrocés.

mossegar /mo.seˈɣa/ /mo.seˈɣaɾ/ /mo.səˈɣa/ /mu.səˈɣa/ v
bite
Clavar les dents en alguna cosa.

mossàrab /moˈsa.ɾap/ /moˈsa.ɾəp/ /muˈsa.ɾəp/ adj
mozarabisk

mostassa /mosˈta.sə/ /musˈta.sə/ n fem
sennep

mostela /mosˈtə.ɫə/ /mosˈtɛ.ɫa/ /mosˈtɛ.ɫɛ/ /musˈtə.ɫə/ /musˈtɛ.ɫə/ n fem
snømus

mostra /ˈmɔs.tɾa/ /ˈmɔs.tɾə/ n fem
eksempel
(estadística) Porció finita d'una població que és utilitzada per a obtenir informació sobre característiques de la població total.

mot n masc
ord

motiu /muˈtiw/ n masc
motiv
Causa d'un fet.

motivació /mo.ti.va.siˈo/ /mo.ti.və.siˈo/ /mo.ti.βa.siˈo/ /mu.ti.və.siˈo/ /mu.ti.βə.siˈo/ n fem
motivasjon

motocicleta /mo.to.siˈkɫe.ta/ /mo.to.siˈkɫə.tə/ /mu.tu.siˈkɫɛ.tə/ n fem
motorsykkel

motor /moˈtoɾ/ /muˈtor/ adj masc
motor
Que és capaç de posar en moviment.

motor /moˈtoɾ/ /muˈtor/ n masc
motor
Màquina que genera un moviment.

mots encreuats n masc
kryssord

motxilla /moˈt͡ʃi.ʎa/ /moˈt͡ʃi.ʎə/ /muˈt͡ʃi.ʎə/ n fem
ryggsekk

motí /moˈti/ /muˈti/ n masc
mytteri

moure /ˈmɔw.ɾe/ v
bevege
Canviar de posició o de lloc.

moviment /mo.iˈmen/ /mo.iˈment/ /mo.viˈment/ /mo.βiˈmen/ /mu.iˈmen/ /mu.viˈmen/ /mu.βiˈmen/ n masc
bevegelse
Acció de moure.

muguet n masc
liljekonvall

muller /muˈje/ /muˈʎe/ /muˈʎeɾ/ n fem
kone

multa /ˈmuɫ.ta/ /ˈmuɫ.tə/ n fem
bot

multar /muɫˈta/ /muɫˈtaɾ/ v
bøtelegge

multiplicació /muɫ.ti.pli.ka.siˈo/ /muɫ.ti.pɫi.kə.siˈo/ n fem
multiplikasjon

municipal /mu.ni.siˈpaɫ/ adj
kommunal
Relatiu o pertanyent al municipi.

muntanya /munˈta.ɲa/ n fem
fjell berg

muntar /munˈta/ /munˈtaɾ/ v
ri
Una animal equí, cobrir la femella, cavalcar.
Disposar un establiment, un negoci per a que comenci a funcionar.

munyir /muˈɲi/ /muˈɲiɾ/ v
melke

muralla /muˈɾa.ʎa/ /muˈɾa.ʎə/ n fem
mur
Tancament d'un terreny o part d'ell amb murs, en especial el dels castells i altres fortificacions.

musa /ˈmu.za/ /ˈmu.zə/ n fem
muse

musclo /ˈmus.kɫo/ /ˈmus.kɫu/ n masc
blåskjell

musell n masc
snute

museu /muˈzew/ n masc
museum
Edifici o institució dedicada a l'adquisició, conservació, estudi, exhibició i interpretació educativa d'objectes amb valor científic, històric, cultural o artístic.

musical n masc
musikal
Espectacle teatral amb música i cançons.

musicoteràpia /ˌmu.zi.ko.teˈɾa.pi.a/ /ˌmu.zi.ko.təˈɾa.pi.ə/ /ˌmu.zi.ku.təˈɾa.pi.ə/ n fem
musikkterapi

mussol n masc
kirkeugle
Ocell de la família dels estrígids del cap gros, ulls grans, potes llargues i cua curta (Athene noctua).

musulmà /mu.zuɫˈma/ adj masc
muhammedansk
Relatiu a l'Islam.

musulmà /mu.zuɫˈma/ n masc
muhammedansk
Persona seguidora de l'Islam

mut /ˈmut/ adj masc
stum

muó n masc
myon

mà n fem
hånd hand
(anatomia) Part final del braç, dividida en dits.

màgia /ˈma.d͡ʒi.a/ /ˈma.ʒi.a/ n fem
magi

mànec /ˈma.nek/ /ˈma.nək/ n masc
håndtak
Peça pensada per ser agafada amb les mans i manegar l'eina a la qual pertany.

mànega /ˈma.ne.ɣa/ n fem
slange
Tub llarg i flexible utilitzat per a conduir o llançar líquids.

màniga n fem
erme

màquina /ˈma.ki.na/ n fem
maskin

màquina de cosir n fem
symaskin

màrtir /ˈmar.tir/ n neut
martyr

màscara /ˈmas.ka.ɾa/ n fem
maske
Careta per amagar o cobrir el rostre.

màstil /ˈmas.tiɫ/ n masc
mast

mètode /ˈmɛ.to.ðe/ /ˈmɛ.to.ðə/ /ˈmɛ.tu.ðə/ n masc
metode

mèu /ˈmɛw/ Interjection
mjau

més adv
mer
Diferència comparativa per excés.

mòbil /ˈmɔ.βiɫ/ n masc
bevegelig
Telèfon mòbil.

mòmia /ˈmɔ.mi.a/ n fem
mumie

món n masc
verden
Conjunt de totes les coses naturals i culturals.

múltiple /ˈmuɫ.ti.pɫe/ /ˈmuɫ.ti.pɫə/ adj
multiplum
Que no és únic o simple, que es repeteix en més d'una ocasió.

múltiple /ˈmuɫ.ti.pɫe/ /ˈmuɫ.ti.pɫə/ adj masc
multiplum
Relatiu al nombre enter, que conté un altre enter una quantitat fixa de vegades.

múltiple /ˈmuɫ.ti.pɫe/ /ˈmuɫ.ti.pɫə/ n masc
multiplum
Nombre que conté un nombre enter una quantitat exacta de vegades.

múscul n masc
muskel

música /ˈmu.zi.ka/ n fem
musikk
Art de combinar sons vocals o provinents d'instruments (o ambdós) per produir bellesa de forma, harmonia i expressió d'emoció.

nabiu /naˈbiw/ /nəˈβiw/ n masc
blåbær

nacional /na.si.oˈnaɫ/ /nə.si.oˈnaɫ/ /nə.si.uˈnaɫ/ adj
nasjonal

nacionalisme /na.si.o.naˈɫiz.me/ /nə.si.o.nəˈɫiz.mə/ /nə.si.u.nəˈɫiz.mə/ n masc
nasjonalisme

naixement n masc
fødsel

nan /ˈnan/ adj
dverg

narval /narˈβaɫ/ /naɾˈvaɫ/ /naɾˈβaɫ/ /nərˈbaɫ/ /nəɾˈvaɫ/ n masc
hornhval

nas n masc
nese
En les persones, part de la cara que es troba entre els dos ulls i per sobre de la boca, que sobresurt de forma evident i que té en la part inferior, dos forats (narius). És la part inicial del sistema respiratori.

natació /na.ta.siˈo/ n fem
svømming

natura /naˈtu.ɾa/ n fem
natur
Conjunt de les coses existents i les lleis que les governen.

nau n fem
skip
Embarcació.
(arquitectura) Espai delimitat per una filera d'arcs o de columnes dins d'una gran construcció.

navegació /na.ve.ɣa.siˈo/ /na.βe.ɣa.siˈo/ /nə.və.ɣə.siˈo/ /nə.βə.ɣə.siˈo/ n fem
navigering

navegar /na.veˈɣaɾ/ /na.βeˈɣa/ /nə.vəˈɣa/ /nə.βəˈɣa/ v
navigere

neboda /naˈbo.ɾa/ /neˈbo.ða/ /nəˈbo.ðə/ /nəˈβo.ðə/ n fem
niese

nebot /naˈbot/ /neˈbot/ /nəˈbot/ n masc
nevø

necessari /ne.seˈsa.ɾi/ adj masc
nødvendig

necessitar /ne.se.siˈta/ /ne.se.siˈtaɾ/ v
trenge

necessàriament /ne.seˌsa.ɾi.aˈmen/ /ne.seˌsa.ɾi.aˈment/ /nə.səˌsa.ɾi.əˈmen/ /nə.səˌsa.ɾi.əˈment/ adv
nødvendigvis

nedar /neˈða/ /neˈðaɾ/ v
svømme

negatiu /ne.ɣaˈtiw/ /nə.ɣəˈtiw/ adj masc
negativ
Que no és positiu.
Pessimista.
En matemàtiques, nombre menor que zero.
Revers, oposat.

negatiu /ne.ɣaˈtiw/ /nə.ɣəˈtiw/ n masc
negativ
(fotografia) Placa base amb els tons invertits.

negociar /ne.ɣo.siˈa/ /ne.ɣo.siˈaɾ/ /nə.ɣo.siˈa/ /nə.ɣu.siˈa/ v
forhandle
Fer negoci amb béns, mercaderies.
Discutir un afer amb interessos oposats per tal d’arribar a un acord.

negre /ˈnə.ɣɾə/ /ˈnɛ.ɣɾə/ adj masc
svart
Del color del carbó, fosc, sense blancor.

nen /ˈnen/ n masc
barn
Persona en els primers anys de vida, fins als vuit o deu anys.

neologisme /ne.o.ɫoˈd͡ʒiz.me/ /ne.o.ɫoˈʒiz.me/ /nə.o.ɫoˈʒiz.mə/ /nə.u.ɫuˈʒiz.mə/ n masc
neologisme nyord

neonazisme /ˌne.o.naˈziz.me/ /ˌnɛ.o.nəˈziz.mə/ /ˌnɛ.u.nəˈziz.mə/ n masc
nynazisme

nervi /ˈner.bi/ /ˈniɾ.vi/ /ˈnɛr.βi/ /ˈnɛɾ.vi/ /ˈnɛɾ.βi/ n masc
nerve
Comunicació entre el cervell i les diferents parts del cos que transmet impulsos elèctrics codificant la informació necessària per a l'ésser viu.

net /ˈnet/ /ˈnət/ /ˈnɛt/ adj masc
ren
Sense armes, sense antecedents judicials, sense passat criminal, sense estar en possessió d'estupefaents o d'indicis delictius.

netejar /ne.teˈd͡ʒa/ /ne.teˈd͡ʒaɾ/ /ne.teˈʒa/ /nə.təˈd͡ʒa/ /nə.təˈʒa/ v
gjøre

neu n fem
snø sne

neurociència /ˌnew.ɾo.siˈɛn.si.a/ /ˌnɛw.ɾo.siˈɛn.si.ə/ /ˌnɛw.ɾu.siˈɛn.si.ə/ n fem
nevrovitenskap

neurona /newˈɾo.na/ /nəwˈɾo.nə/ n fem
nevron

neutralitat /new.tɾa.ɫiˈtat/ n fem
nøytralitet

neutrí n masc
neutrino

neutró /newˈtɾo/ /nəwˈtɾo/ n masc
nøytron

nevada /neˈva.ða/ /neˈβa.ða/ /nəˈva.ðə/ /nəˈβa.ðə/ n fem
snøfall

nevar /neˈvaɾ/ /neˈβa/ /nəˈva/ v
snø

nevera /neˈve.ɾa/ /neˈβe.ɾa/ /nəˈve.ɾə/ /nəˈβe.ɾə/ n fem
iskjeller
Lloc on es conserva la neu per al seu ús.

newton /ˈniw.ton/ n masc
newton

neó /nəˈo/ n masc
neon

nicotina /ni.koˈti.na/ /ni.koˈti.nə/ /ni.kuˈti.nə/ n fem
nikotin

ningú /niŋˈɡu/ pronoun
ingen

nino /ˈni.no/ /ˈni.nu/ n masc
dukke
Joguina que representa una figura humana masculina.
(plural) Joguina que representa un animal.

ninot de neu n masc
snømann

nit n fem
natt
Part del dia on hi ha foscor, període entre la posta de sol i l'alba.
Socialment, temps entre el vespre i la matinada, mentre habitualment es dorm.

nitrat /niˈtɾat/ n masc
nitrat

nitrogen /niˈtɾɔ.ʒen/ /niˈtɾɔ.ʒən/ n masc
nitrogen

niu n masc
fuglerede reir
Construcció dels ocells on ponen els ous, els coven i alimenten les cries.

no adv
nei ikke
Partícula de negació o contradicció.

no-binari /ˌno.βiˈna.ɾi/ adj masc
ikke-binær
(LGBTI) Que no compleix les exigències del binarisme de gènere, especialment algú que no s'emmarca ni com a home ni com a dona.

no-res /ˌnoˈres/ /ˌnoˈrəs/ /ˌnoˈrɛs/ n masc
ingenting

nobeli /noˈbɛ.ɫi/ /nuˈbɛ.ɫi/ /nuˈβɛ.ɫi/ n masc
nobelium

nociu /noˈsiw/ /nuˈsiw/ adj masc
skadelig

node /ˈnɔ.ðe/ /ˈnɔ.ðə/ n masc
knute

nogensmenys /ˌnoˌd͡ʒenzˈmeɲs/ /ˌnoˌʒenzˈmeɲs/ /ˌnoˌʒenzˈmeɲs/ /ˌnoˌʒenzˈmɛɲs/ adv
men

noguer /noˈɣe/ /noˈɣeɾ/ /nuˈɣe/ n masc
valnøtt

noi n masc
gutt

noia /ˈnɔ.ja/ /ˈnɔ.jɔ/ n fem
jente

nom /ˈnom/ n masc
navn
(lingüística) Substantiu, categoria gramatical que designa éssers, accions, estats o conceptes.
Apel·latiu personal.

nom propi n masc
egennavn

nombre /ˈnom.bɾe/ /ˈnom.bɾə/ n masc
tall

nombre atòmic n masc
atomnummer

només /noˈmes/ /nuˈmes/ adv
bare

nora /ˈnɔ.ɾa/ /ˈnɔ.ɾə/ n fem
svigerdatter

noranta /noˈɾan.ta/ /noˈɾan.tə/ /nuˈɾan.tə/ /nɔˈɾan.tə/ number
nitti

noranta-set /noˌɾan.taˈsɛt/ /noˌɾan.təˈsɛt/ /nuˌɾan.təˈsɛt/ number
nittisyv

noranta-sis /noˌɾan.taˈsis/ /noˌɾan.təˈsis/ /nuˌɾan.təˈsis/ number
nittiseks

nord n masc
nord

nord-est /ˌnɔrˈtest/ n masc
nordøst

nord-nord-est /ˌnɔrdˌnɔrtˈest/ n masc
nord-nordøst

nord-oest /ˌnɔr.tuˈest/ /ˌnɔɾ.toˈest/ n masc
nordvest

norma /ˈnor.mə/ /ˈnoɾ.ma/ n fem
norm

normal /noɾˈmaɫ/ /nurˈmaɫ/ adj
normal
Que segueix una norma.

normalitat /noɾ.ma.ɫiˈtat/ /noɾ.mə.ɫiˈtat/ /nur.mə.ɫiˈtat/ n fem
normalitet

noruec /no.ɾuˈɛk/ /nu.ɾuˈɛk/ adj masc
norsk
Relatiu o pertanyent a Noruega.

noruec /no.ɾuˈɛk/ /nu.ɾuˈɛk/ n masc
norsk
(només singular) Llengua germànica parlada a Noruega.

nosaltres /noˈza.tɾes/ /noˈzaɫ.tɾes/ /noˈzaɫ.tɾəs/ /nuˈza.tɾəs/ /nuˈzal.trus/ /nuˈzaɫ.tɾəs/ pronoun
vi

nostre /ˈnɔs.tɾe/ /ˈnɔs.tɾə/ adj masc
vår

nota /ˈnɔ.ta/ /ˈnɔ.tɔ/ /ˈnɔ.tə/ n fem
note
Cada un dels elements de l'escala musical.

notícia /noˈti.si.a/ /noˈti.si.ə/ /nuˈti.si.ə/ n fem
nyhet

nou adj masc
ny
Recent, modern, que implica novetat.

nou n fem
valnøtt
(botànica) Fruit o llavor de la noguera (Juglans regia); és mengívola i de forma molt rugosa.

nou number
ni
(cardinal) Vuit més un.

novel·la /noˈvɛɫ.ɫa/ /noˈvɛɫ.ɫə/ /noˈβɛ.ɫa/ /noˈβɛ.ɫɛ/ /noˈβɛɫ.ɫa/ /nuˈvɛɫ.ɫə/ /nuˈβɛ.ɫə/ /nuˈβɛɫ.ɫə/ n fem
roman

novembre /noˈvem.bɾe/ /noˈvem.bɾə/ /noˈβem.bɾe/ /nuˈvem.bɾə/ /nuˈβem.bɾə/ n masc
november
Onzè mes de l'any.

nu adj masc
naken
Sense roba o vestit.

nucli /ˈnu.kli/ n masc
kjerne

nus n masc
knop
Unió forta de dues cordes o peces semblant que es creuen formant un lligam fort.

nus gordià n masc
gordisk knute

nuvi /ˈnu.vi/ /ˈnu.vi/ /ˈnu.βi/ n masc
brudgom

nyanyo /ˈɲa.ɲo/ /ˈɲa.ɲu/ n masc
kul

nynorsk n masc
nynorsk
Un dels dos estàndards del noruec format a partir de les variants occidentals més tradicionals.

nyu /ˈɲu/ n masc
gnu

nàhuatl /ˈna.u.aɫ/ /ˈna.u.əɫ/ n masc
nahuatl
Antiga llengua nahua parlada per la noblesa asteca i usada com a llengua franca a bona part de Mesoamèrica.

nàusea /ˈnaw.ze.a/ n fem
kvalme
(normalment en plural) Situació de malestar estomacal associada a la sensació de la proximitat del vòmit.

néixer /ˈne.ʃe/ /ˈnej.ʃe/ /ˈnej.ʃeɾ/ v
bli født
Sortir a llum del ventre de la mare.

nét n masc
sønnesønn barnebarn

néta /ˈne.ta/ n fem
datterdatter sønnedatter

níquel /ˈni.kəɫ/ n masc
nikkel

nòmada /ˈnɔ.ma.ða/ adj
nomadisk
Relacionat amb el nomadisme.

nòrdic /ˈnɔr.dik/ adj
nordisk
Relatiu als grups ètnics del nord d’Europa que parlaven diverses varietats de nòrdic antic.

nòrdics /ˈnɔr.diks/ n masc
Nordboere
Un grup ètnic del nord d’Europa que parlaven diverses varietats de nòrdic antic.

núvia /ˈnu.vi.a/ /ˈnu.vi.ə/ /ˈnu.βi.a/ /ˈnu.βi.ə/ n fem
brud

núvol /ˈnu.voɫ/ /ˈnu.vuɫ/ /ˈnu.βoɫ/ n masc
sky
Condensació d'aigua al cel.

o /o/ /ˈo/ /ˈɔ/ conjunction
eller
Partícula disjuntiva que expressa alternativa o contraposició dels elements.

oasi /oˈa.zi/ /uˈa.zi/ n masc
oase

obeir /o.beˈiɾ/ /o.bəˈi/ /o.βeˈi/ /u.bəˈi/ /u.βəˈi/ v
adlyde

obelisc /o.beˈɫisk/ /o.bəˈɫisk/ /u.bəˈɫisk/ /u.βəˈɫisk/ n masc
obelisk

obenc /oˈbeŋk/ /oˈbəŋk/ /oˈβeŋ/ /uˈbɛŋk/ /uˈβɛŋ/ n masc
vant

obert /oˈbɛɾt/ /uˈβɛrt/ /uˈβɛɾt/ adj masc
åpen

obesitat /o.βe.ziˈtat/ /u.βə.ziˈtat/ n fem
overvekt

objecte /obˈd͡ʒɛk.te/ /obˈʒɛk.tə/ /ubˈʒek.tə/ /ubˈʒɛk.tə/ n masc
ting

objectiu /ob.d͡ʒekˈtiw/ /ob.ʒəkˈtiw/ /ub.ʒəkˈtiw/ n masc
skyteskive
(militar) Diana, blanc o objecte sobre el que es dispara.

oblic /oˈbɫik/ /uˈbɫik/ /uˈβɫik/ adj masc
skeiv
Dit de la línia o pla que cau sobre una altra i no forma angle recte.

oblidar /o.bɫiˈða/ /o.bɫiˈðaɾ/ /o.βɫiˈða/ /u.bɫiˈða/ v
glemme
No recordar.

obligar /o.bɫiˈɣaɾ/ /o.βɫiˈɣa/ /ob.bɫiˈɣa/ /u.βɫiˈɣa/ /ub.bɫiˈɣa/ v
tvinge

obligatori /o.bɫi.ɣaˈtɔ.ɾi/ /ob.bɫi.ɣəˈtɔ.ɾi/ /u.βɫi.ɣəˈtɔ.ɾi/ /ub.bɫi.ɣəˈtɔ.ɾi/ adj masc
bindende

oblit /oˈbɫit/ /uˈbɫit/ /uˈβɫit/ n masc
glemsel

oboè /o.boˈe/ /o.boˈɛ/ /u.buˈɛ/ n masc
obo

obrir /oˈbɾi/ /oˈbɾiɾ/ /oˈβɾi/ /uˈbɾi/ v
åpne

obsessió /op.se.siˈo/ /op.sə.siˈo/ /up.sə.siˈo/ n fem
besettelse

obstacle /opsˈta.kɫe/ /opsˈta.kɫə/ /osˈta.kɫe/ /upsˈta.kɫə/ n masc
hinder

obtenir /op.teˈni/ /op.teˈniɾ/ /op.təˈni/ /up.təˈni/ v
erholde

obvi /ˈɔb.bi/ /ˈɔb.vi/ /ˈɔb.vi/ adj masc
innlysende

obès /oˈbes/ /oˈbɛs/ /uˈbɛs/ /uˈβɛs/ adj masc
korpulent

oca /ˈɔ.ka/ /ˈɔ.kɔ/ /ˈɔ.kə/ n fem
gås

ocarina /o.kaˈɾi.na/ /o.kəˈɾi.nə/ /u.kəˈɾi.nə/ n fem
okarina

ocasionalment /o.ka.zi.oˌnaɫˈmen/ /o.ka.zi.oˌnaɫˈment/ /o.kə.zi.oˌnaɫˈment/ /u.kə.zi.uˌnaɫˈmen/ adv
av og til

ocasió /o.ka.ziˈo/ /o.kə.ziˈo/ /u.kə.ziˈo/ n fem
anledning
Moment determinat, vegada, cop, cas.

occità /ok.siˈta/ /uk.siˈta/ n masc
oksitansk
(només singular) Llengua històricament parlada a l'Occitània.

ocell /oˈseʎ/ /uˈseʎ/ n masc
fugl

oceà /o.seˈa/ /u.seˈa/ n masc
verdshav

ocre /ˈɔ.kɾə/ n masc
okergul

octubre /okˈtu.bɾə/ /ukˈtu.bɾə/ /ukˈtu.βɾə/ n masc
oktober
Desè mes de l'any.

octàgon /okˈta.ɣon/ /ukˈta.ɣun/ n masc
åttekant

ocupar /o.kuˈpa/ /o.kuˈpaɾ/ /u.kuˈpa/ v
besette
Apoderar-se, prendre possessió d'un lloc.
Omplir un lloc o espai.
beskjeftige
Exercir una ocupació.

odi n masc
hat

odiar /o.ðiˈa/ /o.ðiˈaɾ/ /u.ðiˈa/ v
hate

oest /oˈest/ /uˈest/ n masc
vest

oest-nord-oest /oˌest /uˌest n masc
vest-nordvest

oest-sud-oest /oˌesˌsut.oˈest/ /oˌeˌsut.oˈest/ /uˌesˌsut.uˈest/ /uˌeˌsut.uˈest/ n masc
vest-sørvest

ofegar /aw.feˈɣa/ /aw.feˈɣaɾ/ /o.feˈɣa/ /o.feˈɣaɾ/ /o.fəˈɣa/ /u.fəˈɣa/ /əw.fəˈɣa/ v
drukne
Impedir la respiració per immersió en aigua.

ofendre /oˈfen.dɾe/ /oˈfen.dɾə/ /uˈfen.dɾə/ /uˈfɛn.dɾə/ v
fornærme

oferir /o.feˈɾi/ /o.feˈɾiɾ/ /o.fəˈɾi/ /u.fəˈɾi/ /uˈfɾiɾ/ v
foreslå
Posar alguna cosa a disposició d'algú.

oficial /o.fi.siˈaɫ/ /u.fi.siˈaɫ/ adj
offisiell
Sancionat per l'autoritat competent, formal, legal.

oficial /o.fi.siˈaɫ/ /u.fi.siˈaɫ/ n masc
offiser
Càrrec militar de sergent en amunt.

olfacte /oɫˈfak.te/ /uɫˈfak.tə/ n masc
luktesans

oli n masc
olje
(normalment incomptable) Líquid espès extret d'animals o vegetals usat per greixar màquines o amanir aliments.

olimpíada /o.ɫimˈpi.a.ða/ /o.ɫimˈpi.ə.ðə/ /u.ɫimˈpi.ə.ðə/ n fem
olympiade

oliva /awˈɫi.βɛ/ /oˈɫi.va/ /oˈɫi.və/ /oˈɫi.βa/ /uˈɫi.və/ /uˈɫi.βə/ /əwˈɫi.βə/ n fem
oliven

olla /ˈo.ʎə/ /ˈɔ.ʎa/ /ˈɔ.ʎɔ/ /ˈɔ.ʎə/ n fem
potte

olor /oˈɫo/ /oˈɫoɾ/ /oˈɫoɾ/ /uˈɫo/ /uˈɫor/ n fem
lukt

om /ˈom/ /ˈom/ /ˈum/ n masc
alm

ombra /ˈom.bɾa/ n fem
skygge
Silueta fosca que projecta un objecte sota la llum.

ometre /oˈme.tɾe/ /oˈmə.tɾə/ /uˈmɛ.tɾə/ v
hoppe over

on adv
hvor

ona /ˈo.na/ n fem
bølge

onada /oˈna.ða/ /oˈna.ðə/ /uˈna.ðə/ n fem
bølge
Ona gran.

oncle /ˈoŋ.kɫe/ n masc
onkel
Germà del pare o de la mare.

onomatopeia /o.no.ma.toˈpe.ja/ /o.no.mə.toˈpɛ.jə/ /u.nu.mə.tuˈpɛ.jə/ n fem
lydord

onsevulga /on.seˈvuɫ.ɣa/ /on.seˈβuɫ.ɣa/ /on.səˈvuɫ.ɣə/ /on.səˈβuɫ.ɣə/ adv
hvor som helst

onze /ˈon.ze/ number
elleve

opac /oˈpak/ /uˈpak/ adj masc
opak

opció n fem
valgmulighet
Elecció entre dues o més possibilitats.

operació /o.pe.ɾa.siˈo/ /o.pə.ɾə.siˈo/ /u.pə.ɾə.siˈo/ n fem
operasjon
Intervenció quirúrgica realitzada per millorar la salut d'un malalt.

operar /o.peˈɾa/ /o.peˈɾaɾ/ /o.pəˈɾa/ /u.pəˈɾa/ v
gjøre

opinió /o.pi.niˈo/ /u.pi.niˈo/ n fem
mening

opinió pública /o.pi.niˌo /u.pi.niˌo n fem
folkeopinion

oportunitat /o.poɾ.tu.niˈtat/ /u.pur.tu.niˈtat/ n fem
mulighet

oposat /o.poˈzat/ /u.puˈzat/ adj masc
motsatt

oposició /o.po.zi.siˈo/ /u.pu.zi.siˈo/ n fem
opposisjon
Acció o efecte d'oposar o oposar-se.
Concurs per a l'obtenció de certes ocupacions, especialment de la funció pública o en un concurs literari.

oprimir /o.pɾiˈmi/ /o.pɾiˈmiɾ/ /u.pɾiˈmi/ v
undertrykke
Tractar amb rigor injust, amb autoritat excessiva.

optimisme /op.tiˈmiz.me/ /op.tiˈmiz.mə/ /up.tiˈmiz.mə/ n masc
optimisme

optimista /op.tiˈmis.ta/ /op.tiˈmis.te/ /op.tiˈmis.tə/ /up.tiˈmis.tə/ adj
optimistisk
Persona que veu les coses de manera positiva

or /ˈoɾ/ /ˈɔ/ /ˈɔr/ /ˈɔrt/ n masc
gull

orca /ˈɔr.ka/ /ˈɔr.kə/ /ˈɔɾ.ka/ /ˈɔɾ.kɔ/ n fem
spekkhogger staurhval

ordenança /oɾ.ðeˈnan.sa/ /oɾ.ðəˈnan.sə/ /ur.ðəˈnan.sə/ n fem
resept
Norma dictada per un organisme públic.
Conjunt de reglaments que regulen el funcionament d'una comunitat.

ordi /ˈɔl.di/ /ˈɔɾ.ði/ /ˈɔɾ.ði/ n masc
bygg

ordinador /or.ði.naˈðo/ /oɾ.ði.nəˈðo/ /ur.ði.nəˈðo/ n masc
datamaskin

ordre /ˈoɾ.ðɾe/ n masc
ordning
Distribució o organització de les coses segons un criteri concret.

orella /oˈɾe.ʎa/ /oˈɾə.ʎə/ /uˈɾɛ.jə/ n fem
øre

oreneta /o.ɾeˈne.ta/ /o.ɾəˈnə.tə/ /u.ɾəˈnɛ.tə/ n fem
svale

orenga /oˈɾeŋ.ɡa/ /oˈɾəŋ.ɡə/ /uˈɾɛŋ.ɡə/ n fem
oregano
Planta aromàtica, perenne, de la família de les lamiàcies (Origanum vulgare).

orfebre /oɾˈfɛ.βɾe/ /urˈfɛ.βɾə/ n neut
gullsmed

organisme /oɾ.ɣaˈniz.me/ /oɾ.ɣəˈniz.mə/ /ur.ɡəˈniz.mə/ /ur.ɣəˈniz.mə/ n masc
organisme

organització /or.ɣa.ni.d͡za.siˈo/ /oɾ.ɣa.ni.za.siˈo/ /oɾ.ɣə.ni.d͡zə.siˈo/ /ur.ɡə.ni.d͡zə.siˈo/ /ur.ɣə.ni.d͡zə.siˈo/ n fem
organisasjon
(metonímia) Conjunt de persones que pertanyen a una organització o que s'encarreguen d'organitzar quelcom

orgasme /oɾˈɣaz.me/ /oɾˈɣaz.mə/ /urˈɣaz.mə/ n masc
orgasme

orgue /ˈɔr.ɡə/ /ˈɔɾ.ɣe/ n masc
orgel

orgull /oɾˈɣuʎ/ /urˈɡuʎ/ /urˈɣuʎ/ n masc
stolthet

orgullós /oɾ.ɣuˈʎos/ /ur.ɡuˈʎos/ /ur.ɣuˈʎos/ adj
stolt
Persona que té orgull.

oriental /o.ɾi.enˈtaɫ/ /o.ɾi.ənˈtaɫ/ /u.ɾi.ənˈtaɫ/ adj
østre

origen /oˈɾi.d͡ʒen/ /oˈɾi.ʒen/ /oˈɾi.ʒən/ /uˈɾi.ʒən/ n masc
opphav

original /o.ɾi.d͡ʒiˈnaɫ/ /o.ɾi.ʒiˈnaɫ/ /u.ɾi.ʒiˈnaɫ/ adj
original
Que no és una còpia, sinó el model que altres imiten.

orinar /o.ɾiˈna/ /o.ɾiˈnaɾ/ /u.ɾiˈna/ v
slå lens

ornitorinc /orˌni.toˈriŋ/ /oɾˌni.toˈriŋ/ /oɾˌni.toˈriŋk/ /urˌni.tuˈriŋ/ /urˌni.tuˈriŋk/ n masc
nebbdyr

orquestra /oɾˈkes.tɾa/ /oɾˈkes.tɾə/ /urˈkes.tɾə/ n fem
orkester

orquídia /oɾˈki.ði.ə/ /urˈki.ði.ə/ n fem
orkidé

ortodox /oɾ.toˈðɔks/ /ur.tuˈðɔks/ adj masc
ortodoks
Relatiu o pertanyent a la ortodòxia.

ortodox /oɾ.toˈðɔks/ /ur.tuˈðɔks/ n masc
ortodoks
Individu membre o partidari d'una església ortodoxa.

ortodòxia /oɾ.toˈðɔk.si.a/ /oɾ.toˈðɔk.si.ə/ /ur.tuˈðɔk.si.ə/ n fem
ortodoksi

ortografia /oɾ.to.ɣɾaˈfi.a/ /oɾ.to.ɣɾəˈfi.ə/ /ur.tu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
ortografi

ortorèxia /oɾ.toˈrɛk.si.a/ /oɾ.toˈrɛk.si.ə/ /ur.tuˈrɛk.si.ə/ n fem
ortoreksi

os /ˈos/ n masc
ben bein
Òrgan dur i resistent, no gaire pesant, que forma l'esquelet dels vertebrats.

osmi n masc
osmium

ostatge /osˈta.d͡ʒe/ /osˈta.d͡ʒə/ /usˈta.d͡ʒə/ n neut
gissel

ostra /ˈɔs.tɾa/ /ˈɔs.tɾɔ/ n fem
østers

otitis /oˈti.tis/ /uˈti.tis/ n fem
øyrebetennelse

otomà /o.toˈma/ /u.tuˈma/ adj masc
osmansk
Relatiu o pertanyent a l'Imperi Otomà o als otomans.

otomà /o.toˈma/ /u.tuˈma/ n masc
osman
Persona que habita o és originària de l'Imperi Otomà.
Persona originària dels pobles turcs de l'Àsia Central

otorinolaringologia /ˌɔ.toˌri.no.ɫa.ɾiŋ.ɡo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ˌɔ.toˌri.no.ɫa.ɾiŋ.ɡo.ɫoˈʒi.a/ /ˌɔ.toˌri.no.ɫə.ɾiŋ.ɡo.ɫoˈʒi.ə/ /ˌɔ.tuˌri.nu.ɫə.ɾiŋ.ɡu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
øre-nese-hals

ou /ˈow/ n masc
egg
Cèl·lula de la què surt el nou ésser viu en els animals ovípars; òvul.
(aliments) Aliment consistent en un rovell envoltat per una clara.
(col·loquial) testicle

ou de Pasqua /ˌɔw.ðəˈpas.kwə/ n masc
påskeegg

ou ferrat n masc
speilegg

oval /oˈvaɫ/ /oˈβaɫ/ /uˈvaɫ/ /uˈβaɫ/ n masc
oval
Figura geomètrica tancada, oblonga amb corba convexa i simètrica respecte a un o a dos eixos.

ovella /oˈve.ʎa/ /oˈvə.ʎə/ /oˈβe.ʎa/ /uˈvɛ.jə/ n fem
får sau

ovular /o.vuˈɫa/ /o.vuˈɫaɾ/ /o.βuˈɫa/ /o.βuˈɫar/ /o.βuˈɫaɾ/ /u.vuˈɫa/ /u.vuˈɫar/ /u.βuˈɫa/ /u.βuˈɫar/ v
ha eggløsning
L’ovari, deixar anar un òvul, tenir una ovulació.

oxigen /okˈsi.ʒen/ /okˈsi.ʒən/ /ukˈsi.ʒən/ n masc
oksygen surstoff

ozó /oˈzo/ /uˈzo/ n masc
ozon

oïda /oˈi.ða/ /oˈi.ðə/ /uˈi.ðə/ n fem
hørsel
Sentit responsable de la percepció dels sons.

pa n masc
brød
(aliments, no comptable) Aliment fet d'una pasta de farina i aigua, en especial quan la pasta està fermentada i fornejada.

pacient /pa.siˈen/ /pa.siˈent/ /pə.siˈen/ /pə.siˈent/ adj
tålmodig
Que té paciència.

pacient /pa.siˈen/ /pa.siˈent/ /pə.siˈen/ /pə.siˈent/ n neut
pasient

paciència /pa.siˈɛn.si.a/ /pə.siˈen.si.ə/ n fem
tålmodighet
(no comptable) Virtut que ensenya a sofrir, sofriment, constància, tolerància.

padrí /paˈðɾi/ /pəˈðɾi/ n masc
forlover gudfar
Persona que assisteix qui rep el sagrament de la confirmació, del matrimoni, de l'ordenació, qui professa en un orde.

paella /paˈe.ʎa/ n fem
stekepanne
Recipient de metall amb un mànec llarg, de forma ampla i no massa fondo, emprat per cuinar principalment aliments que es vol fregir.

pagament /pa.ɣaˈmen/ /pa.ɣaˈment/ /pə.ɣəˈmen/ /pə.ɣəˈment/ n masc
betaling

pagar /paˈɣa/ /paˈɣaɾ/ v
betale

paisatge /pajˈza.d͡ʒe/ /pəjˈza.d͡ʒə/ n masc
landskap

palanca /paˈɫaŋ.ka/ n fem
vektstang

palau n masc
palass

paleografia /pa.ɫe.o.ɡɾaˈfi.a/ /pə.ɫə.u.ɡɾəˈfi.ə/ n fem
paleografi

paleta /paˈɫe.ta/ /pəˈɫə.tə/ /pəˈɫɛ.tə/ n neut
murer
Mestre obrer de la construcció.

palla /ˈpa.jə/ /ˈpa.ʎa/ /ˈpa.ʎə/ n fem
strå

paller /paˈʎe/ /paˈʎeɾ/ /pəˈje/ /pəˈʎe/ n masc
høystakk

palmell /paɫˈmeʎ/ /pəɫˈmeʎ/ n masc
håndflate
(anatomia) Part interior de la mà entre els dits i el canell.

palmera /paɫˈme.ɾa/ /pəɫˈme.ɾə/ n fem
palme
Nom comú de les espècies de la família de les arecàcies.

panda /ˈpan.da/ /ˈpan.də/ n masc
panda kjempepanda

pandèmia /panˈdɛ.mi.a/ /pənˈdɛ.mi.ə/ n fem
pandemi

pandèmic /panˈdɛ.mik/ adj masc
pandemisk

panegíric /pa.neˈd͡ʒi.ɾik/ /pa.neˈʒi.ɾik/ /pə.nəˈʒi.ɾik/ n masc
lovprising
Oració retòrica en alabança d'algú.

panerola /pa.neˈɾɔ.ɫa/ /pa.neˈɾɔ.ɫɔ/ n fem
kakerlakk

pansa /ˈpan.sa/ /ˈpan.sə/ n fem
rosin
Gra de raïm dessecat al sol.

pantalla /panˈta.ʎa/ /pənˈta.ʎə/ n fem
skjerm
(voleibol) Falta de servei en què un o més jugadors de l'equip servidor es disposen de manera que impedeixen la visió de la trajectòria de la pilota en el moment d'efectuar un servei.

pantaló /pan.taˈɫo/ /pən.təˈɫo/ n masc
bukse

panteó /pan.teˈo/ /pən.təˈo/ n masc
panteon

pantògraf /panˈtɔ.ɣɾaf/ /pənˈtɔ.ɣɾəf/ n masc
pantograf

panxa /ˈpaɲ.t͡ʃa/ n fem
mage
Ventre, estómac, abdomen dels animals.

panxell /paɲˈt͡ʃeʎ/ /pəɲˈʃeʎ/ n masc
legg

pany n masc
lås
Mecanisme de metall incorporat a portes i calaixos per controlar llur tancament i obertura.

papa /ˈpa.pa/ n masc
pave
(religió) Títol del bisbe de Roma, cap de l'Església catòlica.

papallona /pa.paˈʎo.na/ /pə.pəˈjo.nə/ /pə.pəˈʎo.nə/ n fem
sommerfugl
Insecte lepidòpter.

paper /paˈpe/ /pəˈpe/ n masc
papir
Suport per a l'escriptura fet de cel·lulosa provinent de la fusta o altres fibres vegetals.

paper higiènic n masc
toalettpapir

papessa /paˈpe.sa/ /pəˈpə.sə/ /pəˈpɛ.sə/ n fem
pavinne

papiroflèxia /ˌpa.pi.ɾoˈfɫɛk.si.a/ /ˌpa.pi.ɾoˈfɫɛk.si.ə/ /ˌpa.pi.ɾuˈfɫɛk.si.ə/ n fem
origami

papissot /pa.piˈsɔt/ /pə.piˈsɔt/ n masc
lesping

paquet /paˈket/ /pəˈkɛt/ n masc
pakke
Conjunt d'objectes lligats o embolicats junts.

parada /paˈɾa.ða/ /pəˈɾa.ðə/ n fem
holdeplass
Lloc establert on paren els vehicles de transport públic.

paradoxa /pa.ɾaˈðɔk.sa/ /pa.ɾaˈðɔk.sɔ/ /pə.ɾəˈðɔk.sə/ n fem
paradoks

paradís /pa.ɾaˈðis/ /pə.ɾəˈðis/ n masc
paradis

paraigua /paˈɾaj.ɣwa/ /pəˈɾaj.ɣo/ /pəˈɾaj.ɣə/ n masc
paraply

paral·laxi /pa.ɾaɫˈɫak.si/ /pa.ɾaˈɫak.si/ /pə.ɾəɫˈɫak.si/ /pə.ɾəˈɫak.si/ n fem
parallakse

paral·lel /pa.ɾaɫˈɫɛɫ/ /pa.ɾaˈɫɛɫ/ /pə.ɾəɫˈɫɛɫ/ /pə.ɾəˈɫɛɫ/ adj masc
parallell

paral·lelament /pa.ɾaɫˌɫɛ.ɫaˈmen/ /pa.ɾaɫˌɫɛ.ɫaˈment/ /pa.ɾaˌɫɛ.ɫaˈmen/ /pə.ɾəɫˌɫɛ.ɫəˈmen/ /pə.ɾəɫˌɫɛ.ɫəˈment/ /pə.ɾəˌɫɛ.ɫəˈmen/ adv
parallell

paraula /paˈɾaw.ɫa/ n fem
ord
Allò que es diu.

parc /ˈpark/ n masc
park
Dins d'una població, espai públic destinat a l'esbarjo que sovint té vegetació, especialment gespa i alguns arbres.
Fora de les poblacions, terreny ampli destinat a la cria ornamental de vegetació o a l'esbarjo o bé a la cacera.

parc temàtic n masc
temapark

parcialment /par.siˌaɫˈmen/ /paɾ.siˌaɫˈmen/ /paɾ.siˌaɫˈment/ /pər.siˌaɫˈmen/ /pəɾ.siˌaɫˈment/ adv
delvis

pardal /pərˈdaɫ/ n masc
spurv
(ocells, especialment a Catalunya) Petit ocell (normalment té menys de 16 cm de llarg) que abunda en les ciutats i altres zones poblades per l'home. Es caracteritza pels saltets que fa en desplaçar-se pel terra, pel seu plomatge blanquinós al pit (llevat d'una taca fosca en els mascles) i grisós o marronós per les ales i l'esquena (Passer domesticus).

pare /ˈpa.ɾa/ /ˈpa.ɾə/ /ˈpa.ɾə/ n masc
far
Progenitor masculí.

parell /paˈɾeʎ/ /pəˈɾəʎ/ /pəˈɾɛj/ /pəˈɾɛʎ/ adj masc
jevn
(matemàtiques) Divisible per dos.

parell mínim n masc
minimalt par

parella /paˈɾe.ʎa/ /pəˈɾə.ʎə/ /pəˈɾɛ.jə/ /pəˈɾɛ.ʎə/ n fem
par
(esports de raqueta, petanca, botxes) Bàndol de dos jugadors que disputen un partit o una partida.

paret /paˈɾet/ /pəˈɾət/ /pəˈɾɛt/ n fem
vegg
Barrera física permanent que serveix per a separar les diferents cambres d'un habitatge.

parir /paˈɾi/ /paˈɾiɾ/ /pəˈɾi/ v
bære

parla /ˈpar.ɫə/ /ˈpaɾ.ɫa/ n fem
tale

parlament /par.ɫaˈmen/ /paɾ.ɫaˈmen/ /paɾ.ɫaˈment/ /pər.ɫəˈmen/ /pəɾ.ɫəˈment/ n masc
parlament
Assemblea que exerceix el poder legislatiu

parlar /parˈɫa/ /paɾˈɫa/ /paɾˈɫaɾ/ /pəɫˈɫa/ v
snakke tale
Expressar amb sons articulats per tal de comunicar-se amb altres.

parpella /paɾˈpe.ʎa/ n fem
øyelokk

parròquia /paˈrɔ.ki.a/ /pəˈrɔ.ki.ə/ n fem
sogn

part n fem
del
Porció, tros, fragment, divisió d'un tot.

part n masc
fødsel
Acte de donar a llum a un infant.

particular /paɾ.ti.kuˈɫaɾ/ /pər.ti.kuˈɫar/ /pəɾ.ti.kuˈɫa/ adj
bestemt

partit /paɾˈtit/ n masc
parti
Agrupació de persones amb interessos polítics comuns.
kamp
(esports de pilota) Encontre entre dos jugadors o dos equips en un esport de pilota per a determinar un guanyador, consistent en un encadenament de jugades que se succeeixen fins que un dels dos arriba a una puntuació determinada o fins que s'esgota el temps establert.

partícula /paɾˈti.ku.ɫa/ /pərˈti.ku.ɫə/ n fem
partikkel

paràbola /paˈɾa.bo.ɫa/ /pəˈɾa.bo.ɫə/ /pəˈɾa.bu.ɫə/ /pəˈɾa.βu.ɫə/ n fem
parabel

paràgraf /paˈɾa.ɣɾaf/ /pəˈɾa.ɣɾəf/ n masc
avsnitt

paràmetre /paˈɾa.me.tɾe/ /pəˈɾa.mə.tɾə/ n masc
parameter

paràsit /paˈɾa.zit/ /pəˈɾa.zit/ n masc
parasitt
Persona que viu aprofitant-se d'altres.

paròdia n masc
parodi

pas n masc
skritt
Cadascun dels moviments repetitius que hom realitza amb cada cama, avançant-la, per a caminar.

pascal /pasˈkaɫ/ /pəsˈkaɫ/ n masc
pascal

passa /ˈpa.sa/ /ˈpa.sə/ n fem
skritt
Pas com a unitat de compte en una marxa i com a mida.

passadís /pa.saˈðis/ /pə.səˈðis/ n masc
korridor
Pas que comunica diferents habitacions o sales d'una casa.

passar /paˈsa/ /paˈsaɾ/ v
passere
Canviar, portar, d'un lloc a un altre.

passat /paˈsat/ /pəˈsat/ n masc
fortid

passeig /paˈset͡ʃ/ /pəˈsət͡ʃ/ /pəˈsɛt͡ʃ/ n masc
gåtur
Acte de passejar.

passejar /pa.seˈd͡ʒa/ /pa.seˈd͡ʒaɾ/ /pa.seˈʒa/ /pə.səˈd͡ʒa/ /pə.səˈʒa/ v
gå på tur med
(intransitiu) Caminar a poc a poc pel plaer de fer-ho.
(transitiu) Acompanyar algú a prendre l’aire.

passivament /paˌsi.vaˈment/ /paˌsi.βaˈmen/ /pəˌsi.vəˈmen/ /pəˌsi.vəˈment/ /pəˌsi.βəˈmen/ adv
passivt

passió /pa.siˈo/ /pə.siˈo/ n fem
lidenskap

pasta /ˈpas.ta/ /ˈpas.tə/ n fem
pasta

pastanaga /pas.taˈna.ɣa/ n fem
gulrot
Arrel comestible de la planta anterior.

pastilla /pasˈti.ʎa/ /pəsˈti.ʎə/ n fem
pille
Medicament sòlid molt petit d’administració oral.

pastitx /pasˈtit͡ʃ/ /pəsˈtit͡ʃ/ n masc
pastisj

pastor /pasˈto/ /pasˈtoɾ/ /pəsˈto/ n masc
hyrde
Persona encarregada de portar a pasturar un ramat, generalment d'ovelles o de cabres.

pasturar /pas.tuˈɾa/ /pas.tuˈɾaɾ/ /pəs.tuˈɾa/ v
beite

pastís /pasˈtis/ n masc
kake
Menja fornejada que té com a principals ingredients la farina i sovint també la mantega. Normalment, és dolç i es pren per postres, però també pot ser salat.

patata /pəˈta.tə/ n fem
potet

patge /ˈpa.d͡ʒe/ /ˈpa.d͡ʒə/ n masc
pasje

patiment /pa.tiˈmen/ /pa.tiˈment/ /pə.tiˈmen/ /pə.tiˈment/ n masc
lidelse

patir /paˈti/ /paˈtiɾ/ /pəˈti/ v
lide
Penar, tolerar, sofrir amb resignació.

patrimoni /pa.tɾiˈmɔ.ni/ /pə.tɾiˈmɔ.ni/ n masc
fedrearv
Béns que el fill té heretats del seu pare o avis.
Conjunt de béns que cadascú té adquirits per qualsevol títol.

patí /paˈti/ /pəˈti/ n masc
skøyte

pau n fem
fred
Absència de guerra.

pausa /ˈpaw.za/ /ˈpaw.zə/ n fem
pause

país /paˈis/ n masc
land
Unitat fisiogràfica o paisatgística.

paó /paˈo/ n masc
påfugl

peatge /peˈa.d͡ʒe/ /peˈa.d͡ʒə/ n masc
avgift

pebre /ˈpe.bɾe/ /ˈpə.bɾə/ /ˈpɛ.bɾə/ n masc
pepper

pebrot /peˈbɾɔt/ /pəˈβɾɔt/ n masc
paprika
Fruit de la pebrotera, una baia verda, vermella o groga, inflada i buida.

pecar /peˈka/ /peˈkaɾ/ /pəˈka/ v
synde
Transgredir la llei divina o un precepte de l’Església.

pecat /peˈkat/ n masc
synd

pedal /peˈðaɫ/ /pəˈðaɫ/ n masc
pedal

pediatria /pe.ði.aˈtɾi.a/ /pə.ði.əˈtɾi.ə/ n fem
pediatri

pedra /ˈpe.ðɾa/ n fem
stein sten
Material natural d'origen mineral, sòlid i d'elevada consistència

pedrer /peˈðɾe/ /peˈðɾeɾ/ /pəˈðɾe/ n masc
krås
Segon estómac muscular dels ocells amb funció trituradora ajudada per petites pedres que s'empassen.

pedrera /peˈðɾe.ɾa/ /pəˈðɾe.ɾə/ n fem
dagbrot

pegar /peˈɣa/ /peˈɣaɾ/ /piˈɣa/ v
slå
Donar un cop o cops amb una certa força.

peix /ˈpej/ /ˈpejʃ/ /ˈpeʃ/ n masc
fisk
Animal vertebrat aquàtic ovípar.

pelar /peˈɫa/ /peˈɫaɾ/ /pəˈɫa/ v
skrelle

pelegrí /pe.ɫeˈɣɾi/ /pə.ɫəˈɣɾi/ n masc
pilegrim
Aquell que viatja a un lloc sant de la seva religió com a mostra de fe o per a complir una promesa.
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Cetorhinus maximus)

pelicà /pe.ɫiˈka/ /pə.ɫiˈka/ n masc
pelikan

pell /ˈpeʎ/ /ˈpɛʎ/ n fem
hud
Capa que recobreix tot el cos dels animals i que separa els òrgans de l'exterior.

pel·lícula /peɫˈɫi.ku.ɫa/ /peˈɫi.ku.ɫa/ /pəɫˈɫi.ku.ɫə/ /pəˈɫi.ku.ɫə/ n fem
film
Enregistrament cinematogràfic d'imatges amb càmeres, tècniques d'animació o efectes especials.

penal /peˈnaɫ/ /pəˈnaɫ/ n masc
straffe
(esports de pilota) Penalització imposada a l'equip defensor per determinades faltes que consisteix en un llançament d'un jugador de l'equip atacant en direcció a la porteria contrària, defensada només pel porter.

penalitzar /pe.na.ɫiˈd͡za/ /pe.na.ɫiˈza/ /pe.na.ɫiˈzaɾ/ /pə.nə.ɫiˈd͡za/ v
straffe
(esports) Imposar una penalització que comporta un desavantatge per haver comès una falta reglamentària.

penediment /pe.ne.ðiˈmen/ /pe.ne.ðiˈment/ /pə.nə.ðiˈmen/ /pə.nə.ðiˈment/ n masc
beklagelse

penedir-se /pe.neˈðiɾ.se/ /pə.nə.ðirˈsə/ /pə.nəˈðir.sə/ /pə.nəˈðiɾ.sə/ v
beklage

penell /peˈneʎ/ n masc
vindfløy

penetrar /pe.neˈtɾa/ /pe.neˈtɾaɾ/ /pə.nəˈtɾa/ v
trenge inn

penis /ˈpe.nis/ /ˈpɛ.nis/ n masc
pikk

pensament /pen.saˈmen/ /pen.saˈment/ /pən.səˈmen/ /pən.səˈment/ n masc
tanke

pensar /penˈsa/ /penˈsaɾ/ v
tenke

pentinar /pan.tiˈna/ /pen.tiˈna/ /pen.tiˈnaɾ/ /pən.tiˈna/ /pən.tiˈna/ v
gre
Posar en ordre els cabells amb una pinta.

penya-segat /ˌpe.ɲa.seˈɣat/ /ˌpə.ɲə.səˈɣat/ /ˌpɛ.ɲə.səˈɣat/ n masc
klippe

península /peˈnin.su.ɫa/ n fem
halvøy

per /peɾ/ /ˈper/ /ˈperk/ preposition
for

per a /pe.ɾa/ /pə.ɾə/ preposition
til

per casualitat /peɾ adv
tilfeldigvis

per exemple adv
for eksempel

per què adv
hvorfor

pera /ˈpə.ɾə/ /ˈpɛ.ɾə/ n fem
pære

perdiu /peɾˈðiw/ n fem
rapphøne

perdonar /pal.duˈna/ /per.ðoˈna/ /peɾ.ðoˈna/ /peɾ.ðoˈnaɾ/ /pər.duˈna/ /pər.ðuˈna/ /pəɾ.ðoˈna/ v
tilgi
Oblidar una ofensa o acceptar les disculpes d'algú.

perdó /peɾˈðo/ /pərˈdo/ Interjection
unnskyld
Fórmula de cortesia per a demanar disculpes.

perdó /peɾˈðo/ /pərˈdo/ n masc
tilgivelse
Acció i efecte de perdonar.

perfectament /perˌfɛk.taˈmen/ /peɾˌfɛk.taˈmen/ /peɾˌfɛk.taˈment/ /pərˌfek.təˈmen/ /pərˌfɛk.təˈmen/ /pəɾˌfɛk.təˈment/ adv
perfekt

perfecte /peɾˈfɛk.te/ /pərˈfek.tə/ /pəɾˈfɛk.tə/ adj masc
perfekt
Sense cap defecte o mancança.

perfum /peɾˈfum/ n masc
parfyme

pergamí /pər.ɡəˈmi/ n masc
pergament

perible /peˈɾi.bɫe/ /peˈɾi.βɫe/ /peˈɾib.bɫe/ /pəˈɾi.βɫə/ /pəˈɾib.bɫə/ adj
lettbedervelig

perill /peˈɾiʎ/ n masc
fare

periodisme /pe.ɾi.oˈðiz.me/ /pə.ɾi.oˈðiz.mə/ /pə.ɾi.uˈðiz.mə/ n masc
journalistikk

periodista /pe.ɾi.oˈðis.ta/ /pe.ɾi.oˈðis.te/ /pə.ɾi.oˈðis.tə/ /pə.ɾi.uˈðis.tə/ n neut
journalist

perjuri /peɾˈd͡ʒu.ɾi/ /pərˈʒu.ɾi/ n masc
mened

perla /ˈpɛr.ɫa/ /ˈpɛɾ.ɫa/ /ˈpɛɾ.ɫɛ/ n fem
perle
Figura nacrada, normalment rodona o ovalada, creada accidentalment per alguns mol·luscos, especialment les creades per les ostres.

permanentment /per.maˌnemˈmen/ /peɾ.maˌnemˈmen/ /peɾ.maˌnemˈment/ /pər.məˌnemˈmen/ /pəɾ.məˌnemˈment/ adv
for alltid

permetre /peɾˈme.tɾe/ /pərˈmɛ.tɾə/ /pəɾˈmə.tɾə/ v
tillate

pernil /pərˈniɫ/ n masc
skinke
(aliments) Embotit format amb la carn del porc.

perpendicular /peɾ.pen.di.kuˈɫaɾ/ /pər.pən.di.kuˈɫar/ /pəɾ.pən.di.kuˈɫa/ adj
loddrett

perquè /peɾˈke/ /pərˈkɛ/ /pəɾˈkə/ conjunction
fordi
Nexe causal.

perruca /peˈru.ka/ /pəˈru.kə/ n fem
parykk

persa /ˈpɛr.sa/ /ˈpɛr.sə/ /ˈpɛɾ.sa/ /ˈpɛɾ.sɛ/ adj
persisk
Originari, pertanyent o relatiu a Pèrsia.

persa /ˈpɛr.sa/ /ˈpɛr.sə/ /ˈpɛɾ.sa/ /ˈpɛɾ.sɛ/ n neut
perser
Natural de Pèrsia.
persisk
(només singular) Idioma de Pèrsia.

persecució /peɾ.se.ku.siˈo/ /pər.sə.ku.siˈo/ n fem
forfølgelse

persona /peɾˈso.na/ n fem
person

personalitat n fem
personlighet
Conjunt de trets que determinen la manera de ser de les persones.

personatge /peɾ.soˈna.d͡ʒe/ /pər.suˈna.d͡ʒə/ /pəɾ.soˈna.d͡ʒə/ n masc
karakter
Persona ideada en una obra de ficció, còmics, literària, cinema, teatre, etc.

personificar /pal.su.ni.fiˈka/ /per.so.ni.fiˈka/ /peɾ.so.ni.fiˈka/ /peɾ.so.ni.fiˈkaɾ/ /pər.su.ni.fiˈka/ /pəɾ.so.ni.fiˈka/ v
personifisere

pertànyer /perˈta.ɲe/ /peɾˈta.ɲe/ /peɾˈta.ɲeɾ/ /pərˈta.ɲə/ v
tilhøre
Ésser alguna cosa propietat d'algú.

període /peˈɾi.o.ðe/ /pəˈɾi.o.ðə/ /pəˈɾi.u.ðə/ n masc
periode
Fracció de temps, especialment quan en aquest temps ha passat quelcom significatiu.

pes /pəs/ /ˈpes/ /ˈpəs/ /ˈpɛs/ n masc
vekt
(no comptable) Força amb què la Terra atreu un objecte; es mesura en newtons.

pesat /peˈzat/ /pəˈzat/ adj masc
tung

pesca /ˈpejʃ.ka/ /ˈpes.ka/ /ˈpəs.kə/ /ˈpɛs.kə/ n fem
fiske

pescador /pas.kaˈɾo/ /pejʃ.kaˈðoɾ/ /pes.kaˈðo/ /pes.kaˈðoɾ/ /pəs.kəˈðo/ /pəs.kəˈðo/ n masc
fisker
Persona que pesca.

pescar /pejʃˈka/ /pesˈka/ /pesˈkaɾ/ /pəsˈka/ v
fiske
Capturar peix o altres animals aquàtics amb un ormeig.

pessebre /peˈse.bɾe/ /pəˈse.βɾə/ n masc
julekrybbe

pesseta /peˈse.ta/ /pəˈsə.tə/ /pəˈsɛ.tə/ n fem
peseta
Moneda espanyola utilitzada abans de l'euro.

pessimista /pe.siˈmis.ta/ /pe.siˈmis.te/ /pə.siˈmis.tə/ adj
pessimistisk
Que tot ho veu negativament, que no té gaire esperança.

pesta /ˈpes.tə/ /ˈpɛs.ta/ /ˈpɛs.tə/ /ˈpɛs.tɛ/ n fem
pest

pestanya /pesˈta.ɲa/ n fem
øyevipp
Cadascun dels pèls que es troba a l'extrem de les parpelles i que ajuda a evitar l'arribada a l'ull d'elements intrusos.

pet /ˈpet/ /ˈpət/ /ˈpɛt/ n masc
fjert
Ventositat expel·lida per l'anus.

petanca /peˈtaŋ.ka/ /pəˈtaŋ.kə/ n fem
petanque

petard /peˈtaɾt/ /pəˈtart/ n masc
kinaputt
Petit explosiu, fet normalment de pólvora premsada i retinguda amb paper o cartró, pensat per a fer un soroll explosiu en algunes festes o celebracions.
Petit explosiu de poca potència que s'agafa a un rail de la via perquè quan passi el tren per sobre es detoni i amb això doni un avís sonor d'emergència al maquinista.
Explosiu de potencia limitada i que progressivament va anar reduint la mida fins a ser petit, destinat a destruir obstacles, en especial el que s'utilitzava antigament en accions militars, per exemple, per enderrocar una porta.

petit /peˈtit/ adj masc
liten
De poca grandària, volum o alçada.

petjada /peˈd͡ʒa.ða/ /pəˈd͡ʒa.ðə/ n fem
fotspor

petroli /peˈtɾɔ.ɫi/ n masc
petroleum
Líquid viscós d'origen mineral altament combustible. Està compost per una barreja d'hidrocarburs. Dels seus derivats se'n fan principalment combustibles i materials sintètics, en especial plàstic.

petxina /peˈt͡ʃi.na/ /pəˈt͡ʃi.nə/ n fem
skjell
La conquilla d'aquests mol·luscs.

petó /peˈto/ n masc
kyss

peu n masc
fot
Part final de l'extremitat inferior, el suport de la cama.

peça /ˈpe.sa/ /ˈpe.sə/ n fem
stykke

peó /peˈo/ n masc
bonde
(escacs) Cadascuna de les peces més menudes dels escacs (vuit per a cada jugador) i que sovint són considerades les de menys valor estratègic i que representen soldats d'infanteria.
infanterist
(històric) Soldat d'infanteria que lluitava a peu.

peülla /peˈu.ʎa/ /pəˈu.ʎə/ n fem
hov

pi n masc
furu
(botànica) Arbre de fulla perenne, generalment de tronc dret i elevat de la família de les pinàcies i del gènere Pinus.

pianista /pi.aˈnis.ta/ /pi.aˈnis.te/ /pi.əˈnis.tə/ n neut
pianist

piano /piˈa.no/ /piˈa.nu/ n masc
piano
Instrument cordòfon en què les cordes, paral·leles a la taula harmònica, són colpejades per martellets maniobrats per mitjà d'un teclat.

pica /ˈpi.ka/ /ˈpi.kə/ n fem
døpefont
Llança llarga composta d'un bastó llarg amb un ferro petit i punxegut al capdamunt.
Peça gran regularment de pedra, còncava i fonda, en la que cau o s'hi tira aigua per diferents usos o en la que raja aigua de les fonts.
aigüera
(jocs) Carta d’un dels quatre colls de la baralla francesa.
Pic, cim d'una muntanya.
spar døpefont
(jocs, plural) Coll de la baralla de cartes francesa representat per la punta d’una llança (♠).

piemontès /pi.e.monˈtes/ /pi.ə.monˈtəs/ /pi.ə.munˈtɛs/ adj masc
piemontesisk
Relatiu o pertanyent a Piemont o a la seva parla.

piemontès /pi.e.monˈtes/ /pi.ə.monˈtəs/ /pi.ə.munˈtɛs/ n masc
piemontesisk
Persona que habita o és originària de Piemont.

piga /ˈpi.ɣa/ /ˈpi.ɣə/ n fem
fregne

pigment /piɡˈmen/ /piɡˈment/ n masc
pigment

pila /ˈpi.ɫa/ n fem
stabel
Bateria elèctrica.
batteri
Amuntegament o gran quantitat de coses, animals o persones.

pilota /piˈɫɔ.ta/ /piˈɫɔ.tɔ/ n fem
ball
Cos esfèric o ovalat de diverses mides, pesos i materials segons els reglaments que generalment té una trajectòria llarga després d'un bot, a conseqüència de la seva elasticitat, utilitzat per a practicar diferents esports.

pingüí n masc
pingvin

pinsà n masc
bokfink

pinta /ˈpin.ta/ n fem
kam
Estri per a posar en ordre els cabells, consistent en una làmina de material dur que té una filera de palets.

pintallavis /ˌpin.taˈʎa.vis/ /ˌpin.taˈʎa.βis/ /ˌpin.təˈʎa.vis/ /ˌpin.təˈʎa.βis/ n masc
leppestift

pintar /pinˈta/ /pinˈtaɾ/ v
male
Donar color a un dibuix.

pintor /pinˈto/ /pinˈto/ /pinˈtor/ /pinˈtoɾ/ n masc
maler

pintura /pinˈtu.ɾa/ n fem
maling
Material que s'empra per a pintar, especialment quan és pastós o líquid o ho ha de ser en el moment de pintar.

pinya /ˈpi.ɲə/ n fem
ananas
Estròbil de les coníferes, especialment el dels pins pinyoners.
Part de diverses plantes que recorden un estròbil.

pinya tropical n fem
ananas

pinzell n masc
pensel

piranya /piˈɾa.ɲa/ /piˈɾa.ɲə/ n fem
piraja

pirata /piˈɾa.ta/ /piˈɾa.tə/ adj
pirat
Relatiu als pirates o la pirateria.

pirata /piˈɾa.ta/ /piˈɾa.tə/ n neut
sjørøver pirat
Lladre que aborda vaixells per robar mercaderies.

piratejar /pi.ɾa.teˈd͡ʒa/ /pi.ɾa.teˈd͡ʒaɾ/ /pi.ɾa.teˈʒa/ /pi.ɾə.təˈd͡ʒa/ /pi.ɾə.təˈʒa/ v
piratkopiere
Robar, saquejar o atacar com un pirata (del mar).
Fer còpies sense respectar els drets d'autor.

piràmide /piˈɾa.mi.ðe/ /piˈɾa.mi.ðə/ n fem
pyramide

piscina /pisˈsi.nə/ /piˈsi.na/ n fem
svømmebasseng basseng
Dipòsit d’aigua construït per a banyar-s’hi i practicar esports aquàtics.

pissarra /piˈsa.ra/ /piˈsa.rə/ n fem
tavle
Placa de llicorella o superfície preparada per a escriure-hi amb un guix o retolador.

pista /ˈpis.ta/ /ˈpis.tə/ n fem
hint
Indici indicador d'un camí a seguir en una investigació.

pistola /pisˈtɔ.ɫa/ n fem
pistol

pit n masc
bryst
Tòrax humà.
Part exterior del tòrax humà.
Mamella, especialment de la dona.

pitjor /piˈd͡ʒo/ /piˈd͡ʒoɾ/ /piˈd͡ʒoɾ/ adj
verre
De resultats insatisfactoris comparats amb d'altres.

pizza /ˈpi.d͡za/ /ˈpi.tsa/ n fem
pizza

pizzer /piˈd͡ze/ /piˈtseɾ/ n masc
pizzabaker

pió n masc
pi-meson

pla adj masc
flat
Llis, sense elevacions.

pla n masc
slette
Zona geogràfica sense grans elevacions.
plan
Projecte, previsió, organització prèvia d'una actuació.

placa /ˈpɫa.ka/ /ˈpɫa.kə/ n masc
plate
Làmina rígida aplicada sobre una superfície.

plaer /pɫaˈe/ /pɫaˈeɾ/ /pɫəˈə/ /pɫəˈɛ/ n masc
fornøyelse
Satisfacció, gust, diversió, que resulta agradable als sentits.

plaga /ˈpɫa.ɣa/ /ˈpɫa.ɣə/ n fem
pest

plagi /ˈpɫa.d͡ʒi/ /ˈpɫa.ʒi/ n masc
plagiat

plana /ˈpɫa.na/ /ˈpɫa.nə/ n fem
skrubbe
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Platichthys flesus)

planeta /pɫaˈne.ta/ /pɫəˈnə.tə/ /pɫəˈnɛ.tə/ n masc
planet

planta n fem
plante
Vegetal herbaci.

planxa /ˈpɫaɲ.t͡ʃa/ /ˈpɫaɲ.ʃə/ n fem
strykejern
Estri que acumula i comunica calor, utilitzat per allisar arrugues de la roba de vestir.

planxa de neu n fem
snøbrett

planxar /pɫaɲˈt͡ʃa/ /pɫaɲˈt͡ʃaɾ/ /pɫəɲˈʃa/ v
stryke

plat n masc
rett
Recipient emprat per sostenir-hi la vianda mentre es menja. Quan conté sólids sol ser de mida més o menys plana i quan sosté líquids còncava.
tallerk
Per metonímia, qualsevol àpat cuinat.

platja /ˈpɫa.d͡ʒa/ /ˈpɫa.ʒə/ n fem
strand

plaça /ˈpɫa.sə/ n fem
torg plass

plebs /ˈpɫeps/ n fem
plebs

plom n masc
bly

ploma /ˈpɫo.ma/ n fem
fjær fjør
Estructura de ceratines de la pell dels ocells.

plorar /pɫoˈɾa/ /pɫoˈɾaɾ/ /pɫuˈɾa/ v
gråte

ploure /ˈpɫɔw.ɾe/ /ˈpɫɔw.ɾə/ /ˈpɾɔw.ɾa/ /ˈpʎow.ɾe/ v
regne
Precipitar en forma d'aigua, caure líquid des dels núvols

pluja /ˈpɫu.d͡ʒa/ /ˈpɫu.ʒa/ n fem
regn

pluja d'idees n fem
brainstorming

plusquamperfet /pɫus.kwam.peɾˈfet/ /pɫus.kwəm.pərˈfet/ n masc
pluskvamperfektum

plàstic n masc
plast
Material sòlid, orgànic i polimèric d'alta massa molecular. Es caracteritzen per les seves bones propietats d'elasticitat i flexibilitat i sovint també de transparència, cosa que provoca un consum massiu. El seu origen és sintètic o semisintètic i majoritàriament deriva del petroli.

població /po.bɫa.siˈo/ /po.βɫa.siˈo/ /pob.bɫa.siˈo/ /pob.bɫə.siˈo/ /pu.βɫə.siˈo/ /pub.bɫə.siˈo/ n fem
befolkning
Conjunt de gent residint a una zona.

poble /ˈpɔ.βɫe/ /ˈpɔ.βɫə/ /ˈpɔb.bɫe/ /ˈpɔb.bɫə/ n masc
folk
Conjunt de persones amb vincles socials, polítics, ètnics, religiosos, històrics.
landsby
(castellanisme) Població amb pocs habitants, menor que una ciutat o vila.

pobre /ˈpɔ.bɾe/ /ˈpɔ.bɾə/ /ˈpɾɔ.ba/ adj masc
fattig
Que no té recursos per viure o són insuficients.

pobresa /poˈbɾe.za/ /poˈbɾə.zə/ /puˈbɾɛ.zə/ /puˈβɾɛ.zə/ n fem
armod
Manca de diners o recursos.

poder /poˈðe/ /poˈðeɾ/ /poˈðə/ /puˈðe/ /puˈðɛ/ /puˈðɛr/ v
kunne
Tenir la facultat o potència per fer alguna cosa, ser capaç de fer-la.

poderós /po.ðeˈɾos/ /po.ðəˈɾos/ /pu.ðəˈɾos/ adj masc
kraftfull

poema /poˈe.ma/ /puˈɛ.mə/ n masc
dikt

poesia /po.eˈzi.a/ /po.əˈzi.ə/ /pu.əˈzi.ə/ n fem
poesi

pogrom /poˈɣɾom/ /puˈɣɾom/ n masc
pogrom

pol /ˈpɔɫ/ n masc
pol

policia /po.ɫiˈsi.a/ /po.ɫiˈsi.ə/ /pu.ɫiˈsi.ə/ n fem
politi
Cos de seguretat civil.

politeisme /po.ɫi.teˈiz.me/ /po.ɫi.təˈiz.mə/ /pu.ɫi.təˈiz.mə/ n masc
polyteisme

poll /ˈpoj/ /ˈpoʎ/ /ˈpoʎ/ /ˈpuʎ/ n masc
lus
Insecte paràsit que s'alimenta de la sang de persones i viu agafat als pèls.

pollancre /poˈʎaŋ.kɾe/ /poˈʎaŋ.kɾə/ /puˈʎaŋ.kɾə/ n masc
poppel

pollastre /poˈʎas.tɾə/ /puˈʎas.tɾə/ n masc
kylling

pollet /poˈʎet/ /poˈʎət/ /puˈʎɛt/ n masc
kylling

polonès /po.ɫoˈnəs/ /pu.ɫuˈnɛs/ n masc
polsk
Habitant de Polònia.
(masculí singular) Llengua parlada a Polònia.

pols n fem
støv
Partícules fines i seques alçades pel vent, normalment de terra i altres materials diminuts.

pols n masc
puls
Impuls amb què el cor envia la sang per tot l'organisme.

poltre n masc
fole
Cavall jove.

pol·len /ˈpɔ.ɫen/ /ˈpɔ.ɫən/ /ˈpɔɫ.ɫen/ /ˈpɔɫ.ɫən/ n masc
pollen

polígon n masc
polygon
Figura geomètrica plana i tancada formada per un nombre limitat de segments lineals. Cada un d'aquests segments és un costat, i cada un dels punts on s'uneixen dos costats és un vèrtex. Sovint, el terme polígon també s'utilitza per descriure l'àrea compresa dins de la figura, o la unió de la figura i l'àrea.

polític /poˈɫi.tik/ /puˈɫi.tik/ adj masc
politisk
Relatiu o pertanyent a la política.

política /poˈɫi.ti.ka/ /poˈɫi.ti.kə/ /puˈɫi.ti.kə/ n fem
politikk
En general, ciència que estudia l'organització i el govern de qualsevol organització.
Directrius principals d'una organització.

poma /ˈpo.mə/ n fem
eple

pomada /poˈma.ða/ /puˈma.ðə/ n fem
salve
Preparació farmacèutica de textura cremosa que s'aplica damunt la pell.

pomera /poˈme.ɾa/ /poˈme.ɾə/ /puˈme.ɾə/ n fem
apal

pompa /ˈpom.pa/ /ˈpom.pə/ n fem
pumpe

pont /ˈpon/ /ˈpɔn/ /ˈpɔnt/ n masc
bro bru
Estructura que serveix per passar persones, vehicles, etc. per sobre d'un curs d'aigua o un altre obstacle.

pop n masc
akkar
Nom genèric de mol·luscs marins de vuit tentacles que expulsen tinta per defensar-se i dels quals se'n menja la carn.

popa /ˈpo.pa/ /ˈpo.pə/ n fem
akterende
(nàutica) Part del darrere d'un vaixell, on es troba el timó i les eines de navegació.
Part del darrere d'una aeronau.

por /ˈpo/ /ˈpu/ /ˈpɔ/ /ˈpɔɾ/ n fem
frykt

porc n masc
svin gris
Mamífer de la família dels suids (Sus domestica), d'estatura baixa i gras, destinat normalment a fer embotits.

porcellana /poɾ.seˈʎa.na/ /poɾ.səˈʎa.nə/ /pur.səˈʎa.nə/ n fem
porselen

pornografia /poɾ.no.ɣɾaˈfi.a/ /poɾ.no.ɣɾəˈfi.ə/ /pur.nu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
pornografi

pornogràfic /poɾ.noˈɣɾa.fik/ /pur.nuˈɣɾa.fik/ adj masc
pornografisk

pornògraf /poɾˈnɔ.ɣɾaf/ /poɾˈnɔ.ɣɾəf/ /purˈnɔ.ɣɾəf/ n masc
pornograf

porro /ˈpo.ro/ /ˈpo.ru/ /ˈpɔ.ro/ /ˈpɔ.ru/ n masc
purre purreløk
Tipus de ceba allargada que es fa servir per donar gust a les sopes (Allium porrum).

port /ˈpɔrt/ n masc
havn port
Construcció al mar per protegir i ancorar vaixells.

porta /ˈpɔl.ta/ /ˈpɔr.ta/ /ˈpɔɾ.ta/ /ˈpɔɾ.tɔ/ /ˈpɔɾ.tə/ n fem
dør
Obertura vertical per accedir a un indret tancat, usualment un edifici.

portaavions /ˌpɔr.ta.a.βiˈons/ /ˌpɔr.tə.βiˈons/ /ˌpɔɾ.ta.a.viˈons/ /ˌpɔɾ.ta.a.βiˈons/ /ˌpɔɾ.tə.viˈons/ n masc
hangarskip

portar /porˈta/ /poɾˈta/ /poɾˈtaɾ/ /pulˈta/ /purˈta/ v
bære
Vestir una roba concreta.
bringe
Transportar quelcom amb si mateix.

porter /porˈte/ /poɾˈte/ /poɾˈteɾ/ /purˈte/ n masc
målvakt
(esports de pilota) Jugador encarregat de defensar la porteria, que pot jugar la pilota, la bola o el disc amb les mans dintre una determinada àrea.

portuguès /poɾ.tuˈɣəs/ /pur.tuˈɣɛs/ adj masc
portugisisk
Relatiu o pertanyent a Portugal o a l'idioma portuguès.

portuguès /poɾ.tuˈɣəs/ /pur.tuˈɣɛs/ n masc
portugisisk
Natural de Portugal.

posar /poˈza/ /poˈzaɾ/ /puˈza/ v
sette
Col·locar alguna cosa a algun lloc o situació o al grau que li pertoca.

posició n fem
posisjon

positró /po.ziˈtɾo/ /pu.ziˈtɾo/ n masc
positron

posposar /pos.poˈza/ /pos.poˈzaɾ/ /pus.puˈza/ v
utsette

posseir /po.seˈi/ /po.seˈiɾ/ /po.səˈi/ /pu.səˈi/ v
besitte
Tenir la pertinença d'alguna cosa, ser-ne propietari o gaudir-ne.

possible /poˈsi.bɫe/ /poˈsi.βɫe/ /poˈsib.bɫe/ /poˈsib.bɫə/ /puˈsi.βɫə/ /puˈsib.bɫə/ adj
mulig
Que pot tenir lloc.

postres /ˈpɔs.tɾes/ /ˈpɔs.tɾəs/ n fem
dessert
(no comptable) Part complementària i normalment final d'un àpat principal (dinar o sopar). Típicament és una menja dolça.

pota /ˈpɔ.ta/ /ˈpɔ.tɔ/ n fem
pote
Peülla o peu gros d’animal.

potser /potˈseɾ/ /ˌpɔtˈse/ /ˌpɔtˈsə/ /ˌpɔtˈsɛ/ adv
kanskje

potència /poˈtɛn.sia/ /puˈtɛn.siə/ n fem
kraft

pou /ˈpow/ /ˈpow/ /ˈpɔw/ n masc
brønn
Forat vertical que comunica la superfície del terra amb un corrent d'aigua subterrani i que s'utilitza per agafar aquesta aigua.

praseodimi /pɾə.zə.oˈði.mi/ /pɾə.zə.uˈði.mi/ n masc
praseodym

prat /ˈpɾat/ n masc
eng

precisament /pɾeˌsi.zaˈmen/ /pɾeˌsi.zaˈment/ /pɾəˌsi.zəˈmen/ /pɾəˌsi.zəˈment/ adv
nøyaktig

precís /pɾeˈsis/ /pɾəˈsis/ adj masc
presis nøyaktig
Concret, amb el detall necessari, sense lloc per a les ambigüitats.

predicador /pɾe.ði.kaˈðo/ /pɾe.ði.kaˈðoɾ/ /pɾə.ði.kəˈðo/ n masc
predikant
Orador evangèlic que predica o declara la paraula de Deu.

predicat /pɾe.ðiˈkat/ /pɾə.ðiˈkat/ n masc
predikat

predicció n fem
spådom

predir /pɾeˈði/ /pɾeˈðiɾ/ /pɾəˈði/ v
spå

preferir /pɾe.feˈɾi/ /pɾe.feˈɾiɾ/ v
foretrekke

prefix /pɾeˈfiks/ /pɾəˈfiks/ n masc
prefiks
En gramàtica, afix quan s'afegeix al davant del mot.

pregar /pɾeˈɣa/ /pɾeˈɣaɾ/ /pɾəˈɣa/ v
be
(intransitiu) Dirigir una oració cap a la divinitat.

pregonar /pɾe.ɣoˈna/ /pɾe.ɣoˈnaɾ/ /pɾə.ɣoˈna/ /pɾə.ɣuˈna/ v
proklamere

pregunta /pɾeˈɣun.ta/ n fem
spørsmål
Fet de demanar a algú sobre una qüestió, una dada, una informació.

preguntar /pɾe.ɣunˈta/ /pɾe.ɣunˈtaɾ/ v
spørre

pregària /pɾeˈɣa.ɾi.a/ n fem
bønn

premonició /pɾe.mo.ni.siˈo/ /pɾə.mo.ni.siˈo/ /pɾə.mu.ni.siˈo/ n fem
forutanelse

prendre /ˈpen.dɾe/ /ˈpən.dɾə/ /ˈpɛn.dɾə/ /ˈpɾen.dɾa/ /ˈpɾen.dɾe/ /ˈpɾɛn.dɾə/ v
ta
(transitiu) Apoderar-se d'alguna cosa abans que altres, que també la desitgen, se la quedin.

prenom /pɾeˈnɔm/ /pɾəˈnɔm/ n masc
fornavn
En l'antiga Roma, nom propi personal que s'anteposava al familiar o bé al gentilici.
Nom propi personal que normalment s'anteposa als cognoms.

preocupació /pɾə.u.ku.pə.siˈo/ n fem
bekymring
Problema pendent que ocupa i cansa la ment.

preparar /pɾe.paˈɾa/ /pɾe.paˈɾaɾ/ /pɾə.pəˈɾa/ v
forberede
Deixar una cosa llesta per al seu ús.

preposició /pɾe.po.zi.siˈo/ /pɾə.po.zi.siˈo/ /pɾə.pu.zi.siˈo/ n fem
preposisjon

presa /ˈpɾe.za/ /ˈpɾə.zə/ /ˈpɾɛ.zə/ n fem
demning
Obra que es fa en algun riu, canal, etc., per prendre aigua i conduir-la a altra part.

presbiteri /pɾez.βiˈtɛ.ɾi/ /pɾəz.biˈtɛ.ɾi/ n masc
kor

present /pɾeˈzen/ /pɾeˈzent/ /pɾəˈzen/ /pɾəˈzent/ adj
til stede
Que assisteix.

present /pɾeˈzen/ /pɾeˈzent/ /pɾəˈzen/ /pɾəˈzent/ n masc
nåtid
Moment actual.
til stede
Regal.

presentar /pɾe.zenˈta/ /pɾe.zenˈtaɾ/ v
presentere
Proposar alguna persona per a que els altres la coneguin.

president /pɾe.ziˈðen/ /pɾe.ziˈðent/ /pɾə.ziˈðen/ /pɾə.ziˈðent/ n masc
president

presidència /pɾe.ziˈðɛn.si.a/ /pɾə.ziˈðɛn.si.ə/ n fem
presidentembete

pressa /ˈpɾe.sa/ /ˈpɾe.sə/ n fem
travelhet

pressió /pɾe.siˈo/ /pɾə.siˈo/ n fem
trykk
Acció d'una força que prem o empeny.

prestar /pɾasˈta/ /pɾesˈta/ /pɾesˈtaɾ/ /pɾəsˈta/ /pɾəsˈta/ v
låne
Donar una cosa a una persona perquè la faci servir durant un temps i amb la condició que la torni.

presó /pɾeˈzo/ /pɾəˈzo/ n fem
fengsel

preu n masc
pris
Valor acordat entre venedor i comprador.

preveure /pɾeˈvew.ɾe/ /pɾeˈβew.ɾe/ /pɾəˈvəw.ɾə/ /pɾəˈvɛw.ɾə/ /pɾəˈβɛw.ɾə/ v
forutse

priapisme /pɾi.aˈpiz.me/ /pɾi.əˈpiz.mə/ n masc
priapisme

prim /ˈpɾim/ adj masc
tynn
Cos de poca amplària o gruix

primavera /pɾi.maˈve.ɾa/ /pɾi.maˈβe.ɾa/ /pɾi.məˈve.ɾə/ /pɾi.məˈβɛ.ɾə/ n fem
vår
Estació de l'any entre l'hivern i l'estiu i que en l'hemisferi nord coincideix amb la floració.

primer /pɾiˈme/ /pɾiˈmeɾ/ adj masc
fyrste
Principal, el de més importància.
El del començament.

primer /pɾiˈme/ /pɾiˈmeɾ/ number
fyrste
(ordinal) Corresponent a l'u en una sèrie.

princesa /pɾinˈse.za/ /pɾinˈsə.zə/ /pɾinˈsɛ.zə/ n fem
fyrstinne

principal adj
hoved
El més important.

principalment /pɾin.siˌpaɫˈmen/ /pɾin.siˌpaɫˈment/ adv
hovedsakelig

principat /pɾin.siˈpat/ n masc
fyrstedømme

principi n masc
begynnelse
començament
prinsipp
Norma o idea fonamental que regeix el pensament o la conducta.

priorat /pɾi.oˈɾat/ /pɾi.uˈɾat/ n masc
kloster
Dignitat, tasca i ofici de prior o priora, o el temps que aquest dura.
Districte en què té jurisdicció el prior.

prismàtics /pɾizˈma.tiks/ n masc
kikkert

privat adj masc
privat
No públic.

proa /ˈpɾo.a/ /ˈpɾo.ə/ n fem
baug

probable /pɾoˈba.bɫe/ /pɾoˈbab.bɫə/ /pɾoˈβa.βɫe/ /pɾoˈβab.bɫe/ /pɾuˈbab.bɫə/ /pɾuˈβa.βɫə/ /pɾuˈβab.bɫə/ adj
sannsynlig

problema /pɾobˈbɫɛ.mə/ /pɾoˈbɫe.ma/ /pɾubˈbɫɛ.mə/ n masc
problem

procrastinació /pɾo.kɾas.ti.na.siˈo/ /pɾo.kɾəs.ti.nə.siˈo/ /pɾu.kɾəs.ti.nə.siˈo/ n fem
prokrastinering

procrastinar /pɾo.kɾas.tiˈna/ /pɾo.kɾas.tiˈnaɾ/ /pɾo.kɾəs.tiˈna/ /pɾu.kɾəs.tiˈna/ v
somle

prodigi /proˈdi.ʒi/ /pɾuˈdi.ʒi/ n masc
vidunderbarn

producte /pɾoˈðuk.te/ /pɾoˈðuk.tə/ /pɾuˈðuk.tə/ n masc
produkt

profanar /pɾo.faˈna/ /pɾo.faˈnaɾ/ /pɾo.fəˈna/ /pɾu.fəˈna/ v
vanhellige

professor /pɾo.feˈso/ /pɾo.feˈsoɾ/ /pɾo.fəˈso/ /pɾu.fəˈso/ n masc
professor
Persona que ensenya alguna cosa a alguna altra.
Docent d'educació secundària o d'educació universitària.

profeta /pɾoˈfe.ta/ /pɾoˈfe.tə/ /pɾuˈfe.tə/ n neut
profet

profund /pɾoˈfun/ /pɾoˈfunt/ /pɾuˈfun/ adj masc
dyp
Que s'enfonsa en la terra o una altra superfície, d'alçada.

programa /pɾoˈɣɾa.ma/ /pɾoˈɣɾa.mə/ /pɾuˈɣɾa.mə/ n masc
program
Anunci detallat d'un concert, representació teatral, un acte públic.
Enunciació de les matèries d'aprenentatge que es tractaran durant un curs.

programació /pɾo.ɣɾa.ma.siˈo/ /pɾo.ɣɾə.mə.siˈo/ /pɾu.ɣɾə.mə.siˈo/ n fem
programmering

prohibir /pɾo.iˈbi/ /pɾo.iˈbiɾ/ /pɾo.iˈβi/ /pɾu.iˈbi/ v
forby

projecte /pɾoˈd͡ʒɛk.te/ /pɾoˈʒɛk.te/ /pɾoˈʒɛk.tə/ /pɾuˈʒɛk.tə/ n masc
prosjekt
Estudi detallat d'una cosa a realitzar.

prolífic /pɾoˈɫi.fik/ /pɾuˈɫi.fik/ adj masc
suksessrik

promesa /pɾoˈme.za/ /pɾoˈmə.zə/ /pɾuˈmɛ.zə/ n fem
løfte

prometi /pɾoˈme.ti/ /pɾoˈmə.ti/ /pɾoˈmɛ.ti/ /pɾuˈmɛ.ti/ n masc
promethium

prometre /pɾoˈme.tɾe/ /pɾoˈmə.tɾə/ /pɾuˈmɛ.tɾə/ v
love

pronunciació /pɾo.nun.si.a.siˈo/ /pɾo.nun.si.ə.siˈo/ /pɾu.nun.si.ə.siˈo/ n fem
uttale

proposar /pɾo.poˈza/ /pɾo.poˈzaɾ/ /pɾu.puˈza/ v
foreslå
Exposar a algú una cosa perquè la consideri o l’adopti.

prosa /ˈpɾɔ.za/ /ˈpɾɔ.zə/ n fem
prosa

prostitució /pɾos.ti.tu.siˈo/ /pɾus.ti.tu.siˈo/ n fem
prostitusjon

prostituta /pɾos.tiˈtu.ta/ /pɾos.tiˈtu.tə/ /pɾus.tiˈtu.tə/ n fem
prostituert

prosèlit /pɾoˈzɛ.ɫit/ /pɾuˈzɛ.ɫit/ n masc
proselytt

protagonista /pɾo.ta.ɣoˈnis.ta/ /pɾo.ta.ɣoˈnis.te/ /pɾo.tə.ɣoˈnis.tə/ /pɾu.tə.ɣuˈnis.tə/ n neut
hovedperson

protecció /pɾo.tek.siˈo/ /pɾo.tək.siˈo/ /pɾu.tək.siˈo/ n fem
beskyttelse
Acció o efecte de protegir.
(esports de pilota) Acció de defensar la pilota, la bola o el disc de l'atac d'un o més adversaris amb el tronc, les cames, els braços o l'estic.

protegir /pɾo.teˈd͡ʒi/ /pɾo.teˈd͡ʒiɾ/ /pɾo.teˈʒi/ /pɾo.təˈʒi/ /pɾu.təˈʒi/ v
beskytte
Resguardar algú o alguna cosa d’un perjudici o perill.

protestar /pɾo.tesˈta/ /pɾo.tesˈtaɾ/ /pɾo.təsˈta/ /pɾu.təsˈta/ v
protestere
(intransitiu) Manifestar l’oposició de forma solemne.

proteïna /pɾo.teˈi.na/ /pɾo.təˈi.nə/ /pɾu.təˈi.nə/ n fem
protein

protó /pɾoˈto/ /pɾuˈto/ n masc
proton

prou /ˈpɾow/ /ˈpɾɔw/ adv
nok

prova /ˈpɾɔ.va/ /ˈpɾɔ.və/ /ˈpɾɔ.βa/ /ˈpɾɔ.βɔ/ /ˈpɾɔ.βə/ n fem
bevis
Acció de provar.

proverbi /pɾoˈvɛɾ.bi/ /pɾoˈβɛr.βi/ /pɾoˈβɛɾ.βi/ /pɾuˈvɛr.bi/ n masc
ordspråk

provocar /pɾo.voˈka/ /pɾo.voˈkaɾ/ /pɾo.βoˈka/ /pɾu.vuˈka/ /pɾu.βuˈka/ v
provosere
Incitar algú a fer una cosa.

província /pɾoˈvin.si.a/ /pɾoˈvin.si.ə/ /pɾoˈβin.si.a/ /pɾuˈvin.si.ə/ /pɾuˈβin.si.ə/ n fem
provins

pruna n fem
plomme

pràctica /pɾəkˈti.kə/ /ˈpɾak.ti.ka/ /ˈpɾak.ti.kə/ n fem
øvelse
Exercici del que prèviament s'ha après de forma teòrica.

préssec n masc
fersken

préstec /ˈpɾes.tek/ /ˈpɾes.tək/ n masc
lån

príncep /ˈpɾin.sep/ /ˈpɾin.səp/ n masc
prins
Fill del rei, hereu del tron.

pròtesi /ˈpɾɔ.te.zi/ /ˈpɾɔ.tə.zi/ n fem
protese
Peça o aparell artificial implantat en el cos en substitució d’un òrgan.

pseudociència /ˌpsɛw.ðu.siˈɛn.si.ə/ /ˌsew.ðo.siˈɛn.si.a/ /ˌsɛw.ðo.siˈɛn.si.ə/ /ˌsɛw.ðu.siˈɛn.si.ə/ n fem
pseudovitenskap

psicologia /si.ko.ɫoˈd͡ʒi.a/ /si.ko.ɫoˈʒi.a/ /si.ko.ɫoˈʒi.ə/ /si.ku.ɫuˈʒi.ə/ n fem
psykologi

pudor /puˈðo/ /puˈðo/ /puˈðor/ /puˈðoɾ/ /puˈðu/ n fem
stank
Mala olor, olor desagradable.

pulmó n masc
lunge

punt /ˈpun/ /ˈpunt/ n masc
punkt
Signe de puntuació que separa frases.
Grau d'una escala de qualificació.
Recompenses en el joc.

puntuació /pun.tu.a.siˈo/ /pun.tu.ə.siˈo/ n fem
tegnsetting
Signes que marquen les pauses en la lectura d'un escrit.

punxó /puɲˈt͡ʃo/ /puɲˈʃo/ n masc
syl

punyal /puˈɲaɫ/ n masc
dolk

punyalada /pu.ɲaˈɫa.ða/ /pu.ɲəˈɫa.ðə/ n fem
stikk

pupil·la /puˈpi.ɫa/ /puˈpi.ɫə/ /puˈpiɫ.ɫa/ /puˈpiɫ.ɫə/ n fem
pupill
Obertura central de l'iris.

puput /puˈput/ n
hærfugl

pur /ˈpu/ /ˈpuɾ/ adj masc
ren

puré /puˈɾe/ n masc
mos

puta /ˈpu.ta/ /ˈpu.tə/ n fem
hore

puça /ˈpu.sa/ n fem
loppe
Insecte endopterigot ectoparàsit de mamífers i aus.

pàgina /ˈpa.d͡ʒi.na/ /ˈpa.ʒi.na/ n fem
side

pàl·lid /ˈpa.ɫit/ /ˈpaɫ.ɫit/ adj masc
blek

pànic n masc
panikk

pàtria /ˈpa.tɾi.a/ n fem
fedreland

pèl /ˈpəɫ/ /ˈpɛɫ/ n masc
hår
Filament propi dels mamífers, que cobreix el cos o part d'ell. Es creen a partir de cèl·lules mortes i tenen un alt contingut de proteïna queratina.

pèrdua /ˈpɛr.du.ə/ /ˈpɛɾ.ðu.a/ n fem
tap

pèsol /ˈpe.zoɫ/ /ˈpə.zoɫ/ /ˈpɛ.zuɫ/ n masc
ert

pètal /ˈpɛ.taɫ/ /ˈpɛ.təɫ/ n masc
kronblad

pícea /ˈpi.se.a/ /ˈpi.se.ə/ n fem
gran

pòstit /ˈpɔs.tit/ n masc
post-it

públic /ˈpu.bɫik/ /ˈpu.βɫik/ /ˈpub.bɫik/ adj masc
offentlig
Comú, que no és privat.

públic /ˈpu.bɫik/ /ˈpu.βɫik/ /ˈpub.bɫik/ n masc
offentlig
Audiència, persones que assisteixen a un acte o espectacle.

quadrat /kwaˈðɾat/ adj masc
kvadratisk
Que té la forma d'un quadrat.

quadrat /kwaˈðɾat/ n masc
kvadrat
(geometria) Polígon regular quatre costats, és a dir, el quadrat és una figura plana amb quatre costats iguals i que també té tots quatre angles iguals, de noranta graus.

qualitat /kwa.ɫiˈtat/ n fem
kvalitet

quall /ˈkwaʎ/ n masc
løype
Enzim que té la propietat de quallar la llet, originalment extret de l'estómac dels remugants.

quan /ˈkon/ adv
når
En quin moment o temps en què es realitza una acció.

quantitat /kwan.tiˈtat/ n fem
beløp

quaranta /koˈɾan.ta/ /koˈɾan.tə/ /kuˈɾan.ta/ /kuˈɾan.tə/ /kwaˈɾan.ta/ /kwəˈɾan.tə/ n masc
førti
(tennis) Tercer punt guanyat en un joc per un jugador o un equip.

quaranta /koˈɾan.ta/ /koˈɾan.tə/ /kuˈɾan.ta/ /kuˈɾan.tə/ /kwaˈɾan.ta/ /kwəˈɾan.tə/ number
førti

quarantena /kwa.ɾanˈte.na/ /kwə.ɾənˈtə.nə/ /kwə.ɾənˈtɛ.nə/ n fem
karantene

quaresma /koˈɾez.ma/ /koˈɾə.mə/ /kuˈrɛz.mə/ /kuˈɾɛ.mə/ /kwaˈɾez.ma/ /kwəˈɾəz.mə/ /kwəˈɾɛz.mə/ n fem
fastetiden

quatre /ˈkwa.tɾe/ number
fire

quatre-cents /ˌkwa.tɾeˈsens/ /ˌkwa.tɾəˈsens/ number
fire hundre

que /ke/ adv
så
Valor de ponderació quantitativa, emfatització o intensificació de quant.

que /ke/ conjunction
at
Nexe copulatiu d'unió, emprat per introduir una frase subordinada.

quedar /keˈða/ /keˈðaɾ/ /kəˈða/ v
møte
Tenir una cita.

queixa /ˈke.ʃə/ /ˈkej.ʃa/ n fem
klage

queixal /kejˈʃaɫ/ /keˈʃaɫ/ /kiˈʃaɫ/ /kəˈʃaɫ/ n masc
jeksel

queixal del seny n masc
visdomstann

qui /ˈki/ pronoun
hvem

quiet /kiˈet/ adj masc
stille

quilla /ˈki.ʎa/ /ˈki.ʎə/ n fem
kjøl

quilòmetre /kiˈɫɔ.me.tɾe/ n masc
kilometer

quinze /ˈkin.ze/ number
femten

quinzè /kinˈze/ /kinˈzə/ /kinˈzɛ/ number
femtende

quitrà n masc
tjære

quotidià adj masc
daglig

què /ˈke/ /ˈkə/ /ˈkɛ/ pronoun
hva
Pronom interrogatiu que pregunta per l'objecte del discurs, quina cosa?

químic /ˈki.mik/ adj masc
kjemisk
Relatiu o pertanyent a la química.

química /ˈki.mi.ka/ n fem
kjemi
Ciència que estudia les substàncies, els elements i el seu comportament.
Forma femenina de químic.

quítxua /ˈki.t͡ʃu.a/ /ˈki.t͡ʃu.ə/ n masc
quechua

racisme /raˈsiz.me/ /rəˈsiz.mə/ n masc
rasisme

racó /raˈko/ /rəˈko/ n masc
hjørne
Espai definit per dues parets en angle.

radiodifusió /ˌra.ði.o.ði.fu.ziˈo/ /ˌra.ði.u.ði.fu.ziˈo/ n fem
kringkasting

radó /rəˈðo/ n masc
radon

raig /ˈrat͡ʃ/ n masc
radius
Emissió de llum que fa la sensació de seguir una línia recta.

ram /ˈram/ n masc
bukett

ramat /raˈmat/ /rəˈmat/ n masc
flokk

rancor /raŋˈko/ /raŋˈkoɾ/ /rəŋˈko/ n
nag

raonament /ra.o.naˈmen/ /ra.o.naˈment/ /rə.o.nəˈment/ /rə.u.nəˈmen/ n masc
tankegang

raqueta /raˈke.ta/ /rəˈkə.tə/ /rəˈkɛ.tə/ n fem
rekkert

rar /ˈrar/ adj masc
skjelden
Que hi ha pocs elements de la mateixa classe, en petit nombre.

raspall /rasˈpaʎ/ /rəsˈpaj/ /rəsˈpaʎ/ n masc
børste
Estri per a desembolicar cabells que té molts brins arrenglerats.

rata /ˈra.tə/ n fem
rotte
Mamífer rosegador de la família dels múrids (Rattus norvegicus).

ratapinyada /ˌra.ta.piˈɲa.ða/ n fem
flaggermus

ratllar /raʎˈʎa/ /raˈʎa/ /raˈʎaɾ/ /rəʎˈʎa/ /rəˈʎa/ v
raspe
Raspar, generalment un aliment, reduint-lo a trossos petits.

ratolí /rə.toˈɫi/ /rə.tuˈɫi/ n masc
mus
Petit mamífer rosegador caracteritzat per la llarga cua, els ulls petits i brillants i el cos nerviós i pelut. En especial aquell que viu en les cases com a inquilí no desitjat.
(informàtica) Dispositiu informàtic de diàleg que transmet la informació necessària per al desplaçament de la busca per la pantalla d'un ordinador i que generalment incorpora uns botons per a activar determinades funcions.

raucar /rawˈka/ /rawˈkaɾ/ /rəwˈka/ v
kløkka

rave /ˈra.ve/ /ˈra.və/ /ˈra.βe/ /ˈra.βə/ /ˈrejf/ n masc
reddik
Arrel comestible de la ravenera, de color rogenc.

raïm /rəˈim/ n masc
drue vindrue
(normalment no comptable) Fruit de la vinya (Vitis spp.)

real adj
virkelig
Allò que pertany a un món cert, existent, no fictici.

realitat /re.a.ɫiˈtat/ n fem
virkelighet

rebló /rebˈbɫo/ /reˈbɫo/ /reˈβɫo/ /rəbˈbɫo/ /rəˈβɫo/ n masc
klinke

rebre /ˈre.bɾe/ /ˈrə.bɾə/ /ˈrɛ.bɾə/ v
få
Ser el destinatari d'alguna cosa: d'un cop, d'un missatge, d'un esquitx, d'un premi, d'un honor, d'un insult ...

rebuig /reˈbut͡ʃ/ /rəˈβut͡ʃ/ n masc
avslag
(esports de pilota) Acció i efecte d'allunyar al màxim la pilota, la bola o el disc de la pròpia porteria per neutralitzar l'acció ofensiva de l'equip adversari.
(rugbi) Acció del jugador que duu la pilota consistent a apartar amb la mà ben oberta, sense colpejar-lo, un adversari que intenta placar-lo.

rebutjar /re.buˈd͡ʒaɾ/ /re.βuˈd͡ʒa/ /rə.βuˈd͡ʒa/ v
nekte
Refusar una oferta o una sol·licitud per indigna.

recent /reˈsen/ /reˈsent/ /rəˈsen/ /rəˈsent/ adj
nylig

recepció n fem
resepsjon
Lloc a l'entrada d'un hotel, en què els hostes demanen habitació i s'inscriuen.
Acte social de curta durada: l'organitzador envia invitacions i ofereix alguna beguda.
(esports de pilota) Acció i efecte de controlar la pilota, la bola, el volant o el disc procedent d'una passada.
(voleibol) Acció de colpejar la pilota procedent d'un servei o una rematada de l'equip adversari.

recepta /reˈsep.ta/ /reˈsɛp.ta/ /rəˈsep.tə/ n fem
resept oppskrift
Indicació sobre la manera de preparar un plat, una beguda, un medicament, etc. a partir d’uns ingredients.

receptor /re.sepˈto/ /re.sepˈtoɾ/ n masc
mottaker
Aparell que rep senyals de comunicació d'un altre aparell a distància d'aquest.
(esports de pilota) Jugador que controla la pilota, el volant o el disc procedent d'una passada.

recerca /reˈseɾ.ka/ /rəˈsəɾ.kə/ /rəˈsɛr.kə/ n fem
forskning
Conjunt d’activitats de cerca curosa per trobar respostes en un àmbit concret del coneixement.

recomanació /re.ko.ma.na.siˈo/ /rə.ko.mə.nə.siˈo/ /rə.ku.mə.nə.siˈo/ n fem
anbefaling

recomanar /re.ko.maˈna/ /re.ko.maˈnaɾ/ /rə.ko.məˈna/ /rə.ku.məˈna/ v
anbefale

recompensa /re.komˈpen.sa/ /rə.komˈpɛn.sə/ /rə.kumˈpɛn.sə/ n fem
belønning

record /reˈkɔɾt/ /rəˈkɔrt/ n masc
minne

recordar /re.korˈða/ /re.koɾˈða/ /re.koɾˈðaɾ/ /rə.koɾˈða/ /rə.kurˈda/ /rə.kurˈða/ v
huske

rectangle /rekˈtaŋ.ɡɫe/ /rəkˈtaŋ.ɡɫə/ n masc
rektangel

recte /ˈrɛk.te/ /ˈrɛk.tə/ n masc
endetarm
Part final de l'intestí.

rector /rekˈto/ /rekˈtoɾ/ /reˈtoɾ/ /rədˈdu/ /rəkˈto/ /rətˈto/ adj masc
rektor

recíproc /reˈsi.pɾok/ /rəˈsi.pɾuk/ adj masc
gjensidig

reduir /re.ðuˈi/ /re.ðuˈiɾ/ /rə.ðuˈi/ v
redusere
disminuir

reflexiu /re.fɫekˈsiw/ /rə.fɫəkˈsiw/ adj masc
refleksiv

reforç /reˈfɔɾs/ /rəˈfɔrs/ n masc
forsterkning

refredar /re.fɾeˈða/ /re.fɾeˈðaɾ/ /rə.fɾəˈða/ v
kjøle
Reduir la temperatura.

refugi /reˈfu.d͡ʒi/ /reˈfu.ʒi/ /rəˈfu.ʒi/ n masc
ly

refutar /re.fuˈta/ /re.fuˈtaɾ/ /rə.fuˈta/ v
motbevise

regal /reˈɣaɫ/ n masc
gave presang

reggaeton /re.ɣeˈton/ n masc
reggaeton

regiment /re.d͡ʒiˈmen/ /re.d͡ʒiˈment/ /re.ʒiˈmen/ /rə.ʒiˈmen/ /rə.ʒiˈment/ n masc
regiment

regió /re.d͡ʒiˈo/ /re.ʒiˈo/ n fem
region

regla /ˈre.ɣɫa/ /ˈre.ɣɫə/ /ˈreɡ.ɡɫa/ /ˈreɡ.ɡɫə/ n fem
regel
Norma, guia.

regle /ˈre.ɣɫe/ /ˈre.ɣɫə/ /ˈreɡ.ɡɫe/ /ˈreɡ.ɡɫə/ n masc
linjal

regnat /reŋˈnat/ /reɡˈnat/ /rəŋˈnat/ n masc
maktutøvelse

regne /ˈreŋ.ne/ /ˈreŋ.nə/ /ˈreɡ.ne/ n masc
kongerike rike
Estat governat o representat per una monarquia.

rei /ˈrɛj/ n masc
konge
Cap del regne, monarca.
(escacs) Peça dels escacs a prendre per guanyar la partida i que es mou una sola casa en totes direccions.

reial /reˈjaɫ/ /rəˈjaɫ/ adj
kongeleg

reina /ˈrej.na/ /ˈrɛj.nə/ n fem
dronning
Forma femenina de rei.

reiterar /re.i.teˈɾa/ /re.i.teˈɾaɾ/ /rə.i.təˈɾa/ v
gjentake

reixa /ˈre.ʃa/ /ˈrej.ʃa/ n fem
gitter

relació /re.ɫa.siˈo/ /rə.ɫə.siˈo/ n fem
relasjon

relació sexual n fem
kjønnslig omgang

relatiu /re.ɫaˈtiw/ adj masc
relativ
Que està en relació amb alguna cosa

religió /re.ɫi.d͡ʒiˈo/ /re.ɫi.ʒiˈo/ n fem
religion

religiós /re.ɫi.d͡ʒiˈos/ /re.ɫi.ʒiˈos/ n masc
religiøs

rellevant /re.ʎeˈvant/ /re.ʎeˈβan/ /rə.ʎəˈvan/ /rə.ʎəˈvant/ /rə.ʎəˈβan/ adj
relevant

relliscar /re.ʎisˈka/ /re.ʎisˈkaɾ/ /rə.ʎisˈka/ v
skli

rellotge /reˈʎɔ.d͡ʒe/ n masc
klokke ur

rem /ˈrem/ /ˈrəm/ /ˈrɛm/ n masc
åre
Instrument de fusta que es fa servir per remar.

remar /reˈma/ /reˈmaɾ/ /rəˈma/ v
ro

remolatxa /re.moˈɫa.t͡ʃa/ /rə.moˈɫa.t͡ʃə/ /rə.muˈɫa.t͡ʃə/ n fem
bete

remot /reˈmɔt/ /rəˈmɔt/ adj masc
fjern
Poc probable.

remoure /reˈmɔw.ɾe/ /rəˈmɔw.ɾə/ v
røre

ren /ˈren/ /ˈrɛn/ n masc
rein reinsdyr

reni n masc
rhenium

rentadora /ren.taˈðo.ɾa/ /rən.təˈðo.ɾə/ n fem
vaskemaskin

rentar /renˈta/ /renˈtaɾ/ v
tvette

renyar /reˈɲa/ /reˈɲaɾ/ /rəˈɲa/ v
skjenne

repetir /re.peˈti/ /re.peˈtiɾ/ /rə.pəˈti/ v
gjenta

reprendre /reˈpen.dɾe/ /rəˈpən.dɾə/ /rəˈpɛn.dɾə/ v
bebreide

representant /re.pɾe.zenˈtan/ /re.pɾe.zenˈtant/ /rə.pɾə.zənˈtan/ /rə.pɾə.zənˈtant/ adj neut
representativ

representar /re.pɾe.zenˈta/ /re.pɾe.zenˈtaɾ/ /rə.pɾə.zənˈta/ v
representere
Substituir algú en la funció dels seus drets.

reproducció /re.pɾo.ðuk.siˈo/ /rə.pɾo.ðuk.siˈo/ /rə.pɾu.ðuk.siˈo/ n fem
reproduksjon

repte /ˈrep.te/ /ˈrəp.tə/ /ˈrɛp.tə/ n masc
utfordring
Objectiu que hom dona prioritat i que requereix cert esforç.
Acte d'empènyer a algú a un enfrontament.

reputació /re.pu.ta.siˈo/ /rə.pu.tə.siˈo/ n fem
omdømme

república /reˈpu.bɫi.ka/ /reˈpu.βɫi.ka/ /reˈpub.bɫi.ka/ /rəˈpu.βɫi.kə/ /rəˈpub.bɫi.kə/ n fem
republik

república bananera n fem
bananrepublikk

res /ˈre/ /ˈres/ /ˈrəs/ /ˈrɛ/ /ˈrɛs/ pronoun
intet ingenting
(negatiu) Cap cosa, buit o absència.

resar /raˈza/ /reˈza/ /reˈzaɾ/ /rəˈza/ /rəˈza/ v
be

rescat /resˈkat/ /rəsˈkat/ n masc
berging
Acció de rescatar.
løsepenger
Preu que es paga per obtenir la llibertat d'algú.

rescindir /re.sinˈdi/ /re.sinˈdiɾ/ /rə.sinˈdi/ /rəs.sinˈdi/ v
si opp

resiliència /re.zi.ɫiˈɛn.si.a/ /rə.zi.ɫiˈɛn.si.ə/ n fem
motstandsdyktighet

resina /reˈzi.na/ /rəˈzi.nə/ n fem
kvae
(halterofília, boxa, pilota basca) Substància polvoritzada que s'aplica a la sola d'una bota, el terra d'un ring o bé l'empunyadura d'una pala o una paleta, utilitzada per a facilitar al màxim l'adherència de l'esportista amb la superfície de contacte.

resistència /re.zisˈtɛn.si.a/ n fem
motstand
Acció i efecte de resistir o resistir-se.

resolució /re.zo.ɫu.siˈo/ /rə.zo.ɫu.siˈo/ /rə.zu.ɫu.siˈo/ n fem
oppløsning
(videojocs) Mesura de la quantitat d'informació que es pot mostrar en un dispositiu digital.

resolució de problemes n fem
problemløsning

respatller /res.paɫˈɫeɾ/ /res.paʎˈʎe/ /rəs.pəɫˈɫe/ /rəs.pəʎˈʎe/ n masc
ryggstø

respectar /res.pekˈta/ /res.pekˈtaɾ/ /rəs.pəkˈta/ v
ha respekt for
Oferir respecte a alguna cosa, en especial a les persones.

respecte /resˈpɛk.te/ /rəsˈpek.tə/ /rəsˈpɛk.tə/ n masc
respekt

respectivament /res.pekˌti.vaˈment/ /res.pekˌti.βaˈmen/ /rəs.pəkˌti.vəˈmen/ /rəs.pəkˌti.vəˈment/ /rəs.pəkˌti.βəˈmen/ adv
henholdsvis

respirar /res.piˈɾa/ /res.piˈɾaɾ/ v
ånde puste

respondre /resˈpɔn.dɾe/ v
oppfylle
(transitiu) Dir quelcom en resposta a una demanda.

responsabilitat /res.pon.sa.bi.ɫiˈtat/ /rəs.pon.sə.bi.ɫiˈtat/ /rəs.pun.sə.bi.ɫiˈtat/ n fem
ansvar

resposta /resˈpɔs.ta/ /resˈpɔs.tɔ/ n fem
svar
Allò que es diu o s'escriu per contestar una pregunta.

restar /resˈta/ /resˈtaɾ/ /rəsˈta/ v
bli
No moure’s del lloc on hom és.

restaurant /res.tawˈɾan/ /res.tawˈɾant/ /rəs.təwˈɾan/ /rəs.təwˈɾant/ n masc
restaurant

resultat /re.zuɫˈtat/ n masc
resultat

retrat /reˈtɾat/ /rəˈtɾat/ n masc
portrett

reunió /re.u.niˈo/ n fem
møte
Conjunt de persones que es troben formalment per tractar algun tema, i el mateix acte.

revelar /re.veˈɫaɾ/ /re.βeˈɫa/ /rə.vəˈɫa/ /rə.βəˈɫa/ v
avsløre
Fer conèixer alguna cosa amagada.

revolucionari /re.vo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /re.βo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /rə.vo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /rə.vu.ɫu.si.uˈna.ɾi/ /rə.βu.ɫu.si.uˈna.ɾi/ adj masc
revolusjonær
Relatiu o pertanyent a la revolució.

revolucionari /re.vo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /re.βo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /rə.vo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /rə.vu.ɫu.si.uˈna.ɾi/ /rə.βu.ɫu.si.uˈna.ɾi/ n masc
revolusjonær
Individu partidari de la revolució.

revolució /re.vo.ɫu.siˈo/ /re.βo.ɫu.siˈo/ /rə.vo.ɫu.siˈo/ /rə.vu.ɫu.siˈo/ n fem
revolusjon
Canvi dràstic polític, social o econòmic.

rialla /riˈa.jə/ /riˈa.ʎa/ /riˈa.ʎə/ n fem
latter

riba /ˈri.ba/ n fem
bredd

ribot /riˈβɔt/ n masc
høvel

ric /ˈrik/ adj masc
rik
Amb molts diners o recursos.

rierol /ri.eˈɾɔɫ/ n masc
å

rima /ˈri.ma/ /ˈri.mə/ n fem
rim
Concordança fonètica entre paraules a partir de la darrera vocal accentuada, especialment al final dels versos d'un poema.

riquesa /riˈke.za/ /riˈkə.zə/ /riˈkɛ.zə/ n fem
rikdom

risc n masc
risiko

rissar /riˈsa/ /riˈsaɾ/ v
reve

ritme /ˈrid.me/ n masc
rytme

riu n masc
flod elv
Curs d'aigua que flueix de manera força contínua.

riure /ˈriw.ɾe/ n masc
latter le
El resultat de l'acció de riure.

riure /ˈriw.ɾe/ v
le latter
Fer un moviment facial repetitiu, i sovint incontrolat, amb la boca, normalment acompanyat de so, que expressa alegria sobtada o burla.

roba /ˈrɔ.ba/ /ˈrɔ.βa/ /ˈrɔ.βɔ/ /ˈrɔ.βə/ n fem
klær

robar /roˈba/ /roˈbaɾ/ /roˈβa/ /ruˈba/ v
stjele

robot /roˈbɔt/ /ruˈbɔt/ n masc
robot
Màquina amb certa capacitat de decisió que duu a terme tasques de forma autònoma, en especial la que té forma humanoide.
(tennis de taula) Màquina que llança pilotes al camp d'un jugador, utilitzada per a practicar diferents tipus de cops en les sessions d'entrenament.

robí /roˈbi/ /ruˈbi/ /ruˈβi/ n masc
rubin
Pedra preciosa molt dura, lluenta i no molt pesant, de color rosa o carmí.

roca /ˈrɔ.ka/ /ˈrɔ.kɔ/ n fem
bergart
Objecte mineral gran, en contrast amb la pedra que es considera petita.

roda /ˈrɔ.ða/ /ˈrɔ.ðɔ/ n fem
hjul
Objecte circular, on normalment el diàmetre és molt més gran que la base, i que pot girar al voltant de l’eix central, facilitant el moviment de vehicles o de peces mecàniques.

roda de fira n fem
pariserhjul

rodó /roˈðo/ /ruˈðo/ adj masc
rund
De forma de cercle.

roentgeni n masc
roentgenium

roig /ˈrot͡ʃ/ adj masc
rød
Pertanyent o relacionat amb les idees polítiques d'esquerres.

rol /ˈrɔɫ/ n masc
rolle
Conjunt de documents que es porten a bord d'una nau on consta la llista dels membres de la tripulació, entre altres dades.
Conjunt de funcions, pautes, comportaments que una societat determinada espera que una persona compleixi segons el seu estatus social adquirit o atribuït.

rom /ˈrom/ n masc
rom
(aliments) Beguda alcohòlica basada en la canya de sucre.

romanització /ro.ma.ni.d͡za.siˈo/ /ro.ma.ni.za.siˈo/ /ru.mə.nid.zə.siˈo/ n fem
romanisiering

romanès /ro.məˈnəs/ /ru.məˈnɛs/ n masc
rumensk
Natural de Romania.
(masculí singular) Llengua romànica parlada principalment a Romania i a Moldàvia.

romaní /ro.maˈni/ /ro.məˈni/ /ru.məˈni/ n masc
rosmarin
(botànica) Arbust mediterrani de la família de les labiades, amb fulles glàndules que contenen olis aromàtics, usades com a condiment i amb propietats estimulants (Rosmarinus officinalis).

rombe /ˈrom.be/ /ˈrom.bə/ n masc
rombe

romà /roˈma/ /ruˈma/ adj masc
romersk
Relatiu o pertanyent a l'església romana i a la seva litúrgia.

romà /roˈma/ /ruˈma/ n masc
romer
Habitant de Roma.

ronc /ˈroŋ/ /ˈroŋk/ /ˈroŋk/ adj masc
hes
Veu o so tosc i aspre.

roncar /roŋˈka/ /roŋˈkaɾ/ /ruŋˈka/ v
snorke

ronyó /roˈɲo/ /ruˈɲo/ n masc
nyre
Cadascun dels dos òrgans de l'aparell circulatori i excretori de les persones i dels altres animals vertebrats encarregats de filtrar i netejar la sang. Es troben a banda i banda del cos en la part de l'abdomen just sota les costelles.

rorqual comú n masc
finnhval

rorqual d'aleta blanca n masc
nordleg vågekval

ros /ˈros/ /ˈrɔs/ adj masc
blond

rosa /ˈrɔ.za/ /ˈrɔ.zɔ/ n fem
rose
(botànica) Flor que cria el roser.

rosa /ˈrɔ.za/ /ˈrɔ.zɔ/ n masc
rosa rose
Color format a partir del vermell i el blanc.

rosada /roˈza.ða/ /roˈza.ðə/ /ruˈza.ðə/ n fem
dogg

rosari /roˈza.ɾi/ /ruˈza.ɾi/ n masc
rosenkrans
(religió) Pregària tradicional de l'església catòlica, consistent en la recitació de tres sèries d'oracions, en la qual es commemoren els 15 misteris principals de la vida de Cirst i de la verge.

rosbif /rozˈbif/ /ˌrɔzˈbif/ n masc
oksesteik

rosegador /ro.ze.ɣaˈðo/ /ro.ze.ɣaˈðoɾ/ /ro.zə.ɣəˈðo/ /ru.zə.ɣəˈðo/ adj masc
gnager
Que rossega.

rosegador /ro.ze.ɣaˈðo/ /ro.ze.ɣaˈðoɾ/ /ro.zə.ɣəˈðo/ /ru.zə.ɣəˈðo/ n masc
gnager
(masculí) Individu del grup d'animals que forma un ordre dins dels mamífers. Es caracteritza per tenir quatres potes, normalment curtes, cua, i uns incisius especialment llargs que no para de moure (rosegar) per desgastar-los i evitar que creixin en excés.

rosella /roˈze.ʎa/ /roˈze.ʎə/ /ruˈze.ʎə/ n fem
valmue

rossinyol /ro.siˈɲɔɫ/ /ru.siˈɲɔɫ/ n masc
nattergal
Ocell de la família dels muscicàpids, notable pel seu cant (Luscinia megarhynchos).
kantarell
Bolet de color groguenc comestible (Cantharellus cibarius).
dirk
Ferro prim amb una punta doblegada per obrir els pestells dels panys sense usar la clau.

rot /ˈrot/ n masc
rap

rotar /roˈta/ /roˈtaɾ/ /ruˈta/ v
rape

rotonda /roˈton.da/ /roˈton.də/ /ruˈton.də/ n fem
rundkjøring
Cruïlla amb un illot central i una calçada circular on conflueixen les diferents vies d’intersecció.

roure /ˈrɔw.ɾe/ /ˈrɔw.ɾə/ n masc
eik

rovell /roˈveʎ/ /roˈvəʎ/ /roˈβeʎ/ /ruˈvɛj/ /ruˈβɛʎ/ n masc
rust
Pàtina rogenca que agafa el ferro quan es podreix.
plomme
Nucli d'un ou, de color ataronjat.

rubidi n masc
rubidium

ruixat /rujˈʃat/ /ruˈʃat/ n masc
regnskyll

rumor n
sladder

rural /ruˈɾaɫ/ adj
landlig

rus adj masc
russisk
Relatiu o pertanyent a Rússia.

russo-ucraïnès /ˌru.so.kɾə.iˈnəs/ /ˌru.so.u.kɾa.iˈnes/ /ˌru.su.kɾə.iˈnɛs/ adj masc
russisk-ukrainsk

rutherfordi /ru.tərˈfɔr.di/ n masc
rutherfordium

ruïna /ruˈi.na/ n fem
ruin

ràbia /ˈra.bi.a/ n fem
raseri
Ira, sentiment d'odi i agressivitat.
hundegalskap rabies
Malaltia vírica transmesa pels gossos.

ràdio /ˈra.ði.o/ /ˈra.ði.u/ n fem
radio
Dispositiu receptor de radiodifusió, radioreceptor.

ràpid /ˈra.pit/ adj masc
rask
Que va a molta velocitat.

rèmol /ˈrɛ.moɫ/ /ˈrɛ.muɫ/ n masc
slettvar

rèmol empetxinat n masc
piggvar

rèptil /ˈrɛp.tiɫ/ n masc
krypdyr

rígid /ˈri.d͡ʒit/ /ˈri.ʒit/ adj masc
stiv

sa /sa/ /sə/ adj masc
frisk
Que té salut i no està malalt.

saba /ˈsa.ba/ n fem
sevje

sabana /saˈba.na/ /səˈβa.nə/ n fem
savanne

sabata /saˈba.ta/ n fem
sko

sabater /sa.baˈteɾ/ /sa.βaˈte/ /sə.βəˈte/ n masc
skomaker
Persona que fa o ven sabates.

sabatilla /sa.baˈti.ʎa/ /sə.βəˈti.ʎə/ n fem
tøffel
Sabata lleugera per estar per casa.

saber /saˈbeɾ/ /saˈβe/ v
kjenne
(transitiu) Conèixer o tenir notícia d'alguna cosa.

saboga /saˈbɔ.ɣa/ /saˈβɔ.ɣa/ /saˈβɔ.ɣɔ/ /səˈβɔ.ɣə/ n fem
maisild
(Alosa alosa)

sabonera /sa.boˈne.ɾa/ /sə.boˈne.ɾə/ /sə.buˈne.ɾə/ /sə.βuˈne.ɾə/ n fem
såpeskål

sabó /saˈbo/ n masc
såpe

sac /ˈsak/ n masc
pose
Receptacle de roba.
(futbol americà) Placatge efectuat contra un quarterback en possessió de la pilota que està situat darrere la línia de scrimmage.

sacerdot /sa.seɾˈðɔt/ n masc
prest

sacrifici /sa.kɾiˈfi.si/ /sə.kɾiˈfi.si/ n masc
offer

safata /saˈfa.ta/ /səˈfa.tə/ n fem
brett

safir /səˈfir/ n masc
safirblå

safrà /səˈfɾa/ n masc
safran

sagitari /sa.d͡ʒiˈta.ɾi/ /sa.ʒiˈta.ɾi/ /sə.ʒiˈta.ɾi/ n neut
skytte
Persona del signe zodiacal de Sagitari.

sagnar /saŋˈna/ /saɡˈna/ /saɡˈnaɾ/ /səŋˈna/ v
blø
(intransitiu) Perdre sang un ésser viu, vessar-la.

sagrament /sa.ɣɾaˈmen/ /sa.ɣɾaˈment/ /sə.ɣɾəˈmen/ n masc
sakrament

sagrat /saˈɣɾat/ /səˈɣɾat/ adj masc
hellig

sagristà /sa.ɣɾisˈta/ /sə.ɣɾisˈta/ n masc
klokker

sal n fem
salt
Substància blanca de clorur de sodi, obtinguda principalment de l’aigua de mar, usada com a condiment i conservant.

sala /ˈsa.ɫa/ n fem
rom

salar /saˈɫa/ /saˈɫaɾ/ /səˈɫa/ v
salte
Posar sal en aliments o begudes, especialment quan és en excés.

salari /saˈɫa.ɾi/ /səˈɫa.ɾi/ n masc
lønn
Retribució del treballador (assalariat) pel seu treball.

saliva /saˈɫi.va/ /saˈɫi.βa/ /səˈɫi.və/ /səˈɫi.βə/ n fem
spytt

salivar /sa.ɫiˈvaɾ/ /sa.ɫiˈβa/ /sə.ɫiˈva/ /sə.ɫiˈβa/ v
sikle

salmó /səɫˈmo/ n masc
laks
Peix de la família dels salmònids amb la carn vermella que neix, es reprodueix i mort en aigües dolces tot i viure la major part de la seva vida en aigua salada (Salmo salar).
Color rosa ataronjat com la carn del peix Salmo salar.

salsa /ˈsaɫ.sa/ /ˈsaɫ.sə/ n fem
saus
Acompanyament semilíquid del menjar per donar-li millor sabor.

salt /ˈsaɫ/ /ˈsaɫt/ n masc
hopp
Moviment cap endavant o cap amunt, conseqüència de saltar.
(billar) Jugada consistent a fer saltar la bola jugadora sobre el feltre per mitjà d'un cop efectuat amb un angle d'incidència del tac entre 36 i 45°, que generalment s'utilitza per a evitar el contacte amb una bola interposada en el camí de la bola d'atac.

saltamartí /ˌsaɫ.ta.maɾˈti/ /ˌsaɫ.tə.mərˈti/ n masc
gresshoppe
Insecte saltador de l’ordre dels ortòpters, de color verd.

saltar /saɫˈta/ /saɫˈtaɾ/ v
hoppe
Fer un moviment elevant els dos peus del terra per impulsar-se cap amunt o cap endavant.

saludar /sa.ɫuˈða/ /sa.ɫuˈðaɾ/ /sə.ɫuˈða/ v
hilse

salut /saˈɫut/ Interjection
prosit
Exclamació feta en esternudar.

salut /saˈɫut/ n fem
helse
Estat de benestar físic i absència de malaltia.

salut /saˈɫut/ n masc
hilsen
Salutació, acció de saludar.

salvar /saɫˈvaɾ/ /saɫˈβa/ /səɫˈva/ /səɫˈβa/ v
redde

salvatge /saɫˈva.d͡ʒe/ /saɫˈβa.d͡ʒe/ /səɫˈva.d͡ʒə/ adj
vill
No domesticat.

salze /ˈsaɫ.ze/ n masc
vier

samari /səˈma.ɾi/ n masc
samarium

samarreta /sa.maˈre.ta/ /sə.məˈrə.tə/ /sə.məˈrɛ.tə/ n fem
trøye
Peça interior de roba que cobreix bona part del tronc, normalment fins poc més enllà de la cintura.

samogitià /sa.mo.d͡ʒi.tiˈa/ /sə.mu.ʒi.tiˈa/ n masc
samogitisk
Llengua bàltica de Samogítia, o dialecte lituà de l'oest de Lituània.

sandàlia /sanˈða.ɫi.a/ /sənˈða.ɫi.ə/ n fem
sandal

sang /ˈsaŋ/ /ˈsaŋk/ /ˈsaŋk/ n fem
blod

sangonera /saŋ.ɡoˈne.ɾa/ /səŋ.ɡoˈne.ɾə/ /səŋ.ɡuˈne.ɾə/ n fem
igle

sant /sent/ /sənt/ /ˈsan/ /ˈsant/ n masc
helgen
Títol amb què l'Església catòlica distingeix a les persones que han realitzat dos miracles en nom del cristianisme.

sarcòfag /saɾˈkɔ.fak/ /sərˈkɔ.fək/ n masc
sarkofag

sard adj masc
sardisk
Relatiu o pertanyent a Sardenya, als seus habitants o a la seva llengua.

sard n masc
sardisk
Natiu de Sardenya.
(només singular) Llengua històricament parlada a Sardenya.

sardina /sərˈdi.nə/ n fem
sardin

sastre /ˈsas.tɾe/ n masc
skredder

satisfer /sa.tisˈfe/ /sa.tisˈfeɾ/ /sə.tisˈfe/ v
tilfredsstille
Acomplir un anhel o una necessitat.

satèl·lit /saˈtɛɫ.ɫit/ /səˈtɛɫ.ɫit/ n masc
satelitt

sauna /ˈsaw.na/ /ˈsaw.nə/ n fem
badstu

savi /ˈsa.βi/ n masc
måte
Persona que acumula molts sabers, molts coneixements.

saviesa /sa.viˈe.za/ /sa.βiˈe.za/ /sə.viˈə.zə/ /sə.viˈɛ.zə/ /sə.βiˈɛ.zə/ n fem
visdom

saxòfon /sakˈsɔ.fon/ /səkˈsɔ.fon/ /səkˈsɔ.fun/ n masc
saksofon

seaborgi /siˈβɔr.ɡi/ n masc
seaborgium

sec /ˈsek/ /ˈsək/ /ˈsɛk/ adj masc
tørr
Sense humitat o amb poca aigua.

secret /seˈkɾet/ /səˈkɾet/ /səˈkɾət/ /səˈkɾɛt/ adj masc
hemmelig
Que la seva comprensió resulta difícil o es té insuficients coneixements.

secret /seˈkɾet/ /səˈkɾet/ /səˈkɾət/ /səˈkɾɛt/ n masc
hemmelighet hemmelig

secretari /se.kɾeˈta.ɾi/ /sə.kɾəˈta.ɾi/ n masc
sekretær

secta /ˈsɛk.ta/ /ˈsɛk.tɛ/ n fem
sekt

seda /ˈse.ða/ /ˈsə.ðə/ /ˈsɛ.ðə/ n fem
silke

sediment /se.ðiˈment/ /sə.ðiˈmen/ n masc
sediment

segar /seˈɣa/ /seˈɣaɾ/ /səˈɣa/ v
høste
(agricultura) Tallar plantes (blat, etc.) per a arreplegar-les.

segell /seˈd͡ʒeʎ/ /seˈʒeʎ/ /səˈʒeʎ/ n masc
frimerke
Paper petit estampat que cal enganxar en l'element a tractar i que demostra un pagament previ a un dels següents serveis: enviament per correu d'una carta, postal o paquet o bé realització d'una gestió mitjançant un document (instància, pòlissa, etc).

segle /ˈse.ɣɫe/ /ˈse.ɣɫə/ /ˈseɡ.ɡɫe/ /ˈseɡ.ɡɫə/ /ˈsɛ.ɣɫə/ /ˈsɛɡ.ɡɫə/ n masc
århundre

segon /seˈɣon/ n masc
sekund
Unitat de temps del sistema internacional que equival a la duració de 9.192.631.770 períodes de radiació corresponents a la transició entre dos nivells de l'estructura hiperfina de l'estat fonamental del cesi 133.

segon /seˈɣon/ number
andre
(ordinal) Que va just darrere del primer.

segons /seˈɣons/ /səˈɣons/ conjunction
ifylgje

seguir /seˈɣi/ /seˈɣiɾ/ /səˈɣi/ v
følge
Anar darrere d'algú o d’alguna cosa que es mou en la mateixa direcció.

segur /seˈɣu/ /seˈɣuɾ/ /səˈɣu/ adj masc
sikker
ferm, sense perill

seguretat /se.ɣu.ɾeˈtat/ n fem
sikkerhet
Absència de perill, qualitat de segur.

següent /seˈɣwen/ /seˈɣwent/ /səˈɣwen/ /səˈɣwent/ adj
følgende

seient /seˈjen/ /seˈjent/ /səˈjen/ /səˈjent/ n masc
sete

seixanta /sejˈʃan.ta/ /seˈʃan.ta/ /siˈʃan.ta/ /siˈʃan.tə/ /ʃiˈʃan.ta/ /ʃiˈʃan.tə/ number
seksti

seixanta-cinc /sejˌʃan.taˈsiŋ/ /sejˌʃan.taˈsiŋk/ /seˌʃan.taˈsiŋ/ /səˌʃan.təˈsiŋ/ /səˌʃan.təˈsiŋk/ number
sekstifem

seixanta-nou /sejˌʃan.taˈnɔw/ /seˌʃan.taˈnɔw/ /səˌʃan.təˈnɔw/ number
niogseksti

seixanta-sis /sejˌʃan.taˈsis/ /seˌʃan.taˈsis/ /səˌʃan.təˈsis/ number
sekstiseks

selecció /se.ɫek.siˈo/ /sə.ɫək.siˈo/ n fem
utvalg

seleni /səˈɫɛ.ni/ n masc
selen

sella /ˈse.ʎa/ /ˈse.ʎə/ n fem
sal

semblant /semˈbɫan/ /semˈbɫant/ /səmˈbɫan/ /səmˈbɫant/ adj
lignende
Que és gairebé igual a un altre.

semblar /semˈbɫa/ /semˈbɫaɾ/ /səmˈbɫa/ v
synes

sembrar /semˈbɾa/ /semˈbɾaɾ/ /səmˈbɾa/ v
så

semen /ˈse.men/ /ˈsɛ.mən/ n masc
sperm

sempre /ˈsem.pɾe/ adv
alltid bestandig

semàfor /seˈma.foɾ/ /səˈma.foɾ/ /səˈma.fur/ n masc
trafikklys

semàntica /seˈman.ti.ka/ /səˈman.ti.kə/ n fem
semantikk

senat /seˈnat/ /səˈnat/ n masc
senat

sencer /senˈse/ /senˈseɾ/ /sənˈsə/ /sənˈsɛ/ adj masc
hel

senglar /seŋˈɡɫa/ /səŋˈɡɫa/ n masc
villsvin

sense /ˈsen.sa/ /ˈsen.se/ /ˈsən.sə/ /ˈsɛn.sə/ preposition
uten

sensible /senˈsi.bɫe/ /senˈsi.βɫe/ /senˈsib.bɫe/ /sənˈsi.βɫə/ /sənˈsib.bɫə/ adj
følsom
Que està dotat de sensibilitat.

sentir /senˈti/ /senˈtiɾ/ v
føle
Percebre amb els sentits, tret del visual.

sentit /senˈtit/ n masc
sans
Facultat per relacionar el cos i l'exterior (la vista, el tacte....)
meining
Intencionalitat d’allò que es diu.

senyal /seˈɲaɫ/ /siˈɲaɫ/ n masc
tegn
Marca feta a alguna cosa.

senyor /seˈɲo/ /seˈɲoɾ/ /siˈɲo/ /siˈɲoɾ/ /səˈɲo/ /səˈɲu/ n masc
herre
(usat especialment pels nens) Home gran o desconegut.

senyora /seˈɲo.ɾa/ /səˈɲo.ɾə/ n fem
dame
Tractament de cortesia donat a una dona.

separadament /se.paˌɾa.ðaˈmen/ /se.paˌɾa.ðaˈment/ /sə.pəˌɾa.ðəˈmen/ /sə.pəˌɾa.ðəˈment/ adv
særskilt

separar /se.paˈɾa/ /se.paˈɾaɾ/ /sə.pəˈɾa/ v
avsondre

ser /ˈse/ /ˈser/ /ˈseɾ/ /ˈsə/ /ˈsɛ/ /ˈsɛr/ v
være
ésser, existir

serbi adj masc
serbisk
Relatiu a Sèrbia o la seva llengua.

serbi n masc
serbisk
(només singular) Llengua eslava pròpia de Sèrbia.

serf /ˈserf/ n masc
leilending

sergent /serˈd͡ʒen/ /seɾˈd͡ʒen/ /seɾˈd͡ʒent/ /sərˈʒen/ /səɾˈʒent/ n masc
sersjant

seriós /se.ɾiˈos/ /sə.ɾiˈos/ adj masc
alvorlig

sermó /seɾˈmo/ /sərˈmo/ n masc
preken

serp n fem
slange
Rèptil sense extremitats (Serpentes).

serra /ˈsa.rə/ /ˈsa.rɛ/ /ˈsɛ.ra/ /ˈsɛ.rɛ/ n fem
sag
Fulla d’acer que no té dents i serveix per tallar la pedra amb l'ajuda d'aigua i sorra.

serrar /seˈra/ /seˈˈɾaɾ// /səˈra/ v
sage
Fer servir la serra o el xerrac.
Tancar la mà fortament, agafant la d'un altre.

servei de córner n masc
corner

servent /serˈβen/ /seɾˈvent/ /seɾˈβen/ /sərˈben/ /sərˈven/ /səɾˈvent/ n masc
tjener

serè /seˈɾe/ /səˈɾə/ /səˈɾɛ/ adj masc
fredelig

set /ˈset/ /ˈsət/ /ˈsɛt/ n fem
tørst
Necessitat, desig o sensació de necessitar beure.

set /ˈset/ /ˈsət/ /ˈsɛt/ number
sju syv
(cardinal) Sis més un.
(valor ordinal) Setè, setena.

setanta /seˈtan.ta/ number
sytti

setanta-nou /seˌtan.taˈnɔw/ /səˌtan.təˈnɔw/ number
syttini

setembre /səˈtem.bɾə/ n masc
september
Novè mes de l'any.

setge /ˈse.d͡ʒe/ /ˈse.d͡ʒə/ /ˈsɛ.d͡ʒə/ n masc
beleiring
Acció d'assetjar, encerclament d'una població, fortalesa, vaixell... per a bloquejar-la o per a combatre-la.

setmana /semˈma.na/ /seˈma.na/ n fem
uke veke

setze /ˈse.d͡ze/ number
seksten

setzè /seˈd͡ʒe/ /sədˈʒɛ/ number
sekstende

sexe /ˈsɛk.se/ /ˈsɛk.sə/ n masc
kjønn
Conjunt de les peculiaritats bioquímiques, fisiològiques i orgàniques que divideixen els individus d'una espècie en mascles i femelles i fan possible entre ells, mitjançant els adequats processos de conjugació o fecundació, una periòdica modificació de la informació genètica.
sex
Sexualitat, activitat sexual.

sexual /sek.suˈaɫ/ /sək.suˈaɫ/ adj
seksuell

sexualitat /sek.su.a.ɫiˈtat/ /sək.su.ə.ɫiˈtat/ n fem
seksualitet

si conjunction
hvis dersom
Nexe condicional que introdueix un supòsit, una premissa.

sibil·la /siˈbiɫ.ɫa/ /siˈbiɫ.ɫə/ /siˈβi.ɫa/ /siˈβi.ɫə/ /siˈβiɫ.ɫə/ n fem
sibylle

sicilià adj masc
siciliansk
Originari, pertanyent o relatiu a Sicília.

signe /ˈsiŋ.ne/ /ˈsiɡ.ne/ n masc
tegn

significat /siŋ.ni.fiˈkat/ /siɡ.ni.fiˈkat/ n masc
betydning

sikh /ˈsik/ /ˈsix/ adj
sikh
Relatiu al sikhisme o als seus seguidors.

sikh /ˈsik/ /ˈsix/ n neut
sikh
Membre o practicant del sikhisme.

silenci /siˈɫen.si/ n masc
ro stillhet
Estat d'absència de soroll o de no parlar.

silenciosament /si.ɫen.siˌo.zaˈmen/ /si.ɫen.siˌo.zaˈment/ /si.ɫən.siˌo.zəˈmen/ /si.ɫən.siˌo.zəˈment/ adv
stille

silici n masc
silisium

simfonia /siɱ.foˈni.a/ /siɱ.foˈni.ə/ /siɱ.fuˈni.ə/ n fem
symfoni

simitarra /si.miˈta.ra/ /si.miˈta.rə/ n fem
krumsabel

simonia /si.moˈni.a/ /si.moˈni.ə/ /si.muˈni.ə/ n fem
simoni

simple /ˈsim.pɫe/ adj
ligner på
Que no presenta complexitat, que no és res més que allò.

simplificar /sim.pɫi.fiˈka/ /sim.pɫi.fiˈkaɾ/ v
forenkles

sincer /sinˈse/ /sinˈseɾ/ adj masc
oppriktig
Dit de la persona que diu la veritat, honesta.

sinergia /si.neɾˈʒi.a/ /si.nəɾˈʒi.ə/ n fem
synergi

singlot /siŋˈɡlot/ n masc
hikke
Moviment inspiratori espasmòdic, que generalment es repeteix a intervals més o menys llargs, degut a una contracció sobtosa del diafragma i acompanyat d'un soroll de l'aire en forçar el seu pas per la glotis closa.

singular /siŋ.ɡuˈɫa/ /siŋ.ɡuˈɫaɾ/ adj
entall

sinus /ˈsi.nus/ n masc
sinus

sinònim /siˈnɔ.nim/ n masc
synonym
Mot amb un significat igual o similar al d'un altre.

sirena /siˈɾe.na/ /siˈɾɛ.nə/ n fem
havfrue
Criatura mitològica meitat dona meitat peix que amb els seus cants feia distreure els mariners fins a fer-los naufragar.
So llarg i estrident emprat per cridar l'atenció en vehicles d'urgències o per anunciar l'arribada de les barques al port.

sirtaki /sirˈta.ki/ n masc
sirtaki

sis number
seks

sistema /sisˈte.ma/ /sisˈtɛ.mə/ n masc
system

sitar /siˈtar/ n masc
sitar

sitja /ˈsi.d͡ʒa/ /ˈsi.d͡ʒə/ n fem
silo

situació /si.tu.a.siˈo/ /si.tu.ə.siˈo/ n fem
situasjon
Manera d'estar quelcom situat.

sivella /siˈve.ʎa/ /siˈve.ʎə/ /siˈβe.ʎa/ /siˈβe.ʎə/ n fem
spenne

so /so/ /su/ /ˈso/ /ˈsɔ/ n masc
lyd
Pertorbació de l'aire audible pels éssers vius.

sobre /ˈso.bɾe/ /ˈsɔ.bɾe/ /ˈsɔ.βɾə/ n masc
konvolutt
Objecte per contenir una carta o targeta.

sobre /ˈso.bɾe/ /ˈsɔ.bɾe/ /ˈsɔ.βɾə/ preposition
over
Nexe que indica superioritat física.

sobrenom /ˌso.bɾeˈnɔm/ /ˌso.βɾəˈnɔm/ n masc
kallenavn

sobreviure /ˌso.bɾeˈviw.ɾe/ /ˌso.bɾəˈviw.ɾə/ /ˌso.βɾeˈβiw.ɾe/ /ˌso.βɾəˈβiw.ɾə/ v
overleve

soca /ˈso.kə/ /ˈsɔ.ka/ /ˈsɔ.kɔ/ /ˈsɔ.kə/ n fem
stump

social /so.siˈaɫ/ /su.siˈaɫ/ adj
sosial
Pertanyent a un grup de persones.
Destinat a l'atenció de persones desafavorides.

socialdemocràcia /so.si.aɫ.de.moˈkɾa.si.a/ /so.si.əɫ.də.moˈkɾa.si.ə/ /su.si.əɫ.də.muˈkɾa.si.ə/ n fem
sosialdemokrati

socialisme /so.si.aˈɫiz.me/ /so.si.əˈɫiz.mə/ /su.si.əˈɫiz.mə/ n masc
sosialisme

sociolecte /so.si.oˈɫɛk.te/ /so.si.oˈɫɛk.tə/ /su.si.uˈɫɛk.tə/ n masc
sosiolekt

sodi n masc
natrium
Element químic de nombre atòmic 11 i símbol Na.

softbol /ˌsovˈbɔɫ/ /ˌsɔvˈβɔɫ/ n masc
softball

sofà /soˈfa/ /suˈfa/ n masc
sofa
Seient per a més d'una persona amb respatller i reposabraços format per components relativament tous, semblant a la textura dels coixins.

sogra /ˈsɔ.ɣɾa/ /ˈsɔ.ɣɾɔ/ n fem
svigermor

sogre /ˈsɔ.ɣɾe/ n masc
svigerfar

sol /ˈsoɫ/ /ˈsuɫ/ /ˈsɔɫ/ n masc
sol
Astre estel·lar, estrella.
Lluentor o escalfor que produeix el sol.

sola /ˈsɔ.ɫa/ /ˈsɔ.ɫə/ n fem
såle
Part del calçat que està format per un material més resistent per a protegir la planta del peu.

solc /ˈsoɫk/ n masc
fure

soldat /soɫˈdat/ /suɫˈdat/ n masc
soldat
Persona que forma part d'un exèrcit.

solidaritat /so.ɫi.ða.ɾiˈtat/ /so.ɫi.ðə.ɾiˈtat/ /su.ɫi.ðə.ɾiˈtat/ n fem
solidaritet

solstici /suɫsˈti.si/ n masc
solverv

solter /soɫˈte/ /soɫˈteɾ/ /suɫˈte/ adj masc
ugift
(central, nord-occidental) Sense parella, no casat.

solució /so.ɫu.siˈo/ /su.ɫu.siˈo/ n fem
løsning
Fet de finalitzar adequadament algun tipus de problema.
Qualsevol cosa que permet finalitzar adequadament un problema.
(química) Barreja homogènia de components químics que no reaccionen entre si.

somiar /so.miˈa/ /so.miˈaɾ/ /su.miˈa/ v
drømme
Veure representacions fictícies de la realitat durant la pèrdua de consciència del son.

somni /ˈsɔm.ni/ n masc
drøm

somriure /somˈɾiw.ɾe/ /somˈɾiw.ɾə/ /sumˈɾiw.ɾə/ n masc
smil
Gest corbant la boca cap amunt com si s'estigués a punt de riure, però sense fer soroll.

somriure /somˈɾiw.ɾe/ /somˈɾiw.ɾə/ /sumˈɾiw.ɾə/ v
smile
Riure lleument.

son /son/ /sun/ n masc
søvn
Estat de somni, de suspensió de la consciència

sonet /soˈnet/ /soˈnət/ /suˈnɛt/ n masc
sonnett sonett

sonso /ˈson.so/ /ˈson.su/ /ˈsɔn.su/ adj masc
flau

sopa /ˈso.pa/ n fem
suppe

sopar /soˈpa/ /soˈpaɾ/ /suˈpa/ n masc
middag
Àpat principal del vespre o de la nit.

sorbet /soɾˈbet/ /soɾˈbət/ /surˈbɛt/ n masc
vannis

sord /ˈsort/ adj masc
døv

sordesa /soɾˈðe.za/ /soɾˈðə.zə/ /surˈðɛ.zə/ n fem
døvhet

soroll /soˈɾoʎ/ /suˈɾoʎ/ n masc
larm
So no articulat i confús més o menys fort.

sorprendre /soɾˈpen.dɾe/ /soɾˈpən.dɾə/ /surˈpɛn.dɾə/ v
overraske

sorprenent /soɾ.pɾeˈnen/ /soɾ.pɾeˈnent/ /suɾ.pɾəˈnen/ adj
overraskende

sorpresa /soɾˈpɾe.za/ /soɾˈpɾə.zə/ /surˈpɾɛ.zə/ n fem
overraskelse

sorra /ˈso.ra/ n fem
sand

sort n fem
hell

sortida /soɾˈti.ða/ /soɾˈti.ðə/ /surˈti.ðə/ n fem
utgang
En un lloc tancat, zona que permet l'accés al seu exterior.

sortir de l'armari /soɾ.tiɾ v
av

sospirar /sos.piˈɾa/ /sos.piˈɾaɾ/ /sus.piˈɾa/ v
sukke

sostenible /sos.teˈni.bɫe/ /sos.teˈni.βɫe/ /sos.teˈnib.bɫe/ /sos.təˈnib.bɫə/ /sus.təˈni.βɫə/ /sus.təˈnib.bɫə/ adj
bærekraftig
(ecologia, economia) Que pot perdurar sense afectar el medi ambient o esgotar els recursos.

sostenidors /sos.te.niˈðos/ /sos.te.niˈðoɾs/ /sos.tə.niˈðos/ /sus.tə.niˈðos/ n masc
BH

sostingut /sos.tiŋˈɡut/ /sus.tiŋˈɡut/ n masc
-iss

sostre /ˈsos.tɾe/ /ˈsos.tɾə/ n masc
tak
Part interior d'una casa, habitació o construcció que la limita per dalt, oposada al sòl.

sota /ˈso.ta/ /ˈso.tə/ n fem
knekt

soterrani /so.teˈra.ni/ /so.təˈra.ni/ /su.təˈra.ni/ n masc
kjeller

sotsobrar /sot.soˈbɾa/ /sot.soˈbɾaɾ/ /sot.soˈβɾa/ /sut.suˈbɾa/ /sut.suˈβɾa/ v
kantre

sovint /soˈvint/ /soˈβin/ /suˈvin/ adv
ofte hyppig

suahili /swaˈhi.li/ /swəˈhi.li/ n masc
Swahili

suar /suˈa/ /suˈaɾ/ v
svette

suau /suˈaw/ adj
myk

subestimar /su.pes.tiˈma/ /su.pes.tiˈmaɾ/ /su.pəs.tiˈma/ /su.βes.tiˈma/ v
undervurdere

subjuntiu /sub.d͡ʒunˈtiw/ /sub.ʒunˈtiw/ n masc
konjunktiv

submarí /sub.maˈɾi/ /sum.maˈɾi/ /sum.məˈɾi/ n masc
ubåt
Vaixell construït per a navegar per sota la superfície de l'aigua. Gairebé sempre són de propòsit militar.

subornar /su.boɾˈna/ /su.boɾˈnaɾ/ /su.burˈna/ /su.βorˈna/ /su.βoɾˈna/ /su.βurˈna/ v
bestikke

subratllar /sub.raʎˈʎa/ /sub.raˈʎa/ /sub.raˈʎaɾ/ /sub.rəˈʎa/ v
utheve

substantiu /sups.tanˈtiw/ /sus.tanˈtiw/ n masc
substantiv

substitució /sups.ti.tu.siˈo/ /sus.ti.tu.siˈo/ n fem
substitusjon

substància /supsˈtan.si.a/ /supsˈtan.si.ə/ /susˈtan.si.a/ /susˈtan.si.ə/ n fem
substans

subtítol /supˈti.toɫ/ /supˈti.tuɫ/ n masc
undertekst

suc n masc
juice jus
Substància líquida obtinguda esprement fruita.

succió /suk.siˈo/ n fem
suging

succés /sukˈses/ n masc
suksess
Bon resultat, resultat feliç.

sucre /ˈsu.kɾe/ n masc
sukker

sud n masc
sør

sud-est /ˌsuˈtest/ n masc
sørøst

sud-sud-est /ˌsutˌsutˈest/ n masc
sør-sørøst

sud-sud-oest /ˌsutˌsut.oˈest/ /ˌsutˌsut.uˈest/ n masc
sør-sørvest

suec adj masc
svensk
Relatiu o pertanyent a Suècia.

suec n masc
svenske
Persona de Suècia.
svensk
(només singular) Llengua germànica escandinava oriental parlada a Suècia i Finlàndia.

sufragi /suˈfɾa.d͡ʒi/ /suˈfɾa.ʒi/ n masc
stemmerett

suma /ˈsu.ma/ n fem
sum

sumar /suˈma/ /suˈmaɾ/ v
addere
Comptar plegades dues quantitats o més per establir-ne el total.

suor /suˈo/ /suˈoɾ/ n fem
svette

superflu /suˈpɛr.fɫu/ adj masc
overflødig

superfície /su.peɾˈfi.si.e/ /su.pərˈfi.si.ə/ n fem
overflate
extensió plana, cara.

superior /su.pe.ɾiˈoɾ/ /su.pə.ɾiˈo/ adj
overlegen
D'un nivell més alt.

superior /su.pe.ɾiˈoɾ/ /su.pə.ɾiˈo/ n neut
overlegen
Persona situada jeràrquicament per sobre i amb poder.

superstició n fem
overtro overtru
Creença, no basada en fets científics ni en el raonament, segons la qual la conducta pot influir en els esdeveniments.

suposar /su.poˈza/ /su.poˈzaɾ/ /su.puˈza/ v
anta
Considerar com a cert o real a partir d’indicis.

sura /ˈsu.ɾa/ /ˈsu.ɾə/ n fem
sura

suro /ˈsu.ɾo/ /ˈsu.ɾu/ n masc
kork

sushi /ˈsu.t͡ʃi/ /ˈsu.ʃi/ n masc
sushi

sutge /ˈsu.d͡ʒe/ n masc
sot

suís /suˈis/ adj masc
sveitsisk
Relatiu o pertanyent a Suïssa o la seva llengua.

suís /suˈis/ n masc
sveitser
Habitant de Suïssa.

suïcidar-se /su.i.si.ðərˈsə/ /su.i.siˈðar.sə/ /su.i.siˈðaɾ.se/ /su.i.siˈðaɾ.sə/ v
begå selvmord
Matar-se a un mateix.

suïcidi /su.iˈsi.ði/ n masc
selvmord

sàbat /ˈsa.bat/ /ˈsa.βət/ n masc
sabbat

sànscrit /ˈsans.kɾit/ n masc
sanskrit
Llengua clàssica de l'Índia i litúrgica de l'hinduisme, el budisme i el jainisme.

sàtrapa /ˈsa.tɾa.pa/ /ˈsa.tɾə.pə/ n masc
satrap

sègol /ˈse.ɣoɫ/ /ˈsɛ.ɣoɫ/ /ˈsɛ.ɣuɫ/ n masc
rug

sèmola /ˈsɛ.mo.ɫa/ /ˈsɛ.mo.ɫə/ /ˈsɛ.mu.ɫə/ n fem
semule

sèrie /ˈse.ɾi.e/ /ˈse.ɾje/ /ˈsɛ.ɾi.ə/ /ˈsɛ.ɾjə/ n fem
rekke
Conjunt ordenat d'elements
fjernsynsserie rekke
Ficció televisiva o radiofònica per capítols.

sí adv
ja jo
Expressió d'afirmació com a resposta.

sí n masc
ja
Afirmació, consentiment.

sílex /ˈsi.ɫeks/ /ˈsi.ɫəks/ n masc
flint

síl·laba /ˈsi.ɫa.βa/ /ˈsi.ɫə.βə/ /ˈsiɫ.ɫa.ba/ /ˈsiɫ.ɫə.bə/ n fem
stavelse
Unió de diversos sons en un sol cop de veu, cadascuna de les divisions fonètiques d'una paraula segons les espiracions necessàries per pronunciar-la.

símbol /ˈsim.boɫ/ /ˈsim.buɫ/ n masc
symbol

símptoma /ˈsim.to.ma/ /ˈsim.to.mə/ /ˈsim.tu.mə/ n masc
symptom

síndria /ˈsin.dɾi.a/ n fem
vannmelon

sípia /ˈsi.pi.a/ /ˈsi.pi.ə/ n fem
blekksprut
Mol·lusc cefalòpode de la família dels sèpids, de cos oval i amb glàndula de tinta (Sepia officinalis).
(col·loquial) Color sèpia.
(col·loquial, penedesenc, menorquí) Gargall.

sòl n masc
gulv

sòlid /ˈsɔ.ɫit/ n masc
fast
Estat de la matèria que es caracteritza per resistir-se a la deformació.

tabernacle /ta.beɾˈna.kɫe/ /tə.βərˈna.kɫə/ n masc
tabernakel
Sagrari de l’altar major.

tacte /ˈtak.te/ /ˈtak.tə/ n masc
følelse
Sentit pel qual es percep l'exterior a partir de les terminacions nervioses situades a la pell del cos.

tafaner /ta.faˈne/ /ta.faˈneɾ/ /tə.fəˈne/ n masc
ryktemaker

taigà /tajˈɣa/ /təjˈɣa/ n fem
taiga

talent /taˈɫen/ /taˈɫent/ /təˈɫen/ /təˈɫent/ n masc
talent
Especial aptitud intel·lectual, natural o adquirida, per a dur a terme tasques que, en general, requereixen una elevada participació de continguts de tota mena.

tall /ˈtaj/ /ˈtaʎ/ n masc
kutt
Incisió feta pel contacte amb un objecte esmolat.

tallar /taˈʎa/ /taˈʎaɾ/ /təˈja/ /təˈʎa/ v
skjære
Trencar o separar un objecte amb ajuda d'un instrument de tall.
beskjære
Esculpir, treure material d'una peça perquè agafi una forma determinada.
(pilota) Llançar la pilota amb força i amb una trajectòria tan baixa com sigui possible.

talp n masc
moldvarp

tal·li /ˈta.ɫi/ /ˈtaɫ.ɫi/ n masc
thallium

taló /taˈɫo/ n masc
hæl
Part del peu oposada a la banda dels dits.
Part d'una sabata sobre la qual descansa el taló del peu.

talús /taˈɫus/ /təˈɫus/ n masc
ur
Inclinació en la base d'un mur de càrrega.

tambor /tamˈbo/ /tamˈboɾ/ /təmˈbo/ n masc
tromme
Cilindre, sovint buit i giratori, que recorda la forma de l'instrument membranòfon de percussió.

també /tamˈbe/ adv
dessuten også
Adverbi d'afirmació que serveix per unir dos conceptes en forma de suma o addició.

tampoc /tamˈpɔk/ /təmˈpɔk/ adv
heller

tanca /ˈtaŋ.ka/ n fem
gjerde
Barrera col·locada en un terreny per impedir o dificultar el pas.

tancar /taŋˈka/ /taŋˈkaɾ/ v
stenge
Posar algun impediment per a privar l'entrada o sortida d'algun lloc.

tancat /taŋˈkat/ /təŋˈkat/ adj
lukket

tap /ˈtap/ n masc
kork
Peça que impedeix la sortida del contingut d'un envàs.

tard /ˈtart/ adv
sein

tarda /ˈtal.da/ /ˈtaɾ.ða/ /ˈtaɾ.ðe/ /ˈtaɾ.ðə/ n fem
ettermiddag

tardor /tarˈðo/ /taɾˈðoɾ/ n fem
høst

targeta /taɾˈd͡ʒe.ta/ /tərˈʒɛ.tə/ /təɾˈʒə.tə/ n fem
kort
Petita carta amb les dades personals.

targeta de crèdit n fem
kredittkort

tarongina /ta.ɾoɲˈd͡ʒi.na/ /tə.ɾoɲˈʒi.nə/ /tə.ɾuɲˈʒi.nə/ n fem
hjertensfryd
Espècie de planta herbàcia de la família de les lamiàcies (Melissa officinalis L.)

taronja /taˈɾɔɲ.d͡ʒa/ /taˈɾɔɲ.d͡ʒɔ/ /təˈɾoɲ.ʒə/ /təˈɾɔɲ.ʒə/ n fem
appelsin oransje
Fruit del taronger.

taronja /taˈɾɔɲ.d͡ʒa/ /taˈɾɔɲ.d͡ʒɔ/ /təˈɾoɲ.ʒə/ /təˈɾɔɲ.ʒə/ n masc
oransje appelsin
Color de l'espectre entre el vermell i el groc.

tasca /ˈtas.ka/ /ˈtas.kə/ n fem
oppgave

tassa /ˈta.sa/ n fem
kopp

tastar /tasˈta/ /tasˈtaɾ/ /təsˈta/ v
smake

tatuar /ta.tuˈa/ /ta.tuˈaɾ/ /tə.tuˈa/ /tə.tuˈa/ v
tatovere
Pintar o dibuixar a la pell, amb procediments indelebles, lletres, figures o senyals.

tatuatge /ta.tuˈa.d͡ʒe/ /tə.tuˈa.d͡ʒə/ n masc
tatovering

taula /ˈtaw.ɫa/ n fem
bord
Moble amb una superfície i potes per recolzar o deixar coses.
(tennis de taula) Taula rectangular sostinguda generalment sobre vuit potes a 76 cm d'altura, de color fosc mat, amb una superfície plana dividida per una xarxa en dos camps.
tabell
(informàtica) Cadascuna de les estructures i les dades que conté una base de dades relacional que està formada per grups d'informació de files o registres, els quals es divideixen alhora en elements més petits de camps o columnes.

taulell /tawˈɫeʎ/ /təwˈɫeʎ/ n masc
disk

taure /ˈtaw.ɾe/ /ˈtaw.ɾə/ n neut
tyr

tauró /tawˈɾo/ n masc
hai

tauró blanc /tawˈɾo /təwˈɾo /təwˈɾo n masc
hvithai

tauró tigre n masc
tigerhai

taxi /ˈtak.si/ n masc
drosje taksi
Servei públic de transport de passatges en automòbil.

taüt /taˈut/ n masc
kiste
Caixa emprada per enterrar un cadàver.

te /te/ /tə/ /ˈte/ n masc
te
(aliments) Infusió amb aquestes fulles.

teatre /teˈa.tɾe/ n masc
teater

tebi /ˈte.βi/ /ˈtɛ.βi/ adj masc
lunken

tecla /ˈte.kɫa/ /ˈte.kɫə/ n fem
tast

teclat /teˈkɫat/ n masc
tastatur

tecneci /teŋˈnɛ.si/ /təŋˈnɛ.si/ n masc
technetium

tecnologia /teŋ.no.ɫoˈʒi.a/ /teɡ.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /təŋ.no.ɫoˈʒi.ə/ /təŋ.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
teknologi

teix /ˈtejʃ/ /ˈteʃ/ n masc
barlind

teixir /tejˈʃi/ /tejˈʃiɾ/ /teˈʃi/ /təˈʃi/ v
spinne

teixó /tejˈʃo/ /teˈʃo/ /təˈʃo/ n masc
grevling

telefèric /te.ɫeˈfɛ.ɾik/ /tə.ɫəˈfɛ.ɾik/ n masc
taubane

teler /teˈɫe/ /teˈɫeɾ/ /təˈɫe/ n masc
vevstol
Estri per fer teixits.

telescopi /te.ɫesˈkɔ.pi/ /tə.ɫəsˈkɔ.pi/ n masc
teleskop

televisió /te.le.vi.ziˈo/ /te.ɫe.vi.ziˈo/ /te.ɫe.βi.ziˈo/ /tə.ɫə.vi.ziˈo/ n fem
fjernsyn

televisor /te.ɫe.viˈzoɾ/ /te.ɫe.βiˈzo/ /te.ɫe.βiˈzoɾ/ /tə.ɫə.viˈzo/ /tə.ɫə.βiˈzo/ n masc
fjernsyn

tel·luri /teɫˈɫu.ɾi/ /təɫˈɫu.ɾi/ /təˈɫu.ɾi/ n masc
tellur

telèfon /teˈɫɛ.fon/ /təˈɫɛ.fon/ /təˈɫɛ.fun/ n masc
telefon
Aparell que permet la comunicació oral a distància, fent tant de transmissor com de receptor, amb un dispositiu per a seleccionar el destinatari.

temperatura /tem.pe.ɾaˈtu.ɾa/ n fem
temperatur

tempesta /temˈpes.ta/ n fem
storm

templa /ˈtem.pɫa/ /ˈtem.pɫə/ n fem
tinning

temple /ˈtem.pɫe/ /ˈtem.pɫə/ n masc
tempel

temporada /tem.poˈɾa.ða/ /təm.puˈɾa.ðə/ n fem
sesong
Període de temps durant el qual es practica una activitat.

temporal /tem.poˈɾaɫ/ /təm.poˈɾaɫ/ /təm.puˈɾaɫ/ adj
temporal
Relatiu als ossos del crani anomenats temples.

temps n masc
tid
Magnitud física que serveix per a avaluar l'evolució dels fets o bé per a organitzar o pronosticar allò que s'espera o es vol que passi.
vær
Oratge, temps atmosfèric.

temptar /temˈta/ /temˈtaɾ/ /təmˈta/ v
friste
Instigar, induir, excitar el desig per fer alguna cosa.

tenca /ˈteŋ.ka/ /ˈtɛŋ.kə/ n fem
sudre

tenda /ˈten.da/ /ˈten.də/ n fem
telt
Habitacle portàtil fàcilment desmuntable.

tendal /tenˈdaɫ/ /tənˈdaɫ/ n masc
markise
Tela que serveix per a fer ombra i d'aixopluc, es manté estesa a una certa distància del terra i es pot usar en tendes, vaixells...

tendre /ˈtɛn.dɾe/ /ˈtɛn.dɾə/ /ˈtɛn.dɾə/ /ˈtɛn.dɾɛ/ adj masc
mør
Tou, suau.

tenir /teˈni/ /teˈniɾ/ /təˈni/ v
ha
Expressar pertinença o possessió.

tenir lloc /teˌniˈʎɔk/ v
finne sted

tennis /ˈtɛn.nis/ n masc
tennis

teoria del caos n fem
kaosteori

terbi n masc
terbium

tercer /terˈse/ /teɾˈseɾ/ number
tredje

terme /ˈteɾ.me/ n masc
term
Denominació d’un concepte en un àmbit d’especialitat.

terminologia /teɾ.mi.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /tər.mi.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
terminologi

termosfera /ˌtɛr.musˈfe.ɾə/ /ˌtɛɾ.mosˈfe.ɾa/ /ˌtɛɾ.mosˈfe.ɾə/ n fem
termosfæren

termòmetre /teɾˈmɔ.me.tɾe/ n masc
termometer

termòstat /teɾˈmɔs.tat/ /təɾˈmɔs.tət/ n masc
termostat
Dispositiu que emet un senyal o tanca un circuit quan detecta que la temperatura ha sobrepassat o ha baixat per sota d'un valor preestablert. Sovint s'utilitza per a regular la temperatura d'un lloc.

terra /ˈtɛ.ra/ /ˈtɛ.rɛ/ n fem
land
Sòlid esmicolat.
Qualsevol àrea o tipologia de terreny.
Superfície del planeta no coberta per aigua.

terratrèmol /ˌtɛ.raˈtɾe.moɫ/ /ˌtɛ.rəˈtɾə.moɫ/ /ˌtɛ.rəˈtɾɛ.muɫ/ n masc
jordskjelv

terrible /teˈri.bɫe/ /teˈri.βɫe/ /teˈrib.bɫe/ /təˈri.βɫə/ /təˈrib.bɫə/ adj
forferdelig

territori /te.riˈtɔ.ɾi/ /tə.riˈtɔ.ɾi/ n masc
territorium

terrorisme /te.roˈɾiz.me/ /tə.roˈɾiz.mə/ /tə.ruˈɾiz.mə/ n masc
terrorisme

teràpia /teˈɾa.pi.a/ /təˈɾa.pi.ə/ n fem
terapi

tesi /ˈtɛ.zi/ n fem
tese

testament /tes.taˈmen/ /tes.taˈment/ /təs.təˈmen/ /təs.təˈment/ n masc
testament

testicle /tesˈti.kɫe/ /təsˈti.kɫə/ n masc
testikkel

testosterona /tes.tos.teˈɾo.na/ /təs.tos.təˈɾɔ.nə/ /təs.tus.təˈɾɔ.nə/ n fem
testosteron

teulada /tewˈɫa.ða/ /təwˈɫa.ðə/ n fem
tak

text /ˈtekst/ /ˈtɛkst/ n masc
tekst

textura /teksˈtu.ɾa/ /təksˈtu.ɾə/ n fem
tekstur
Estructura dels fils d'un teixit.

tia /ˈti.a/ n fem
tante

tibetà /ti.βəˈta/ n masc
tibetansk
(només singular) Llengua del Tibet, de la branca tibetobirmana, de la família sinotibetana.

tigre /ˈti.ɣɾə/ n masc
tiger

tija /ˈti.d͡ʒa/ /ˈti.ʒa/ /ˈti.ʒə/ n fem
stengel

timbala /timˈba.la/ /timˈba.ɫə/ n fem
pauke

timpà /timˈpa/ n masc
trommehinne
Membrana de l'orella present en els animals de l'ordre dels cordats.

timó /tiˈmo/ n masc
ror

tinta /ˈtin.ta/ /ˈtin.tə/ n fem
blekk

tinter /tinˈte/ /tinˈteɾ/ n masc
blekkhus

tirar /tiˈɾa/ /tiˈɾaɾ/ v
dra
Fer força cap a si per portar algun pes.
Disparar un arma de foc o un artifici de pólvora.
(petanca, botxes) Llançar una bola contra la bola contrària més pròxima al bolig amb l'objectiu d'allunyar-la'n.

tiroide /tiˈɾɔj.ðe/ /tiˈɾɔj.ðə/ n masc
skjoldkjertel

tisores /tiˈzo.ɾes/ n fem
saks
Eina metàl·lica per a tallar formada per dues peces iguals (o gairebé) creuades i agafades entre elles per un petit eix també metàl·lic. Cada peça, anomenada tisora, té, a un costat del creuament, una part tallant disposada de manera que les parts tallants de les dues peces es toquen; i, a l'altra, una anella per a agafar l'eina amb un o més dits.

titani n masc
titan

to /ˈtɔ/ n masc
tone

toc de queda n masc
portforbud

tocar /toˈka/ /toˈkaɾ/ /tuˈka/ v
berøre
Posar els dits o una altra part exterior del cos fregant un altre cos.
(voleibol) Entrar en contacte, un jugador, amb la pilota amb qualsevol part del cos de la cintura cap amunt.

tocar i parar n masc
sisten

tolerar /to.leˈɾa/ /to.leˈɾaɾ/ /tu.ɫəˈɾa/ v
tåle
Acceptar alguna cosa encara que no s'hi estigui d'acord.

tomba /ˈtom.ba/ /ˈtom.bə/ n fem
grav

tomàquet /toˈma.kət/ /tuˈma.kət/ n masc
tomat

tona /ˈto.na/ /ˈto.nə/ n fem
tonn
Unitat de mesura d'una massa equivalent a mil quilos, de símbol t.

tonyina /toˈɲi.na/ /toˈɲi.nə/ /tuˈɲi.nə/ n fem
tunfisk

tor /ˈtor/ n masc
torus

torba /ˈtoɾ.βa/ /ˈtɔr.bə/ n fem
torv

torn /ˈtorn/ n masc
etter tur
Estri de terrissaire que gira mentre ell dóna la forma a la ceràmica.
Mecanisme que consisteix en un cilindre i una resistència, emprat per fusters o altres artesans per girar una peça mentre li donen forma amb una llima.
Temps que correspon a un individu quan s'ha establert repartir el temps entre diverses persones.

tornada /toɾˈna.ða/ /toɾˈna.ðə/ /turˈna.ðə/ n fem
omkved
Tros de cançó que es repeteix periòdicament i que sovint conté el tema central o la melodia més reeixida.

tornado /toɾˈna.ðo/ /turˈna.ðu/ n masc
tornado

tornar /torˈna/ /toɾˈna/ /toɾˈnaɾ/ /turˈna/ v
komme tilbake
Anar al lloc del qual s'ha partit prèviament, refer un camí.

tornavís /ˌtor.naˈβis/ /ˌtor.nəˈβis/ /ˌtoɾ.naˈvis/ /ˌtoɾ.naˈβis/ /ˌtoɾ.nəˈvis/ n masc
skrujern skrutrekker
Eina destinada a caragolar i descaragolar visos. Normalment està composta per un mànec del qual sobresurt una barreta metàl·lica que acaba en punta, la forma de la qual determinarà el tipus de visos sobre els quals està destinat a actuar.

torrada /toˈra.ða/ /toˈra.ðə/ /tuˈra.ðə/ n fem
ristet brød
Llesca de pa torrat.

torre /ˈto.re/ n fem
tårn
Edificació militar amb una alçada superior a l'amplada per a la defensa o l'observació, que quan forma part d'una construcció més gran sobresurt dels elements que té al voltant.
(escacs) Peça dels escacs que es mou una o més cases per files o columnes del tauler.
Construcció mòbil de certa alçària utilitzada antigament per assaltar els castells i altres fortificacions.

tortera /toɾˈte.ɾa/ /toɾˈte.ɾə/ /turˈte.ɾə/ n fem
håndteinsnelle

tortuga /toɾˈtu.ɣə/ /turˈtu.ɣə/ n fem
skilpadde
Rèptil que forma un ordre propi (testudines), caracteritzat per l'enorme closca que li cobreix quasi tot el cos (tant per dalt com per sota). Té quatre potes curtes, una cua i una boca en forma de bec.

tortura /toɾˈtu.ɾa/ /toɾˈtu.ɾə/ /turˈtu.ɾə/ n fem
tortur

torturar /tor.tuˈɾa/ /toɾ.tuˈɾa/ /toɾ.tuˈɾaɾ/ /tur.tuˈɾa/ v
torturere
Infligir dolor excessiu a un presoner, usualment per obtenir una informació.

tos /tos/ /tus/ /ˈtos/ /ˈtɔs/ n fem
host
Alliberament violent de l'aire dels pulmons produït per una contracció espasmòdica sobtada i acompanyat d'un so característic.

tos ferina n fem
kikhoste

tossir /toˈsi/ /toˈsiɾ/ /tuˈsi/ v
hoste

tossut /toˈsut/ /tuˈsut/ adj masc
sta
Persona que s'entesta a tenir la raó o a fer una cosa d'una determinada manera malgrat els avisos d'altri.

tot /ˈtɔt/ adj masc
alle
Enter, sencer, que es pren o comprèn totes les seves parts.

tot /ˈtɔt/ adv
alt
enterament

tothom /toˈtɔm/ /tuˈtɔm/ pronoun
alle

tou /ˈtow/ /ˈtɔw/ adj masc
svak
De consistència fluixa, que en tocar-lo s'enfonsa el dit lleument.

tovalles /toˈva.ʎes/ /toˈva.ʎəs/ /toˈβa.ʎes/ /tuˈva.jəs/ /tuˈβa.ʎəs/ n fem
bordduk

tovallola /to.vaˈʎɔ.ɫa/ /to.vəˈʎɔ.ɫə/ /to.βaˈʎɔ.ɫa/ /to.βaˈʎɔ.ɫɔ/ /tu.vəˈjɔ.ɫə/ n fem
håndkle

tovalló /to.vaˈʎo/ /to.vəˈʎo/ /to.βaˈʎo/ /tu.vəˈjo/ /tu.βəˈʎo/ n masc
serviett

trabuc /tɾaˈbuk/ /tɾəˈβuk/ n masc
muskedunder
Escopeta curta amb el canó molt ample i de boca de campana.

tractar /tɾakˈta/ /tɾakˈtaɾ/ /tɾəkˈta/ v
behandle
Procedir envers algú d'una manera o altra.
Aplicar un tractament pel guariment d'un malalt, d'una malaltia, o en una operació química.

tractor /tɾakˈto/ /tɾakˈtoɾ/ n masc
traktor

tradicional /tɾa.ði.si.oˈnaɫ/ /tɾə.ði.si.oˈnaɫ/ /tɾə.ði.si.uˈnaɫ/ adj
tradisjonell

tradicionalment /tɾa.ði.si.oˌnaɫˈmen/ /tɾa.ði.si.oˌnaɫˈment/ /tɾə.ði.si.oˌnaɫˈment/ /tɾə.ði.si.uˌnaɫˈmen/ adv
tradisjonelt

tradició /tɾa.ði.siˈo/ n fem
tradisjon
Tot allò que té origen en les generacions passades i que, mantenint un fort contingut social, es transmet a les següents generacions. Fa referència a l'herència que rebem dels avantpassats. Per tant, és l'objecte de culte del tradicionalisme.

traducció /tɾa.ðuk.siˈo/ n fem
oversettelse
Acte i efecte de traduir.
(genètica) Procés biològic en què se sintetitza una cadena de proteïnes a partir d'una seqüència d'ARN missatger.

traductor /tɾa.ðukˈto/ /tɾa.ðukˈtoɾ/ n masc
oversetter

traduir /tɾa.ðuˈi/ /tɾa.ðuˈiɾ/ /tɾə.ðuˈi/ v
oversette

tragèdia /tɾaˈd͡ʒɛ.ði.a/ /tɾəˈʒɛ.ði.ə/ n fem
tragedie

trair /tɾaˈi/ /tɾaˈiɾ/ v
forråde
Cometre traïció.

trametre /tɾaˈme.tɾe/ /tɾəˈmə.tɾə/ /tɾəˈmɛ.tɾə/ v
sende

trampa /ˈtɾam.pa/ /ˈtɾam.pə/ n fem
felle
Enginy destinat a caçar animals.

tramvia /tɾamˈbi.a/ /tɾaɱˈvi.a/ /tɾəmˈbi.ə/ /tɾəɱˈvi.ə/ n masc
trikk sporvogn

transitiu /tɾan.ziˈtiw/ /tɾən.ziˈtiw/ adj masc
transitiv
Que passa d'un a un altre.
(gramàtica) Característica sintàctica d'un verb que requereix un complement directe, amb preposició o sense.

transliteració /tɾanz.li.te.ɾa.siˈo/ /tɾənz.ɫi.tə.ɾə.siˈo/ n fem
translitterasjon

transport /tɾansˈpɔɾt/ /tɾənsˈpɔrt/ n masc
transport

transportar /tɾans.porˈta/ /tɾans.poɾˈta/ /tɾans.poɾˈtaɾ/ /tɾəns.poɾˈta/ /tɾəns.purˈta/ v
føre
Portar una cosa d’un lloc a un altre.

transsexual /tɾan.sek.suˈaɫ/ /tɾən.sək.suˈaɫ/ adj
transperson

transsexualitat /tɾan.sek.su.a.ɫiˈtat/ /tɾən.sək.su.ə.ɫiˈtat/ n fem
transkjønnethet

trastorn /tɾasˈtoɾn/ /tɾəsˈtorn/ n masc
forstyrrelse

trastorn de la personalitat n masc
personlighetsforstyrrelse

traïció /tɾa.i.siˈo/ /tɾə.i.siˈo/ n fem
landssvik

traïdor /tɾa.iˈðo/ /tɾa.iˈðoɾ/ /tɾə.iˈðo/ adj masc
forræder

treballar /tɾe.baˈʎaɾ/ /tɾe.βaˈʎa/ /tɾə.bəˈja/ /tɾə.bəˈʎa/ v
arbeide

trempera /tɾemˈpe.ɾa/ /tɾəmˈpe.ɾə/ n fem
stå
(col·loquial) Estat del penis en erecció.

tren /ˈtɾen/ /ˈtɾen/ n masc
tog

trencaclosques /ˌtɾeŋ.kaˈkɫɔs.kes/ /ˌtɾəŋ.kəˈkɫɔs.kəs/ /ˌtɾɛŋ.kəˈkɫɔs.kəs/ n masc
gåte
Joc de pensar amb una solució no òbvia.

trenta /ˈtɾen.ta/ /ˈtɾən.tə/ /ˈtɾɛn.tə/ number
tretti

trenta-cinc /ˌtɾen.taˈsiŋ/ /ˌtɾen.taˈsiŋk/ /ˌtɾən.təˈsiŋk/ /ˌtɾɛn.təˈsiŋ/ /ˌtɾɛn.təˈsiŋk/ number
trettifem

trenta-nou /ˌtɾen.taˈnɔw/ /ˌtɾən.təˈnɔw/ /ˌtɾɛn.təˈnɔw/ number
trettini

trenta-quatre /ˌtɾen.taˈkwa.tɾe/ /ˌtɾən.təˈkwa.tɾə/ /ˌtɾɛn.təˈkwa.tɾə/ number
fireogtredve

trenta-sis /ˌtɾen.taˈsis/ /ˌtɾən.təˈsis/ /ˌtɾɛn.təˈsis/ number
trettiseks

trepant /tɾeˈpan/ /tɾeˈpant/ /tɾəˈpan/ /tɾəˈpant/ n masc
bor

tres /ˈtɾes/ /ˈtɾəs/ /ˈtɾɛs/ number
tre tri

tresor /tɾeˈzɔɾ/ /tɾəˈzɔ/ n masc
skatt
Conjunt agrupat de diners o de coses de gran valor.

tret /ˈtret/ preposition
utenom
Expressió d'una excepció.

tretze /ˈtɾe.d͡ze/ number
tretten

treva /ˈtɾe.va/ /ˈtɾe.və/ /ˈtɾe.βa/ /ˈtɾe.βə/ n fem
våpenhvile
Acord per aturar temporalment les hostilitats en una guerra o conflicte.

triangle /tɾiˈaŋ.ɡɫe/ n masc
trekant
Figura geomètrica de tres costats i tres angles.

triar /tɾiˈa/ /tɾiˈaɾ/ v
velge
Separar un o més elements dins d'un conjunt segons unes característiques concretes.

tribu /ˈtɾi.βu/ n fem
stamme

trident /tɾiˈðen/ /tɾiˈðent/ n masc
trefork

trimestre /tɾiˈmes.tɾe/ /tɾiˈmɛs.tɾə/ n masc
trimester

trineu /tɾiˈnew/ /tɾiˈnəw/ /tɾiˈnɛw/ n masc
kjelke

triplicar /tɾi.pɫiˈka/ /tɾi.pɫiˈkaɾ/ v
tredoble

tripulació /tɾi.pu.ɫa.siˈo/ /tɾi.pu.ɫə.siˈo/ n fem
mannskap
Conjunt de persones que viatgen en una embarcació i que estan encarregades de mantenir-la i dirigir-la.
Per extensió totes aquelles persones que viatgen en qualsevol vehicle i que estan encarregades de mantenir-lo i dirigir-lo, en especial quan el número d'aquestes persones és gran o bé quan el vehicle es considera de difícil maneig.

trist /ˈtɾist/ adj
trist
Que no té alegria.

tristesa /tɾisˈte.za/ /tɾisˈtə.zə/ /tɾisˈtɛ.zə/ n fem
sorg

tro /ˈtɾo/ n masc
torden
So sobtat que acompanya un llampec que és conseqüència de l'expansió de l'aire al pas de la descàrrega elèctrica.

trobar /tɾoˈba/ /tɾoˈbaɾ/ /tɾoˈβa/ /tɾuˈba/ /tɾuˈβa/ v
finne synes
Veure alguna cosa que s'havia perdut.
møte
(pronominal) Coincidir dos o més que vénen de llocs diferents.

trofeu /tɾoˈfɛw/ /tɾuˈfɛw/ n masc
trofé

trol /ˈtɾɔɫ/ n masc
troll
(mitologia nòrdica) Gegant o gnom que viu en llocs solitaris.

trol /ˈtɾɔɫ/ n neut
troll
(internet) Persona que publica continguts només amb intenció provocativa per generar polèmica.

trombó /tɾomˈbo/ /tɾumˈbo/ n masc
trombone

trompa /ˈtɾom.pa/ /ˈtɾom.pə/ n fem
snabel
Allargament muscular del nas o del llavi de l'elefant com a òrgan prènsil.

trompeta /tɾomˈpe.ta/ /tɾomˈpə.tə/ /tɾumˈpɛ.tə/ n fem
trompet
Instrument aeròfon de metall, amb broquet, que consisteix en un llarg tub cilíndric metàl·lic, comunament corbat dues vegades, amb embocadura en forma de copa, proveït de claus o pistons i terminat en pavelló.

tron /ˈtɾɔn/ n masc
trone

trona /ˈtɾɔ.na/ /ˈtɾɔ.nɔ/ /ˈtɾɔ.nə/ n fem
prekestol
Plataforma elevada d'una església destinada a predicar o llegir les escriptures.

tronar /tɾoˈna/ /tɾoˈnaɾ/ /tɾuˈna/ v
tordne

tronc /ˈtɾoŋ/ /ˈtɾoŋk/ /ˈtɾoŋk/ n masc
stamme
(botànica) Part dels arbres entre l'arrel i la copa, equivalent a la tija d'altres vegetals.
(argot casteller) Part vertical central d'un castell per sota del pom de dalt.

troposfera /ˌtɾo.posˈfe.ɾa/ /ˌtɾo.posˈfe.ɾə/ /ˌtɾo.pusˈfe.ɾə/ n fem
troposfære

tros /ˈtɾɔs/ n masc
stykke

trot /ˈtɾɔt/ n masc
trav

truc /ˈtɾuk/ n masc
triks
Acció enginyosa que aconsegueix un efecte insospitat.

trucar /tɾuˈka/ /tɾuˈkaɾ/ v
banke
(intransitiu, central, nord-occidental) Donar cops per a demanar que obrin.

truita /ˈtɾuj.ta/ /ˈtɾwi.ta/ n fem
ørret
Peix de la família dels salmònids, propi de rius cabalosos d'aigües fredes i ràpides. (Salmo trutta).

truita irisada n fem
regnbueørret

truja /ˈtɾu.d͡ʒa/ /ˈtɾu.ʒa/ /ˈtɾu.ʒə/ n fem
purke
Porc femella

trànsit /ˈtɾan.zit/ n masc
passasje

trèvol /ˈtɾe.voɫ/ /ˈtɾe.βoɫ/ /ˈtɾə.voɫ/ /ˈtɾɛ.vuɫ/ n masc
kløver
Planta silvestre caracteritzada per les seves fulles trifoliades (Trifolium).

tsar /ˈsaɾ/ /ˈtsar/ n masc
tsar

tu pronoun
du

tub /ˈtup/ n masc
rør

tuba /ˈtu.ba/ /ˈtu.βə/ n fem
tuba
Instrument aeròfon de metall, de tub cònic, amb broquet, que dóna les notes més baixes.
Complement de núvol del gènere cumulonimbus o cúmulus en forma de columna, de vegades en forma de conus invertit, que sobresurt de la base del núvol com la manifestació d'una vorticitat intensa.

tuberculosi /tu.beɾ.kuˈɫɔ.zi/ /tu.βər.kuˈɫɔ.zi/ n fem
tuberkulose

tudó /twˈðo/ n masc
ringdue

tuli n masc
thulium

tulipa /tuˈɫi.pa/ /tuˈɫi.pə/ n fem
tulipan

tundra /ˈtun.dɾa/ /ˈtun.dɾə/ n fem
tundra

turbant /turˈban/ /turˈβan/ /tuɾˈbant/ /tuɾˈβan/ n masc
turban

turc adj masc
tyrkisk
Relatiu o pertanyent a Turquia, als turcs o a l'idioma turc.

turc n masc
tyrkisk
(masculí singular) Llengua turquesa parlada principalment a Turquia i Xipre.

turcman /turɡˈman/ adj masc
turkmensk
Relatiu o pertanyent al Turkmenistan o la seva llengua.

turcman /turɡˈman/ n masc
turkmensk
Persona que habita o és originària del Turkmenistan.
Persona originària d'un poble turc de l'Àsia Central.
(només singular) Llengua turquesa parlada al Turkmenistan.

turisme /tuˈɾiz.me/ n masc
turisme

turmell /toɾˈmeʎ/ n masc
ankel

turístic /tuˈɾis.tik/ adj masc
turistisk

turó n masc
ås
Elevació moderada del terreny; muntanya o puig poc elevat; pujol.

tutejar /tu.teˈd͡ʒa/ /tu.teˈd͡ʒaɾ/ /tu.teˈʒa/ /tu.təˈd͡ʒa/ /tu.təˈʒa/ v
dus

txec /ˈt͡ʃɛk/ adj masc
tsjekkisk
Relatiu o pertanyent a Txèquia.

tàlem /ˈta.ɫem/ /ˈta.ɫəm/ n masc
thalamus

tàmil /ˈta.miɫ/ n masc
tamil
Llengua dravídica parlada pels tàmils.

tàntal /ˈtan.təɫ/ n masc
tantal

tàvec /ˈta.vek/ /ˈta.vək/ /ˈta.βek/ /ˈta.βək/ n masc
klegg

tècnicament /ˌtɛŋ.ni.kaˈmen/ /ˌtɛŋ.ni.kəˈmen/ /ˌtɛŋ.ni.kəˈment/ /ˌtɛɡ.ni.kaˈmen/ /ˌtɛɡ.ni.kaˈment/ adv
Teknisk sett

témer /ˈte.me/ /ˈte.meɾ/ /ˈtə.mə/ /ˈtɛ.mə/ v
frykte være redd
Sentir por.

tímid /ˈti.mit/ adj masc
sjenert

títol /ˈti.toɫ/ /ˈti.tuɫ/ n masc
overskrift

tòrax /ˈtɔ.ɾaks/ /ˈtɔ.ɾəks/ n masc
thorax

tórtora /ˈtor.tu.ɾə/ /ˈtoɾ.to.ɾa/ /ˈtoɾ.to.ɾə/ n fem
turteldue

ucraïnès /u.kɾa.iˈnes/ /u.kɾə.iˈnəs/ /u.kɾə.iˈnɛs/ n masc
ukrainsk
(només singular) Llengua eslava de la branca oriental parlada pels ucraïnesos.

udolar /u.ðoˈɫa/ /u.ðoˈɫaɾ/ /u.ðuˈɫa/ v
hyle

uigur /ujˈɣur/ /ujˈɣuɾ/ n masc
uighur
Llengua turquesa parlada pels uigurs.

uigur /ujˈɣur/ /ujˈɣuɾ/ n neut
uighur
Natural del poble turc de la regió xinesa Uigur i del Kazakhstan.

ull /ˈuj/ /ˈuʎ/ n masc
øye
Òrgan dels éssers vius capaç de fixar imatges en el cervell a través de receptors de llum.

ullal /uˈjaɫ/ /uˈʎaɫ/ n masc
støttann
Dent amb forma de corn dels elefants.

ulleres /uˈje.ɾəs/ /uˈʎe.ɾes/ /uˈʎe.ɾəs/ n fem
briller
Lents que es col·loquen davant dels ulls per a corregir defectes de visió, per a protegir els ulls o per motius estètics.

ulà /uˈɫa/ n masc
ulan
Llancer de la cavalleria lleugera. Referit principalment als que vestien a l'estil polonès.

un number
én
(cardinal) La unitat completa.

una mica adv
litt

ungla /ˈuŋ.ɡɫa/ n fem
negl
Protecció de calci del dit humà i d'altres animals.

unilateral /u.ni.ɫa.teˈɾaɫ/ /u.ni.ɫə.təˈɾaɫ/ adj
unilateral

unitat /u.niˈtat/ n fem
einskap

univers /u.niˈvɛls/ /u.niˈvɛɾs/ /u.niˈvɛɾs/ /u.niˈβɛrs/ /u.niˈβɛɾs/ n masc
univers

universitat /u.ni.ver.siˈtat/ /u.ni.veɾ.siˈtat/ /u.ni.vəɾ.siˈtat/ /u.ni.βer.siˈtat/ /u.ni.βeɾ.siˈtat/ n fem
universitet

ununbi /unˈum.bi/ n masc
ununbium

ununenni /un.unˈɛn.ni/ n masc
ununennium

ununhexi /u.nuˈnɛɡ.zi/ n masc
ununhexium

ununocti n masc
ununoctium

ununpenti n masc
ununpentium

ununquadi /un.unˈkwa.ði/ n masc
ununquadium

ununsepti n masc
ununseptium

ununtri n masc
ununtrium

urani n masc
uran

urbà /urˈβa/ adj masc
urban

urinari /u.ɾiˈna.ɾi/ adj masc
urin
Relatiu o pertanyent a l'urina.

urna /ˈur.nə/ /ˈuɾ.na/ n fem
urne

usuari /u.zuˈa.ɾi/ n masc
bruker

utilitzar /u.ti.ɫiˈd͡za/ /u.ti.ɫiˈza/ /u.ti.ɫiˈzaɾ/ v
bruke

utopia /u.toˈpi.a/ /u.toˈpi.ə/ /u.tuˈpi.ə/ n fem
utopi

va /ˈba/ /ˈva/ /ˈva/ adj masc
overfladisk
Sense solidesa, realitat ni substància.
Inútil, de cap valor, infructuós, sense efecte, inepte.
Frívol, presumit, superb, orgullós, fals, fantasiós, fluix, inflat, ple de vanitat.

vaca /ˈba.ka/ /ˈba.kə/ /ˈva.ka/ /ˈva.kə/ n fem
ko ku
(mamífers) Mamífer remugant de granja que dóna llet, femella del bou.

vacances /baˈkan.ses/ /bəˈkan.səs/ /vaˈkan.ses/ /vəˈkan.səs/ n fem
ferie
(plurale tantum) Temps de repòs durant el qual cessa l'activitat habitual de treball o estudis.

vaccinar /bak.siˈna/ /bək.siˈna/ /vak.siˈnaɾ/ /vək.siˈna/ v
vaksinere
Administrar un vaccí per a provocar immunitat contra determinades infeccions.

vaccí /bakˈsi/ /bəkˈsi/ /vakˈsi/ /vəkˈsi/ n masc
vaksine
Preparat biològic que aconsegueix immunitzar una persona o animal contra una malaltia vírica.

vaga /ˈba.ɣa/ /ˈba.ɣə/ /ˈva.ɣa/ /ˈva.ɣə/ n fem
streik

vagina /baˈd͡ʒi.na/ /baˈʒi.na/ /vaˈd͡ʒi.na/ /vəˈʒi.nə/ n fem
vagina

vaixell /bajˈʃeʎ/ /baˈʃeʎ/ /vajˈʃeʎ/ /vəˈʃeʎ/ n masc
skip

vaixella /bajˈʃe.ʎa/ /baˈʃe.ʎa/ /bəˈʃe.ʎə/ /vajˈʃe.ʎa/ /vəˈʃe.ʎə/ n fem
servise

valent /baˈɫen/ /bəˈɫen/ /vaˈɫent/ /vəˈɫen/ /vəˈɫent/ adj masc
modig

vall /ˈbaʎ/ /ˈvaʎ/ /ˈvaʎ/ n fem
dal
Depressió allargada entre dos vessants de muntanyes.

valor /baˈɫor/ /baˈɫoɾ/ /vaˈɫoɾ/ /vəˈɫo/ /vəˈɫoɾ/ n
verd
Vàlua, estimació que una cosa produeix en una persona.

vampir /bamˈpir/ /bəmˈpir/ /vamˈpiɾ/ /vəmˈpiɾ/ n masc
vampyr
Personatge demoníac literari que xucla la sang i l'ànima de les persones.

vapor /baˈpor/ /baˈpoɾ/ /bəˈpor/ /vaˈpoɾ/ /vəˈpoɾ/ n masc
damp
Gas, especialment referit a l'aigua.
dampbåt
Nau o màquina (especialment vaixells) propulsada per un motor de combustió amb vapor d'aigua.

vara /ˈba.ɾa/ /ˈba.ɾə/ /ˈva.ɾa/ /ˈva.ɾə/ n fem
stokk
Brancó net de fulles usat com a bastó o mànec.
stav
Bastó usat com a insígnia d'autoritat, especialment els alcaldes.

vareta màgica n fem
tryllestav

variable /ba.ɾiˈa.βɫe/ /ba.ɾiˈab.bɫe/ /bə.ɾiˈa.βɫə/ /bə.ɾiˈab.bɫə/ /va.ɾiˈa.bɫe/ /və.ɾiˈab.bɫə/ adj
variabel
Que pot variar.
Que es pot diferenciar.

variable /ba.ɾiˈa.βɫe/ /ba.ɾiˈab.bɫe/ /bə.ɾiˈa.βɫə/ /bə.ɾiˈab.bɫə/ /va.ɾiˈa.bɫe/ /və.ɾiˈab.bɫə/ n fem
variabel
Element mesurable que pot prendre més d'un valor quantitatiu o qualitatiu.
(informàtica) Zona de memòria destinada a emmagatzemar informació útil per a un programa.

vedell /beˈðeʎ/ /bəˈðeʎ/ /veˈðeʎ/ /vəˈðeʎ/ n masc
kalv

vedella /beˈðe.ʎa/ /bəˈðe.ʎə/ /veˈðe.ʎa/ /vəˈðe.ʎə/ n fem
kalvekjøtt
(no comptable) Carn per menjar preparada de vedell o de vedella.

vegada /beˈɣa.ða/ /bəˈɣa.ðə/ /veˈɣa.ða/ /vəˈɣa.ðə/ /vəˈʝa.ðə/ n fem
tid

vela /ˈbɛ.ɫa/ /ˈvə.ɫə/ /ˈvɛ.ɫa/ /ˈvɛ.ɫə/ /ˈvɛ.ɾa/ n fem
seil

vela cangrea n fem
gaffelseil
Vela trapezial de forma asimètrica, que es desplega entre la botavara, el pal i l’antena o pic d’un veler.

vell /ˈbeʎ/ /ˈvej/ /ˈveʎ/ adj masc
gammel
De llarga vida, gran.

vellesa /beˈʎe.za/ /veˈʎe.za/ /vəˈjɛ.zə/ /vəˈʎə.zə/ n fem
alderdom
Edat avançada d'un ésser viu.

vellut /beˈʎut/ /bəˈʎut/ /veˈʎut/ /vəˈʎut/ n masc
fløyel

velocitat /be.ɫo.siˈtat/ /ve.ɫo.siˈtat/ /və.ɫo.siˈtat/ /və.ɫu.siˈtat/ n fem
hastighet

vena /ˈbe.na/ /ˈve.na/ /ˈvə.nə/ /ˈvɛ.nə/ n masc
vene

venda /ˈben.da/ /ˈben.də/ /ˈbɛn.də/ /ˈven.da/ /ˈven.də/ /ˈvən.də/ /ˈvɛn.də/ n fem
salg

vendre /ˈben.dɾe/ /ˈven.dɾe/ /ˈvən.dɾə/ /ˈvɛn.dɾə/ v
selge

venedor /be.neˈðo/ /be.neˈðoɾ/ /ve.neˈðoɾ/ /və.nəˈðo/ n masc
selger

venir /beˈni/ /veˈniɾ/ /vəˈni/ v
komme
Desplaçar-se vers el lloc on és l'interlocutor.

venjança /beɲˈd͡ʒan.sa/ /bəɲˈʒan.sə/ /veɲˈd͡ʒan.sa/ /vəɲˈʒan.sə/ n fem
hevn

vent /ˈben/ /ˈven/ /ˈvent/ n masc
vind

ventall /benˈtaʎ/ /bənˈtaʎ/ /venˈtaʎ/ /vənˈtaj/ /vənˈtaʎ/ n masc
vifte

ventar /benˈta/ /bənˈta/ /venˈtaɾ/ /vənˈta/ v
vifte
Fer vent agitant l’aire.

ventilador /ben.ti.ɫaˈðo/ /ben.ti.ɫaˈðoɾ/ /bən.ti.ɫəˈðo/ /ven.ti.ɫaˈðoɾ/ /vən.ti.ɫəˈðo/ n masc
vifte

ventosa /benˈto.za/ /bənˈto.zə/ /venˈto.za/ /vənˈto.zə/ n fem
sugekopp

ventre /ˈben.tɾe/ /ˈben.tɾə/ /ˈven.tɾe/ /ˈven.tɾə/ n masc
buk

verat /beˈɾat/ /bəˈɾat/ /veˈɾat/ /vəˈɾat/ n masc
makrell

verb /ˈbɛrp/ /ˈbɛɾp/ /ˈvɛɾp/ /ˈvɛɾp/ n masc
verb

verd /ˈbɛrt/ /ˈvelt/ /ˈvəɾt/ /ˈvɛɾt/ adj masc
grønn
De color verd.

verd /ˈbɛrt/ /ˈvelt/ /ˈvəɾt/ /ˈvɛɾt/ n masc
grønn
Color de l'espectre entre el groc i el blau.

verdum /berˈðum/ /beɾˈðum/ /bərˈdum/ /veɾˈðum/ /vəɾˈðum/ n masc
grønnfink
Ocell de l'espècie Carduelis chloris.

verdura /berˈðu.ɾa/ /beɾˈðu.ɾa/ /veɾˈðu.ɾa/ /vəɾˈðu.ɾə/ n fem
grønnsak

verge /ˈbɛr.d͡ʒe/ /ˈbɛr.ʒə/ /ˈbɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.ʒə/ adj
jomfruelig
Persona que no ha mantingut relacions sexuals.
Immaculat, pur, intacte.

verge /ˈbɛr.d͡ʒe/ /ˈbɛr.ʒə/ /ˈbɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.ʒə/ n fem
jomfru

vergonya /berˈɣo.ɲa/ /beɾˈɣo.ɲa/ /veɾˈɣo.ɲa/ /vəɾˈɣo.ɲə/ n fem
skam

veritat /be.ɾiˈtat/ /bɾiˈtat/ /ve.ɾiˈtat/ /və.ɾiˈtat/ n fem
sannhet
Qualitat de ser cert.

vermell /berˈmeʎ/ /beɾˈmeʎ/ /veɾˈmeʎ/ /vərˈmɛj/ /vəɾˈməʎ/ adj masc
rød
Franja de l'espectre solar entre el violat i el taronja, amb una llargada d'ona d'entre 627 i 770 nm.

vermelló /ber.meˈʎo/ /beɾ.meˈʎo/ /bər.məˈʎo/ /veɾ.meˈʎo/ /vər.məˈjo/ /vəɾ.məˈʎo/ n masc
sinober

vermut /berˈmut/ /beɾˈmut/ /bərˈmut/ /veɾˈmut/ /vəɾˈmut/ n masc
vermut

vern /ˈbɛrn/ /ˈbɛɾn/ /ˈvɛɾn/ /ˈvɛɾn/ n masc
older or

vernís /berˈnis/ /beɾˈnis/ /veɾˈnis/ /vəɾˈnis/ n masc
ferniss

verola /beˈɾɔ.ɫa/ /beˈɾɔ.ɫɔ/ /bəˈɾɔ.ɫə/ /veˈɾɔ.ɫa/ /vəˈɾɔ.ɫə/ n fem
koppar

verro /ˈbɛ.ro/ /ˈbɛ.ru/ /ˈvɛ.ro/ /ˈvɛ.ru/ n masc
råne
Porc semental.

vers /ˈbers/ /ˈbeɾs/ /ˈbɛrs/ /ˈbɛɾs/ /ˈveɾs/ /ˈveɾs/ /ˈvəs/ /ˈvɛls/ /ˈvɛrs/ /ˈvɛs/ /ˈvɛɾs/ /ˈvɛɾs/ n masc
vers
(literatura) Cadascuna de les línies d'un poema, usualment subjecte a les regles de la mètrica.

versió /ber.siˈo/ /beɾ.siˈo/ n fem
versjon

vertader /ber.taˈðe/ /beɾ.taˈðeɾ/ /bər.təˈðe/ /veɾ.taˈðeɾ/ /vəɾ.təˈðe/ adj masc
tro

vertebrat /ber.teˈβɾat/ /beɾ.teˈβɾat/ /bər.təˈβɾat/ /veɾ.teˈbɾat/ /vəɾ.təˈbɾat/ n masc
virveldyr

verí /beˈɾi/ /veˈɾi/ /vəˈɾi/ n masc
gift
Substància que altera les funcions normals d'un organisme quan entra en contacte amb ell.

vespa /ˈbes.pa/ /ˈves.pa/ /ˈves.pə/ n fem
veps
Nom de diverses espècies d'insectes himenòpters del subordre dels apòcrits. Es caracteritzen pel seu cos groc i negre. Són temudes per la seva fiblada, verinosa, però rarament mortal.

vespre /ˈbes.pɾe/ /ˈves.pɾe/ /ˈves.pɾə/ n masc
aften

vestuari /bes.tuˈa.ɾi/ /bəs.tuˈa.ɾi/ /ves.tuˈa.ɾi/ /vəs.tuˈa.ɾi/ n masc
garderobe
Conjunt de vestits de què disposa una persona.
Lloc on es guarden els vestits de diverses persones.

vesícula biliar n fem
galleblære

veterinari /be.te.ɾiˈna.ɾi/ /bə.tə.ɾiˈna.ɾi/ /ve.te.ɾiˈna.ɾi/ /və.tə.ɾiˈna.ɾi/ n masc
dyrlege
Persona que per professió o estudi es dedica a la veterinària.

veu /ˈbew/ /ˈvew/ /ˈvəw/ /ˈvɛw/ n fem
stemme røst
So humà que li permet comunicar-se amb altres fent passar l'aire per les cordes vocals, que vibren i sonen.

veure /ˈbew.ɾe/ /ˈvew.ɾe/ /ˈvəw.ɾə/ /ˈvɛw.ɾə/ v
se
Percebre amb la vista

veí /beˈi/ /vaˈi/ /veˈi/ /vəˈi/ n masc
nabo
Habitant d'una casa propera.

vi /ˈbi/ /ˈvi/ /ˈvi/ n masc
vin
(normalment no comptable) Beguda creada de la fermentació del raïm.

vi negre n masc
rødvin

vianant /bi.aˈnan/ /bi.əˈnan/ /vi.aˈnant/ /vi.əˈnan/ /vi.əˈnant/ n neut
fotgjenger

viatge /biˈa.d͡ʒe/ /viˈa.d͡ʒe/ /viˈa.d͡ʒə/ n masc
reise
Desplaçament a una destinació prou allunyada.
Cada anada i tornada que es fa per transportar quelcom o fer un encàrrec

viatjar /bi.aˈd͡ʒa/ /vi.aˈd͡ʒaɾ/ /vi.əˈd͡ʒa/ v
reise

vibrar /biˈβɾa/ /viˈbɾa/ /viˈbɾaɾ/ v
vibrere
Un cos, estar en vibració.

vibràfon /biˈβɾa.fon/ /biˈβɾa.fun/ /viˈbɾa.fon/ /viˈbɾa.fun/ n masc
vibrafon

vicepresident /ˌbi.se.pɾe.ziˈðen/ /ˌbi.sə.pɾə.ziˈðen/ /ˌvi.se.pɾe.ziˈðent/ /ˌvi.sə.pɾə.ziˈðen/ /ˌvi.sə.pɾə.ziˈðent/ n masc
visepresident

vici /ˈbi.si/ /ˈvi.si/ /ˈvi.si/ n masc
skade

victòria /bikˈtɔ.ɾi.a/ /vikˈtɔ.ɾi.a/ /vikˈtɔ.ɾi.ə/ n fem
seier

victòria pírrica n fem
pyrrhosseier

vida /ˈbi.ða/ /ˈvi.ða/ /ˈvi.ðə/ n fem
liv
Capacitat d'alguns éssers (vius) de complir les funcions vitals: néixer, créixer i reproduir-se.

videojoc /ˌbi.ðe.oˈd͡ʒɔk/ /ˌbi.ðe.oˈʒɔk/ /ˌbi.ðə.uˈʒɔk/ /ˌvi.ðe.oˈd͡ʒɔk/ /ˌvi.ðə.uˈʒɔk/ n masc
videospill

vidre /ˈbi.ðɾe/ /ˈvi.ðɾe/ /ˈvi.ðɾə/ n masc
glass

vidrier /bi.ðɾiˈe/ /bi.ðɾiˈeɾ/ /vi.ðɾiˈe/ /vi.ðɾiˈeɾ/ n masc
glassetter
(professions) Persona que treballa amb vidre.

vil·la /ˈbi.ɫa/ /ˈbi.ɫə/ /ˈbiɫ.ɫa/ /ˈbiɫ.ɫə/ /ˈviɫ.ɫa/ /ˈviɫ.ɫə/ n fem
villa
Casa luxosa envoltada de jardí, situada als afores del nucli urbà d'una població.

vinagre /biˈna.ɣɾe/ /viˈna.ɣɾe/ /viˈna.ɣɾə/ n masc
eddik

vinent /biˈnen/ /viˈnen/ /viˈnent/ adj
neste

vint /ˈbin/ /ˈvin/ /ˈvint/ number
tyve

vint-i-cinc /ˌbin.tiˈsiŋ/ /ˌvin.tiˈsiŋk/ /ˌvin.tiˈsiŋk/ number
tjuefem

vint-i-dos /ˌbin.tiˈðos/ /ˌvin.tiˈðos/ /ˌvin.tiˈðos/ number
tjueto

vint-i-nou /ˌbin.tiˈnɔw/ /ˌvin.tiˈnɔw/ /ˌvin.tiˈnɔw/ number
tjueni

vint-i-quatre /ˌbin.tiˈkwa.tɾe/ /ˌvin.tiˈkwa.tɾe/ /ˌvin.tiˈkwa.tɾə/ number
tjuefire

vint-i-set /ˌbin.tiˈsɛt/ /ˌvin.tiˈsɛt/ /ˌvin.tiˈsɛt/ number
tjuesju

vint-i-sis /ˌbin.tiˈsis/ /ˌvin.tiˈsis/ /ˌvin.tiˈsis/ number
tjueseks

vint-i-tres /ˌbin.tiˈtɾes/ /ˌbin.tiˈtɾɛs/ /ˌvin.tiˈtɾes/ /ˌvin.tiˈtɾəs/ /ˌvin.tiˈtɾɛs/ number
tjuetre

vint-i-un /ˌbin.tiˈun/ /ˌvin.tiˈun/ /ˌvin.tiˈun/ number
tjueen

vinya /ˈbi.ɲa/ /ˈbi.ɲə/ /ˈvi.ɲa/ /ˈvi.ɲə/ n fem
vingård
Planta del gènere Vitis, una variant de la qual, la Vitis vinifera, produeix el raïm.

violació /bi.o.ɫa.siˈo/ /bi.u.ɫə.siˈo/ /vi.o.ɫa.siˈo/ /vi.o.ɫə.siˈo/ /vi.u.ɫə.siˈo/ n fem
overtredelse
Acció de violar una norma.
voldtekt
Relació sexual forçada sense consentiment.

violat /bi.oˈɫat/ /vi.oˈɫat/ /vi.uˈɫat/ n masc
fiolett
Color morat clar com la viola.

violent /bi.oˈɫen/ /bi.uˈɫen/ /vi.oˈɫent/ /vi.uˈɫen/ adj masc
voldelig
Relatiu a la violència.
Que descarrega la ira en altres o en l'entorn.

violoncel /bi.o.ɫonˈsɛɫ/ /vi.o.ɫonˈsɛɫ/ /vi.u.ɫunˈsɛɫ/ n masc
fiolonsell

violència /bi.oˈɫɛn.si.a/ /bi.uˈɫɛn.si.ə/ /vi.oˈɫɛn.si.a/ /vi.oˈɫɛn.si.ə/ /vi.uˈɫɛn.si.ə/ n fem
voldsomhet

violí /bi.oˈɫi/ /vi.oˈɫi/ /vi.uˈɫi/ n masc
fiolin

virrei /biˈrej/ /viˈrej/ /viˈrej/ n masc
visekonge

virus /ˈbi.ɾus/ /ˈvi.ɾus/ /ˈvi.ɾus/ n masc
virus

visir /biˈzir/ /biˈziɾ/ /viˈziɾ/ /viˈziɾ/ n masc
vesir

visita /biˈzi.ta/ /viˈzi.ta/ /viˈzi.tə/ n fem
visitt

visitar /bi.ziˈta/ /vi.ziˈta/ /vi.ziˈtaɾ/ v
besøke

vista /ˈbis.ta/ /ˈvis.ta/ /ˈvis.tə/ n fem
syn
Sentit que permet percebre mitjançant els ulls

vitamina /bi.taˈmi.na/ /vi.taˈmi.na/ /vi.təˈmi.nə/ n fem
vitamin

vitrall /biˈtɾaʎ/ /viˈtɾaʎ/ /viˈtɾaʎ/ n masc
glasmåleri

vitrina /biˈtɾi.na/ /biˈtɾi.nə/ /viˈtɾi.na/ /viˈtɾi.nə/ n fem
vitrine

viu /ˈbiw/ /ˈviw/ /ˈviw/ adj
i live
Que té vida.

viure /ˈbiw.ɾe/ /ˈviw.ɾe/ /ˈviw.ɾə/ v
leve
Existir, estar viu.

vocal /boˈkaɫ/ /voˈkaɫ/ /vuˈkaɫ/ adj
vokal

vodka /ˈbot.ka/ /ˈbɔt.kə/ /ˈvot.ka/ /ˈvɔk.kə/ n
vodka

vol /ˈbɔɫ/ /ˈvɔɫ/ /ˈvɔɫ/ n masc
flyging
(handbol) Acció d'un jugador situat a prop de l'àrea de porteria contrària de saltar en direcció a la porteria per controlar una pilota procedent d'una passada i llançar-la immediatament per intentar marcar abans de tocar a terra.

volandera /bo.ɫanˈde.ɾa/ /bu.ɫənˈde.ɾə/ /vo.ɫanˈde.ɾa/ /vo.ɫənˈde.ɾə/ /vu.ɫənˈde.ɾə/ n fem
skive

volant /boˈɫan/ /buˈɫan/ /voˈɫant/ /vuˈɫan/ n masc
fjærball
Peça d'un vehicle, normalment en forma circular, que permet dirigir-lo.
(bàdminton) Objecte de 4,74 a 5,5 g de pes format per un nucli rodó i per un element allargat de material lleuger que hi està fixat per un extrem amb l'objectiu d'alentir-ne el vol i estabilitzar-lo.

volapük /bo.ɫaˈpuk/ /bu.ɫəˈpuk/ /vo.ɫaˈpuk/ /vo.ɫəˈpuk/ /vu.ɫəˈpuk/ n masc
volapyk
Llengua planificada creada pel capellà alemany Johann Martin Schleyer el 1879 amb la intenció de facilitar la comprensió entre persones de distintes cultures.

volar /boˈɫa/ /voˈɫa/ /voˈɫaɾ/ /vuˈɫa/ v
fly
Sostenir-se i moure's dins l'aire.

volcà /boɫˈka/ /voɫˈka/ /vuɫˈka/ n masc
vulkan

voler /boˈɫe/ /voˈɫeɾ/ /voˈɫə/ /vuˈɫɛ/ v
ville ønske

volt /ˈbɔɫ/ /ˈvɔɫ/ /ˈvɔɫt/ n masc
volt
Unitat diferència de potencial i de força electromotriu del sistema internacional quan un corrent d'un ampere dissipa un watt de potència, amb símbol V.

volta /ˈbɔɫ.ta/ /ˈbɔɫ.tɔ/ /ˈbɔɫ.tə/ /ˈvɔɫ.ta/ /ˈvɔɫ.tə/ n fem
omdreining
Trajectòria completa girant al voltant d'un eix.

voltor /boɫˈto/ /boɫˈtoɾ/ /voɫˈto/ /voɫˈtoɾ/ /vuɫˈto/ n masc
gribb

volum /boˈɫum/ /voˈɫum/ /vuˈɫum/ n masc
volum

voluntat /bo.ɫunˈtat/ /bu.ɫunˈtat/ /vo.ɫunˈtat/ /vu.ɫunˈtat/ n fem
vilje

vomitar /bo.miˈta/ /vo.miˈta/ /vo.miˈtaɾ/ /vu.miˈta/ v
kaste opp
Expulsar convulsivament per la boca.

vora /ˈbo.ɾə/ /ˈbɔ.ɾa/ /ˈbɔ.ɾɔ/ /ˈbɔ.ɾə/ /ˈvɔ.ɾa/ /ˈvɔ.ɾə/ n fem
kant

vorera /boˈɾe.ɾa/ /buˈɾe.ɾə/ /voˈɾe.ɾa/ /voˈɾe.ɾə/ /vuˈɾe.ɾə/ n fem
fortau

vot /ˈbot/ /ˈbɔt/ /ˈvɔt/ n masc
avstemning
Suport donat en una elecció a una proposta o persona, acte de votar.

votar /boˈta/ /buˈta/ /voˈta/ /voˈtaɾ/ /vuˈta/ v
stemme
Elegir amb el vot entre diverses persones una opció o candidat.

vuit /ˈbujt/ /ˈvujt/ /ˈvujt/ number
åtte

vuitanta /bujˈtan.ta/ /bwiˈtan.ta/ /vujˈtan.ta/ /vujˈtan.tə/ number
åtti

vulcanologia /buɫ.ka.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /buɫ.ka.no.ɫoˈʒi.a/ /buɫ.kə.nu.ɫuˈʒi.ə/ /vuɫ.ka.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /vuɫ.kə.no.ɫoˈʒi.ə/ /vuɫ.kə.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
vulkanologi

vulgar /buɫˈɣar/ /buɫˈɣaɾ/ /vuɫˈɣa/ /vuɫˈɣaɾ/ adj
vulgær

vulnerable /buɫ.neˈɾa.βɫe/ /buɫ.neˈɾab.bɫe/ /buɫ.nəˈɾa.βɫə/ /buɫ.nəˈɾab.bɫə/ /vuɫ.neˈɾa.bɫe/ /vuɫ.nəˈɾab.bɫə/ adj
sårbar

vulva /ˈbuɫ.βa/ /ˈbuɫ.βə/ /ˈvuɫ.va/ /ˈvuɫ.və/ n fem
vulva

vàter /ˈba.ter/ /ˈba.teɾ/ /ˈba.tər/ /ˈva.teɾ/ /ˈva.təɾ/ n masc
toalett
Receptacle de ceràmica col·locat damunt d'un tub, en què s'aboquen les deposicions humanes.
Petita habitació on hi ha un vàter i també un lavabo.

vèncer /ˈben.se/ /ˈven.seɾ/ /ˈvɛn.sə/ v
overvinne
Imposar-se en una disputa.

vèrtebra /ˈbɛr.te.βɾa/ /ˈbɛɾ.te.βɾa/ /ˈvɛɾ.te.bɾa/ /ˈvɛɾ.tə.bɾə/ n fem
ryggvirvel

vèrtex /ˈbɛr.teks/ /ˈbɛr.təks/ /ˈbɛɾ.teks/ /ˈvɛɾ.teks/ /ˈvɛɾ.təks/ n masc
toppunkt

víctima /ˈbik.ti.ma/ /ˈbik.ti.mə/ /ˈvik.ti.ma/ /ˈvik.ti.mə/ n fem
offer

víking /ˈbi.kiŋ/ /ˈvi.kiŋ/ /ˈvi.kiŋk/ adj
viking

watt n masc
watt

wiki /ˈwi.ki/ n masc
wiki

xabec /ʃaˈbɛk/ /ʃəˈβɛk/ n masc
sjebek

xador /t͡ʃaˈðoɾ/ /ʃəˈðor/ n masc
chador

xafarder /t͡ʃa.farˈðe/ /t͡ʃa.faɾˈðeɾ/ /ʃə.fərˈde/ adj masc
ryktemaker

xampú /t͡ʃamˈpu/ /ʃəmˈpu/ n masc
sjampo
Sabó per rentar els cabells.

xarampió /t͡ʃa.ɾam.piˈo/ /ʃə.ɾəm.piˈo/ /ʃə.ɾəm.piˈo/ /ʃə.ɾəm.piˈu/ n masc
meslingar

xarretera /t͡ʃa.reˈte.ɾa/ /ʃə.rəˈte.ɾə/ n fem
epålett
Complement horitzontal dels uniformes militars que es col·loca sobre el muscle de la jaqueta o casaca, de la qual en les versions més clàssiques en cau un serrell de cordills (d'or, plata, seda, etc.) per l'extrem més allunyat del coll.

xarxa social n fem
sosialt nettverk

xat /ˈʃat/ n masc
chat

xec /ˈt͡ʃɛk/ /ˈʃɛk/ n masc
sjekk

xeic /ˈt͡ʃejk/ /ˈʃejk/ /ˈʃɛjk/ n masc
sjeik

xemeneia /t͡ʃe.meˈne.ja/ /t͡ʃe.meˈnɛ.ja/ n fem
skorstein
Conducte destinat a ventilar o a treure fums o vapors.

xenó /kseˈno/ /ksəˈno/ /ʃəˈno/ n masc
xenon

xeringa /t͡ʃeˈɾiŋ.ɡa/ /ʃeˈɾiŋ.ɡa/ /ʃəˈɾiŋ.ɡə/ n fem
sprøyte

xiclet /t͡ʃiˈkɫet/ /ʃiˈkɫɛt/ n masc
tyggegummi

xicot /t͡ʃiˈkɔt/ /ʃiˈkɔt/ n masc
kjæreste
Noi que festeja, parella sentimental.

xilòfon /ksiˈɫɔ.fon/ /ksiˈɫɔ.fun/ /ʃiˈɫɔ.fon/ /ʃiˈɫɔ.fun/ n masc
xylofon

ximpanzé /t͡ʃim.panˈze/ /ʃim.pənˈze/ n masc
sjimpanse

ximple /ˈt͡ʃim.pɫe/ /ˈʃim.pɫə/ adj
tåpelig
D'escassa intel·ligència o perspicàcia

ximple /ˈt͡ʃim.pɫe/ /ˈʃim.pɫə/ n neut
tåpelig
Persona que diu o fa ximpleries.

xinès /ʃiˈnəs/ /ʃiˈnɛs/ adj masc
kinesisk
Relatiu o pertanyent a la Xina, als seus habitants, la cultura o la llengua.

xinès /ʃiˈnəs/ /ʃiˈnɛs/ n masc
kineser
Individu de la Xina.
kinesisk
(masculí singular) Grup de llengües sinotibetanes originàries de la Xina.

xip /ˈt͡ʃip/ n masc
chips
(hoquei sobre herba) Llançament executat colpejant la bola amb el rebot de l'estic resultant d'haver-lo fet picar contra terra, de manera que la bola s'eleva amb una paràbola molt pronunciada.

xiprer /t͡ʃiˈpɾe/ /t͡ʃiˈpɾeɾ/ /ʃiˈpɾe/ n masc
sypress

xirivia /t͡ʃi.ɾiˈvi.a/ /t͡ʃi.ɾiˈβi.a/ /ʃi.ɾiˈvi.ə/ /ʃi.ɾiˈβi.ə/ n fem
pastinakk

xiular /t͡ʃiwˈɫa/ /t͡ʃiwˈɫaɾ/ /ʃiwˈɫa/ v
plystre

xiuxiueig /t͡ʃiw.t͡ʃiˈwet͡ʃ/ /ʃiw.ʃiˈwət͡ʃ/ /ʃiw.ʃiˈwɛt͡ʃ/ n masc
hvisking

xiuxiuejar /t͡ʃiw.t͡ʃi.weˈd͡ʒa/ /t͡ʃiw.t͡ʃi.weˈd͡ʒaɾ/ /t͡ʃiw.t͡ʃi.weˈʒa/ /ʃiw.ʃi.wəˈd͡ʒa/ /ʃiw.ʃi.wəˈʒa/ v
hviske

xo /ˈʃo/ Interjection
ptro

xocolata /t͡ʃo.koˈɫa.ta/ /ʃo.koˈɫa.tə/ /ʃu.kuˈɫa.tə/ n fem
sjokolade
Llaminadura que té aquesta substància com a ingredient principal.

xofer /t͡ʃoˈfe/ /t͡ʃoˈfeɾ/ /ʃoˈfe/ /ʃuˈfe/ n masc
sjåfør

xuclar /t͡ʃuˈkɫa/ /t͡ʃuˈkɫaɾ/ /ʃuˈkɫa/ v
suge

xucrut /t͡ʃuˈkɾut/ /ʃuˈkɾut/ n fem
surkål

xumet /t͡ʃuˈmet/ /ʃuˈmət/ /ʃuˈmɛt/ n masc
smokk

xutar /t͡ʃuˈta/ /t͡ʃuˈtaɾ/ /ʃuˈta/ v
sparke
Colpejar fort la pilota amb el peu.

xèrif /ˈt͡ʃɛ.ɾif/ /ˈʃɛ.ɾif/ n masc
lensmann

zero /ˈzɛ.ɾo/ /ˈzɛ.ɾu/ n masc
null
Xifra que no suma ni resta, però dona valor de desena situat a la dreta d'una altra xifra.
Buit, el no res.

zig-zag /ˌziɡˈzak/ n masc
sikksakk

ziga-zaga /ˌzi.ɣaˈza.ɣa/ /ˌzi.ɣəˈza.ɣə/ n fem
sikksakk

zirconi n masc
zirkonium

zoologia /zo.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /zo.o.ɫoˈʒi.a/ /zo.o.ɫoˈʒi.ə/ /zu.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
zoologi

zífid becut de Shepherd n masc
shepherdnebbhval

zífid de Gervais n masc
gervaisspisshval

zífid de Gray n masc
Grayspisshval

zífid de Hubbs n masc
buespisshval

zífid de Layard n masc
layardspisshval

zífid de Perrin n masc
perrinspisshval

zífid pigmeu n masc
dvergspisshval

Àfrica /ˈa.fɾi.ka/ pn
Afrika
Continent situat al sud d'Europa.

Àries /ˈa.ɾi.es/ /ˈa.ɾi.əs/ pn
Væren

Àsia /ˈa.zi.a/ pn
Asia
Continent situat entre Europa i l'oceà Pacífic.

Àtila /ˈa.ti.ɫa/ /ˈa.ti.ɫə/ pn
Attila

Àustria /ˈaws.tɾi.ə/ pn
Østerrike Austerrike
Estat muntanyós centreeuropeu fronterer amb Txèquia, Eslovàquia, Hongria, Eslovènia, Itàlia, Suïssa, Liechtenstein i Alemanya. El nom complet és República d'Àustria.

Índia /ˈin.di.ə/ pn
India
Península asiàtica situada al sud del continent. Està ocupada principalment pel país homònim però també per Pakistan i Bangla Desh.

Òscar /ˈɔs.kaɾ/ /ˈɔs.kər/ pn
Oskar

àbac /ˈa.bak/ n masc
regnebrett
Aparell de càlcul que consisteix en una vasa amb filferros paral·lels dins pels quals es fan córrer unes boles que simbolitzen els nombres.

àcid adj masc
sur
De sabor picant com el vinagre o la llimona.

àcid n masc
syre sur
Tota substància, molecular o iònica, que pot acceptar un parell d'electrons.

àcid desoxiribonucleic n masc
deoksyribonukleinsyre

àfar /ˈa.faɾ/ /ˈa.fər/ n masc
afar afarsk
Llengua cuixítica parlada a la costa africana de la mar Roja.

àgil /ˈa.d͡ʒiɫ/ /ˈa.ʒiɫ/ adj
behendig

àguila /ˈa.ɣi.ɫa/ n fem
ørn
Nom referit a quatre gèneres diferents, però d'aspecte semblant, d'aus rapinyaires de la família dels accipítrids.

àkan /ˈa.kan/ /ˈa.kən/ n masc
akan

àlbum /ˈaɫ.βum/ n masc
album

àlgebra /ˈaɫ.d͡ʒe.bɾa/ /ˈaɫ.ʒə.bɾə/ n fem
algebra

àncora /ˈaŋ.ko.ɾa/ /ˈaŋ.ko.ɾə/ /ˈaŋ.ku.ɾə/ n fem
anker

ànec /ˈa.nek/ /ˈa.nək/ n masc
and

ànec mut n masc
moskusand

àngel /ˈaɲ.d͡ʒeɫ/ n masc
engel
Ésser no corpori que habita al cel amb Déu, ànima salvada que es manifesta a la Terra.

ànim n masc
humør

ànima /ˈa.ni.ma/ n fem
sjel
Part immaterial de la persona.

àpat /ˈa.pat/ /ˈa.pət/ n masc
måltid

àpex /ˈa.peks/ /ˈa.pəks/ n masc
topp
Zona de creixement a l'extrem superior de la tija d'una planta o del tronc d'un arbre.

àrab /ˈa.ɾap/ /ˈa.ɾəp/ adj
arabisk
Relatiu a Aràbia, la seva cultura o la llengua.

àrab /ˈa.ɾap/ /ˈa.ɾəp/ n neut
arabisk
(només en singular) Llengua parlada pels pobles originaris de la península Aràbiga. És la llengua en la que es va escriure l'Alcorà.

àries /ˈa.ɾi.es/ /ˈa.ɾi.əs/ n neut
vær

àstat /ˈas.tət/ n masc
astat

àtic /ˈa.tik/ n masc
loft
Pis superior d'un edifici, situat per sobre la cornisa.

àtom /ˈa.tom/ /ˈa.tum/ n masc
atom

àvar /ˈa.vaɾ/ /ˈa.vəɾ/ /ˈa.βar/ /ˈa.βaɾ/ /ˈa.βər/ n masc
avarisk
(només en singular) Llengua caucàsica nord-oriental parlada al Daguestan.

àvia /ˈa.vi.a/ /ˈa.vi.ə/ /ˈa.βi.a/ /ˈa.βi/ n fem
bestemor
Forma femenina de avi.

èider /ˈɛj.ðeɾ/ /ˈɛj.ðər/ n masc
ær

èpic /ˈɛ.pik/ adj masc
episk

èxit /ˈɛɡ.zit/ n masc
suksess
Bon resultat, reeiximent.

èxtasi /ˈɛks.ta.zi/ /ˈɛks.tə.zi/ n masc
ekstase
Estat de transcendència on se surt del propi jo, motivat per un encontre amorós, la unió divina o una experiència molt forta emocionalment.

és clar Interjection
selvfølgelig

índex /ˈin.deks/ /ˈin.dəks/ n masc
indeks
Llista dels continguts o dels capítols d'un llibre.

òbviament /ˌɔb.bi.aˈmen/ /ˌɔb.bi.əˈmen/ /ˌɔb.vi.aˈment/ /ˌɔb.vi.əˈmen/ /ˌɔb.vi.əˈment/ adv
selvsagt

òliba /ˈo.ɫi.βə/ /ˈɔ.ɫi.ba/ n fem
ugle

òpera /ˈɔ.pe.ɾa/ /ˈɔ.pə.ɾə/ n fem
opera

òrbita /ˈɔɾ.bi.ta/ n fem
bane

òrgan /ˈɔɾ.ɣan/ n masc
organ

òvul /ˈɔ.vuɫ/ /ˈɔ.vuɫ/ /ˈɔ.βuɫ/ n masc
eggcelle

ós n masc
bjørn
Mamífer omnívor que en la classificació científica forma una família pròpia, Ursidae. És salvatge, pelut, molt voluminós i amb cua i orelles rodones i urpes llargues i dures. Camina en quatre potes (quadrúpede), però de vegades també en dues.

únic /ˈu.nik/ adj masc
eneste

ús /ˈus/ n masc
anvendelse

úter /ˈu.teɾ/ /ˈu.tər/ n masc
livmor

útil adj
nyttig