Afganistan /əv.ɣə.nisˈtan/ pn
Afganistana
Estat localitzat a Àsia que limita amb l'Iran a l'oest, amb el Pakistan al sud i a l'est, amb el Turkmenistan, l'Uzbekistan i el Tadjikistan al nord i la Xina a l'extrem més oriental. El nom oficial és República Islàmica de l'Afganistan.

Albània /əɫˈβa.ni.ə/ pn
Albania
Estat independent situat a la península balcànica i fronterer amb Montenegro, Kosovo, Macedònia (l'estat independent) i Grècia. El nom complet és República d'Albània.

Alemanya /ə.ɫəˈma.ɲə/ pn
Alemaina Allemana

Algèria /əɫˈʒɛ.ɾi.ə/ /əʎˈʒɛ.ɾi.ə/ pn
Alzeria
Estat africà i mediterrani situat al nord del continent. És fronterer amb Tunísia, Líbia, el Marroc, el Sàhara Occidental, Mauritània, Mali i el Níger. El nom complet és República Democràtica Popular d'Algèria.
Asteroide número 1213 descobert des d'un observatori d'Alger.

Amèrica /aˈmɛ.ɾi.ka/ pn
Amerika

Andorra /anˈdɔ.ra/ /anˈdɔ.rɔ/ /ənˈdɔ.rə/ pn
Andora
Estat europeu dels Pirineus, que fa frontera amb França i Espanya. Per raons històriques encara té una relació política i militar amb els dos estats veïns i en concret per mitjà dels seus representants oficials, cadascun dels quals té el càrrec de copríncep, el bisbe d'Urgell i el president de la república francesa. El nom oficial és Principat d'Andorra.

Angola /əŋˈɡo.ɫə/ pn
Angola
Població dels Estats Units d'Amèrica, en l'estat d'Indiana.

Antigua i Barbuda /ənˌti.ɣwəj.βərˈbu.ðə/ pn
Antiga-sy-Barboda
Estat americà del Carib que ocupa tres illes, dues de principals, Antigua i Barbuda, una de molt menor, Redonda. Es troba al nord de Guadalupe.

Antàrtida /anˈtaɾ.ti.ða/ pn
Antartika

Arquimedes /aɾ.kiˈme.ðes/ /ər.kiˈmɛ.ðəs/ pn
Arsimeda

Austràlia /əwsˈtɾa.ɫi.ə/ pn
Aostralia
Estat que inclou l'illa de la primera accepció i la de Tasmània, a més d'altres de menors, en especial Christmas i l'arxipèlag Cocos.

Barcelona /bal.sa'ro.na/ /baɾ.seˈɫo.na/ /bɐr.sɐˈɫo.nɐ/ /bəɾ.səˈɫo.nə/ pn
Barselona
Capital de Catalunya i de la província homònima.

Berlín /beɾˈɫin/ /bərˈɫin/ pn
Berlin

Botswana pn
Botsoana
Estat africà fronterer amb Namíbia, Sud-àfrica, Zàmbia, i Zimbabwe.

Brussel·les /bɾuˈsɛ.ɫes/ /bɾuˈsɛ.ɫəs/ /bɾuˈsɛɫ.ɫes/ /bɾuˈsɛɫ.ɫəs/ pn
Brussel

Bulgària /buɫˈɣa.ɾi.ə/ pn
Bulgarie

Burkina Faso pn
Burkina Faso
Estat de l'Àfrica Occidental, fronterer amb Mali, el Níger, el Benín, el Togo, Ghana i la Costa d'Ivori.

Bèlgica /ˈbɛɫ.ʒi.kə/ /ˈbɛʎ.ʒi.kə/ pn
Belzika
Estat del centre d'Europa situat a la costa atlàntica, fronterer amb França, Luxemburg, Països Baixos i Alemanya. El nom complet és Regne de Bèlgica.

Bíblia /ˈbi.bɫi.a/ /ˈbi.βɫi.ə/ pn
Baiboly
Llibre sagrat dels cristians.

Bòsnia i Hercegovina /ˈbɔz.ni.a /ˈbɔz.ni.ə pn
Bosnie-Herzégovine
Estat situat a la península balcànica i fronterer amb Croàcia, Sèrbia i Montenegro.

Caire /ˈkaj.ɾe/ /ˈkaj.ɾə/ pn
Kairo

Canadà /kə.nəˈða/ pn
Kanada
Estat independent de l'Amèrica del nord, situat a l'extrem nord d'aquest subcontinent, fronterer directament amb els Estats Units. El nom oficial és el mateix sense afegits ni variacions.

Corea del Nord /koˌɾe.ə.ðəɫˈnɔɾt/ /kuˌɾe.ə.ðəɫˈnɔrt/ pn
Korea Avaratra
Estat asiàtic que ocupa la meitat nord de la península de Corea. Es fronterer amb Corea del Sud i la Xina. El nom complet és República Democràtica Popular de Corea.

Corea del Sud /koˌɾe.ə.ðəɫˈsut/ /kuˌɾe.ə.ðəɫˈsut/ pn
Korea Atsimo
Estat asiàtic que ocupa la meitad sud de la península de Corea. Es fronterer amb Corea del Nord. El nom complet és República de Corea.

Crist /ˈkɾist/ pn
Kristy

Cristòfol /kɾisˈtɔ.foɫ/ /kɾisˈtɔ.fuɫ/ pn
Kristofra
Prenom masculí

Croàcia /kɾoˈa.si.ə/ /kɾuˈa.si.ə/ pn
Croatie
Estat situat a la península balcànica i fronterer amb Eslovènia, Hongria, Sèrbia, Montenegro i Bòsnia i Hercegovina. El nom complet és República de Croàcia.

Dinamarca /di.nəˈmar.kə/ pn
Danemark
Estat escandinau que ocupa la península de Jutlàndia llevat de l'extrem sud, diverses illes properes, les illes Fèroe i Grenlàndia. El nom complet és Regne de Dinamarca.

Djibouti pn
Jibotỳ
Estat africà fronterer amb Eritrea, Etiòpia i Somàlia. El nom oficial és República de Djibouti.

Déu pn
Andriamanitra

Egipte /eˈʒip.te/ /əˈʒip.tə/ pn
Ejipta Egypta
Estat africà i mediterrani situat a l'extrem nord-oriental del continent i que també ocupa una petita part d'Àsia, la península del Sinaí. És fronterer amb Líbia, el Sudan i Israel. És especialment famós pel seu passat antic i les restes arqueològiques que ha deixat. El nom oficial és República Àrab d'Egipte.

Equador /ə.kwəˈðo/ /ə.kwəˈðor/ pn
Ekoatera
Estat de Sud-amèrica situat a la costa del Pacífic i fronterer amb Colòmbia i el Perú. El nom oficial és República de l'Equador.

Eslovàquia /ez.ɫoˈva.ki.a/ /ez.ɫoˈβa.ki.a/ /əz.ɫoˈva.ki.ə/ /əz.ɫuˈva.ki.ə/ /əz.ɫuˈβa.ki.ə/ pn
Slôvakia
Estat del centre d'Europa fronterer amb Polònia, Ucraïna, Hongria, Àustria i Txèquia. El nom complet és República Eslovaca.

Espanya /əsˈpa.ɲə/ pn
Espaina
Estat europeu de la península Ibèrica, que fa frontera amb Andorra, França, Portugal i Gibraltar, i a l'Àfrica inclou les illes Canàries i els enclavaments de Ceuta i Melilla. El nom oficial és Regne d'Espanya.

Estònia /əsˈtɔ.ni.ə/ pn
Estonia
Estat bàltic fronterer amb Letònia i Rússia. El nom complet és República d'Estònia.

Etiòpia /ə.tiˈɔ.pi.ə/ pn
Etiopia
Estat africà fronterer amb Djibouti, Eritrea, Kenya, Somàlia i Sudan. El nom oficial és República Federal Democràtica d'Etiòpia.

Europa /ewˈɾo.pa/ /əwˈɾɔ.pə/ pn
Eorôpa

Finlàndia /finˈɫan.di.ə/ pn
Finlandy
Estat escandinau fronterer amb Noruega, Suècia i Rússia. El nom complet és República de Finlàndia.

Florència /fɫoˈɾɛn.si.a/ /fɫoˈɾɛn.si.ə/ /fɫuˈɾɛn.si.ə/ pn
Florencia
La ciutat d'Itàlia, capital de Toscana.

França /ˈfɾan.sə/ pn
Frantsa
Estat europeu situat al nord dels Pirineus, que a Europa fa frontera amb Andorra, Espanya, Mònaco, Itàlia, Suïssa, Alemanya, Luxemburg i Bèlgica, i que té diversos territoris d’ultramar. El nom complet és República Francesa.

Groenlàndia /ɡɾo.enˈɫan.di.a/ /ɡɾo.ənˈɫan.di.ə/ /ɡɾu.ənˈɫan.di.ə/ pn
Groenlanda

Grècia /ˈɡɾɛ.si.ə/ pn
Grisy
Estat europeu situat a la península Balcànica i fronterer amb Albània, la República de Macedònia, Bulgària i Turquia. El nom complet és República Hel·lènica.

Guinea Equatorial /ɡi.ne.ə pn
Ginea Ekoatorialy
Estat africà fronterer amb el Camerun i el Gabon, a més, és costaner amb l'Atlàntic. El nom oficial és República de Guinea Equatorial.

Hongria /oŋˈɡɾi.ə/ /uŋˈɡɾi.ə/ pn
Hôngria
País del centre d'Europa, fronterer amb Àustria, Eslovàquia, Ucraïna, Romania, Sèrbia, Croàcia i Eslovènia. El nom complet és República d'Hongria.

Irlanda /irˈɫan.də/ pn
Irlanda
Illa europea a l'oest de l'illa de la Gran Bretanya i amb la qual i amb d'altres (de mida molt inferior) forma l'arxipèlag de les illes Britàniques.

Islàndia /izˈɫan.di.ə/ pn
Islandy
Estat europeu que ocupa principalment l'illa homònima, però també diverses illes menors properes. El nom complet és República d'Islàndia.

Itàlia /iˈta.ɫi.ə/ pn
Italia
Estat europeu situat a la península Itàlica. El nom oficial és República Italiana.

Japó /ʒəˈpo/ pn
Japana
Estat que ocupa l'arxipèlag anterior.

Jehovà /d͡ʒe.oˈva/ /d͡ʒe.oˈβa/ /ʒə.oˈva/ /ʒə.uˈva/ /ʒə.uˈβa/ pn
Jehovah

Jesús /d͡ʒeˈzus/ /ʒəˈzus/ pn
Jesoa

Joan /d͡ʒuˈan/ /ʒuˈan/ pn
Joany
Prenom masculí d’origen cristià

Josep /d͡ʒuˈzɛp/ /ʒuˈzep/ /ʒuˈzɛp/ pn
Josefa

Letònia /ɫəˈtɔ.ni.ə/ pn
Latvia
Estat independent del nord-oest Europa fronterer amb Estònia, Lituània, Rússia i Bielorússia. El nom complet és República de Letònia.

Lituània /ɫi.tuˈa.ni.ə/ pn
Lituania
Estat bàltic fronterer amb Polònia, Bielorússia, Letònia i Rússia (per l'enclavament de Kaliningrad). El nom oficial és República de Lituània.

Londres /ˈɫon.dɾes/ pn
London

Luxemburg /ɫuk.səmˈburk/ pn
Loksemborga
Estat de l'Europa central rodejat de França, Alemanya i Bèlgica. El nom complet és Gran Ducat de Luxemburg.

Madagascar /mə.ðə.ɣəsˈkar/ pn
Madagasikara
Estat africà que ocupa l'illa homònima. El nom oficial és República de Madagascar.

Malawi /məˈɫa.wi/ pn
Malawi
Estat africà fronterer amb Tanzània, Moçambic i a Zàmbia.. El nom oficial és República de Malawi.

Malta /ˈmaɫ.tə/ pn
Malta
Arxipèlag de la Mediterrània compost per tres illes principals, Malta (l'illa homònima), Gozo i Comino, i dues illes desertes, Cominotto i Filforta. Es troba en el centre de la Mediterrània, prop de Sicília. Sovint es considera europeu malgrat pertànyer a la placa tectònica africana.
Illa i estat europeu amb el nom oficial de República de Malta.

Mauritània /məw.ɾiˈta.ni.ə/ pn
Maoritania
Estat africà fronterer amb el Senegal, Mali, Algèria i el Sàhara Occidental (annexionat pel Marroc). El nom oficial és República Islàmica de Mauritània.

Mayotte /maˈjɔt/ pn
Mahori

Moldàvia /moɫˈda.vi.a/ /moɫˈda.vi.ə/ /moɫˈda.βi.a/ /muɫˈda.vi.ə/ /muɫˈda.βi.ə/ pn
Môldavia
Estat situat a l'est d'Europa i fronterer amb Ucraïna i Romania. El nom oficial és República de Moldàvia.

Mongòlia /moŋˈɡɔ.ɫi.ə/ /muŋˈɡɔ.ɫi.ə/ pn
Mongolia
Estat asiàtic fronterer amb Rússia i Xina. El nom complet és República Popular de Mongòlia.

Moscou /mosˈkɔw/ /musˈkɔw/ pn
Môsikao

Moçambic /mo.səmˈbik/ /mu.səmˈbik/ pn
Mozambika
Estat africà fronterer amb Malawi, Sud-àfrica, Swazilàndia, Tanzània, Zàmbia i Zimbàbue. El nom oficial és República de Moçambic.

Mèxic /ˈmɛ.ʒik/ pn
Meksika
Estat de l'Amèrica del Nord, situat a l'extrem sud d'aquest subcontinent i que també abasta una petita part de l'Amèrica Central. És fronterer amb els Estats Units, Guatemala i Belize. El nom oficial és Estats Units Mexicans.
Estat federat dels Estats Units Mexicans.

Nadal /nəˈðaɫ/ pn
Noely
Festivitat cristiana celebrada el 25 de desembre per a commemorar el naixement de Jesús.

Nepal /nəˈpaɫ/ pn
Nepaly
Estat asiàtic fronterer amb la Índia i la Xina. El nom complet és República Federal Democràtica del Nepal.

Nova Zelanda /ˌnɔ.va.zeˈɫan.da/ /ˌnɔ.və.zəˈɫan.də/ /ˌnɔ.βa.zeˈɫan.da/ /ˌnɔ.βə.zəˈɫan.də/ pn
Zelandy Vaovao
Arxipèlag oceànic situat als sud-est d'Austràlia i format per dues illes principals (la del Nord i la del Sud) i per d'altres de menors.

Oslo /ˈoz.ɫo/ /ˈɔz.ɫo/ /ˈɔz.ɫu/ pn
Oslo

Palau /pəˈɫaw/ pn
Palaô
Arxipèlag de l’Oceania, i estat associat als Estats Units d'Amèrica, situat entre les Filipines, Nova Guinea i Guam (República de Palau).

Panamà /pə.nəˈma/ pn
Panama
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb Colòmbia i Costa Rica; el nom complet és República de Panamà.

Pasqua /ˈpas.kwə/ n fem
Paska

Perseu /peɾˈsɛw/ /pərˈsɛw/ pn
Persée

Polònia /poˈɫɔ.ni.ə/ /puˈɫɔ.ni.ə/ pn
Polonia
Estat europeu fronterer amb Alemanya, Txèquia, Eslovàquia, Ucraïna, Bielorússia, Lituània i amb Rússia (per l'enclavament de Kaliningrad). El nom oficial és República de Polònia.

Portugal /poɾ.tuˈɣaɫ/ /pur.tuˈɣaɫ/ pn
Pôrtogaly
País situat al sud-oest d'Europa, membre de la Unió Europea. El nom oficial és República Portuguesa.

Regne Unit /ˌreŋ.newˈnit/ /ˌreŋ.nəwˈnit/ pn
Fanjakana Mitambatra
Estat europeu que forma part de l'arxipèlag de les illes Britàniques, que abasta principalment l'illa de la Gran Bretanya i Irlanda del Nord, a més de diverses colònies. El nom oficial és Regne Unit de la Gran Bretanya i Irlanda del Nord.

Rússia /ˈru.si.ə/ pn
Rosia
Estat format per una federació de repúbliques i altres divisions territorials, que abasta una enorme extensió al nord d'Europa i d'Àsia, per la qual cosa és l'estat més gran del món. És fronterer amb Noruega, Finlàndia, Estònia, Letònia, Bielorússia, Ucraïna, Geòrgia, Azerbaidjan, Kazakhstan, Xina, Mongòlia i Corea del Nord a més de Lituània i Polònia per l'enclavament de Kaliningrad. El nom oficial és Federació Russa.

Siracusa /si.ɾaˈku.za/ /si.ɾəˈku.zə/ pn
Syracuse

Sud-àfrica /suˈta.fɾi.ka/ /suˈta.fɾi.kə/ pn
Afrika Atsimo
Estat africà fronterer amb Botswana, Lesotho, Moçambic, Namíbia, Swazilàndia i Zimbabwe. El nom oficial és República de Sud-àfrica.
Territori plurinacional que fa referència a l'extrem sud del continent africà i que inclou, a més de la República de Sud-àfrica, els següents estats: Botswana, Lesotho, Namíbia, Swazilàndia i Zimbabwe. De vegades, però, també s'inclouen els següents estats: Angola, Comores, Madagascar, Malawi, Maurici, Moçambic i Zàmbia, a més de les següents dependències: Mayotte, Reunió i Santa Helena.

Suècia /suˈɛ.si.ə/ pn
Soeda
Estat escandinau fronterer amb Noruega i Finlàndia. El nom oficial és Regne de Suècia.

Suïssa /suˈi.sə/ pn
Soisa
Estat muntanyós centreeuropeu fronterer amb Alemanya, França, Itàlia, Àustria i Liechtenstein. El nom oficial és Confederació Suïssa.

Sèrbia /ˈsɛr.bi.ə/ pn
Serbia

Tanzània /tənˈza.ni.ə/ pn
Tanzania
Estat africà fronterer amb Burundi, Kenya, Malawi, Moçambic, la República Democràtica del Congo, Ruanda, Uganda i Zàmbia. El nom oficial és República Unida de Tanzània.

Tirana /tiˈɾa.na/ /tiˈɾa.nə/ pn
Tirana

Ucraïna /u.kɾəˈi.nə/ pn
Okraina
Estat de l'Est d'Europa fronterer amb Bielorússia, Rússia, Romania, Moldàvia, Hongria, Eslovàquia i Polònia.

Viccionari /bik.si.oˈna.ɾi/ /vik.si.oˈna.ɾi/ /vik.si.uˈna.ɾi/ pn
Wikibolana

Vicenç /biˈsɛns/ /viˈsɛns/ /viˈsɛns/ pn
Mandresy
Prenom masculí d’origen llatí

Viquipèdia /bi.kiˈpɛ.ði.a/ /vi.kiˈpɛ.ði.a/ /vi.kiˈpɛ.ði.ə/ pn
Wikipedia

Xina /ˈʃi.nə/ pn
Sina

Xipre /ˈʃi.pɾə/ pn
Chypre
País que ocupa l'illa homònima i que està dividit en dos estats. L'occidental, d'influència grega, ocupa el seixanta per cent del país, està reconegut internacionalment i el seu nom oficial és República de Xipre. L'oriental és el resultat de la intervenció militar turca, només està reconegut per Turquia i el seu nom oficial és República Turca de Xipre del Nord. Es considera pertanyent geogràficament a l'Àsia, però, sovint es tracta políticament com a part d'Europa.

Zimbàbue pn
Zimbaboe

a reveure Interjection
veloma

abalançar /a.ba.ɫanˈsaɾ/ /a.βa.ɫanˈsa/ /ə.βə.ɫənˈsa/ v
apetraka
Posar les balances al fi, afinar-les.
lohataona
(pronominal) Escometre a algú o a alguna cosa tirant-se al damunt.

abandonar /a.ban.doˈnaɾ/ /a.βan.doˈna/ /ə.bən.doˈna/ /ə.bən.duˈna/ v
mivarotra
Donar per menys preu alguna cosa.
herim-po
Perdre els ànims, desanimar-se.

abella /aˈbe.ʎa/ /əˈbə.ʎə/ /əˈbɛ.jə/ n fem
tantely reny
Insecte que vola i produeix mel (Apis mellifera).

abeurar /a.bewˈɾaɾ/ /a.βewˈɾa/ /ə.βəwˈɾa/ v
rano
Donar beure al bestiar.

abraçar /a.bɾaˈsaɾ/ /a.βɾaˈsa/ /ə.βɾəˈsa/ v
manaikitra
Estrènyer amb els braços.

abril /əˈβɾiɫ/ n masc
aprily
Quart mes de l'any.

absent /apˈsen/ /apˈsent/ /əpˈsen/ /əpˈsent/ adj
tsy tonga
Que no està atent a la situació present.

acalorar /a.ka.ɫoˈɾa/ /a.ka.ɫoˈɾaɾ/ /ə.kə.ɫoˈɾa/ /ə.kə.ɫuˈɾa/ v
mafana
Fer o donar calor.

acanar /a.kaˈna/ /a.kaˈnaɾ/ /ə.kəˈna/ v
refy

accident /ak.siˈðen/ /ak.siˈðent/ /ək.siˈðen/ /ək.siˈðent/ n masc
loza
Sinistre, esdeveniment, generalment violent i sobtat, de conseqüències funestes o negatives.

acer /aˈse/ /aˈser/ /aˈseɾ/ /əˈse/ /əˈser/ /əˈseɾ/ n masc
tsy

acerar /a.seˈɾa/ /a.seˈɾaɾ/ /ə.səˈɾa/ v
tsy
Posar acer a la punta i al tall dels instruments de ferro que serveixen per a tallar.

acolliment /a.ko.ʎiˈmen/ /a.ko.ʎiˈment/ /ə.ko.ʎiˈment/ /ə.ku.jiˈmen/ /ə.ku.ʎiˈmen/ n masc
fandraisana

acomiadar /a.ko.mi.aˈða/ /a.ko.mi.aˈðaɾ/ /ə.ko.mi.əˈða/ /ə.ku.mi.əˈða/ v
afo
Despatxar de la feina, donar comiat.

acordonar /a.kor.ðoˈna/ /a.koɾ.ðoˈna/ /a.koɾ.ðoˈnaɾ/ /ə.koɾ.ðoˈna/ /ə.kur.duˈna/ /ə.kur.ðuˈna/ v
bakaka
(numismàtica) Imprimir un petit cordó en el cantell de les monedes.

actor /akˈto/ /akˈtoɾ/ /əkˈto/ n masc
mpilalao

actuació /ak.tu.a.siˈo/ /ək.tu.ə.siˈo/ n fem
lalao
La interpretació d'un actor de teatre o d'un grup d'actors.

acuindar /a.kwinˈda/ /a.kwinˈdaɾ/ /ə.kwinˈda/ v
mandrangitra

acuit /aˈkujt/ /əˈkujt/ n masc
fia

acupuntura /a.ku.punˈtu.ɾa/ /ə.ku.punˈtu.ɾə/ n fem
tsindrona volamena

adjectiu /ad.d͡ʒekˈtiw/ n masc
mpamaritra

admonició /ad.mo.ni.siˈo/ /əd.mo.ni.siˈo/ /əd.mu.ni.siˈo/ n fem
anatra

adormir /a.ðorˈmi/ /a.ðoɾˈmi/ /a.ðoɾˈmiɾ/ /ə.ðoɾˈmi/ /ə.ðurˈmi/ v
matory
Descuidar-se, obrar amb negligència.

adreça /aˈðɾe.sa/ /əˈðɾə.sə/ /əˈðɾɛ.sə/ n fem
ladiresy
Indicació de qualsevol mena que fa referència a un edifici concret i, sovint, a una part d'aquest edifici (habitatge, oficina, etc.), en especial quan s'indica la població, el carrer i dins del carrer el número.

adreçar /a.ðɾeˈsa/ /a.ðɾeˈsaɾ/ v
ladiresy
(pronominal) Dirigir-se a algú.

adverbi /adˈbɛr.βi/ /adˈbɛɾ.βi/ /adˈvɛɾ.bi/ /əbˈvɛɾ.bi/ n masc
tambinteny

adéu /əˈðew/ Interjection
veloma
Expressió de comiat utilitzada entre dues persones amb tractament de tu, sense importar el moment del dia ni les circumstàncies.

afeblir /a.febˈbɫi/ /a.feˈbɫiɾ/ /a.feˈβɫi/ /ə.fəbˈbɫi/ /ə.fəˈβɫi/ v
manalemy

afecció /a.fek.siˈo/ /ə.fək.siˈo/ n fem
aretina
Alteració orgànica, símptoma mòrbid, malaltia.

afluixar /a.fɫujˈʃa/ /a.fɫujˈʃaɾ/ /a.fɫuˈʃa/ /ə.fɫuˈʃa/ v
manalemy
Perdre la força alguna cosa, com la febre, la malaltia...

afollar /a.foˈʎa/ /a.foˈʎaɾ/ /ə.foˈʎa/ /ə.fuˈʎa/ v
adala
(pronominal) Malparir, embogir, tornar-se boig.

aforestar /a.fo.ɾesˈta/ /a.fo.ɾesˈtaɾ/ /ə.fo.ɾəsˈta/ /ə.fu.ɾəsˈta/ v
ala
Convertir en forest.

afrikaans n masc
fiteny afrikaans

afrontar /a.fɾonˈta/ /a.fɾonˈtaɾ/ /ə.fɾonˈta/ /ə.fɾunˈta/ v
tarehy
Confrontar.

agafar /a.ɣaˈfa/ /a.ɣaˈfaɾ/ v
maka
Prendre amb la mà alguna cosa.
mikarakara
Ocupar un espai o certa distància física.

agenda /aˈd͡ʒen.da/ /aˈʒen.da/ n fem
diary

agonia /a.ɣoˈni.a/ /ə.ɣoˈni.ə/ /ə.ɣuˈni.ə/ n fem
fialana aina

agost /əˈɣost/ n masc
Aogositra
Vuitè mes de l'any.

agraïment /a.ɣɾa.iˈmen/ /a.ɣɾa.iˈment/ /ə.ɣɾə.iˈmen/ /ə.ɣɾə.iˈment/ n masc
fisaorana

aguantar /a.ɣwanˈta/ /a.ɣwanˈtaɾ/ /ə.ɣwənˈta/ v
orsa
Sofrir, tolerar, generalment coses greus o molestes.

agulla de cap n fem
paingotra

ahir /aˈi/ /aˈiɾ/ adv
omaly
En el dia antecedent i immediat al dia en què es parla, és a dir, al dia d'avui.

aigua /ˈaj.ɣwə/ /ˈal.ɡwa/ n fem
rano ráno
(no comptable) Líquid format per molècules que contenen un àtom d'oxigen i dos d'hidrogen.

aigualejar /aj.ɣwa.ɫeˈd͡ʒa/ /aj.ɣwa.ɫeˈd͡ʒaɾ/ /aj.ɣwa.ɫeˈʒa/ /əj.ɣwə.ɫəˈd͡ʒa/ /əj.ɣwə.ɫəˈʒa/ v
rano

aiguamoll /ˌaj.ɣwaˈmɔʎ/ n masc
honahona

aigües /ˈa.wi.es/ /ˈaј.ɣos/ /ˈaј.ɣwes/ /ˈaј.ɣwəs/ /ˈaј.ɣəs/ n fem
orana
Brillantor de les pedres precioses i certs materials.

aire /ˈaj.ɾe/ n masc
rivotra
(normalment no comptable) Gasos de l’atmosfera.

airejar /aj.ɾeˈd͡ʒa/ /aj.ɾeˈd͡ʒaɾ/ /aj.ɾeˈʒa/ /əj.ɾəˈd͡ʒa/ /əj.ɾəˈʒa/ v
rivotra

aixeta /ajˈʃe.ta/ /aˈʃe.ta/ /əˈʃə.tə/ /əˈʃɛ.tə/ n fem
raobine
Vàlvula a l’extrem d’una conducció, o a l’orifici d’un recipient, per a regular manualment la sortida del líquid.

així /ajˈʃi/ /aˈʃi/ adv
hoe
D’aquesta manera.

ajudar /a.d͡ʒuˈða/ /a.d͡ʒuˈðaɾ/ /a.ʒuˈða/ v
manampy

ajustar /a.d͡ʒusˈta/ /a.d͡ʒusˈtaɾ/ /a.ʒusˈta/ /ə.ʒusˈta/ v
miady varotra
Convenir en el preu d'alguna cosa.

ala /ˈa.ɫa/ n fem
elatra
Cadascuna de les dues extremitats dels ocells, dels ratpenats, de molts insectes i d'alguns rèptils prehistòrics, situades als costats del cos i que en la majoria de casos serveixen per a volar. Cal destacar en el cas dels insectes que acostumen a tenir més d'un parell d'ales.

albercoc /əɫ.βərˈkɔk/ n masc
aprikaoty

alberge /aɫˈβɛɾ.d͡ʒe/ /əɫˈβɛr.ʒə/ n masc
paiso

alberginiera /aɫ.beɾ.d͡ʒi.niˈe.ɾa/ /əɫ.βər.ʒi.niˈe.ɾə/ n fem
baranjely

albergínia /aw.βerˈʒi.ni.a/ /aɫ.βerˈʒi.ni.a/ /u.βərˈʒi.ni.ə/ /əw.βərˈʒi.ni.ə/ /əɫ.βərˈʒi.ni.ə/ n fem
baranjely

alegre /aˈɫe.ɣɾe/ /əˈɫe.ɣɾə/ adj
volombatolalaka
Que causen alegria per la seva vista, agradable
faly
faust, feliç, favorable

alegria /a.ɫeˈɣɾi.a/ n fem
hafaliana
Sentiment de plaer que neix generalment d'una viva satisfacció de l'ànima i es manifesta amb signes exteriors.

alemany /a.ɫeˈmaɲ/ adj masc
alema
Relatiu o pertanyent a Alemanya, als seus habitants o a la llengua alemanya.

alemany /a.ɫeˈmaɲ/ n masc
alema
Natural d'Alemanya o del poble de llengua alemanya.

aleró /a.ɫeˈɾo/ /ə.ɫəˈɾo/ n masc
elatra
Ala d’aviram desplomada per al seu consum.

alfabet /aɫ.faˈbet/ n masc
abidy

alfil /aɫˈfiɫ/ /əɫˈfiɫ/ n masc
adala

alforre /aɫˈfo.re/ /əɫˈfɔ.rə/ adj masc
maimaim-poana

algun /aɫˈɣun/ adj masc
isa

algàlia /aɫˈɣa.ɫi.a/ /əɫˈɣa.ɫi.ə/ n fem
alazy
Perfum extret de les glàndules del gat mesquer.

aliment /a.ɫiˈmen/ /a.ɫiˈment/ /ə.ɫiˈmen/ /ə.ɫiˈment/ n masc
sakafo

alimentar /a.ɫi.menˈta/ /a.ɫi.menˈtaɾ/ /ə.ɫi.mənˈta/ v
mamelona
Donar aliment, sustentar.

all /ˈaʎ/ n masc
tongolo gasy
(botànica) Planta originària de l'Extrem Orient, de fulles llargues i primes, famosa pel seu bulb comestible, fort de sabor i olor, que es divideix alhora en diversos bulbs separats per membranes (Allium sativum).

allargar /a.ʎarˈɣa/ /a.ʎaɾˈɣa/ /a.ʎaɾˈɣaɾ/ /ə.ʎərˈɡa/ v
tanana
Donar una cosa distant a qui la demana.

allejar /a.ʎeˈd͡ʒa/ /a.ʎeˈd͡ʒaɾ/ /a.ʎeˈʒa/ /ə.jəˈʒa/ /ə.ʎəˈd͡ʒa/ /ə.ʎəˈʒa/ v
tongolo gasy

allunar /a.ʎuˈna/ /a.ʎuˈnaɾ/ /ə.ʎuˈna/ v
tanindrazana
(intransitiu) Posar-se un vehicle sobre la superfície de la Lluna.

allà /aˈʎa/ adv
atsy

almadrava /aɫ.maˈðɾa.va/ /aɫ.maˈðɾa.βa/ /əɫ.məˈðɾa.və/ /əɫ.məˈðɾa.βə/ n fem
mpanjono
Filat o xarxa per a pescar tonyina.

alosa /aˈɫɔ.za/ /aˈɫɔ.zɔ/ n fem
iboria
(aus) Ocell de la família de les alàudides (Alauda arvensis).

alt /ˈaɫ/ /ˈaɫt/ adj masc
maventy
De mida superior a l'ordinària en sentit vertical.
agnabo
Situat en un punt elevat.

alterar /aɫ.teˈɾa/ /aɫ.teˈɾaɾ/ /əɫ.təˈɾa/ v
manova
Modificar, canviar.

altiplà /ˌaɫ.tiˈpɫa/ n masc
bonga

altressí /aɫ.tɾeˈsi/ /əɫ.tɾəˈsi/ adv
ankoatra izay
(judicial) Igualment, també.

aluda /aˈɫu.ða/ /əˈɫu.ðə/ n fem
hoditra
Pell blanca de xai o cabrit, molt suau i prima, que l'aluder adobava amb alum de roca. De l'aluda se'n feien guants, bosses i cobertes de llibres.

alumini /ə.ɫuˈmi.ni/ n masc
viraty

alvocat /aɫ.voˈkat/ /aɫ.βoˈkat/ /əɫ.voˈkat/ /əɫ.vuˈkat/ /əɫ.βuˈkat/ n masc
mpisolovava

al·leluia /a.ɫeˈɫu.ja/ /aɫ.ɫeˈɫu.ja/ /ə.ɫəˈɫu.jə/ /əɫ.ɫəˈɫu.jə/ Interjection
aleloia

al·lucinació /a.ɫu.si.na.siˈo/ /əɫ.ɫu.si.nə.siˈo/ n fem
fahadisoana

al·lèrgia /aɫˈɫɛɾ.d͡ʒi.a/ /aˈɫɛɾ.d͡ʒi.a/ /əɫˈɫɛr.ʒi.ə/ /əɫˈɫɛɾ.ʒi.ə/ /əˈɫɛr.ʒi.ə/ n fem
tohina

amanida /a.maˈni.ða/ n fem
salady

amar /aˈma/ /aˈmaɾ/ v
mitia

amarar /a.maˈɾa/ /a.maˈɾaɾ/ /ə.məˈɾa/ v
tanindrazana
Posar-se un hidroavió sobre la mar.

amartellar /a.mar.teˈʎa/ /a.maɾ.teˈʎa/ /a.maɾ.teˈʎaɾ/ /ə.mər.təˈʎa/ v
famepika
Picar o colpejar amb martell.

amb /am/ preposition
miaraka
Nexe que indica companyia o inclusió.
Introdueix el complement verbal d'instrument.

ambaixada /am.bajˈʃa.ða/ /am.baˈʃa.ða/ n fem
ambasady

ambientar /am.bi.enˈta/ /am.bi.enˈtaɾ/ /əm.bi.ənˈta/ v
apetraka
Situar en un entorn i una època concrets.

amenaça /a.meˈna.sa/ /ə.məˈna.sə/ n fem
fandrahonana

ametlla /aˈmeɫ.ɫa/ /aˈmeʎ.ʎa/ /ˈməɫ.ɫə/ /ˈmɛɫ.ɫə/ n fem
amandel

amic /aˈmik/ n masc
sakaiza
Que té amistat.

amidar /a.miˈða/ /a.miˈðaɾ/ /ə.miˈða/ v
refy
Examinar la grandària o extensió de quelcom valent-se d’instruments a propòsit.

amor /aˈmoɾ/ /əˈmo/ /əˈmor/ n
fitia
Sentiment d'estimació profunda cap a una altra persona, criatura, objecte o idea.

ample /ˈam.pɫe/ /ˈam.pɫə/ n masc
maventy
(pilota basca) Part de la canxa tocant a la contracanxa.

ampolla /amˈpo.ʎa/ n fem
lakile
(basquetbol) Cadascuna de les dues àrees pròximes a les cistelles, delimitades per la línia de fons, la línia de tirs lliures i dues línies laterals que les uneixen.

amullerar-se /a.mu.ʎeˈɾaɾ.se/ /ə.mu.jə.ɾərˈsə/ /ə.mu.ʎəˈɾar.sə/ /ə.mu.ʎəˈɾaɾ.sə/ v
manambady

ananàs /a.naˈnas/ /ə.nəˈnas/ n masc
mananasy
Planta herbàcia, perenne, de la família de les bromeliàcies, cultivada pel seu fruit (Ananas comosus).

anar a les bonicoies v
manao

anar damunt v
milomano

anar darrere v
mitia
D'alguna persona, voler-la en extrem.

anar per damunt v
milomano

anglès /aŋˈɡɫes/ /əŋˈɡɫəs/ /əŋˈɡɫɛs/ n masc
anglisy
(només en singular) Llengua germànica originària d'Anglaterra parlada a Austràlia, Bermuda, Canadà, Estats Units, Irlanda, Jamaica, Nova Zelanda i en molts d'altres llocs.

animal /ə.niˈmaɫ/ adj
biby

animal /ə.niˈmaɫ/ n masc
biby

anit /aˈnit/ /əˈnit/ adv
alina
Nit acabada de passar, anit passada

antigament /anˌti.ɣaˈmen/ /anˌti.ɣaˈment/ /ənˌti.ɣəˈmen/ /ənˌti.ɣəˈment/ adv
ela

anunciar /a.nun.siˈa/ /a.nun.siˈaɾ/ v
mampandre
Donar la primera notícia o avís d'alguna cosa.

anus /ˈa.nus/ n masc
fory

any /an/ /ˈaɲ/ /ˈaɲ/ n masc
taona herintaona
Segons el calendari gregorià, temps que transcorre entre dia 1 de gener i dia 31 de desembre (365).

anyell /aˈɲeʎ/ /əˈɲeʎ/ n masc
zànak'òndry

anys /ˈaɲs/ /ˈaɲt͡ʃ/ /ˈaɲʃ/ /ˈaјns/ /ˈaјɲs/ /ˈaјɲʃ/ n masc
herintaona
Forma plural de any.

anèmia /aˈnɛ.mi.a/ /əˈnɛ.mi.ə/ n fem
kôtsatra

anís /aˈnis/ /əˈnis/ n masc
vatomamy
Confit petit.

apedregar /a.pe.ðɾeˈɣa/ /a.pe.ðɾeˈɣaɾ/ v
vato
Llançar pedres contra algú o alguna cosa.

apogeu /a.poˈd͡ʒɛw/ /a.poˈʒɛw/ /ə.poˈʒɛw/ /ə.puˈʒɛw/ n masc
faratampony
Punt de distància màxima d’un satèl·lit respecte de la Terra.
Període culminant, de màxim vigor.

aprendre /aˈpen.dɾe/ /əˈpən.dɾə/ /əˈpɛn.dɾə/ v
mianatra

aquari /aˈkwa.ɾi/ /əˈkwa.ɾi/ n masc
dobo
Recipient per contenir peixos en captivitat, usualment més gros que una peixera.

aquí /aˈki/ adv
atsy
En aquest o aqueix lloc, indicant proximitat respecte a la primera persona o a la segona persona.

ara /ˈa.ɾa/ adv
izao

aranya /əˈɾa.ɲə/ n fem
hala
Invertebrat artròpode de l’ordre dels araneids adaptat al medi aeri, amb vuit potes i un parell de quelícers modificats en ullals capaços d'injectar verí.

arbre /ˈa.bɾe/ /ˈar.bɾə/ /ˈaɾ.bɾe/ n masc
hazo hàzo
(botànica) Vegetal superior que consta d'arrel, tronc i fulles.
hazo
(informàtica) Representació d'una estructura de dades constituïda per una sèrie de nodes relacionats jeràrquicament entre si, de manera que hi ha un únic node que fa d'arrel de l'estructura i que cada altre node procedeix d'un sol node immediatament anterior en la jerarquia.

arbust /aɾˈbust/ n masc
kirihitra

arc n masc
tongolo
Arma consistent en una corda tensada que llença una fletxa.

arc de Sant Martí /ˌaɾɡ.deˌzam.maɾˈti/ n masc
antsiben' Andriamanitra

ardent /arˈðen/ /aɾˈðent/ /ərˈden/ /əɾˈðent/ adj
mahamay

argent /arˈd͡ʒen/ /aɾˈd͡ʒen/ /ərˈʒen/ /əɾˈʒent/ n masc
volafotsy

argentar /ar.d͡ʒenˈta/ /aɾ.d͡ʒenˈta/ /aɾ.d͡ʒenˈtaɾ/ /ər.ʒənˈta/ v
vola
Guarnir alguna cosa amb plata.
Donar color semblant al de la plata.

argila /aɾˈd͡ʒi.ɫa/ /ərˈʒi.ɫə/ n fem
feta

armari /aɾˈma.ɾi/ n masc
lalimoara

arna /ˈar.nə/ /ˈaɾ.na/ n fem
samoina
Insecte lepidòpter, generalment nocturn.

arpa /ˈaɾ.pa/ n fem
dokanga

arquebisbe /aɾ.keˈbiz.be/ /ər.kəˈβiz.bə/ n masc
arseveka

arquitectura /aɾ.ki.tekˈtu.ɾa/ n fem
maritrano
Disciplina que estudia el disseny i construcció dels edificis i el paisatge urbà.

arracada /a.raˈka.ða/ /ə.rəˈka.ðə/ n fem
kavina

arrasar /a.raˈza/ /a.raˈzaɾ/ /ə.rəˈza/ v
mandripaka
Destruir completament.

arrestar /a.resˈta/ /a.resˈtaɾ/ /ə.rəsˈta/ v
tapaka

arrossar /a.roˈsa/ /a.roˈsaɾ/ /ə.roˈsa/ /ə.ruˈsa/ n masc
akotry

arrumbar /a.rumˈba/ /a.rumˈbaɾ/ /ə.rumˈba/ v
orsa

arròs /aˈrɔs/ n masc
vary

ase /ˈa.zə/ n masc
ampondra
(mamífer) Mamífer més petit que el cavall usat com a bèstia de càrrega (Equus asinus).

asma /ˈaz.ma/ n fem
sefo

assassinar /a.sa.siˈna/ /a.sa.siˈnaɾ/ v
vono

assassinat /a.sa.siˈnat/ /ə.sə.siˈnat/ n masc
vono

assedegat /a.se.ðeˈɣat/ /ə.sə.ðəˈɣat/ adj masc
mangetaheta
Que té set, que desitja beure; sedegós.

assenyalar /a.se.ɲaˈɫa/ /a.se.ɲaˈɫaɾ/ /ə.sə.ɲəˈɫa/ v
-asehoy
Fer referència a algú o a alguna cosa o a alguna direcció apuntant-la amb el dit o altre senyal.

asteroide /as.teˈɾɔj.ðe/ /əs.təˈɾɔj.ðə/ n masc
asterôida

astrologia /as.tɾo.ɫoˈʒi.a/ /əs.tɾu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
fanandroana

astronomia /as.tɾo.noˈmi.a/ /əs.tɾo.noˈmi.ə/ /əs.tɾu.nuˈmi.ə/ n fem
astrônômia

ataconar /a.ta.koˈna/ /a.ta.koˈnaɾ/ /ə.tə.koˈna/ /ə.tə.kuˈna/ v
fia
Comprimir una cosa dins d’una altra.

ataronjat /a.ta.ɾoɲˈd͡ʒat/ /ə.tə.ɾoɲˈʒat/ /ə.tə.ɾuɲˈʒat/ adj masc
laoranjy

atemptar /a.temˈta/ /a.temˈtaɾ/ /ə.təmˈta/ v
manandrana

aterrar /a.teˈra/ /a.teˈraɾ/ /ə.təˈra/ v
tanindrazana

aturall /a.tuˈɾaʎ/ /ə.tuˈɾaj/ /ə.tuˈɾaʎ/ n masc
sakana

aturar /a.tuˈɾa/ /a.tuˈɾaɾ/ v
miahona
Detenir, fer parar.
tapaka
(esports de pilota) Interceptar la pilota, la bola o el disc per evitar un gol.

atxa /ˈa.t͡ʃa/ /ˈa.t͡ʃə/ n fem
famaky
Tipus de destral usada com a arma defensiva pels cavallers en la lluita a peu.

auricular /aw.ɾi.kuˈɫaɾ/ /əw.ɾi.kuˈɫar/ n masc
ankihikely

autopista /ˌaw.toˈpis.ta/ /ˌaw.toˈpis.tə/ /ˌaw.tuˈpis.tə/ n fem
lala-masaka

autoritat /aw.to.ɾiˈtat/ /əw.to.ɾiˈtat/ /əw.tu.ɾiˈtat/ n fem
fanjakana

autorització /aw.to.ɾi.d͡za.siˈo/ /aw.to.ɾi.za.siˈo/ /əw.to.ɾi.d͡zə.siˈo/ /əw.tu.ɾi.d͡zə.siˈo/ n fem
fahazoandalana

auxiliar /awk.si.ɫiˈa/ /awk.si.ɫiˈaɾ/ /əwk.si.ɫiˈa/ /əwk.si.ɫiˈar/ v
manampy
Ajudar, socórrer, donar auxili.

avi /ˈa.vi/ /ˈa.vi/ /ˈa.βi/ n masc
raibe
Progenitor del progenitor, pare del pare o de la mare de qui s'està parlant.

avinença /a.viˈnen.sa/ /a.βiˈnen.sa/ /ə.viˈnɛn.sə/ /ə.βiˈnɛn.sə/ n fem
anjara
Condicions en una negociació que no troben l'oposició de cap membre.

avió /a.viˈo/ /a.βiˈo/ /ə.viˈo/ n masc
fiaramanidina

avui /aˈvuj/ /aˈβuj/ /əˈvuj/ adv
androany anio
En el dia actual.

bacó /baˈko/ /bəˈko/ n masc
kisoa
Persona que va bruta o que no té cura del seu aspecte físic o moral.

badall /baˈðaʎ/ /bəˈðaj/ /bəˈðaʎ/ n masc
haoka
Inspiració involuntària provocada per la son o per l'avorriment, resultat de badallar.

badia /baˈði.a/ n fem
hoala

baia /ˈba.ja/ /ˈba.jə/ n fem
bananoaka

baix /ˈbajʃ/ adj masc
ambany
De mida inferior a l'ordinària.

baix /ˈbajʃ/ adv
ambany
A poca altura.

balança /baˈɫan.sa/ /bəˈɫan.sə/ n fem
balansy
Estri emprat per calcular la massa o el pes d'un objecte per comparació amb uns pesos.

balena /baˈɫe.na/ /bəˈɫə.nə/ /bəˈɫɛ.nə/ n fem
trozona
(mamífer) Mamífer cetaci del subordre dels misticets.

ball /ˈbaʎ/ n masc
dihy

ballar /baˈʎa/ /baˈʎaɾ/ v
mandihy

ballesta /baˈʎes.ta/ /bəˈʎes.tə/ n fem
arbaleta
Arma destinada a llançar dards i fletxes, que, a diferència de l'arc, tensa la corda mitjançant algun mecanisme i així queda tensada sense que l'usuari tingui que aguantar-la, la qual cosa facilita la punteria. Té un suport perpendicular a l'arc (arbrer) on descansa la fletxa quan està carregada.

banana /baˈna.na/ n fem
akondro

bananer /ba.naˈne/ /ba.naˈneɾ/ /bə.nəˈne/ adj masc
akondro
Relatiu a la banana.

bananer /ba.naˈne/ /ba.naˈneɾ/ /bə.nəˈne/ n masc
akondro

bandera /banˈde.ɾa/ n fem
faneva
Senyera, símbol estampat sobre una peça de roba per designar un país o territori.

banya /ˈba.ɲa/ n fem
tandroka
Apèndix ossi d'alguns animals.

banyegar /ba.ɲeˈɣa/ /ba.ɲeˈɣaɾ/ /bə.ɲəˈɣa/ v
tandroka

banús /baˈnus/ /bəˈnus/ n masc
hazoarina

baptisme /bapˈtiz.me/ /bəpˈtiz.mə/ n masc
batisa
Sagrament amb el qual s’esdevé membre de l’Església.

baquelita /ba.keˈɫi.ta/ /bə.kəˈɫi.tə/ n fem
bakelita

baralla /baˈɾa.ʎa/ /bəˈɾa.jə/ /bəˈɾa.ʎə/ n fem
lalao
Joc complet per a jugar a un joc de cartes determinat.

barat /baˈɾat/ /bəˈɾat/ adj masc
boba
De poc preu.

barba /ˈbaɾ.ba/ n fem
volombava
Pèl que els homes de vegades es deixen créixer per la cara i en especial el què hi ha a la barbeta.

barbar /barˈβa/ /baɾˈbaɾ/ /baɾˈβa/ /bərˈba/ v
volombava

barbeta /baɾˈbe.ta/ /bərˈbɛ.tə/ /bəɾˈbə.tə/ n fem
saoka
Peça de corda, cordill o filàstica que manté lligats els dos extrems d'altres dues cordes de manera que una corda sigui la continuació de l'altra.

barri n masc
tokotany
Clos de paret davant d'un mas.

bat n masc
fania
(beisbol) Bastó cilíndric de 85 a 105 cm de llarg i de 7 cm de diàmetre en la part més ampla, generalment de fusta o d'alumini, utilitzat pel batedor per a colpejar la pilota.

batada d'una base n fem
tsotra

batada de vol n fem
fihitra

batre /ˈba.tɾe/ /ˈba.tɾə/ v
fania
(beisbol) Fer de batedor en un moment determinat del partit.
(beisbol) Donar un cop amb el bat a la pilota del llançador per enviar-la lluny dels defensors, dintre els límits del terreny legal.

be /ˈbɛ/ n fem
tantely
Nom de la lletra b/B.

bebè /beˈbe/ n masc
zaza

beix /ˈbeʃ/ adj
beg

ben bé adv
tsara

benvinguda /ˌbem.biŋˈɡu.ða/ /ˌbem.biŋˈɡu.ðə/ /ˌbeɱ.viŋˈɡu.ða/ /ˌbeɱ.viŋˈɡu.ðə/ n fem
tongasoa

benvingut /ˌbem.biŋˈɡut/ /ˌbeɱ.viŋˈɡut/ /ˌbeɱ.viŋˈɡut/ adj masc
tonga soa
Ben acollit

besllum /bezˈʎum/ /bəzˈʎum/ n masc
zava

bestiola /bes.tiˈo.ɫa/ /bəs.tiˈɔ.ɫə/ n fem
manadala
Animal petit, generalment en to afectiu.

beure /ˈbew.ɾe/ /ˈbəw.ɾə/ /ˈbɛw.ɾə/ v
misotro

bici /ˈbi.si/ n fem
môtô

bicicleta /bi.siˈkɫe.ta/ /bi.siˈkɫə.tə/ /bi.siˈkɫɛ.tə/ n fem
bisikilety
Vehicle a pedals de dues rodes.

biografia /bi.o.ɣɾaˈfi.a/ /bi.o.ɣɾəˈfi.ə/ /bi.u.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
biôgrafia

biologia /bi.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /bi.o.ɫoˈʒi.a/ /bi.o.ɫoˈʒi.ə/ /bi.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
biolojia
Ciència que estudia els éssers vius.

bisbe /ˈbiz.be/ n masc
eveka
Càrrec de la jerarquia de l'església cristiana, que té l'administració d'una diòcesi sota el seu control.

bitxo /ˈbi.t͡ʃo/ /ˈbi.t͡ʃu/ n masc
sakay

blanc /ˈbɫaŋ/ /ˈbɫaŋk/ /ˈbɫaŋk/ adj masc
fotsy
Qualitat de blanc.

blanc /ˈbɫaŋ/ /ˈbɫaŋk/ /ˈbɫaŋk/ n masc
fotsy botsatsaka
Color que emet o reflecteix la màxima llum visible per als humans. En els colors d'addició el blanc es forma per la unió dels tres colors bàsics d'addició; en els colors de subtracció es forma per l'absència de tots els altres colors.

blanc d'os n masc
taolana

blanca /ˈbɫaŋ.ka/ /ˈbɫaŋ.kə/ n fem
vazaha
Figura musical que té una durada de dos temps de negra.

blandar /bɫanˈda/ /bɫanˈdaɾ/ /bɫənˈda/ v
lelàfo

blat n masc
varimbazaha
Gra de la planta anteriorment citada, altament utilitzat en l'alimentació humana, en especial en l'elaboració de farines i aquestes en l'elaboració principalment de pa.

blat de moro /ˌbɫa.ðeˈmɔ.ɾo/ /ˌbɫad.deˈmɔ.ɾo/ /ˌbɫad.dəˈmɔ.ɾo/ /ˌbɫad.dəˈmɔ.ɾu/ n masc
katsaka

blau adj masc
manga

blau marí /ˌbɫaw.məˈɾi/ n masc
momba ny sambo

blavejar /bɫa.veˈd͡ʒaɾ/ /bɫa.βeˈd͡ʒa/ /bɫa.βeˈʒa/ /bɫə.vəˈd͡ʒa/ /bɫə.vəˈʒa/ /bɫə.βəˈʒa/ v
manamangana
Omplir de blaus amb cops.

blindar /bɫinˈda/ /bɫinˈdaɾ/ v
ampinga

bo /ˈbo/ adj masc
tsara
Ple de bondat.
De qualitat.

bobò /boˈbɔ/ /buˈbɔ/ /buˈβɔ/ n masc
vatomamy

boc /ˈbok/ /ˈbɔk/ n masc
osy
Mascle de la cabra.

boca /ˈbo.ka/ n fem
vava
(anatomia) Orifici que tenen els éssers vius que permet ingerir aliment.

boig /ˈbɔt͡ʃ/ adj masc
adala

boira /ˈboj.ɾə/ /ˈbɔj.ɾa/ /ˈbɔj.ɾɔ/ n fem
zavona
Fenomen atmosfèric de núvols baixos, condensació d'aigua a tocar de terra que dificulta la visió.

bola perduda n fem
vohoka tsy nirina

bolet /boˈɫet/ /boˈɫət/ /buˈɫɛt/ n masc
holatra
Fong, floridura.

bomber /bomˈbe/ /bomˈbeɾ/ /bumˈbe/ n masc
mpamonjy hain-trano

bombeta /bomˈbe.ta/ /bomˈbə.tə/ /bumˈbɛ.tə/ n fem
Takamoa

bombó /bomˈbo/ /bumˈbo/ n masc
vatomamy

bon /ˈbɔn/ adj masc
tsara
Forma obligatòria i masculina de l'adjectiu bo quan precedeix el nom.

bon dia Interjection
koriaby

bona tarda Interjection
koriaby

bora /ˈbo.ɾa/ /ˈbɔ.ɾə/ n masc
lavabato

bordegàs /boɾ.ðeˈɣas/ /boɾ.ðəˈɣas/ /bur.ðəˈɣas/ n masc
anaka

bosc n masc
ala

bossa /ˈbo.sa/ /ˈbo.sə/ n fem
kitabo
Utensili amb nanses fet amb material flexible, emprat per a transportar coses de poc pes.
paosy
(futbol americà) Zona del voltant del quarterback compresa entre la línia ofensiva i els corredors, que els atacants protegeixen al començament de cada intent per evitar que els defensors plaquin el quarterback.

botifarra /bo.tiˈfa.rə/ /bu.tiˈfa.rə/ n fem
saosisy
(aliments) Embotit de budell gros farcit de carn de porc trinxada i adobada.

botiga /boˈti.ɣa/ /boˈti.ɣə/ /buˈti.ɣa/ /buˈti.ɣə/ n fem
Mangazay

botzina /boˈd͡zi.na/ /boˈd͡zi.nə/ /buˈd͡zi.nə/ n fem
tandroka
Instrument de vent de forma cònica amb embocadura usat per a fer senyals.

botànica /boˈta.ni.ka/ /boˈta.ni.kə/ /buˈta.ni.kə/ n fem
botany

bou n masc
omby
Animal mascle de la família bòvids (Bos taurus).

bragueta /bɾaˈɣe.ta/ /bɾəˈɣə.tə/ /bɾəˈɣɛ.tə/ n fem
fihitra
Obertura de davant dels pantalons.

braç n masc
sandry
(anatomia) Extremitat superior del cos.

braó /bɾaˈo/ /bɾəˈo/ n masc
soroka
En els quadrúpedes, part final de la cuixa o de l’espatlla.

brillant /bɾiˈʎan/ /bɾiˈʎant/ n masc
diamondra
Diamant tallat en facetes per sobre i per sota.

brollador /bɾo.ʎaˈðo/ /bɾo.ʎaˈðoɾ/ /bɾo.ʎəˈðo/ /bɾu.ʎəˈðo/ n masc
loharano

bronze /ˈbɾon.zə/ n masc
alimo

bronzejar /bɾon.zeˈd͡ʒa/ /bɾon.zeˈd͡ʒaɾ/ /bɾon.zeˈʒa/ /bɾon.zəˈd͡ʒa/ /bɾun.zəˈʒa/ v
alimo
Fer que alguna cosa sembli de bronze.

brossa /ˈbɾo.sə/ /ˈbɾɔ.sa/ /ˈbɾɔ.sɔ/ /ˈbɾɔ.sə/ n fem
rivotra
Palla, informació sobrera, sense utilitat.

bru /ˈbɾu/ adj masc
fiana
Color fosc proper al negre amb matisos rogencs, especialment en pelatges.

bruc n masc
anjavidy

bruixa /ˈbɾu.ʃa/ /ˈbɾuj.ʃa/ n fem
mpamosavy
Dona que practica bruixeria.

buc /ˈbuk/ n masc
kivaroho
(construcció) Conjunt de parets que fan de suport a una escala.

bufeta urinària n fem
tatavia

buit /ˈbujt/ /ˈbwit/ adj masc
foana
Dit d'un objecte que no conté res visible.

buit /ˈbujt/ /ˈbwit/ n masc
foana
(física) Absència de matèria.

busca /ˈbus.ka/ /ˈbus.kə/ n fem
tanana
Cadascun dels palets indicadors de l'hora en un rellotge de sol o mecànic.

butxaca /buˈd͡ʒa.ka/ /buˈt͡ʃa.ka/ n fem
paosy
Bosseta o cavitat d’una peça de vestir per a petits objectes personals.

bèstia /ˈbes.ti.a/ /ˈbes.ti.ə/ /ˈbɛs.ti.a/ /ˈbɛs.ti/ n fem
biby

bé adv
tsara
Correcte, fet de bona manera.

cabal /kaˈbaɫ/ /kəˈβaɫ/ adj
marina
Ajustat a pes o mida; perfecte, complet.

cabell /kaˈbeʎ/ /kəˈbəʎ/ /kəˈbɛj/ /kəˈβɛʎ/ n masc
volo
Pèl del cap.

cabellera /ka.beˈʎe.ɾa/ /kə.bəˈje.ɾə/ /kə.bəˈʎe.ɾə/ /kə.βəˈʎe.ɾə/ n fem
volo
Conjunt de cabells d’una persona.

cabra /ˈka.βɾə/ n fem
osy
Mamífer remugant que forma un gènere propi (Capra) en el que cal distingir com a més famós dels seus membres la cabra domèstica. Se les reconeix especialment per la seva habilitat en recórrer terrenys muntanyosos i per les seves característiques banyes que poden ser rectes o corbes i, fins i tot, caragolades.

cabusset /ka.buˈset/ /kə.buˈsət/ /kə.buˈsɛt/ /kə.βuˈsɛt/ n masc
kiborano

cacauet /ka.kaˈwet/ /kə.kəˈwɛt/ n masc
voanjo

cactus /ˈkak.tus/ n masc
raiketra raketa

cadell /kaˈðeʎ/ /kəˈðeʎ/ n masc
kely
Cria del llop, de l’os, del lleó i d’altres feres quadrúpedes.

cadira /kaˈði.ɾa/ /kaˈɾi.ɾa/ /kəˈði.ɾə/ n fem
seza
Moble utilitzat per seure i que té respatller.

cadàver /kaˈða.veɾ/ /kaˈða.βer/ /kaˈða.βeɾ/ /kəˈða.vəɾ/ n masc
faty

cafeïna /ka.feˈi.na/ /kə.fəˈi.nə/ n fem
kafeina kafeinina

cafè n masc
kafe
Establiment on se serveixen cafès (la beguda) i d’altres begudes (refrescs, conyac, vi, etc.).

calaix /kaˈɫajʃ/ /kəˈɫaj/ /kəˈɫaʃ/ n masc
vata sarihana

calamarsa /ka.ɫaˈmaɾ.sa/ /kə.ɫəˈmar.sə/ n fem
havandra

calamarsejar /ka.ɫa.mar.seˈʒa/ /ka.ɫa.maɾ.seˈd͡ʒa/ /ka.ɫa.maɾ.seˈd͡ʒaɾ/ /kə.ɫə.mər.səˈʒa/ /kə.ɫə.məɾ.səˈd͡ʒa/ v
havandra

calar /kaˈɫa/ /kaˈɫaɾ/ /kəˈɫa/ v
apetraka
Prendre el foc en un material.

calavera /ka.ɫaˈve.ɾa/ /ka.ɫaˈβe.ɾa/ /kə.ɫəˈve.ɾə/ /kə.ɫəˈβe.ɾə/ n masc
karandoha

calcar /kaɫˈka/ /kaɫˈkaɾ/ /kəɫˈka/ v
mandika

calci n masc
diontsokay

calculadora /kaɫ.ku.ɫaˈðo.ɾa/ n fem
mpikajy

calefacció /ka.ɫe.fak.siˈo/ /kə.ɫə.fək.siˈo/ n fem
famanana

calendari /ka.lenˈda.ɾi/ /ka.ɫenˈda.ɾi/ /kə.ɫənˈda.ɾi/ n masc
kalandrier

calendàric /ka.ɫenˈda.ɾik/ /kə.ɫənˈda.ɾik/ adj masc
kalandrier

calent /kaˈɫen/ /kaˈɫent/ /kəˈɫen/ /kəˈɫent/ adj masc
mafana
De temperatura elevada.

calor /kaˈɫo/ /kaˈɫoɾ/ n fem
mafana
Situació en la qual la temperatura és superior a la normal.
Sensació de temperatura excessiva.
Forma d'energia que es produeix amb el moviment cinètic de les molècules d'un cos o partícula. Es mesura mitjançant la magnitud de la temperatura.

calvari /kaɫˈva.ɾi/ /kaɫˈβa.ɾi/ /kəɫˈva.ɾi/ /kəɫˈβa.ɾi/ n masc
vokovoko
Sèrie d’adversitats o penalitats.

calç /ˈkaɫs/ n fem
sokay

calçar /kaɫˈsa/ /kaɫˈsaɾ/ /kəɫˈsa/ v
apetraka
Posar calçat als peus.

cama /ˈka.ma/ n fem
ranjo
Extremitat inferior del cos humà, sovint excloent el peu.

camaleó /ka.ma.ɫeˈo/ /kə.mə.ɫəˈo/ n masc
tana

camisa /kaˈmi.za/ /kəˈmi.ə/ n fem
somizo
Peça de roba que es posa al tronc.

camió /ka.miˈo/ n masc
kamiao
Vehicle de càrrega terrestre i autopropulsat de mida gran i de gran potència que duu la càrrega separada de la cabina (normalment en una caixa o en un remolc).

camp /ˈkam/ /ˈkamp/ /ˈkamp/ n masc
tany
Extensió de terrenys fora de la ciutat, ocupats per conreus, boscos, etc.

camp interior n masc
diamondra

candela /kanˈdɛ.ɫa/ /kanˈdɛ.ɾa/ /kənˈdə.ɫə/ /kənˈdɛ.ɫə/ n fem
labozia

candi /ˈkan.di/ n masc
vatomamy

candir /kanˈdi/ /kanˈdiɾ/ /kənˈdi/ v
vatomamy
Adobar amb sucre fos o almívar.

canell /kaˈneʎ/ n masc
hatotanana

cansament /kan.saˈmen/ /kan.saˈment/ /kən.səˈmen/ /kən.səˈment/ n masc
vizaka

cantar /kanˈta/ /kanˈtaɾ/ v
mihira
Produir música amb la veu.

canyella /kaˈɲe.ʎa/ n fem
kanelina
Planta aromàtica emprada per aromatitzar aliments i perfums, es ven en forma de palets o canyetes.

cançó n fem
hira
Conjunt de notes harmonioses que es poden cantar.

canó /kaˈno/ n masc
tafondro
Part d'una arma de foc en forma de tub que defineix la direcció del projectil.

cap n masc
loha
(anatomia) Part superior i anterior del cos d'un animal.

capa /ˈka.pa/ /ˈka.pə/ n fem
tanjona
Vestimenta d'abric llarga i sense mànigues, oberta pel davant.

capejar /ka.peˈd͡ʒa/ /ka.peˈd͡ʒaɾ/ /ka.peˈʒa/ /kə.pəˈd͡ʒa/ /kə.pəˈʒa/ v
vato
Moure el cap diverses vegades de dalt a baix.

capgròs /ˌkabˈɡɾɔs/ n masc
tsiboboka
Larva d'amfibi amb cua i sense potes.

capital /ka.piˈtaɫ/ n fem
renivohiny
Població on es reuneixen les principals administracions d'una entitat política.

caputxí /ka.puˈt͡ʃi/ /kə.puˈt͡ʃi/ n masc
fanantso
Peça de ferro amb ganxet a on es posa el piu de finestró que es tanca de cop.

capvespre /ˌkabˈbes.pɾe/ /ˌkabˈves.pɾe/ /ˌkabˈves.pɾə/ n masc
alina
Última part de la tarda quan el sol ja s'ha post i fosqueja.

capça /ˈkap.sa/ n fem
loha
Massa compacta de fulles apinyades de certes hortalisses a l'extrem del caluix.

capçal /kapˈsaɫ/ /kəpˈsaɫ/ n masc
loha
Part del llit on es posa el cap.
(informàtica) Dispositiu que permet enregistrar dades en un suport magnètic o òptic.

cara /ˈka.ɾa/ n fem
tarehy
(anatomia) Rostre.

carafeixar /ˌka.ɾa.fejˈʃa/ /ˌka.ɾa.fejˈʃaɾ/ /ˌka.ɾa.feˈʃa/ /ˌka.ɾə.fəˈʃa/ v
manalemy

caragol /ka.ɾaˈɣɔɫ/ /karˈɣɔɫ/ /kə.ɾəˈɣɔɫ/ /kərˈɣɔɫ/ n masc
lelosy
(zoologia) Mol·lusc de la classe gastròpode, amb la característica de la torsió i la closca en espiral.
(col·loquial) diners

caragolar /ka.ɾa.ɣoˈɫa/ /ka.ɾa.ɣoˈɫaɾ/ /kə.ɾə.ɣoˈɫa/ /kə.ɾə.ɣuˈɫa/ v
visy

caramel /ka.ɾaˈmɛɫ/ /kə.ɾəˈmɛɫ/ /kərˈmɛɫ/ n masc
vatomamy
Dolç fet amb pasta de sucre i essències.

carbó /kaɾˈbo/ n masc
arintany tomboka
Nom genèric donat a dos tipus de materials (carbó vegetal i carbó mineral) orgànics, sòlids i de color negre utilitzats com a combustible per la seva gran quantitat de carboni.

cardar /karˈða/ /kaɾˈða/ /kaɾˈðaɾ/ /kərˈda/ v
milely
(vulgarisme) Fer l'acte sexual.

carn n fem
hena

carrer /kaˈre/ /kəˈre/ n masc
làlana
En un nucli de població, lloc per on hi circula la gent i els vehicles que és l'origen o el resultat de l'organització de l'espai edificat.

carretera /ka.reˈte.ɾa/ n fem
làlana
Via que uneix dues poblacions i que és apta per a la circulació de vehicles.

carretó /ka.reˈto/ /kə.rəˈto/ n masc
laborety

carta /ˈkaɾ.ta/ n fem
litera
Document escrit per a comunicar amb una altra persona, generalment amb una estructura formal.

carter /karˈte/ /kaɾˈteɾ/ /kərˈte/ n masc
anona

cartera /kaɾˈte.ɾa/ /kərˈte.ɾə/ n fem
kitapom-batsy
Bossa prima i rectangular de pell, plàstic o altres materials tous, utilitzada per guardar-hi diners (en forma de bitllets), targetes i documentació.

cartó /kaɾˈto/ /kərˈto/ n masc
baoritra

cas n masc
tranga
Situació particular que es produeix entre les diverses possibles.
Objecte d'estudi d'alguna disciplina.
(lingüística) Categoria gramatical que marca la funció sintàctica d’un mot.

casa /ˈka.za/ n fem
trano
Edifici destinat a l'habitatge de persones, llar.

casal /kaˈzaɫ/ /kəˈzaɫ/ n masc
trano

casar /kaˈza/ /kaˈzaɾ/ v
manambady
Contraure matrimoni.

cascar /kasˈka/ /kasˈkaɾ/ /kəsˈka/ /kəsˈka/ v
apetraka
Copejar, masegar.
(pronominal, col·loquial) prendre (menjar o beure)

caspa /ˈkas.pa/ /ˈkas.pə/ n fem
angadrano

cassar /kaˈsa/ /kaˈsaɾ/ v
mamaky

castellà adj masc
fiteny espaniola
Relatiu a la llengua originària de Castella.

castellà n masc
fiteny espaniola
(masculí singular) Llengua pròpia de Castella.

catifa /kaˈti.fa/ n fem
karipetra

catorze /kaˈtoɾ.ze/ number
efatra ambinifolo

caure /ˈkaw.ɾe/ v
miantoraka
Precipitar-se cap a baix per pèrdua de l'equilibri o acció de la gravetat.

cavall /kaˈval/ /kaˈvaʎ/ /kaˈβaʎ/ /kəˈvaʎ/ n masc
soavaly
(mamífers) Mamífer domèstic ungulat (Equus caballus), de la família dels èquids, utilitzat per l'home per a cavalcar o com a animal de tir.
(escacs) Peça dels escacs amb la forma del cap i el coll de l'animal, la qual es pot moure només dues caselles cap endavant i una cap al costat o dues cap a un costat i una cap endavant.

cavallet /ka.vaˈʎet/ /ka.βaˈʎet/ /kə.vəˈʎət/ /kə.vəˈʎɛt/ /kə.βəˈʎɛt/ n masc
tetezana
(billar) Instrument utilitzat per a guiar el final de la fletxa del tac quan la bola que es vol colpejar queda massa lluny perquè el jugador faci el pont.

caçador /ka.saˈðo/ /ka.saˈðoɾ/ /kə.səˈðo/ n masc
mpihaza

ceba /ˈsə.bə/ /ˈsɛ.bə/ /ˈsɛ.βə/ n fem
tongolo

cel n masc
lanitra
Volta celeste, capa que envolta la Terra, espai aeri on es troben els núvols.
Espai sense límits visibles, des d'un punt de vista terrestre, on són les estrelles.

cella /ˈse.ʎa/ /ˈsə.ʎə/ /ˈsɛ.jə/ /ˈsɛ.ʎə/ n fem
volomaso
Cadascuna de les zones que sobresurten lleugerament de la cara i que es troben pel damunt d'un ull per fer-li de visera.

celobert /ˌsɛ.ɫoˈbɛɾt/ /ˌsɛ.ɫuˈbɛrt/ /ˌsɛ.ɫuˈβɛrt/ n masc
tokotany

cel·la /ˈsɛ.ɫa/ /ˈsɛ.ɫə/ /ˈsɛ.ɫɛ/ /ˈsɛɫ.ɫa/ /ˈsɛɫ.ɫə/ n fem
sela

cement /seˈmen/ /seˈment/ /səˈmen/ /səˈment/ n masc
simenitra

cementiri /se.menˈti.ɾi/ n masc
fasam-bazaha

cendra /ˈsɛn.dɾa/ /ˈsɛn.dɾɛ/ n fem
lavènona

cent /ˈsen/ /ˈsent/ number
zato

centenar /sen.teˈna/ /sen.teˈnaɾ/ /sən.təˈna/ n masc
zato

centre d'educació infantil i primària n masc
fianarana

cervell /serˈβeʎ/ /seɾˈveʎ/ /seɾˈβeʎ/ /sərˈbeʎ/ /səɾˈveʎ/ n masc
atidoha
(anatomia) Òrgan dels animals que conté neurones i és capaç de coordinar els moviments del cos, les funcions vitals i el pensament.

cervesa /serˈβe.za/ /seɾˈve.za/ /sərˈbɛ.zə/ /sərˈvɛ.zə/ /səɾˈvə.zə/ n fem
labiera
(aliments) Beguda alcohòlica obtinguda per la fermentació de malt o altres cereals germinats, i aromatitzada amb llúpol.

cian /siˈan/ n masc
ohatra tsy ampy

cicló /siˈkɫo/ n masc
rivo-doza

cigala /siˈɣa.ɫa/ /siˈɣa.ɫə/ n fem
jorery
Insecte de l'orde dels hemípters, que s'alimenta de la saba de les plantes i emet un cric-cric de 100 decibels a la freqüència de 86 Hz.

cigne /ˈsiŋ.ne/ /ˈsiɡ.ne/ n masc
gisa

cigonya /siˈɣo.ɲa/ n fem
falamakavava

ciment /siˈmen/ /siˈment/ n masc
simenitra

cimera /siˈme.ɾa/ /siˈmɛ.ɾə/ n fem
tampony
Reunió de dirigents d’alt nivell.

cinc /ˈsiŋ/ /ˈsiŋk/ /ˈsiŋk/ number
dimy
(cardinal) Nombre que segueix el quatre i precedeix el sis.
(valor ordinal) Cinquè, cinquena.

cinc-cents /ˌsiŋˈsens/ number
zato

cingle /ˈsiŋ.ɡɫe/ /ˈsiŋ.ɡɫə/ n masc
kôrnisy

ciutat n fem
monina

civeta /siˈve.ta/ /siˈvə.tə/ /siˈvɛ.tə/ /siˈβe.ta/ /siˈβɛ.tə/ n fem
alazy

clara /ˈkɫa.ɾə/ n fem
vazaha
Part blanca de l'ou que protegeix i nodreix el rovell.

clarió /kɫa.ɾiˈo/ /kɫə.ɾiˈo/ n masc
tsaoka

claror /kɫaˈɾo/ /kɫaˈɾoɾ/ /kɫəˈɾo/ n fem
zava

classe /ˈkɫa.se/ /ˈkɫa.sə/ n fem
kilasy
Tipus, mena
grup, grup classe
estil propi, distinció

clau n fem
fanalahidy lakile
Estri per obrir una porta tancada amb pany.

clavícula /kɫaˈvi.ku.ɫa/ /kɫaˈβi.ku.ɫa/ /kɫəˈvi.ku.ɫə/ n fem
taolampanavy

clenxinar /kɫeɲ.t͡ʃiˈna/ /kɫeɲ.t͡ʃiˈnaɾ/ /kɫəɲ.ʃiˈna/ v
hogo

clima /ˈkɫi.ma/ /ˈkɫi.mə/ n masc
toe-tany

clàxon /ˈkɫak.son/ /ˈkɫak.sun/ n masc
tandroka

clínic /ˈkɫi.nik/ n masc
dokotera

clítoris /ˈkli.to.ɾis/ /ˈkɫi.tu.ɾis/ n masc
lela-pory

coadjuvar /ko.ad.d͡ʒuˈvaɾ/ /ko.ad.d͡ʒuˈβa/ /ko.əd.ʒuˈva/ /ku.əd.ʒuˈva/ /ku.əd.ʒuˈβa/ v
manampy

coberta /koˈbɛɾ.ta/ /kuˈβɛr.ta/ /kuˈβɛɾ.tɛ/ n fem
tetezana
(nàutica) Cadascuna de les divisions horitzontals d'un vaixell i que cobreixen tota l'eslora i en especial la més alta de totes.

coco /ˈko.ko/ /ˈko.ku/ n masc
nio

cocodril /ko.koˈðɾiɫ/ /ku.kuˈðɾiɫ/ n masc
mamba

cogombre /koˈɣom.bɾə/ /kuˈɣom.bɾə/ n masc
kitsaotsao
(botànica) El fruit comestible del cogombre.
(botànica) Planta que pertany a la família de les cucurbitàcies (Cucumis sativus).

coixí /kojˈʃi/ /koˈʃi/ /kujˈʃi/ /kuˈʃi/ n masc
ondana
Sac de tela ple de llana o d'un altre material tou, per a recolzar-hi el cap, l’esquena, etc.
kitabo
(beisbol) Cadascun dels tres sacs de lona blanca plens d'escuma, de 38 cm de costat i de 7 a 12 cm de gruix, situats a la primera base, la segona base i la tercera base, que ha de tocar un corredor per a guanyar una base.

col n fem
salady

coll n masc
vozona
Part del cos d'un animal que uneix el cap i el tronc. S'aplica figuradament a objectes.

collaret /ko.ʎaˈɾet/ /ko.ʎəˈɾət/ /ku.ʎəˈɾɛt/ n masc
vadim-bozo

collita /koˈʎi.ta/ /koˈʎi.tə/ /kuˈji.tə/ /kuˈʎi.tə/ n fem
hasotry

colom /koˈɫom/ /kuˈɫom/ n masc
vorona

color /koˈɫo/ /koˈɫoɾ/ /koˈɫoɾ/ /kuˈɫo/ /kuˈɫor/ n
volo loko

columna vertebral n fem
tohivany

colze /ˈkoɫ.ze/ n masc
kiho
Unitat de longitud que, generalment es calcula mesurant de la punta del dit del cor fins a l’articulació del braç.
(golf) Revolt relativament pronunciat d'un carrer.

col·locació /ko.ɫo.ka.siˈo/ /koɫ.ɫo.ka.siˈo/ /koɫ.ɫo.kə.siˈo/ /ku.ɫu.kə.siˈo/ /kuɫ.ɫu.kə.siˈo/ n fem
ladiresy
(golf) Postura que adopta un golfista per a executar un swing, generalment consistent a disposar els genolls lleugerament flexionats, el cos inclinat cap endavant i la pelvis una mica enfora.

colònia /koˈɫɔ.ni.a/ /koˈɫɔ.ni.ə/ /kuˈɫɔ.ni.ə/ n fem
zanatany
Lloc on s'estableix gent d'un altre país.

com /ˈkom/ adv
ahoana
De quina forma, manera o mode.
De la mateixa forma, manera o mode.

coma /ˈko.ma/ /ˈko.mə/ n fem
faingo
Signe de puntuació (,) que normalment indica una pausa en una sentència o separació d'elements d'una llista.

comerciar /ko.meɾ.siˈa/ /ko.meɾ.siˈaɾ/ /ku.məɾ.siˈa/ v
miady varotra

cometa /koˈme.ta/ /koˈmə.tə/ /kuˈmɛ.tə/ n masc
komety

compaginar /kom.pa.d͡ʒiˈna/ /kom.pa.d͡ʒiˈnaɾ/ /kom.pa.ʒiˈna/ /kom.pə.ʒiˈna/ /kum.pə.ʒiˈna/ v
apetraka

companyia /kom.paˈɲi.a/ /kom.pəˈɲi.ə/ /kum.pəˈɲi.ə/ n fem
orinasa
Acompanyament.
Grup de persones amb un tret en comú, especialment al món professional.

compilador /kom.pi.ɫaˈðo/ /kom.pi.ɫaˈðoɾ/ /kom.pi.ɫəˈðo/ /kum.pi.ɫəˈðo/ n masc
mpandika

compilar /kom.piˈɫa/ /kom.piˈɫaɾ/ /kum.piˈɫa/ v
mandika

complet /komˈpɫet/ /komˈpɫɛt/ /kumˈpɫɛt/ adj masc
feno

comprar /komˈpɾa/ /komˈpɾaɾ/ /kumˈpɾa/ v
mividy

comptar /komˈta/ /komˈtaɾ/ /kumˈta/ v
manisa
Determinar el nombre total d'objectes d'un conjunt assignant a cadascun un nombre correlatiu.
(beisbol) Determinar, l'àrbitre principal, el nombre de boles i de strikes d'un batedor en un temps de bat.

computador /kom.pu.taˈðo/ /kom.pu.taˈðoɾ/ /kom.pu.təˈðo/ /kum.pu.təˈðo/ adj masc
solosaina

compàs /komˈpas/ /kumˈpas/ n masc
refy
Unitat de mesura del temps musical.

comunisme /ko.muˈniz.me/ /ko.muˈniz.mə/ /ku.muˈniz.mə/ n masc
kominisma

comunista /ko.muˈnis.ta/ /ko.muˈnis.te/ /ko.muˈnis.tə/ /ku.muˈnis.tə/ adj
kominisma
Relatiu o pertanyent al comunisme.

comunitat /ko.mu.niˈtat/ /ku.mu.niˈtat/ n fem
fokonolona
conjunt de persones que se senten part d'una mateixa cosa i viuen plegats en algun moment (comunitat de veïns, comunitat religiosa...)

concentrar /kon.senˈtɾa/ /kon.senˈtɾaɾ/ /kon.sənˈtɾa/ /kun.sənˈtɾa/ v
manery

concert /konˈsɛɾt/ /kunˈsɛrt/ n masc
fampisehoana
Acord sobre una manera de gestionar recursos conjuntament.
Composició musical escrita per a ser interpretada per diversos instruments conjuntament.
Espectacle musical adreçat al gran públic.

confrare /koɱˈfɾa.ɾe/ /koɱˈfɾa.ɾə/ /kuɱˈfɾa.ɾə/ n masc
anadahy

conill /koˈniʎ/ /kuˈnij/ /kuˈniʎ/ n masc
bitro
Mamífer lagomorf més petit que la llebre, d’orelles llargues, potes posteriors més llargues que les anteriors, del qual es coneixen nombroses varietats domèstiques (Oryctolagus cuniculus).

consell /konˈseʎ/ /konˈsəʎ/ /kunˈsɛj/ /kunˈsɛʎ/ n masc
anatra
Acte o efecte d'aconsellar.
Grup d'assessorament d'una institució o empresa.

consentiment /kon.sen.tiˈmen/ /kon.sen.tiˈment/ /kon.sən.tiˈment/ /kun.sən.tiˈmen/ n masc
fetezana

constel·lació /kons.te.ɫa.siˈo/ /kons.teɫ.ɫa.siˈo/ /kons.təɫ.ɫə.siˈo/ /kuns.tə.ɫə.siˈo/ /kuns.təɫ.ɫə.siˈo/ n fem
antokon-kintana

construir /kons.tɾuˈi/ /kons.tɾuˈiɾ/ /kuns.tɾuˈi/ v
manamboatra
Fer, formar, unir diferents parts seguint un ordre o segons un pla predeterminat.
(arquitectura, obres públiques) Edificar, fabricar de nova planta.

conte /ˈkon.te/ /ˈkon.tə/ n masc
angano
Narració generalment breu d'uns fets reals, llegendaris o ficticis, amb la intenció d'entretenir, divertir, moralitzar, etc.
Relat fantasiós d'un esdeveniment.

contestar /kon.tesˈta/ /kon.tesˈtaɾ/ /kon.təsˈta/ /kun.təsˈta/ v
valina

contracanxa /ˌkon.tɾaˈkaɲ.t͡ʃa/ /ˌkɔn.tɾəˈkaɲ.ʃə/ n fem
hazo

contrada /konˈtɾa.ða/ /konˈtɾa.ðə/ /kunˈtɾa.ðə/ n fem
tany

contrasenya /kun.tɾəˈsɛ.ɲə/ /ˌkon.tɾaˈse.ɲa/ /ˌkɔn.tɾəˈsə.ɲə/ /ˌkɔn.tɾəˈsɛ.ɲə/ n fem
tenimiafina

control /konˈtɾɔɫ/ /kunˈtɾɔɫ/ n masc
fanjakana
(esports de pilota) Acció i efecte d'un jugador de deixar la pilota, la bola o el disc procedent d'una passada, un llançament, una intercepció o un rebot dintre el propi abast per efectuar una acció de joc.
(esports de pilota) Acció i efecte de jugar la pilota, la bola o el disc amb habilitat mantenint-lo fora de l'abast de l'adversari.

contusionar /kon.tu.zi.oˈna/ /kon.tu.zi.oˈnaɾ/ /kun.tu.zi.uˈna/ v
manamangana

conversa /komˈbɛr.sa/ /komˈbɛɾ.sɛ/ /koɱˈvɛɾ.sa/ /koɱˈvɛɾ.sə/ /kumˈbɛr.sə/ /kuɱˈvɛr.sə/ n fem
resadresaka
Intercanvi oral entre dues persones que es perllonga relativament en el temps, diàleg.

conèixer /koˈne.ʃe/ /koˈnej.ʃe/ /koˈnej.ʃeɾ/ /koˈnə.ʃə/ /kuˈne.ʃar/ /kuˈnɛ.ʃə/ v
fahaizana
Entendre, tenir idea d'alguna cosa.

cop de marc n masc
hazo

copiar /ko.piˈa/ /ko.piˈaɾ/ /ku.piˈa/ v
maka tahaka
Reproduir un text o document original.
Fer un examen de forma fraudulenta amb les mateixes respostes d'un altre.

cor /ˈkɔ/ /ˈkɔrt/ /ˈkɔɾ/ n masc
fo
Múscul que bombeja la sang a través del cos.

coral /koˈɾaɫ/ /kuˈɾaɫ/ n masc
haran-dranomasina
Animal metazou marí proveït d'un esquelet calcari; corall.

corall /koˈɾaʎ/ /kuˈɾaʎ/ n masc
haran-dranomasina

coratge /koˈɾa.d͡ʒe/ /koˈɾa.d͡ʒə/ /kuˈɾa.d͡ʒə/ n masc
herim-po
Actitud decidida davant el perill o les dificultats.

corb /ˈkorp/ n masc
goaika
Ocell de mida gran, plomes i bec negres (Corvus corax).

corbata /koɾˈba.ta/ /koɾˈba.tə/ /kurˈba.tə/ n fem
faingo
(golf) Putt en què la bola recorre la vora del forat sense arribar a entrar-hi.

corda /ˈkɔr.ða/ /ˈkɔɾ.ða/ /ˈkɔɾ.ðɔ/ n fem
lohataona
Sistema format per una tira d'acer enrotllada a un tambor que impulsa el moviment en un rellotge i altres en aparells de temps programat.

cordatge n masc
tarehy

corn /ˈkɔrn/ n masc
tandroka
Instrument aeròfon, generalment de metall, de forma cònica més o menys semblant a la d'una banya d'animal.

coronavirus /koˌɾo.naˈvi.ɾus/ /koˌɾo.naˈβi.ɾus/ /koˌɾo.nəˈvi.ɾus/ /kuˌɾo.nəˈvi.ɾus/ /kuˌɾo.nəˈβi.ɾus/ n masc
coronavirus

corredor /ko.reˈðo/ /ko.reˈðoɾ/ /ko.rəˈðo/ /ku.rəˈðo/ n masc
lalantsara
Peça llarga d’accés a diferents dependències d’una construcció, d’una nau.

corrent /koˈren/ /koˈrent/ /kuˈren/ n masc
renirano
Massa que flueix contínuament.

corresponent /ko.res.poˈnen/ /ko.res.poˈnent/ /ko.rəs.poˈnent/ /ku.rəs.puˈnen/ adj
mifanaraka

corresponsal /ko.res.ponˈsaɫ/ /ko.rəs.ponˈsaɫ/ /ku.rəs.punˈsaɫ/ n neut
mifanaraka

corser /korˈse/ /koɾˈse/ /koɾˈseɾ/ /kurˈse/ n masc
soavaly

cort /ˈkort/ n fem
tokotany
(central, septentrional) Lloc tancat a peu pla de la casa rural destinat al bestiar gros i menut, proveït de menjadores, abeuradores i jaços.
Conjunt format pel sobirà i els personatges que l'envolten i que constitueixen habitualment o accidentalment la seva família, el seu servei i la seva comitiva o acompanyament, dit també cort noble.
(històric) Tribunal en representació d’un sobirà.

cosa /ˈkɔ.za/ /ˈkɔ.zɔ/ n fem
zavatra
Qualsevol element o concepte de la realitat o de la fantasia.

costa /ˈkɔs.ta/ /ˈkɔs.tɔ/ n fem
amoron-dranomasina
Part de la terra que toca al mar.
Pendís de muntanya.

costella /kosˈte.ʎa/ /kosˈte.ʎə/ /kusˈte.ʎə/ n fem
taolan-tehezana
(anatomia) En els animals vertebrats, cadascun dels ossos que, partint d'una vèrtebra envolta part del tòrax per tal de protegir-lo.
(pilota basca) Cadascun dels llistons corbats de fusta de castanyer que constitueixen l'estructura d'una cesta.

cotxe /ˈko.t͡ʃe/ n masc
fiara
Vehicle autopropulsat i mecanitzat, destinant al transport terrestre d'un número reduït de persones i el seu equipatge, que duu típicament quatre rodes (tot i que existeixen casos amb tres i sis rodes).

coure /ˈkow.ɾə/ /ˈkɔw.ɾe/ /ˈkɔw.ɾə/ n masc
varahina
Element químic, sòlid, de nombre atòmic 29, símbol Cu i amb un pes atòmic de 63,536 unitats de massa atòmica.

cova /ˈkɔ.va/ /ˈkɔ.və/ /ˈkɔ.βa/ /ˈkɔ.βɔ/ n fem
lavabato

covard /koˈvaɾt/ /koˈβart/ /koˈβaɾt/ /kuˈvart/ n masc
fananga
Qui no té coratge.

cranc /ˈkɾaŋ/ /ˈkɾaŋk/ n masc
foza
Crustaci de la infraordre Brachyura.

crani n masc
karandoha

crear /kɾeˈa/ /kɾeˈaɾ/ v
mamorona
Fer una cosa de no res.

crebantar /kɾe.βanˈta/ /kɾe.βanˈtaɾ/ /kɾə.βənˈta/ v
mamaky

creta /ˈkɾe.ta/ /ˈkɾɛ.tə/ n fem
tsaoka

creu /ˈkɾew/ /ˈkɾəw/ /ˈkɾɛw/ n fem
vokovoko
Símbol format per dues línies que s'intersequen, normalment de forma perpendicular.
Instrument de tortura.
rambo
Revers d'una moneda (figuradament, també d'una situació donada).

criatura /kɾi.aˈtu.ɾa/ /kɾi.əˈtu.ɾə/ n fem
zaza
Persona de poca edat.

cridar /kɾiˈða/ /kɾiˈðaɾ/ v
miantso
(transitiu) Convidar o anomenar algú per tal de fer alguna cosa a prop de l'emissor.

criquet n masc
ampipanga

crisantem /kɾi.zanˈtem/ /kɾi.zənˈtɛm/ n masc
krizantema

cristall /kɾisˈtaʎ/ n masc
kristaly

cristianisme /kɾis.ti.aˈniz.me/ /kɾis.ti.əˈniz.mə/ n masc
kristianisma

crític /ˈkɾi.tik/ adj masc
tsikera

crítica /ˈkɾi.ti.ka/ /ˈkɾi.ti.kə/ n fem
tsikera

cua /ˈku.a/ n fem
rambo
Apèndix posterior d'alguns animals.
Part d'una aeronau (avió, dirigible, helicòpter, ...) situada a l'extrem de la popa.

cuc n masc
kankana

cuc de seda n masc
bibindandy

cuereta /ku.eˈɾe.ta/ /ku.əˈɾə.tə/ /ku.əˈɾɛ.tə/ n fem
triotrio

cuina /ˈkuj.na/ /ˈkwi.na/ n fem
lakozia
Divisió d'un edifici, i en especial d'un habitatge, destinada a preparar els aliments.

cuir /ˈkujr/ n masc
hoditra

cuixa /ˈku.ʃa/ /ˈkuj.ʃa/ n fem
fe

cuixot /kujˈʃɔt/ /kuˈʃɔt/ n masc
ranjo
Tros dels pantalons en el qual s'hi fica una cama.

cullera /kuˈje.ɾə/ /kuˈʎe.ɾa/ /kuˈʎe.ɾə/ n fem
sotro

cultura /kuɫˈtu.ɾa/ n fem
fomba

cup n masc
fia
Recipient on es trepitja el raïm per a convertir-lo en vi.

curt adj masc
fohy
De poca llargada o longitud.
escàs

càlid adj masc
mafana

càncer /ˈkan.seɾ/ n masc
asorotany
(medicina) Creixement incontrolat dels teixits de caràcter maligne expansiu o invasiu.

cànnabis /ˈkan.na.bis/ /ˈkan.nə.βis/ n masc
rongony

cèl·lula /ˈsɛ.ɫu.ɫə/ /ˈsɛɫ.ɫu.ɫa/ /ˈsɛɫ.ɫu.ɫə/ n fem
sela

cérvol /ˈser.vuɫ/ /ˈser.βoɫ/ /ˈseɾ.voɫ/ /ˈseɾ.βoɫ/ n masc
diera serfa

còlon /ˈkɔ.ɫon/ /ˈkɔ.ɫun/ n masc
teboka roa

dansa /ˈdan.sa/ /ˈdan.sə/ n fem
dihy

danès /dəˈnəs/ /dəˈnɛs/ adj masc
danisy
Relatiu o pertanyent a Dinamarca.

danès /dəˈnəs/ /dəˈnɛs/ n masc
danisy
Natural de Dinamarca.
(masculí singular) Llengua escandinava parlada a la Dinamarca.

darrer /daˈre/ /daˈreɾ/ /dəˈre/ adj
fara
Situat darrere tots els altres en una sèrie.

dau n masc
maty
Objecte en forma de políedre, normalment cúbic, amb una xifra a cada cara que serveix per determinar la sort en caure aleatòriament mostrant una de les cares.

davant /daˈvant/ /daˈβan/ /daˈβant/ /dəˈvant/ /dəˈβan/ adv
aloha
En una situació o posició davantera.

de res Interjection
tsy misy fisaorana

debel·lar /de.beɫˈɫaɾ/ /de.βeɫˈɫa/ /de.βeˈɫa/ /də.bəɫˈɫa/ /də.βəɫˈɫa/ /də.βəˈɫa/ v
faharesena

decandir /de.kanˈdi/ /de.kanˈdiɾ/ /də.kənˈdi/ v
manalemy

decepció /de.sep.siˈo/ /də.səp.siˈo/ n fem
fahadisoam-panantenana

declinació /ðe.kɫi.na.siˈo/ /ðə.kɫi.nə.siˈo/ n fem
fihilana ara-tsokajinteny

deessa /deˈe.sa/ /dəˈə.sə/ /dəˈɛ.sə/ n fem
andriamanibavy

definir /de.fiˈni/ /de.fiˈniɾ/ /də.fiˈni/ v
mamaritra

deglutir /de.ɣɫuˈti/ /de.ɣɫuˈtiɾ/ /də.ɣɫuˈti/ v
mitroka

dejú /deˈd͡ʒu/ /deˈʒu/ /diˈʒu/ /dəˈʒu/ adj masc
fifadin-kanina

delfí /deɫˈfi/ /dəɫˈfi/ n masc
feso

delícia /deˈɫi.si.a/ n fem
hafaliana
Menjar molt bo i especial.
Cosa o lloc molt agradable.

democràcia /de.moˈkɾa.si.a/ /də.moˈkɾa.si.ə/ /də.muˈkɾa.si.ə/ n fem
demokrasia
Sistema polític on el poble intervé en la presa de decisions d'una forma participativa i igualitària.

demà /daˈma/ /deˈma/ /dəˈma/ adv
rahampitso
En el dia vinent després de l'actual.

demà passat /deˈma adv
afakampitso

dent /ˈden/ /ˈdent/ n fem
nify
(anatomia) Peça d'os de la boca que serveix per mastegar els aliments.

deperir /de.peˈɾi/ /de.peˈɾiɾ/ /də.pəˈɾi/ v
maty
Morir, perir.

derrotar /de.roˈta/ /de.roˈtaɾ/ /də.roˈta/ /də.ruˈta/ v
faharesena

desafiar /de.za.fiˈa/ /de.za.fiˈaɾ/ /də.zə.fiˈa/ v
mandrangitra

descans /desˈkans/ /dəsˈkans/ n masc
mijanona

desembre /dəˈzem.bɾə/ n masc
desambra
Dotzè mes de l'any.

desena /deˈze.na/ /dəˈzə.nə/ /dəˈzɛ.nə/ n fem
folo

desencauar /de.zeŋ.kaˈwa/ /de.zeŋ.kaˈwaɾ/ /də.zəŋ.kəˈwa/ v
mivoaka

desenvolupament /de.zem.bo.ɫu.paˈmen/ /de.zeɱ.vo.ɫu.paˈment/ /də.zəɱ.vo.ɫu.pəˈment/ /də.zəɱ.vu.ɫu.pəˈmen/ n masc
fampandrosoana

desert /deˈzɛɾt/ n masc
efitra
Espai no habitat o despoblat, generalment de clima àrid o polar.

desertar /de.zerˈta/ /de.zeɾˈta/ /de.zeɾˈtaɾ/ /də.zərˈta/ v
efitra
Deixar desert, abandonar.

desmillorar /dez.mi.ʎoˈɾa/ /dez.mi.ʎoˈɾaɾ/ /dəz.mi.ʎoˈɾa/ /dəz.mi.ʎuˈɾa/ v
manalemy

despatxar /des.paˈt͡ʃa/ /des.paˈt͡ʃaɾ/ /dəs.pəˈt͡ʃa/ v
mikarakara
Atendre una persona per atendre les seves peticions o problemes.
alefa
Trametre una comunicació.

despertador /des.per.taˈðo/ /des.peɾ.taˈðoɾ/ /dəs.pər.təˈðo/ n masc
famohazana

destorb /desˈtoɾp/ /dəsˈtorp/ n masc
sakana

destral /desˈtɾaɫ/ n fem
famaky

desànim /deˈza.nim/ n masc
fahakiviana

determinant /de.ter.miˈnan/ /de.teɾ.miˈnan/ /de.teɾ.miˈnant/ /də.tər.miˈnan/ /də.təɾ.miˈnant/ adj
mpamaritra
Que determina.

determinant /de.ter.miˈnan/ /de.teɾ.miˈnan/ /de.teɾ.miˈnant/ /də.tər.miˈnan/ /də.təɾ.miˈnant/ n masc
mpamaritra
Classe de mots que s’anteposen al nom i que delimiten i precisen l’àmbit referencial.

deu /ˈdew/ /ˈdəw/ /ˈdɛw/ number
folo

dia /ˈdi.a/ n masc
andro
Període de temps en què la Terra realitza el seu moviment de rotació. Es divideix en vint-i-quatre períodes iguals anomenats hores.
Espai de temps amb claror entre dues nits.

diable /diˈa.bɫe/ /diˈa.βɫe/ /diˈa.βɫə/ /diˈab.bɫe/ /diˈab.bɫə/ n masc
devoly
Personificació del mal.

diada /diˈa.ða/ /diˈa.ðə/ n fem
fety
Dia determinat en què se celebra una gran festa.

diamant /di.aˈman/ /di.aˈmant/ /di.əˈman/ /di.əˈmant/ n masc
diamondra
Mineral al·lòtrop del carboni que cristal·litza en un sistema cúbic, molt brillant i molt dur.

diana /diˈa.na/ /diˈa.nə/ n fem
arivo
Centre d’un blanc com a objectiu de pràctica de tir.

diari n masc
gazety
Periòdic de notícies publicat cada dia.
Ressenya d'esdeveniments o pensaments de cada dia.

diccionari /dik.si.oˈna.ɾi/ /dik.si.uˈna.ɾi/ n masc
rakibolana diksionera
Publicació que dona una llista ordenada (normalment alfabèticament) o paraules, normalment explicant el seu significat i alguns cops contenint informació de l'etimologia, ús, traduccions i altres eines relacionades amb el mot.

didal /diˈðaɫ/ n masc
fanosehana
Capseta, típicament metàl·lica i quasi cilíndrica, pensada per protegir l'extrem d'un dit de punxades quan es cus i també per fer força amb el dit protegit contra el cap de l'agulla sense que aquesta es clavi en la pell.

difícil adj
sarotra
Que s'aconsegueix amb dificultat, complex, complicat.

dijous /diˈd͡ʒɔws/ /diˈʒɔws/ n
alakamisy

dilluns n
alatsinainy

dimarts /diˈmals/ /diˈmats/ /diˈmaɾs/ n
talata

dimecres /diˈme.kɾes/ n masc
alarobia

dimoni /diˈmɔ.ni/ n masc
devoly
Esperit sobrenatural malèfic, diable.

diners /diˈnes/ /diˈneɾs/ n masc
vola

dinou number
sivy ambinifolo

diploma /diˈpɫo.ma/ /diˈpɫo.mə/ n masc
mari-pankasitrahana

dir /ˈdi/ /ˈdiɾ/ v
milaza
Expressar-se amb el llenguatge, preferentment de forma oral.

dissabte /diˈsap.te/ n masc
asabotsy

disset number
fito ambinifolo

disturbi /disˈtur.bi/ n masc
korontana

distància /disˈtan.si.a/ n fem
alavirana
Separació d'espai o de temps entre dos punts, fets o persones.
Separació de forma de pensar o afectiva entre persones.

dit n masc
ankihikely
(anatomia) Cadascun dels extrems articulats i separats de la mà, del peu i de les potes d'alguns animals.

dita /ˈdi.ta/ /ˈdi.tə/ n masc
milaza
Frase feta i conservada per la tradició d'una cultura amb l'objectiu de fer-la servir com advertència, o bé per comunicar una part del saber popular.

diumenge /diwˈmeɲ.d͡ʒa/ /diwˈmeɲ.d͡ʒe/ /diwˈməɲ.ʒə/ /diwˈmɛɲ.ʒə/ n masc
alahady

divendres /diˈvɛn.dɾes/ /diˈvɛn.dɾəs/ /diˈβɛn.dɾes/ n masc
zoma

diversos /diˈvɛɾ.sos/ /diˈvɛɾ.sus/ /diˈβɛr.sus/ /diˈβɛɾ.sos/ adj
maro
(davant del nom) Alguns, uns quants de diferents.

divuit /diˈvujt/ /diˈvujt/ /diˈβujt/ number
valo ambinifolo

docent /doˈsen/ /doˈsent/ /doˈsent/ /duˈsen/ /duˈsent/ n neut
mpampiantra

doctor /dokˈto/ /dokˈtoɾ/ /dokˈtoɾ/ /dukˈto/ /dukˈtor/ /duˈtor/ n masc
dokotera
Persona que ha rebut el més alt grau acadèmic que confereix una universitat.
(formal, cortesia) metge

dofí /doˈfi/ /duˈfi/ n masc
feso

dolent /doˈɫen/ /duˈɫen/ adj
ratsy
Que fa el mal, que no és bo

dolor /doˈɫo/ /doˈɫoɾ/ /duˈɫo/ n
faharariana
Patiment, pena.

dolç adj masc
ankamamina

dona /ˈdo.na/ /ˈdo.nə/ /ˈdɔ.na/ /ˈdɔ.nɔ/ /ˈdɔ.nə/ n fem
vehivavy vavy
Persona del sexe femení.
vehivavy
Muller, independentment de la situació legal.

donar un cop de cap v
loha

donzella /donˈze.ʎa/ /donˈze.ʎə/ /dunˈze.ʎə/ n fem
antsiben' Andriamanitra
Peix osteïcti de l'ordre dels perciformes i de la família dels làbrids (Coris julis).

dormir /dorˈmi/ /doɾˈmi/ /doɾˈmiɾ/ /durˈmi/ /dɾuˈmiɾ/ v
matory

dormitori /doɾ.miˈtɔ.ɾi/ /dur.miˈtɔ.ɾi/ n masc
efitra fatoriana

dos number
roa

dos-cents /ˌdoˈsens/ number
zato

dotze /ˈdo.d͡ze/ number
roa ambinifolo

dret /ˈdɾet/ /ˈdɾət/ /ˈdɾɛt/ n masc
lalana
Disciplina que estudia les lleis d'una regió o tema.

dreta /ˈdɾe.ta/ /ˈdɾə.tə/ /ˈdɾɛ.tə/ n fem
ankavanana
Costat dret.

droga /ˈdɾɔ.ɣa/ /ˈdɾɔ.ɣɔ/ /ˈdɾɔ.ɣə/ n fem
zava-mahadomelona

duna /ˈdu.na/ /ˈdu.nə/ n fem
bongom-pasika

dur /ˈdu/ /ˈduɾ/ adj masc
giga
De duresa, fort, difícil de ratllar, resistent.

dàtil n masc
daty

déu n masc
Andriamanitra

eagle n masc
voromahery

eben /ˈe.ben/ /ˈe.βən/ n masc
hazoarina

economia /e.ko.noˈmi.a/ /ə.ko.noˈmi.ə/ /ə.ku.nuˈmi.ə/ n fem
toe-karena
Disciplina que tracta dels intercanvis comercials i l'estudi dels diners i les relacions que provoca.

egoista /e.ɣoˈis.ta/ /e.ɣoˈis.te/ /ə.ɣoˈis.tə/ /ə.ɣuˈis.tə/ adj
tia tena

eina /ˈej.na/ /ˈəj.nə/ /ˈɛj.nə/ n fem
fitaovana
Qualsevol objecte que ajuda a realitzar alguna tasca.

eixida /ejˈʃi.ða/ /eˈʃi.ða/ /əˈʃi.ðə/ n fem
fivoahana
Acció d'eixir.
La part per on s'ix.

eixir /ejˈʃi/ /ejˈʃiɾ/ /eˈʃi/ /iˈʃi/ /əˈʃi/ v
mivoaka

eixivernar /e.ʃi.βeɾˈna/ /ej.ʃi.veɾˈnaɾ/ /ej.ʃi.βerˈna/ /ə.ʃi.vəɾˈna/ /ə.ʃi.βərˈna/ v
ririnina

electricitat /e.ɫek.tɾi.siˈtat/ n fem
elektrisite aratra

electrostàtica /e.ɫek.tɾosˈta.ti.ka/ /ə.ɫək.tɾosˈta.ti.kə/ /ə.ɫək.tɾusˈta.ti.kə/ n fem
tombina

electrònica /e.ɫekˈtɾɔ.ni.ka/ n fem
haikoriam-boanaratra

elefant /e.ɫeˈfan/ /ə.ɫəˈfan/ /ə.ɫəˈfant/ n masc
elefanta
Família de grans mamífers terrestres de l'ordre dels proboscidis. Es caracteritza per ser d'enormes dimensions, tenir una gran trompa i en algunes espècies per les enormes dimensions dels ullals corbs que sobresurten de la boca.

elevat /e.ɫeˈvat/ /e.ɫeˈβat/ /ə.ɫəˈvat/ /ə.ɫəˈβat/ adj masc
agnabo

elit /eˈɫit/ /əˈɫit/ n fem
sangany

ell /ˈɛʎ/ pronoun
izi

embaràs /em.baˈɾas/ /əm.bəˈɾas/ n masc
fitondrana vohoka
Estat de la dona prenyada.

emblavir /am.bɫaˈβi/ /em.bɫaˈviɾ/ /em.bɫaˈβi/ /əm.bɫəˈvi/ /əm.bɫəˈβi/ v
manga

emboirar /am.bojˈɾa/ /em.bojˈɾa/ /em.bojˈɾaɾ/ /əm.bojˈɾa/ /əm.bujˈɾa/ v
zavona

embossar /em.boˈsa/ /em.boˈsaɾ/ /əm.boˈsa/ /əm.buˈsa/ v
kitabo
Posar a la bossa, embutxacar-se.

emmetzinar /em.me.d͡ziˈnaɾ/ /em.med.ziˈna/ /əm.məd.ziˈna/ v
poizina

empaperar /em.pa.peˈɾa/ /em.pa.peˈɾaɾ/ v
taratasy

empapussar /em.pa.puˈsa/ /em.pa.puˈsaɾ/ /əm.pə.puˈsa/ v
mamelona

empassar /em.paˈsa/ /em.paˈsaɾ/ /əm.pəˈsa/ v
mitroka

empassar-se /em.paˈsaɾ.se/ /əm.pə.sərˈsə/ /əm.pəˈsar.sə/ /əm.pəˈsaɾ.sə/ v
mitroka
Fer passar una cosa que es menja de la gola cap a l'estómac.

empavonar /em.pa.voˈnaɾ/ /em.pa.βoˈna/ /əm.pə.voˈna/ /əm.pə.vuˈna/ /əm.pə.βuˈna/ v
fiana

empolsegar /am.poɫ.seˈɣa/ /am.poɫ.seˈɣaɾ/ /em.poɫ.seˈɣa/ /em.poɫ.seˈɣaɾ/ /əm.poɫ.səˈɣa/ /əm.puɫ.səˈɣa/ v
jomoka

emporprar /em.porˈpɾa/ /em.poɾˈpɾa/ /em.poɾˈpɾaɾ/ /əm.poɾˈpɾa/ /əm.purˈpɾa/ v
volomparasy

empresa /emˈpɾe.za/ /əmˈpɾə.zə/ /əmˈpɾɛ.zə/ n fem
kanonkanona

en línia /en adj
an-tserasera

encabir /aŋ.kaˈβi/ /eŋ.kaˈbiɾ/ /eŋ.kaˈβi/ /əŋ.kəˈβi/ v
apetraka

encapçalar /aŋ.kap.saˈɫa/ /aŋ.kap.saˈɫaɾ/ /eŋ.kap.saˈɫa/ /eŋ.kap.saˈɫaɾ/ /əŋ.kəp.səˈɫa/ v
loha

encara /aŋˈka.ɾa/ /aŋˈka.ɾa/ /aŋˈka.ɾɛ/ /eŋˈka.ɾa/ /əŋˈka.ɾə/ /əŋˈka.ɾə/ adv
mbola

encistellar /en.sis.teˈʎa/ /en.sis.teˈʎaɾ/ /ən.sis.təˈʎa/ v
apetraka
Posar dins d'un cistell.

endossar /en.doˈsa/ /en.doˈsaɾ/ /ən.doˈsa/ /ən.duˈsa/ v
apetraka
Posar una peça d’abrigar que cobreixi l’esquena.

enemic /e.neˈmik/ n masc
dovy

enflorar /aɱ.floˈɾa/ /eɱ.fɫoˈɾa/ /eɱ.fɫoˈɾaɾ/ /əɱ.fɫoˈɾa/ /əɱ.fɫuˈɾa/ v
voninkazo

enfocar /eɱ.foˈka/ /eɱ.foˈkaɾ/ /əɱ.foˈka/ /əɱ.fuˈka/ v
fifantohana
(òptica, fotografia, cinema) Ajustar l’aparell òptic per tal que la imatge aparegui nítida.
Centrar l’atenció en un tema en base als supòsits previs per tal de resoldre’l adequadament.

engalba /eŋˈɡaɫ.ba/ /əŋˈɡaɫ.βə/ n fem
mibolisatra

enginyer /eɲ.d͡ʒiˈɲe/ /eɲ.d͡ʒiˈɲeɾ/ n masc
injeniora

enlaire /enˈɫaj.ɾe/ /ənˈɫaj.ɾə/ adv
agnabo
Cap amunt respecte a terra.

ennegrir /an.neˈɣɾi/ /en.neˈɣɾi/ /en.neˈɣɾiɾ/ /ən.nəˈɣɾi/ v
ngalingaly

enrosar /en.roˈza/ /en.roˈzaɾ/ /ən.roˈza/ /ən.ruˈza/ v
ando

ens /ens/ /əns/ /ˈens/ /ˈɛns/ n masc
entity
Entitat col·lectiva, organisme de persones o serveis, institució.

ensenyar /an.seˈɲa/ /en.seˈɲa/ /en.seˈɲaɾ/ v
-asehoy
Instruir, ensinistrar.

ensostrar /an.sosˈtɾa/ /en.sosˈtɾa/ /en.sosˈtɾaɾ/ /ən.sosˈtɾa/ /ən.susˈtɾa/ v
tafo
Construir el sostre d'un edifici.

entendre /anˈten.dɾa/ /anˈten.dɾe/ /enˈten.dɾe/ /ənˈten.dɾə/ v
mahazo
Comprendre, copsar la relació entre conceptes, assimilar.

entitat /en.tiˈtat/ /ən.tiˈtat/ n fem
entity

entrada /anˈtɾa.ðɛ/ /anˈtɾa/ /enˈtɾa.ða/ n fem
fidirana
Lloc per accedir a l'interior d'un espai.
taho
(beisbol) Unitat de joc d'un partit composta per un cicle complet d'un període defensiu i un període ofensiu per a cada equip.

entrebanc /ˌen.tɾeˈbaŋk/ /ˌen.tɾeˈβaŋ/ /ˌən.tɾəˈbaŋk/ /ˌɛn.tɾəˈbaŋk/ /ˌɛn.tɾəˈβaŋ/ n masc
sakana

entrevista /en.tɾeˈvis.ta/ /en.tɾeˈβis.ta/ /ən.tɾəˈvis.tə/ /ən.tɾəˈβis.tə/ n fem
tafatafa

envejar /am.beˈd͡ʒa/ /am.beˈʒa/ /em.beˈd͡ʒa/ /em.beˈʒa/ /eɱ.veˈd͡ʒaɾ/ /əɱ.vəˈd͡ʒa/ /əɱ.vəˈʒa/ v
alona

enverinar /em.be.ɾiˈna/ /em.be.ɾiˈnaɾ/ /eɱ.ve.ɾiˈnaɾ/ /əm.bə.ɾiˈna/ /əɱ.və.ɾiˈna/ v
poizina

enyorar /a.ɲoˈɾa/ /a.ɲoˈɾaɾ/ /e.ɲoˈɾa/ /e.ɲoˈɾaɾ/ /ə.ɲoˈɾa/ /ə.ɲuˈɾa/ v
tanindrazana
Tenir sentiment i pena per l'absència d'alguna persona o per la falta d'alguna cosa.
(pronominal) Estar disgustat en algun lloc.

epidèmia /e.piˈðɛ.mi.a/ /ə.piˈðɛ.mi.ə/ n fem
fidorohana

epistemologia /e.pis.te.mo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /e.pis.te.mo.ɫoˈʒi.a/ /ə.pis.tə.mo.ɫoˈʒi.ə/ /ə.pis.tə.mu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
epistemolojia

equador /ə.kwəˈðo/ /ə.kwəˈðor/ n masc
fehibe
Línia imaginària que divideix la Terra perpendicularment al seu eix de rotació, resultant dues meitats.

equinocci /e.kiˈnɔk.si/ n masc
ekinôksa

equip /eˈkip/ /əˈkip/ n masc
fitaovana
Allò amb què algú s'equipa, com vestits o estris.

eriçó /a.ɾiˈso/ /e.ɾiˈso/ n masc
sokina

error /eˈroɾ/ /əˈro/ /əˈror/ n
manadala
(informàtica) Defecte de programari que impedeix el funcionament correcte

eructar /e.ɾukˈta/ /e.ɾukˈtaɾ/ /ə.ɾukˈta/ v
solavady

eruga /eˈɾu.ɣa/ n fem
fanday

esblaimar /az.βɫajˈma/ /ez.bɫajˈmaɾ/ /ez.βɫajˈma/ /əz.bɫəjˈma/ v
fotsy

esborrany /ez.boˈraɲ/ /əz.boˈraɲ/ /əz.buˈraɲ/ n masc
vakiraoka

esbraonar /ez.bɾa.oˈnaɾ/ /ez.βɾa.oˈna/ /əz.bɾə.oˈna/ /əz.bɾə.uˈna/ v
manalemy
Fer perdre el vigor, la força.

escacs /esˈkaks/ n masc
eseka
Joc de taula d'estratègia en el qual dos bàndols (blanc i negre) amb setze peces cada un (dues torres, dos cavalls, dos alfils, una reina, un rei i vuit peons) tracten de vèncer el rei contrari i així guanyar la partida.

escala /asˈka.la/ /asˈka.ɫa/ /asˈka.ɫɛ/ /esˈka.ɫa/ /əsˈka.ɫə/ n fem
tohatra
Conjunt de graons per pujar o baixar a un indret.

escalfar /as.kaɫˈfa/ /as.kaɫˈfaɾ/ /es.kaɫˈfa/ /es.kaɫˈfaɾ/ /əs.kəɫˈfa/ v
mafana
Fer pujar la temperatura i calor d'un cos.

escarabat /as.ka.ɾaˈβat/ /es.ka.ɾaˈbat/ /əs.kərˈβat/ n masc
borera

escarabeu /es.ka.ɾaˈbɛw/ /əs.kə.ɾəˈβɛw/ n masc
borera

escarlata /əs.kərˈɫa.tə/ n fem
dorehitra

escarnidor /as.kar.niˈðo/ /es.kar.niˈðo/ /es.kaɾ.niˈðoɾ/ /əs.kər.niˈðo/ adj masc
fetika

esclau /esˈkɫaw/ n masc
andevo
Persona sotmesa al domini d'una altra i sense llibertat.
Persona subjecta als seus desitjos, vicis i passions desordenades.

escola /asˈkɔ.ɫa/ /asˈkɔ.ɫɛ/ /esˈkɔ.ɫa/ /esˈkɔ.ɫɔ/ n fem
sekoly
Col·legi, establiment per aprendre.

escolar /as.koˈɫa/ /es.koˈɫa/ /es.koˈɫaɾ/ /əs.koˈɫa/ /əs.kuˈɫa/ /əs.kuˈɫar/ adj
sekoly

escolaritat n fem
taom-pianarana

escoltar /as.koɫˈta/ /as.koɫˈtaɾ/ /es.koɫˈta/ /es.koɫˈtaɾ/ /əs.koɫˈta/ /əs.kuɫˈta/ v
mihaino

escombra /asˈkom.bɾa/ /asˈkom.bɾɛ/ /esˈkom.bɾa/ n fem
borosin-trano famafa
(central, nord-occidental, septentrional, alguerès) Estri de neteja format per uns pèls o un raspall i un mànec llarg per moure-la amb comoditat.

escomesa /es.koˈme.za/ /əs.koˈmə.zə/ /əs.kuˈmɛ.zə/ n fem
manandrana

escorpí /as.korˈpi/ /es.koɾˈpi/ /əs.koɾˈpi/ /əs.kurˈpi/ n masc
hefy maingoka

escriptor /es.kɾipˈto/ /es.kɾipˈtoɾ/ n masc
mpanoratra

escriure /asˈkɾiw.ɾa/ /asˈkɾiw.ɾe/ /esˈkɾiw.ɾe/ /əsˈkɾiw.ɾə/ v
manoratra

escut /asˈkut/ /esˈkut/ /əsˈkut/ n masc
ampinga
Arma defensiva, agafada amb la mà o amb el braç, amb suficient amplària i solidesa per aturar l'escomesa de l'enemic.

escó /esˈko/ /əsˈko/ n masc
seza
Seient d'un parlamentari en una cambra de representació legislativa.

església /azˈɣɫe.zi.(aɛ)/ /ezˈɣɫe.zi.a/ /əzˈɡɫɛ.zi.ə/ /əzˈɣɫə.zi.ə/ /əzˈɣɫə.zi/ /əzˈɣɫɛ.zi.ə/ /əzˈɣɫɛ.zi/ n fem
fiangonana
Conjunt de tots els fidels cristians.
Institució administrativa i jeràrquica de govern de qualsevol congregació de fidels cristians.

esguardar /ez.ɣwarˈða/ /ez.ɣwaɾˈða/ /ez.ɣwaɾˈðaɾ/ v
mijery

esmorzar /az.morˈza/ /az.mulˈza/ /ez.morˈza/ /ez.moɾˈza/ /ez.moɾˈzaɾ/ /əz.moɾˈza/ /əz.murˈza/ n masc
sakafo maraina
El primer menjar del dia.

esmorzar /az.morˈza/ /az.mulˈza/ /ez.morˈza/ /ez.moɾˈza/ /ez.moɾˈzaɾ/ /əz.moɾˈza/ /əz.murˈza/ v
sakafo maraina
(intransitiu) Prendre el primer menjar del dia.

espai /asˈpaj/ /esˈpaj/ n masc
elanelana
Extensió aparentment buida entre dos o més cossos; lloc.
Extensió contínua que conté tots els objectes sensibles, també dit cosmos o univers.

espanyar /as.paˈɲa/ /es.paˈɲa/ /es.paˈɲaɾ/ /əs.pəˈɲa/ v
mahatonga

espanyol /as.paˈɲɔɫ/ /əs.pəˈɲɔɫ/ /əs.pəˈɲɔɫ/ adj masc
fiteny espaniola
Relatiu o pertanyent a Espanya.
Relatiu o pertanyent a la llengua castellana.

espanyol /as.paˈɲɔɫ/ /əs.pəˈɲɔɫ/ /əs.pəˈɲɔɫ/ n masc
fiteny espaniola
(invariable) Llengua originària de Castella usada a Espanya i als antics dominis.

espasa /asˈpa.za/ /asˈpa.zɛ/ /esˈpa.za/ n fem
antsifotsy
Arma blanca consistent en un tall llarg i recte i una empunyadura.
(jocs, plural) Coll de la baralla de cartes representada per una arma blanca llarga.

espatlla /asˈpaʎ.ʎa/ /asˈpaʎ.ʎɛ/ /esˈpaɫ.ɫa/ /esˈpaʎ.ʎa/ /əsˈpa.ʎə/ /əsˈpaɫ.ɫə/ n fem
soroka

espelma /asˈpɛɫ.ma/ /esˈpɛɫ.ma/ /esˈpɛɫ.mɛ/ n fem
labozia

esperança /as.peˈɾan.sa/ /as.peˈɾan.sɛ/ /es.peˈɾan.sa/ /əs.peˈɾan.sə/ /əs.pəˈɾan.sə/ n fem
manantena

esperar /as.peˈɾa/ /es.peˈɾa/ /es.peˈɾaɾ/ /əs.peˈɾa/ /əs.pəˈɾa/ v
miandry
Estar pendent que passi una cosa, sovint coneguda.

espia /esˈpi.a/ /əsˈpi.ə/ n neut
mitsikilo

espiar /as.piˈa/ /es.piˈa/ /es.piˈaɾ/ /əs.piˈa/ v
mitsikilo

espiga /asˈpi.ɣa/ /asˈpi.ɣɛ/ /esˈpi.ɣa/ /əsˈpi.ɣə/ n fem
sofina

espinac /as.piˈnak/ /es.piˈnak/ /əs.piˈnak/ n masc
lalada

espiritual /əs.pi.ɾi.tuˈaɫ/ adj
ara-panahy
Relatiu o pertanyent a l'esperit.

espiritualitat /es.pi.ɾi.tu.a.ɫiˈtat/ /əs.pi.ɾi.tu.ə.ɫiˈtat/ n fem
ara-panahy

esplugabous /esˌpɫu.ɣaˈbɔws/ /əsˌpɫu.ɣəˈβɔws/ n masc
vorompotsy

espolsar /as.poɫˈsa/ /es.poɫˈsa/ /es.poɫˈsaɾ/ /əs.poɫˈsa/ /əs.puɫˈsa/ v
jomoka
Treure la pols picant o fregant.

esponera /es.poˈne.ɾa/ /əs.poˈne.ɾə/ /əs.puˈne.ɾə/ n fem
elatra

esport /esˈpɔɾt/ n masc
fanatanjahan-tena

esposa /esˈpɔ.za/ /esˈpɔ.zɔ/ n fem
andefimandry

esprémer /asˈpɾe.me/ /esˈpɾe.me/ /esˈpɾe.meɾ/ /əsˈpɾe.mə/ v
fia

espècie /esˈpɛ.si.e/ /əsˈpɛ.si.ə/ /əsˈpɛ.si/ n fem
bika

esquelet /es.keˈɫet/ /əs.kəˈɫət/ /əs.kəˈɫɛt/ n masc
taolana
En general, conjunt de les parts dures (ossos i closques) que protegeixen o aguanten el cos d'un animal.

esquena /asˈke.na/ /asˈke.nɛ/ /esˈke.na/ /əsˈkə.nə/ /əsˈkɛ.nə/ n fem
lamosina

esquerra /esˈkɛ.ra/ /esˈkɛ.rɛ/ /əsˈkɛ.rə/ n fem
ankavia
Costat esquerre.

esquerre /asˈkɛ.re/ /esˈkɛ.re/ /əsˈkɛ.rə/ adj masc
ankavia

esquirol /as.kiˈɾɔɫ/ /es.kiˈɾɔɫ/ n neut
mavo
(economia) Treballador que refusa seguir una vaga.

esquitllar /es.kiʎˈʎa/ /es.kiˈʎa/ /es.kiˈʎaɾ/ /əs.kiʎˈʎa/ /əs.kiˈʎa/ v
mibolisatra
Donar un cop a les ametlles per separar la clofolla del fruit.
Lliscar alguna cosa dels dits quan estava sent col·locada.
Marxar procurant de no ser vist.

esquizofrènia /ez.ki.zoˈfɾɛ.ni.a/ /əz.ki.zuˈfɾɛ.ni.ə/ n fem
aretin-tsaina

est n masc
atsinanana

estació /es.ta.siˈo/ n fem
tonontaona
Cadascun dels quatre períodes en què es divideix l'any.

estafa /esˈta.fa/ /əsˈta.fə/ n fem
fisolokiana

estafar /as.taˈfa/ /es.taˈfa/ /es.taˈfaɾ/ /əs.təˈfa/ v
misoloky
Enganyar a algú per robar-lo o no pagar el que correspon.

estany /asˈtaɲ/ /əsˈtaɲ/ n masc
dobo
Massa d'aigua acumulada en una depressió del terreny relativament reduïda.
firapotsy
Element químic metàl·lic, mal·leable i dúctil, amb nombre atòmic 50 i símbol Sn.

estel /asˈtɛɫ/ /esˈtɛɫ/ n masc
kintana
(astronomia) Astre que emet llum pròpia.
papango
Joguina voladora que s'eleva per la força del vent i que consta d'un centre i opcionalment d'una cua.

estellar /as.teˈʎa/ /as.teˈʎaɾ/ /es.teˈʎa/ /es.teˈʎaɾ/ /əs.təˈʎa/ v
mamaky
D'alguna cosa fer-ne estelles.

estimar /as.tiˈma/ /as.tiˈmaɾ/ /es.tiˈma/ /es.tiˈmaɾ/ v
mankafy
Valorar molt positivament una persona o alguna cosa, sentir-ne afecte.
mitia
(especialment) Amar.

estiu /asˈtiw/ /esˈtiw/ /isˈtiw/ n masc
fahavaratra

estiuejar /as.ti.weˈt͡ʃaɾ/ /as.ti.weˈʒa/ /es.ti.weˈd͡ʒa/ /es.ti.weˈd͡ʒaɾ/ /es.ti.weˈʒa/ /əs.ti.wəˈd͡ʒa/ /əs.ti.wəˈʒa/ v
fahavaratra

estoig /esˈtot͡ʃ/ /əsˈtot͡ʃ/ n masc
tranga

estorar /as.toˈɾaɾ/ /es.toˈɾa/ /es.toˈɾaɾ/ /əs.toˈɾa/ /əs.tuˈɾa/ v
karipetra

estranger /as.tɾanˈd͡ʒe/ /es.tɾaɲˈd͡ʒe/ /es.tɾaɲˈd͡ʒeɾ/ /əs.tɾəɲˈʒe/ adj masc
vahiny
Que és d'un altre país.

estrany /asˈtɾaɲ/ /esˈtɾaɲ/ adj masc
hafahafa
Que no segueix la norma, que no és comú (amb un cert matís despectiu).

estrella /asˈtɾe.ʎa/ /asˈtɾe.ʎɛ/ /esˈtɾe.ʎa/ /əsˈtɾə.ʎə/ /əsˈtɾɛ.ʎə/ n fem
kintana
(astrologia) Planeta que determina el destí d’una persona.
Persona que destaca en un camp concret.

estuari /es.tuˈa.ɾi/ /əs.tuˈa.ɾi/ n masc
vinany

estudiar /as.tu.ðiˈa/ /es.tu.ðiˈa/ /es.tu.ðiˈaɾ/ v
mianatra
Reflexionar, aplicar-se per comprendre alguna cosa.

estàtua /esˈta.tu.a/ n fem
sary vongana

estómac /esˈto.mak/ n masc
vavony

esvair /az.βaˈi/ /az.βaˈiɾ/ /ez.vaˈiɾ/ /ez.βaˈi/ /əz.bəˈi/ /əz.vəˈi/ v
faharesena
Desfer l’enemic.

etern /eˈtɛɾn/ /əˈtɛrn/ adj masc
mandrakizay

etimologia /e.ti.mo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /e.ti.mo.ɫoˈʒi.a/ /ə.ti.mo.ɫoˈʒi.ə/ /ə.ti.mu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
etimolojia

evangeli /e.vaɲˈd͡ʒɛ.ɫi/ /e.βaɲˈd͡ʒɛ.ɫi/ /ə.vəɲˈʒɛ.ɫi/ /ə.βəɲˈʒɛ.ɫi/ n masc
filazantsara

extreure /eksˈtɾew.ɾe/ /əksˈtɾɛw.ɾə/ v
fia

exèrcit /agˈzɛr.sit/ /ejˈʃɛɾ.sit/ /eɡˈzɛɾ.sit/ /əˈd͡zɛɾ.sit/ n masc
rezimanta
Conjunt organitzat de soldats.

fai /ˈfaj/ n masc
hady

faldilla /faɫˈdi.ʎa/ n fem
zipo
(sovint en plural) Peça de roba que cobreix el cos de la cintura en avall i que no té cap divisió que separi les cames.

falla /ˈfa.jə/ /ˈfa.ʎa/ /ˈfa.ʎə/ n fem
hady
(geologia) Fractura de l’escorça terrestre amb un desplaçament relatiu de roca.

fam n fem
noana

família /faˈmi.ɫi.a/ /fəˈmi.ɫi/ n fem
fihavanana

fang /ˈfaŋ/ /ˈfaŋk/ /ˈfaŋk/ n masc
antsanga
Barreja d'aigua i terra.

far n masc
fara
Edificació en forma de torre amb un aparell lluminós a la part més alta que emet senyals de llum com a referència per a navegants.

faraó /fa.ɾaˈo/ /fə.ɾəˈo/ n masc
farao Farao
Màxim jerarca de la monarquia egípcia de l'antiguitat.

farina /faˈɾi.na/ n fem
koba

farmàcia /faɾˈma.si.a/ /fəɾˈma.si/ n fem
famoaham-panafody

fatiga /faˈti.ɣa/ /fəˈti.ɣə/ n fem
vizaka

faust /ˈfawst/ adj masc
faly

faç /ˈfas/ n fem
tarehy

fe /ˈfe/ /ˈfə/ /ˈfɛ/ n fem
finoana

febre /ˈfe.bɾe/ n fem
fanaviana

febrer /faˈbɾe/ /feˈβɾe/ /fəˈbɾe/ /fəˈβɾe/ n masc
febroary
Segon mes de l'any.

feina /ˈfej.na/ /ˈfəj.nə/ /ˈfɛj.nə/ n fem
asa
Lloc de treball ofert per una empresa.

feliç /feˈɫis/ adj
faly
Que sent felicitat.

femella /feˈme.ʎa/ /fəˈme.ʎə/ n fem
vadin-tsaikiro
(botànica) En les plantes, individu que porta només flors femelles i lleva fruit.

feminisme /fe.miˈniz.me/ /fə.miˈniz.mə/ n masc
feminisma

fenc /ˈfeŋ/ /ˈfeŋk/ /ˈfəŋk/ /ˈfɛŋ/ /ˈfɛŋk/ n masc
bozaka maina
Planta herbàcia dels trèvols, de tija dreta i flors vermelles (Trifolium incarnatum).
Farratge assecat per fenificació.

fenomen /feˈnɔ.men/ /fəˈnɔ.mən/ n masc
fisehoana

fer /ˈfe/ /ˈfer/ /ˈfeɾ/ v
manao
Portar a terme una acció.
(comodí) Amb un pronom, expressar un altre verb implícit o que hom no el vol repetir.

fer llengotes v
mangaron-dela

fer pressió v
fia

ferida /feˈɾi.ða/ n fem
fery
Lesió causada per un cop o tall; acte o efecte de ferir.

ferrar /feˈra/ /feˈraɾ/ /fəˈra/ v
kiraru
Posar ferradures a un animal de peu rodó.

ferreny /feˈreɲ/ /fəˈrəɲ/ /fəˈrɛɲ/ adj masc
maozatra

ferri /ˈfɛ.ri/ adj masc
vy

ferro /ˈfɛ.ro/ /ˈfɛ.ru/ n masc
vy

festa /ˈfes.ta/ /ˈfes.tə/ n fem
fety
Dia dedicat a la commemoració d'un esdeveniment, generalment comporta el lliurament laboral.

festejar /fes.teˈd͡ʒa/ /fes.teˈd͡ʒaɾ/ /fes.teˈʒa/ /fəs.təˈd͡ʒa/ /fəs.təˈʒa/ v
mivoaka
Mantenir una relació sentimental prèvia al casament.

festivitat /fes.ti.viˈtat/ /fes.ti.βiˈtat/ /fəs.ti.viˈtat/ /fəs.ti.βiˈtat/ n fem
fety
Festa solemne, especialment religiosa.

fetge /ˈfe.d͡ʒe/ /ˈfe.t͡ʃe/ n masc
aty
Òrgan i glàndula del cos humà i d'altres animals, encarregat de funcions digestives (segrega bilis), participa en el metabolisme, sintetitza la proteïna del plasma, emmagatzema vitamines, etc.

fetiller /fe.tiˈʎe/ /fe.tiˈʎeɾ/ /fə.tiˈʎe/ n masc
mpamosavy

fi adj masc
manify
Dit dels materials poc gruixuts.

fi n fem
farany
Lloc on s'acaba una cosa.

fi n masc
tigetra
Objectiu, finalitat o motivació.

ficar /fiˈka/ /fiˈkaɾ/ v
apetraka

figa /ˈfi.ɣə/ n fem
amontana
Fruit de la figuera (gènere Ficus).

fill /ˈfij/ /ˈfiʎ/ n masc
zanakalahy

filla /ˈfi.jə/ /ˈfi.ʎa/ /ˈfi.ʎə/ n fem
zazavavy

filosofia /fi.ɫo.zoˈfi.a/ /fi.ɫo.zoˈfi.ə/ /fi.ɫu.zuˈfi.ə/ n fem
filosofia

final /fiˈnaɫ/ n masc
fara
fi, última part d'alguna cosa

finalitat /fi.na.ɫiˈtat/ /fi.nə.ɫiˈtat/ n fem
antony

finca /ˈfiŋ.ka/ /ˈfiŋ.kə/ n fem
fananana

finestra /fiˈnes.tɾa/ n fem
varavarana varavarankely

fins preposition
ambaraka

fitxar /fiˈt͡ʃa/ /fiˈt͡ʃaɾ/ v
famantarana
(transitiu) Contractar un jugador amb fitxa federativa.
famantaranandro
(intransitiu) Enregistrar un treballador l'hora de la seva arribada al lloc de treball.

flama /ˈfɫa.ma/ /ˈfɫa.mə/ n fem
lelàfo

flauta /ˈfɫaw.ta/ n fem
sodina

fletxa /ˈfɫe.t͡ʃa/ n fem
flesy
Vara prima amb punta aguda i normalment metàl·lica llançada com a projectil per un arc o una ballesta, emprada per a caçar animals o com a arma de guerra.

flor /ˈfrɔr/ /ˈfɫo/ /ˈfɫɔ/ /ˈfɫɔɾ/ n fem
voninkazo vony

fluix /ˈfɫujʃ/ /ˈfɫuʃ/ n masc
renirano
Vessament d’un líquid orgànic, especialment el fluix vaginal.

foc n masc
afo
Quelcom que crema, que produeix combustió.

focus /ˈfɔ.kus/ n masc
fifantohana
(física) Punt de convergència d’un feix de radiacions.
(geometria) Punt que manté una relació constant amb els punts d’un corba.

folklore /fuɫˈkɫɔ.ɾə/ /ˌfɔɫˈkɫɔɾ/ n masc
angano

foll /ˈfoʎ/ adj masc
adala

follar /foˈʎa/ /foˈʎaɾ/ /fuˈʎa/ v
milely
(vulgarisme) Fornicar, tenir relacions sexuals.

fong /ˈfoŋ/ /ˈfoŋk/ /ˈfoŋk/ n masc
holatra

font /ˈfon/ /ˈfun/ /ˈfɔn/ /ˈfɔnt/ n fem
loharano
Punt d'on brolla un curs d'aigua.

foraster /fo.ɾasˈte/ /fo.ɾasˈteɾ/ /fo.ɾəsˈte/ /fu.ɾəsˈte/ adj masc
vahiny

forest /foˈɾest/ /fuˈɾest/ n fem
ala
(literari) Boscúria, selva.
(dret) Terreny no cultivat sotmès a l’administració pública.

forestal /fo.ɾesˈtaɫ/ /fo.ɾəsˈtaɫ/ /fu.ɾəsˈtaɫ/ adj
ala

formatge /foɾˈma.d͡ʒə/ /furˈma.d͡ʒə/ n masc
foromazy fromàzy

formiga /foɾˈmi.ɣə/ /furˈmi.ɣə/ n fem
vitsika

formigó /foɾ.miˈɣo/ /fur.miˈɣo/ n masc
varafasy
Material de construcció força dur quan solidifica, compost per una mescla de diverses parts sòlides (grava, còdols, arena), un aglutinant (ciment, calç, etc.) i aigua.
Sensació a la pell semblant al moviment de formigues, causada per una mala circulació de la sang.

forn n masc
fivarota-mofo
Lloc clos dins el qual un tipus d'energia, generalment química o elèctrica, es transforma en energia calorífica per tal de transformar física o químicament la matèria que s'introdueix.

fortalesa /foɾ.taˈɫe.za/ /foɾ.təˈɫə.zə/ /fur.təˈɫɛ.zə/ n fem
hery
Qualitat d'ésser fort en sentit espiritual o moral.

fortuna /foɾˈtu.na/ /foɾˈtu.nə/ /furˈtu.nə/ n fem
vintana
Sort, particularment quan és bona.

forà /foˈɾa/ /fuˈɾa/ adj masc
vahiny

força /ˈfɔr.sa/ /ˈfɔɾ.sa/ /ˈfɔɾ.sɔ/ n fem
mahatonga

forçar /forˈsa/ /forˈsaɾ/ /furˈsa/ v
mahatonga

foscor /fosˈko/ /fosˈkoɾ/ /fusˈko/ n fem
ny maìzina

fotre /ˈfo.tɾe/ /ˈfo.tɾə/ v
milely
(vulgarisme, intransitiu) Fer el coit, l’acte sexual.
manadala
(col·loquial, transitiu) Molestar, perjudicar, danyar, voler-li mal, a algú.

fotut /foˈtut/ /fuˈtut/ adj masc
potika
(col·loquial) Que es troba en una situació difícil, crítica, desesperada.
(col·loquial) Que deixa en una situació difícil, crítica, desesperada.
(col·loquial) Anteposat al nom, hostil, menyspreatiu, desplaent.

fotó /foˈto/ /fuˈto/ n masc
voan-kazavana

francès /fɾənˈsəs/ /fɾənˈsɛs/ adj masc
fiteny frantsay
Relatiu o pertanyent a França, als seus habitants o a la llengua francesa.

francès /fɾənˈsəs/ /fɾənˈsɛs/ n masc
fiteny frantsay
(gentilici) Individu natural de França.
(només singular) Llengua romànica parlada a França, al Quebec, a Valònia, a la Suïssa Romanya, al Congo i a la majoria d'excolònies franceses.

franquejar /fɾaŋ.keˈd͡ʒa/ /fɾaŋ.keˈd͡ʒaɾ/ /fɾaŋ.keˈʒa/ /fɾəŋ.kəˈd͡ʒa/ /fɾəŋ.kəˈʒa/ v
vokovoko
Pagar el cost de l'enviament d'una carta o un paquet.
Alliberar del pagament de taxes.
Anar més enllà d'un obstacle.
Tractar algú amb franquesa.

fred /ˈfɾet/ /ˈfɾət/ /ˈfɾɛt/ adj masc
manara
De baixa temperatura.

fred /ˈfɾet/ /ˈfɾət/ /ˈfɾɛt/ n masc
manara
Sensació experimentada en baixar la temperatura.

freqüentar /fɾe.kwenˈta/ /fɾe.kwenˈtaɾ/ /fɾə.kwənˈta/ v
mitsidika

freqüència /fɾeˈkwɛn.si.a/ /fɾəˈkwɛn.si.ə/ n fem
hatetika

frigorífic /fɾi.ɣoˈɾi.fik/ /fɾi.ɣuˈɾi.fik/ n masc
frizidera
Aparell per a la conservació de productes a baixa temperatura.

front /ˈfɾon/ /ˈfɾont/ n masc
betro andrina
Part de la cara per sobre dels ulls

frontera /fɾonˈte.ɾa/ /fɾonˈte.ɾə/ /fɾunˈte.ɾə/ n fem
amborodao
Línia en un mapa que separa els territoris pertanyents a dos territoris administrativament diferenciats.

fruit n masc
voankazo
Producte generat per les plantes fecundades utilitzat com a mecanisme per estendre la llavor.

fruita /ˈfɾuj.ta/ /ˈfɾwi.ta/ n fem
voankazo
Fruit mengívol.

fuet /fuˈət/ /fuˈɛt/ n masc
fikapohana
Corretja amb un mànec utilitzada per a colpejar.

fugir /fuˈd͡ʒi/ /fuˈd͡ʒiɾ/ /fuˈʒi/ v
fihitra
Transcórrer ràpidament.

full /ˈfuj/ /ˈfuʎ/ n masc
ravina

fulla /ˈfu.jə/ /ˈfu.ʎa/ /ˈfu.ʎə/ n fem
ravina ravinkazo
(botànica) Òrgan de color verd dels vegetals que apareix a la tija o al tronc.

fum n masc
setroka
Vapor visible exhalat o substància que aparenta l’exhalació d’una combustió.

fumar /fuˈma/ /fuˈmaɾ/ v
setroka

fusta /ˈfus.ta/ n fem
hazo
(normalment no comptable) Material tret dels arbres i vegetals.
(tennis) Cop d'execució incorrecta en què el contacte de la raqueta amb la pilota o el volant s'efectua en part o totalment per mitjà del marc de la raqueta.
(golf) Bastó d'empunyadura llarga i cap rodó, que s'utilitza per a fer els cops més llargs.

futbol /fubˈbɔɫ/ /fudˈbɔɫ/ n masc
kitra

futbolístic /fub.boˈɫis.tik/ /fub.buˈɫis.tik/ /fud.boˈɫis.tik/ adj masc
kitra

fàcil adj
maivana
Que es pot fer o obtenir sense esforç.

fàrmac /ˈfaɾ.mak/ /ˈfaɾ.mək/ n masc
zava-mahadomelona

gairebé /ˌɡaj.ɾeˈbe/ adv
saiky

galant /ɡaˈɫan/ /ɡaˈɫant/ /ɡəˈɫan/ /ɡəˈɫant/ adj
maventy
(anteposat) Notable, gentil.

galant /ɡaˈɫan/ /ɡaˈɫant/ /ɡəˈɫan/ /ɡəˈɫant/ n masc
voalohany
(teatre, cinema) Actor que representa un dels personatges principals, especialment jove i obsequiós amb les dones.

gall n masc
akoho lahy
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Gallus gallus).

gall dindi n masc
vorontsiloza

galvanitzar /gaɫ.va.niˈzaɾ/ /gaɫ.βa.niˈd͡za/ /gaɫ.βa.niˈzaɾ/ /gəɫ.və.nidˈza/ /gəɫ.βə.nidˈza/ v
vary

galàxia /ɡaˈɫak.si.a/ n fem
vondron-kintana

gana n fem
noana
Desig de menjar, sensació impulsada per la necessitat d'aliment.

gandul /ɡanˈduɫ/ /ɡənˈduɫ/ adj masc
kamo
Mancat de ganes de treballar o de fer cap esforç.

gandul /ɡanˈduɫ/ /ɡənˈduɫ/ n masc
kamo
Persona mancada de ganes de treballar o de fer cap esforç.

ganivet /ɡa.niˈvet/ /ɡa.niˈβet/ /ɡə.niˈvət/ /ɡə.niˈvɛt/ n masc
antsy
Estri destinat a tallar, en especial el menjar, i de vegades també a punxar, que consta d'un mànec i d'una part en serra o esmolada.

ganxo /ˈɡaɲ.t͡ʃo/ /ˈɡaɲ.ʃo/ /ˈɡaɲ.ʃu/ n masc
paingotra
Peça de metall plegada que es fa servir per subjectar cabells.

garró /ɡaˈro/ /ɡəˈro/ n masc
soroka
Genoll del porc.

gas n masc
gaza
Matèria en un estat en què les forces de cohesió són dèbils tendint a expandir-se i omplir el recipient que el conté.

gasolinera /ɡa.zo.ɫiˈne.ɾa/ /ɡə.zo.ɫiˈne.ɾə/ /ɡə.zu.ɫiˈne.ɾə/ n fem
tobin-dasantsy

gat n masc
saka piso
Mamífer felí (Felis silvestris catus), de dimensions reduïdes, domesticat i bastant llest.

gata /ˈga.tə/ n fem
saka

gavatx /ɡaˈvat͡ʃ/ /ɡaˈβat͡ʃ/ /ɡəˈvat͡ʃ/ /ɡəˈβat͡ʃ/ adj masc
sahona
(pejoratiu) francès

gel /ˈd͡ʒɛɫ/ n masc
ranomandry
Estat sòlid de l'aigua, en circumstàncies normals sota els zero graus Celsius.

gelat /ʒəˈɫat/ n masc
ranomandry
(aliments) Aliment típicament dolç, menjat sovint en les postres, format per un líquid solidificat per congelació.

gemec /d͡ʒeˈmek/ /ʒəˈmek/ n masc
toreo

gener /d͡ʒaˈne/ /d͡ʒeˈne/ /ʒəˈne/ /ʒəˈne/ n masc
janoary
Primer mes de l'any.

generitzar /d͡ʒe.ne.ɾiˈd͡za/ /d͡ʒe.ne.ɾiˈza/ /d͡ʒe.ne.ɾiˈzaɾ/ /ʒə.nə.ɾiˈd͡za/ v
karazana

genitor /d͡ʒe.niˈto/ /d͡ʒe.niˈtoɾ/ /ʒə.niˈto/ n masc
ada

geniva /d͡ʒeˈni.va/ /d͡ʒeˈni.βa/ /ʒəˈni.və/ /ʒəˈni.βə/ n fem
akanjo-nify

genoll /d͡ʒeˈnoʎ/ /ʒiˈnoʎ/ /ʒuˈnoʎ/ /ʒəˈnoʎ/ n masc
lohalika
(anatomia) articulació de la cama que la divideix en dues parts i que permet el seu moviment i flexió.

gent /ˈd͡ʒen/ /ˈd͡ʒent/ /ˈʒen/ /ˈʒent/ n fem
olona

geologia /d͡ʒe.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /d͡ʒe.o.ɫoˈʒi.a/ /ʒə.o.ɫoˈʒi.ə/ /ʒə.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
jeolojia
Ciència que estudia la terra, la seva història i els processos que li han donat forma.

geometria /d͡ʒe.o.meˈtɾi.a/ /ʒə.o.məˈtɾi.ə/ /ʒə.u.məˈtɾi.ə/ n fem
jeômetria

germana /d͡ʒeɾˈma.na/ n fem
anabavy zoky vavy
Filla dels mateixos pares.
Membre d'una comunitat religiosa.
Col·lega, companya, sòcia.

germà /d͡ʒeɾˈma/ n masc
anadahy rahalahy
Fill de la mateixa mare i del mateix pare.

germànic /d͡ʒeɾˈma.nik/ /ʒərˈma.nik/ n masc
alema
Habitant de l'antiga Germània

gespa /ˈd͡ʒes.pa/ /ˈʒes.pə/ n fem
ahitra

gira-sol /ˌd͡ʒi.ɾaˈsɔɫ/ n masc
tanamasoandro

girafa /d͡ʒiˈɾa.fa/ n fem
jirafa
Mamífer remugant de la família dels giràfids (Giraffa camelopardalis), de coll molt llarg, pelatge grogós amb taques fosques, propi de l'Àfrica.

girar /d͡ʒiˈɾa/ /d͡ʒiˈɾaɾ/ /ʒiˈɾa/ v
mihodina
(intransitiu) Moure's al voltant del propi eix.
(intransitiu) Canviar de direcció en un trajecte.

gla n fem
voan'oaka

goig /ˈɡɔt͡ʃ/ n masc
fifaliana
Emoció que resulta d'allò que es posseeix, es desitja o complau.

gola /ˈɡo.ɫa/ /ˈɡo.ɫə/ n fem
tenda
(anatomia) Zona del cos de persones i animals, que comença al final de l'interior de la boca i acaba a l'inici de l'esòfag.

golejada /ɡo.ɫeˈd͡ʒa.ða/ /ɡo.ɫeˈʒa.ða/ /ɡo.ɫəˈd͡ʒa.ðə/ /ɡu.ɫəˈʒa.ðə/ n fem
baoritra

gos n masc
alika
Mamífer de la família dels cànids (Canis lupus familiaris), domesticat, subespècie del llop gris, d'olfacte molt desenvolupat i en general obedient al seu amo.

govern /ɡoˈvɛɾn/ /ɡoˈβɛrn/ /ɡoˈβɛɾn/ /ɡuˈvɛrn/ n masc
governemanta
Òrgan que té el poder d'un territori.

governament /ɡo.veɾ.naˈment/ /ɡo.vəɾ.nəˈment/ /ɡo.βer.naˈmen/ /ɡo.βeɾ.naˈmen/ /ɡu.vər.nəˈmen/ /ɡu.βər.nəˈmen/ n masc
governemanta

gramàtica /ɡɾaˈma.ti.ka/ n fem
fitsipi-pitenenana

gran adj
maventy
De dimensions considerables, que excedeix les mides ordinàries o esperades, en espai, envergadura, quantitat, etc.
D'edat avançada, que excedeix un límit de creixença o maduresa.

granota /ɡɾaˈnɔ.ta/ /ɡɾaˈnɔ.tɔ/ /ɡɾəˈnɔ.tə/ n fem
sahona
(zoologia) Nom d'ús generalitzat per designar diversos amfibis de l'ordre dels anurs.

greda /ˈɡɾe.ða/ /ˈɡɾə.ðə/ /ˈɡɾɛ.ðə/ n fem
feta

green /ˈɡɾin/ n masc
maitso

grill /ˈɡɾiʎ/ n fem
valala
Insecte saltador diverses espècies de la família dels gríl·lids, de color negre rogenc, característic pel carrisqueig que fan els mascles per fricció dels èlitres.

gripau n masc
sabakaka

gris adj masc
mavo
Color entre el negre i el blanc, el to propi de la cendra o el ciment.

groc adj masc
mavo vony
Del color de l'or, el safrà o la llimona.

groc n masc
vony mavo
Color de l'espectre entre el verd i el taronja.

grossesa /ɡɾoˈse.za/ /ɡɾoˈsə.zə/ /ɡɾuˈsɛ.zə/ n fem
fitondrana vohoka
Senyals visibles d’embaràs amb una panxa grossa.

gràcies /ˈɡɾa.si.əs/ Interjection
fisoarana
Expressió per a manifestar agraïment.

guaitar /ɡwajˈta/ /ɡwajˈtaɾ/ /ɡwəjˈta/ v
mijery
aguaitar
mirar

guant /ˈɡwan/ /ˈɡwant/ n masc
fonon-tanany
Peça que cobreix la mà i de vegades part del braç, emprat com a vestimenta o com a protecció de la pell.

guerra /ˈɡɛ.ra/ /ˈɡɛ.rɛ/ n fem
ady
Conflicte amb armes.

guerrejar /ɡe.reˈd͡ʒa/ /ɡe.reˈd͡ʒaɾ/ /ɡe.reˈʒa/ /ɡə.rəˈd͡ʒa/ /ɡə.rəˈʒa/ v
ady
Lluitar en una guerra.

guineu n fem
amboahaolo
Mamífer de la família dels cànids (Vulpes vulpes), salvatge i carnívor, semblant als llops, però bastant més petit (té poc més de mig metre de llarg) i el morro més agut. Té especial fama d'astut.

guisa /gi.za/ /gi.zə/ n fem
lalana

guitarra /ɡiˈta.ra/ n fem
jejy

guix n masc
tsaoka
Barreta de mineral usada per a escriure a la pissarra.
(billar) Dau compost de guix amb una base de cola que s'aplica a la sola d'un tac, utilitzat per a evitar que el tac rellisqui en impactar contra la bola d'atac.

gurmet /ɡurˈmɛt/ /ɡuɾˈmet/ n neut
tsikonina

gènere n masc
karazana
Conjunt de persones o coses amb característiques semblants.
Distinció entre paraules que poden anar acompanyades amb determinants masculins i les que poden anar amb determinants femenins.

gínjol /ˈʒiɲ.ʒoɫ/ /ˈʒiɲ.ʒuɫ/ n masc
mokonazy

gòspel /ˈɡɔs.peɫ/ /ˈɡɔs.pəɫ/ n masc
filazantsara

haver /aˈver/ /aˈveɾ/ /aˈβe/ /əˈvə/ /əˈvɛ/ n masc
fananana
Possessió d'algú, moble o immoble.

herba /ˈer.bə/ n fem
ahitra

hidrogen /iˈðɾɔ.ʒen/ /iˈðɾɔ.ʒən/ n masc
hydrogène

història /isˈtɔ.ɾi.a/ /isˈtɔ.ɾi/ n fem
tantara
relat
Disciplina que estudia la societat humana des de la seva aparició.

hivern /iˈvɛɾn/ /iˈvɛɾn/ /iˈβɛrn/ /iˈβɛɾn/ n masc
ririnina

hivernar /i.veɾˈnaɾ/ /i.vəɾˈna/ /i.βerˈna/ /i.βeɾˈna/ /i.βərˈna/ v
ririnina

hola /ˈo.ɫa/ Interjection
salama
(castellanisme) Expressió de salutació familiar.

home /ˈɔ.mə/ n masc
lehilahy olona
Persona del sexe masculí.

homenejar /o.me.neˈd͡ʒa/ /o.me.neˈd͡ʒaɾ/ /u.mə.nəˈʒa/ v
lehilahy

homosexualitat /ˌo.mo.sek.su.a.ɫiˈtat/ /ˌɔ.mo.sək.su.ə.ɫiˈtat/ /ˌɔ.mu.sək.su.ə.ɫiˈtat/ n fem
fahapelahana

hora /ˈo.ɾə/ /ˈɔ.ɾa/ /ˈɔ.ɾɔ/ n fem
ora

horabaixa /ˌɔ.ɾaˈbaj.ʃa/ /ˌɔ.ɾaˈβa.ʃa/ /ˌɔ.ɾaˈβaj.ʃa/ /ˌɔ.ɾəˈβa.ʃə/ n
andro
(literari) Hora pròxima a la posta de sol.

horitzontal /o.ɾi.d͡zonˈtaɫ/ /o.ɾi.zonˈtaɫ/ /u.ɾi.d͡zunˈtaɫ/ adj
marindrano

hospital /os.piˈtaɫ/ /us.piˈtaɫ/ n masc
hopitaly
Edifici destinat a tenir cura de la salut dels malalts i quan correspon a internar-los pel seu tractament o diagnòstic.

host /ˈɔst/ n fem
tafika

hoste /ˈɔs.te/ /ˈɔs.tə/ n masc
vahiny
Persona que allotja una altra persona a casa seva.

hotel /oˈteɫ/ /oˈtɛɫ/ /uˈtɛɫ/ n masc
hotely

hoteler /o.teˈɫe/ /o.teˈɫeɾ/ /o.təˈɫe/ /u.təˈɫe/ adj masc
hotely

i conjunction
ary
Nexe coordinant copulatiu que suma dos conceptes o frases.

idioma /i.ðiˈo.ma/ n masc
fiteny
Forma d’una llengua pròpia d'una comunitat, d’un lloc, d’una època.

idiota /i.ðiˈo.ta/ /i.ðiˈɔ.tə/ adj
vendrana
(medicina) Dit de qui pateix idiòcia.

idiota /i.ðiˈo.ta/ /i.ðiˈɔ.tə/ n neut
vendrana
(pejoratiu) estúpid

ignorància /iŋ.noˈɾan.si.a/ /iŋ.noˈɾan.si.ə/ /iŋ.nuˈɾan.si.ə/ /iɡ.noˈɾan.si.a/ n fem
tsifahalalana

illa /ˈi.ʎa/ n fem
nosy
Porció de terra isolada per la mar.

illes Cook pn
Nosy Kook

il·lusió /i.ɫu.ziˈo/ /iɫ.ɫu.ziˈo/ n fem
fifaliana
Sentiment d'alegria i satisfacció que produeix la realització o l'esperança d'aconseguir una cosa que es desitja intensament.

imant /iˈman/ /iˈmant/ n masc
andraim-by

imitar /i.miˈta/ /i.miˈtaɾ/ v
mianatra

immoble /imˈmɔ.bɫe/ /imˈmɔ.βɫe/ /imˈmɔ.βɫə/ /imˈmɔb.bɫe/ /imˈmɔb.bɫə/ n masc
fananana

impost n masc
hetra

impostar /im.posˈta/ /im.posˈtaɾ/ /im.pusˈta/ v
mametraka

incendi n masc
afo

incidir /in.siˈði/ /in.siˈðiɾ/ v
fianjadiana
Repercutir una cosa en una altra.

inclinar /iŋ.kɫiˈna/ /iŋ.kɫiˈnaɾ/ v
manatongilana
Tòrcer cap avall alguna cosa.
(pronominal) Decantar-se cap un costat.
(pronominal) Tenir propensió natural a alguna cosa.

indi n masc
aika
Colorant blau fosc obtingut originalment de l’anyil (Indigofera tinctoria) i sintèticament del glucòsid indican, usat especialment com a colorant tèxtil.

individuals /in.di.vi.ðuˈaɫs/ /in.di.vi.ðuˈaɫs/ /in.di.βi.ðuˈaɫs/ n masc
tsotra
(esports de pilota, petanca, botxes) Encontre consistent en un partit o una partida disputat entre dos jugadors.

indumentària /in.du.menˈta.ɾi.a/ /in.du.mənˈta.ɾi.ə/ n fem
akanjo

infant /iɱˈfan/ /iɱˈfant/ n masc
ankizy
Nen, persona que encara no ha assolit l'edat adulta, d'entre els 0 i els 13 anys de vida.

infinitud /iɱ.fi.niˈtut/ n fem
tsiefa

influenciar /iɱ.flu.en.siˈa/ /iɱ.flu.en.siˈaɾ/ /iɱ.flu.ən.siˈa/ v
fianjadiana

influir /iɱ.fɫuˈi/ /iɱ.fɫuˈiɾ/ v
fianjadiana
Causar efectes de forma indirecta.

influència /iɱ.fɫuˈɛn.si.a/ n fem
fianjadiana
Acció i efecte d'influir.

ingrés /iŋˈɡɾes/ n fem
fidirana
Acció de ser introduït o acceptat en un lloc.
Lloc d'entrada d'un edifici on es tramita la documentació per ser acceptat.
Diners que entren en caixa: d'un negoci, d'una entitat bancària, d'un particular.

ingurgitar /iŋ.ɡur.d͡ʒiˈta/ /iŋ.ɡur.ʒiˈta/ /iŋ.ɡuɾ.d͡ʒiˈtaɾ/ v
mitroka

inherent /i.neˈɾen/ /i.neˈɾent/ /i.nəˈɾen/ /i.nəˈɾent/ adj
mifandraika

inhòspit /inˈɔs.pit/ adj masc
tsy azo hiainana

innocent /in.noˈsen/ /in.noˈsent/ /in.noˈsent/ /in.nuˈsen/ /in.nuˈsent/ adj
tsy manantsiny
Pur, sense malícia o falta.

insecte /inˈsɛk.te/ /inˈsɛk.tə/ n masc
bibikely
Animal invertebrat molt petit, en comparació als mamífers. Pertany de la classe dels artròpodes i dins en la superclasse dels hexàpodes.

instrucció /ins.tɾuk.siˈo/ n fem
anatra

insultar /in.suɫˈta/ /in.suɫˈtaɾ/ v
manopa

intel·ligència artificial n fem
haranita-tsaina voatrolombelona

intent /inˈten/ /inˈtent/ n masc
manandrana
Acció i efecte d'intentar.

intentar /in.tenˈta/ /in.tenˈtaɾ/ /in.tənˈta/ v
manandrana
Procurar, pretendre.

internar /in.terˈna/ /in.teɾˈna/ /in.teɾˈnaɾ/ /in.tərˈna/ v
miditra
(pronominal) Introduir-se, endinsar-se.

interrogant /in.te.roˈɣan/ /in.te.roˈɣant/ /in.tə.roˈɣant/ /in.tə.ruˈɣan/ /in.tə.ruˈɣant/ n masc
fanontaniana
Signe que s'usa en l'escriptura quan es pregunta: ?

intestí /in.tesˈti/ n masc
tsinay

intoxicar /in.tok.siˈka/ /in.tok.siˈkaɾ/ /in.tuk.siˈka/ v
poizina

intèrpret /inˈtɛɾ.pɾet/ /inˈtɛɾ.pɾət/ n neut
mpilalao
(música) El qui interpreta el que hi ha escrit en una partitura musical, respecte d'un instrument.

inundació /i.nun.da.siˈo/ n fem
tondra-drano

invitació /im.bi.ta.siˈo/ /im.bi.tə.siˈo/ /iɱ.vi.ta.siˈo/ /iɱ.vi.tə.siˈo/ n fem
fiantsoana

iogurt /joˈɣuɾt/ /juˈɣurt/ n masc
iaoritra

istme /ˈiz.me/ /ˈiz.mə/ n masc
andilana

isòtop n masc
miratoerana

ja /ˈd͡ʒa/ /ˈja/ Interjection
eny
(sovint irònicament) Expressió de comprensió o assentiment d’allò que es diu.

ja /ˈd͡ʒa/ /ˈja/ conjunction
raha
Introducció de diversos elements igualment vàlids.

jardí /d͡ʒaɾˈði/ n masc
voly
Conjunt de plantes col·locades d'una manera determinada per una persona dins un espai delimitat.

jo /ˈjo/ /ˈjɔ/ pronoun
aho
Pronom tònic de primera persona del singular.

joc /ˈd͡ʒɔk/ n masc
lalao
Activitat física o mental que té com a finalitat l'entreteniment i la diversió dels qui el practiquen.
(esports de pilota) Manera d'un esportista o un equip de practicar un esport de pilota determinat.
(esports de pilota) Conjunt complet de les accions de joc executades per tots els adversaris o tots els equips adversaris en el transcurs d'una part d'un partit o una partida o bé en el transcurs de tot un partit o tota una partida.
(tennis) Cadascuna de les divisions d'un set, formades per una successió d'intercanvis de cops fins que un dels adversaris o de les parelles adversàries arriba a un mínim de quatre punts amb dos punts de diferència.

joguina /d͡ʒoˈɣi.na/ /d͡ʒuˈɣi.na/ /ʒoˈɣi.nə/ /ʒuˈɣi.nə/ n fem
kilalao

joia /ˈd͡ʒɔ.ja/ /ˈd͡ʒɔ.jɔ/ n fem
fifaliana
Sensació d'una forta alegria.

jorn /ˈd͡ʒoɾn/ /ˈʒorn/ n masc
andro

jove /ˈd͡ʒo.ve/ /ˈd͡ʒo.βe/ /ˈʒo.və/ adj
tanora
En general referit a qualsevol cosa, que té poc temps des que es va crear.

jugada /d͡ʒuˈɣa.ða/ /ʒuˈɣa.ðə/ n fem
lalao
(futbol americà) Conjunt d'una o més accions executades per un o diversos jugadors d'un mateix equip entre dues interrupcions consecutives del joc.

jugar /d͡ʒuˈɣa/ /d͡ʒuˈɣaɾ/ v
milalao
Divertir-se duent a terme una activitat, usualment en un marc de regles que creen un petit món al marge de la realitat.
Fer broma, provocar.
(esports de pilota) Disputar una prova o un encontre d'un esport de pilota, dos o més esportistes o equips, per determinar-ne el guanyador.
(esports de pilota) Mantenir la pilota, la bola o el disc de manera reglamentària dintre el camp de joc fent passades, llançaments, recepcions, etc.
(habitualment jugar a) Practicar, un esportista o un equip, un determinat esport de pilota.
(habitualment jugar de) Intervenir en un encontre d'una manera determinada o ocupant una determinada posició.

juliol /d͡ʒu.ɾiˈɔɫ/ /ʒu.ɫiˈɔɫ/ /ʒu.ɾiˈɔɫ/ n masc
Jolay
Setè mes de l'any.

juny /ˈd͡ʒun/ /ˈʒuɲ/ /ˈʒuɲ/ n masc
jiona
Sisè mes de l'any.

just /ˈd͡ʒust/ adj masc
marina
Conforme segons justícia i raó.
Ajustat a una altra cosa, igual en pes, mida o mesura.

just /ˈd͡ʒust/ adv
marina

justícia /d͡ʒusˈti.si.a/ /ʒusˈti.si.ə/ n fem
fahamarinana

jutge /ˈd͡ʒu.d͡ʒe/ n neut
mpitsara

katakana /ka.taˈka.na/ /kə.təˈka.nə/ n masc
katakana

labor /ɫaˈboɾ/ /ɫəˈbo/ /ɫəˈboɾ/ /ɫəˈβor/ n fem
asa
Treball continuat.

laboral /ɫa.βoˈɾaɫ/ /ɫə.βuˈɾaɫ/ adj
asa
Pertanyent o relacionat amb el treball.

lamentació /ɫa.men.ta.siˈo/ /ɫə.mən.tə.siˈo/ n fem
toreo

latitud /ɫa.tiˈtut/ /ɫə.tiˈtut/ n fem
laharam-pehintany

lavabo /ɫaˈva.bo/ /ɫaˈβa.βo/ /ɫəˈva.bo/ /ɫəˈva.bu/ n masc
fidiovana
Recipient per a contenir aigua amb la qual poder rentar-se la cara i les mans.
(per metonímia) Cambra d’una casa on hi ha una pica per a rentar-se i complir amb altres necessitats higièniques.

lectiu /ɫekˈtiw/ /ɫəkˈtiw/ adj masc
sekoly

libèl·lula /ɫiˈbɛɫ.ɫu.ɫa/ /ɫiˈbɛɫ.ɫu.ɫə/ /ɫiˈβɛ.ɫu.ɫa/ /ɫiˈβɛ.ɫu.ɫə/ n fem
angidina

litoral /li.toˈɾaɫ/ /ɫi.tuˈɾaɫ/ adj
amoron-dranomasina

llac n masc
farihy

lladre /ˈʎa.ðɾe/ n neut
fangalarina

llaga /ˈʎa.ɣa/ /ˈʎa.ɣə/ n fem
fery

llagar /ʎaˈɣa/ /ʎaˈɣaɾ/ /ʎəˈɣa/ v
fery

llagosta /ʎaˈɣos.ta/ n fem
dongara
Insecte ortòpter de la família dels acrídids caracteritzat per l’hàbit migratori i la formació de plagues, amb el tercer parell de potes més desenvolupat per a poder saltar millor (Caelifera).

llambrenc /ʎamˈbɾeŋ/ /ʎamˈbɾeŋk/ /ʎəmˈbɾəŋk/ /ʎəmˈbɾɛŋ/ /ʎəmˈbɾɛŋk/ adj masc
sakamalao

llamp /ˈʎam/ /ˈʎamp/ /ˈʎamp/ n masc
fotaka

llampec /ʎamˈpek/ /ʎəmˈpək/ /ʎəmˈpɛk/ n masc
hazavana
Resplendor intensa de durada breu, que es pot produir en qualsevol lloc.

llana /ˈʎa.na/ n fem
volonondry
Fibra natural obtinguda a partir del pèl d'alguns animals utilitzada habitualment per a fer teixits.

llangardaix /ʎaŋ.ɡaɾˈðajʃ/ n masc
androngo

llança /ˈʎan.sa/ n fem
lefona
Arma composta d'una asta que té, si més no, en una de les seves extremitats un relló.

llapis n masc
pensily
Estri per escriure o dibuixar format per un tros de grafit.

llar /ˈʎar/ n fem
trano
La casa considerada com a lloc d'habitatge familiar.

llastimar /ʎas.tiˈma/ /ʎas.tiˈmaɾ/ /ʎəs.tiˈma/ /ʎəs.tiˈma/ v
ratsy
(valencià) Fer-se o prendre mal.

llavi /ˈʎa.vi/ /ˈʎa.vi/ /ˈʎa.βi/ n masc
molotra

llaüt /ʎaˈut/ /ʎəˈut/ n masc
valiha
Instrument musical de corda, de caixa bombada per la part de sota, que es toca polsant les cordes.

llebre /ˈʎe.bɾe/ n fem
bitro dia
Mamífer lagomorf del gènere Lepus. La característica morfològica distintiva de les llebres (que les diferencia a simple vista dels conills) és la presència d'unes orelles grosses amb la punta negra a més de tenir el cos llarg i comprimit lateralment.

llegir /ʎeˈd͡ʒiɾ/ /ʎeˈʒi/ /ʎiˈd͡ʒi/ /ʎəˈd͡ʒi/ /ʎəˈʒi/ v
mamaky

llei /ˈʎej/ /ˈʎəj/ /ˈʎɛj/ n fem
lalàna
Norma d'obligat compliment.
Regla general que explica els fenòmens de la naturalesa.

lleig /ˈʎet͡ʃ/ adj masc
ratsy tarehy

lleixa /ˈʎe.ʃə/ /ˈʎej.ʃa/ n fem
talantalana

llengua /ˈʎeŋ.ɡo/ /ˈʎeŋ.ɡwa/ /ˈʎeŋ.ɡwɛ/ /ˈʎɛŋ.ɡwə/ /ˈʎɛŋ.ɡə/ n fem
lela
Llenguatge (ús impropi).
(anatomia) Òrgan muscular de la boca que permet articular determinats sons i percebre el gust.

llengua oficial n fem
fiteny ôfisialy

llenguatge /ʎeŋˈɡwa.d͡ʒe/ n masc
fiteny
Facultat humana de comunicar-se amb un codi lingüístic compartit per una comunitat.
Terminologia pròpia d’un camp, disciplina, activitat.

llenya /ˈʎe.ɲa/ /ˈʎe.ɲə/ /ˈʎɛ.ɲə/ n fem
kitày
Fusta que es destina a fer foc.

llet n fem
ronono

lletra /ˈʎe.tɾa/ /ˈʎə.tɾə/ /ˈʎɛ.tɾə/ n fem
litera
Grafia, cadascun dels signes d'un alfabet
carta, missiva

lleuger /ʎawˈd͡ʒe/ /ʎawˈd͡ʒeɾ/ /ʎewˈd͡ʒe/ /ʎewˈd͡ʒeɾ/ /ʎuˈʒer/ /ʎəwˈʒe/ adj masc
maivana
De poc pes.

lleó /ʎəˈo/ n masc
liona
Mamífer carnívor de la família dels felins de grans dimensions (Panthera leo). És salvatge i molt ferotge. El mascle adult es caracteritza per la crinera que li volta el cap i el coll. Se'l considera el rei dels animals.

llibertat /ʎi.beɾˈtat/ n fem
fahafahana
Estat o qualitat de ser lliure.

llibre /ˈʎi.bɾe/ n masc
boky
Reproducció impresa d'una obra en fulls de paper reunits per plecs formant un tot amb la finalitat de ser llegits.

lligar /ʎiˈɣa/ /ʎiˈɣaɾ/ v
manjengy
Flirtejar

llima /ˈʎi.ma/ /ˈʎi.mə/ n fem
sokay
Fruit de la llimera, semblant a una llimona verdosa i àcida.

llimona /ʎiˈmo.na/ n fem
voasary
Fruit del llimoner. Es caracteritza per la seva pell lluent, amb petits sotets i de color groc intens i pel seu sabor àcid.

llista /ˈʎis.ta/ n fem
lisitra
Registre o full de paper amb una enumeració o compilació d'un conjunt d'elements.
(informàtica) Representació codificada de dades emmagatzemades o de procés.

lliura /ˈʎiw.ɾa/ /ˈʎiw.ɾə/ n fem
boky

lliure /ˈʎiw.ɾe/ adj
maimaim-poana
Que no depèn d'altri.

llogaret /ʎo.ɣaˈɾet/ /ʎo.ɣəˈɾət/ /ʎu.ɣəˈɾɛt/ n masc
tanàn-toby

llombrígol /ʎomˈbɾi.ɣoɫ/ /ʎumˈbɾi.ɣu/ /ʎumˈbɾi.ɣuɫ/ n masc
foitra

llop n masc
amboadia fosa
Mamífer de la família dels cànids (Canis lupus), salvatge, gregari, i molt semblant amb el gos amb el qual està fortament emparentat.

llorigó /ʎo.ɾiˈɣo/ /ʎu.ɾiˈɣo/ n masc
bitro

lloro /ˈʎɔ.ɾo/ /ˈʎɔ.ɾu/ n masc
boloky
Au de plomatge vistós que pot aprendre a repetir paraules.
(peixos) tord lloro

llotja /ˈʎɔ.d͡ʒa/ /ˈʎɔ.d͡ʒɔ/ /ˈʎɔ.d͡ʒə/ n fem
tsena
Part d'un edifici oberta per un o més costats amb arcs sostinguts per pilars o columnes.

llum n fem
zava
Part de l'espectre electromagnètic que pot ser captada per l'ull humà.

llumener /ʎu.meˈne/ /ʎu.meˈneɾ/ /ʎu.məˈne/ n masc
fitarikandro
Astre lluminós.

llumenera /ʎu.meˈne.ɾa/ /ʎu.məˈne.ɾə/ n fem
hazavana
Persona que destaca per la intel·ligència.

lluna /ˈʎu.na/ n fem
volana
Satèl·lit, astre que gira al voltant d'un altre.
(dialectal) mirall
Període menstrual, regla.
(peixos) bot

lluna plena n fem
tsinambolana

llunyà /ʎuˈŋa/ adj masc
lava

llàgrima /ˈʎa.ɣɾi.ma/ n fem
rano

logaritme /ɫo.ɣaˈɾid.me/ /ɫo.ɣəˈɾid.mə/ /ɫu.ɣəˈɾid.mə/ n masc
anisa

línia /ˈɫi.ni.a/ /ˈɫi.ni.ə/ n fem
ankavanana
Ruta per al transport regular de passatges i mercaderies. Per exemple, línia aèria, línia de metro, etc.
tanety
(futbol americà) Cadascun dels dos conjunts de jugadors de cada bàndol que s'arrengleren a banda i banda de la línia de scrimmage, de manera aproximadament paral·lela i encarats els d'un equip amb els de l'altre, en el moment de fer l'esnap.

macar /maˈka/ /maˈkaɾ/ /məˈka/ v
manamangana
Danyar un cos amb contusions.

maduixa /maˈðu.ʃa/ /maˈðuj.ʃa/ n fem
frezy

mag /ˈmak/ n masc
magy
Persona que fa espectacles d'il·lusionisme.

magatzem /ma.ɣaˈd͡zem/ /mə.ɣəˈd͡zəm/ /mə.ɣəˈd͡zɛm/ n masc
Mangazay

magdalena /maɡ.daˈɫe.na/ /məɡ.dəˈɫə.nə/ /məɡ.dəˈɫɛ.nə/ n fem
madelenina

magrana /maˈɣɾa.na/ n fem
ampongabendanitra

mai adv
na oviana na oviana

maig n masc
mey
Cinquè mes de l'any.

major /maˈd͡ʒor/ /maˈd͡ʒoɾ/ /maˈʒo/ /məˈʒo/ /məˈʒoɾ/ adj
maventy
(nàutica) Referit al pal i arbre principal d'una embarcació (el més alt), va darrere del trinquet (si existeix) i davant del de mitjana o messana (si existeix).

mal adj masc
ratsy
De mala qualitat.(Sempre anteposat al nom)

mal adv
ratsy
Complement de manera, no gens bé.

mal n masc
ratsy
Maldat, fet inacceptable moralment.
Sensació de dolor o malaltia.
Resultat físic d'un cop o estrip, dany

mal de cap n masc
aretin'andoha

malalt /maˈɫaɫ/ /maˈɫaɫt/ /məˈɫaɫ/ /məˈɫaɫt/ adj masc
marary

malaltia /ma.ɫaɫˈti.a/ n fem
aretina
(medicina) Afecció, estat de manca de salut corporal.

malament /ˌma.ɫaˈmen/ /ˌma.ɫaˈment/ /ˌma.ɫəˈmen/ /ˌma.ɫəˈment/ adv
ratsy

maldecap /ˌmaɫ.deˈkap/ /ˌmaɫ.dəˈkap/ n masc
aretin'andoha

maledicció /ma.ɫe.ðik.siˈo/ /mə.ɫə.ðik.siˈo/ n fem
ozona

maleficiar /ma.ɫe.fi.siˈa/ /ma.ɫe.fi.siˈaɾ/ /mə.ɫə.fi.siˈa/ v
loza

maleir /ma.ɫeˈi/ /ma.ɫeˈiɾ/ /mə.ɫəˈi/ v
loza
Fer imprecacions amb el desig de malaurança.

malgaix /maɫˈɣajʃ/ /məɫˈɣaʃ/ adj masc
fiteny malagasy
Relatiu o pertanyent a Madagascar o la seva llengua.

malgaix /maɫˈɣajʃ/ /məɫˈɣaʃ/ n masc
fiteny malagasy
Persona que habita o és originària de Madagascar.
(masculí singular) Llengua austronèsica parlada a Madagascar a les illes Comores, a Mayotte i a Reunió.

maliciós /ma.ɫi.siˈos/ /mə.ɫi.siˈos/ adj masc
ratsy fanahy

malson /ˌmaɫˈsɔn/ n masc
ny nofy ratsy

malària /maˈɫa.ɾi.a/ /məˈɫa.ɾi.ə/ n fem
tazo

mama /ˈma.ma/ /ˈma.mə/ n fem
mama
(col·loquial) mare

mandíbula /manˈdi.bu.ɫa/ /mənˈdi.βu.ɫə/ n fem
saoka

maneta /maˈne.ta/ /məˈnə.tə/ /məˈnɛ.tə/ n masc
tanana
Peça dels rellotges analògics que assenyala les hores o els minuts.

mango /ˈmaŋ.ɡo/ /ˈmaŋ.ɡu/ n masc
anaran-kazo

mantega /mənˈtə.ɣə/ /mənˈtɛ.ɣə/ n fem
dibera

mar /ˈma/ /ˈmar/ /ˈmark/ /ˈmart/ /ˈmaɾ/ n
ranomasina

marbre /ˈma.bɾə/ /ˈmar.bɾə/ /ˈmaɾ.bɾe/ n masc
kanety

mare /ˈma.ɾa/ /ˈma.ɾə/ /ˈma.ɾə/ n fem
reny
Progenitora femenina.

maridar /ma.ɾiˈða/ /ma.ɾiˈðaɾ/ /mə.ɾiˈða/ v
manambady
Casar una dona, prendre marit.

mariner /ma.ɾiˈne/ /mə.ɾiˈne/ n masc
baharia
En general, qualsevol persona que forma part de la tripulació d'un vaixell, sigui de forma professional, esportiva, etc.

marit /maˈɾit/ n masc
ibaban-tsaiky

marrà /maˈra/ /məˈra/ adj masc
kisoa
Persona bruta.

marró /maˈro/ adj
fiana
D'un color propi de la castanya.

marró /maˈro/ n masc
fiana
Color castany.

martell /maɾˈteʎ/ n masc
famaky
Eina pensada per a copejar i en especial per a clavar claus. Està composta per un mànec, típicament de fusta, i per l'extrem dur que copeja, típicament metàl·lic.

martellejar /mar.te.ʎeˈʒa/ /maɾ.te.ʎeˈd͡ʒa/ /maɾ.te.ʎeˈd͡ʒaɾ/ /mər.tə.ʎəˈʒa/ /məɾ.tə.ʎəˈd͡ʒa/ v
famepika

març /ˈmals/ /ˈmars/ n masc
martsa
Tercer mes de l'any.

marí /maˈɾi/ /məˈɾi/ n masc
baharia
Persona que viu del mar, tripulant d'un vaixell.

massa /ˈma.sa/ /ˈma.sə/ n fem
ambangony
Agregació de partícules.
Aplec de persones sense diferenciar.

massiu /maˈsiw/ adj masc
gaboka

material /ma.te.ɾiˈaɫ/ /mə.tə.ɾiˈaɫ/ n masc
fitaovana
Estris necessaris per dur a terme una tasca.

matinada /ma.tiˈna.ða/ /mə.tiˈna.ðə/ n fem
maraina

matí /maˈti/ n masc
maraina

mató /maˈto/ /məˈto/ n masc
tsaky

maó /maˈo/ n masc
biriky

mecànic /meˈka.nik/ /məˈka.nik/ adj masc
mpanao mekanika

medicament /me.ði.kaˈmen/ /me.ði.kaˈment/ /mə.ði.kəˈmen/ /mə.ði.kəˈment/ n masc
fanafody

medicina /me.ðiˈsi.na/ n fem
fanafody
Ciència que estudia el cos humà i com guarir les malalties que presenta.

meitat /mejˈtat/ /məjˈtat/ n fem
sasany

mel n fem
fandrama

melca /ˈmeɫ.ka/ /ˈmɛɫ.kə/ n fem
apemby

menjar /meɲˈd͡ʒa/ /meɲˈd͡ʒaɾ/ v
hisakafo
Ingerir aliments.

menovell /me.noˈveʎ/ /me.noˈβeʎ/ /mə.noˈveʎ/ /mə.nuˈveʎ/ /mə.nuˈβeʎ/ n masc
ankihikely

ment /ˈmen/ /ˈment/ n fem
saina

mentó /menˈto/ n masc
saoka

menut /meˈnut/ /məˈnut/ adj masc
kely

menú /meˈnu/ /məˈnu/ n masc
zava-misy

mer /ˈmer/ adj masc
tsotra

merament /ˌme.ɾaˈmen/ /ˌme.ɾaˈment/ /ˌme.ɾəˈmen/ /ˌme.ɾəˈment/ adv
fotsiny

meravella /me.ɾaˈve.ʎa/ /me.ɾaˈβe.ʎa/ /mə.ɾəˈvə.ʎə/ /mə.ɾəˈvɛ.jə/ /mə.ɾəˈβe.ʎə/ /mə.ɾəˈβɛ.ʎə/ n fem
fahagagana

mercadejar /mer.ka.ðeˈʒa/ /meɾ.ka.ðeˈd͡ʒa/ /meɾ.ka.ðeˈd͡ʒaɾ/ /mər.kə.ðəˈʒa/ /məɾ.kə.ðəˈd͡ʒa/ v
miady varotra

mercaderia /meɾ.ka.ðeˈɾi.a/ /mər.kə.ðəˈɾi.ə/ n fem
entam-barotra

mercat /meɾˈkat/ n masc
tsena
Conjunt d'establiments comercials, fixos o desmuntables, especialment aquests últims, instal·lats en un espai públic.
Edifici o en general qualsevol construcció pública, encara que sigui oberta, destinada a les activitats de les accepcions anteriors.

mercuri /mərˈku.ɾi/ n masc
volavelona

meretriu /me.ɾeˈtɾiw/ /mə.ɾəˈtɾiw/ n fem
janga

merla /ˈmɛr.ɫa/ /ˈmɛr.ɫə/ /ˈmɛɾ.ɫa/ /ˈmɛɾ.ɫɛ/ n fem
tsikorotana
(ocells) Ocell de la família dels muscicàpids, de plomatge negre i bec groc (Turdus merula).

mes /mes/ /məs/ /ˈmes/ /ˈməs/ /ˈmɛs/ n masc
volana

mesquita /mesˈki.ta/ n fem
mosikiriny

mestre /ˈmes.tɾe/ n masc
tompo
Persona que ensenya d'altres.
mpampianatra
Ensenyant d'educació infantil o d'educació primària.

mesurar /me.zuˈɾa/ /me.zuˈɾaɾ/ v
refy

metall /meˈtaʎ/ n masc
metaly

metge /ˈme.d͡ʒe/ n neut
mpitsabo
Professional encarregat de vetllar per la salut de les persones, guarint les seves malalties, diagnosticant malalties i aconsellant com millorar l'estil de vida.

metzina /meˈd͡zi.na/ /məˈd͡zi.nə/ n fem
poizina

mico /ˈmi.ko/ /ˈmi.ku/ n masc
gidro
Simi de cua llarga i prènsil.

micròfon /miˈkɾɔ.fon/ /miˈkɾɔ.fun/ n masc
fitaovam-pitenenana

mida /ˈmi.ða/ /ˈmi.ðə/ n fem
refy
Dimensió d'alguna cosa, mesura lineal.

migdia /ˌmid͡ʒˈði.a/ n masc
mitatao vovonana
Part del dia entre el matí i la tarda, convencionalment entre les 12 h i les 14 h o 15 h segons l'horari laboral o l'hora de dinar.

migjorn /ˌmid͡ʒˈd͡ʒoɾn/ /ˌmiˈd͡ʒorn/ /ˌmiˈd͡ʒoɾn/ n masc
ampimbana

mil number
arivo
(cardinal) Nou-cents noranta-nou més un, deu vegades cent.
(valor ordinal) Milè, milena.
Un nombre elevat indeterminat.

miliard /mi.ɫiˈart/ number masc
lavitrisa

militar /mi.ɫiˈta/ /mi.ɫiˈtar/ /mi.ɫiˈtaɾ/ n neut
miaramila
Persona que forma part d'un exèrcit.

milió number masc
tapitrisa

milla /ˈmi.ʎa/ /ˈmi.ʎə/ n fem
maily

mil·li- prefix
mili-

mil·límetre /miɫˈɫi.me.tɾe/ /miɫˈɫi.mə.tɾə/ /miˈɫi.me.tɾe/ /miˈɫi.mə.tɾə/ n masc
milimetatra

miracle /miˈɾa.kɫe/ n masc
fahagagana

mirall /miˈɾaj/ /miˈɾaʎ/ n masc
fitaratra
Material polit que reflecteix imatges.

mirar /miˈɾa/ /miˈɾaɾ/ v
mijery
Fixar l'atenció visual.

missa /ˈmi.sa/ /ˈmi.sə/ n fem
gaboka

misto /ˈmis.to/ /ˈmis.tu/ n masc
afokasika
Petita tija dotada d'un pantaló curt de fusta o cartó amb un cap de productes químics inflamables que s'empra per a l'obtenció de foc.

mitja /ˈmi.d͡ʒa/ /ˈmi.d͡ʒə/ /ˈmi.ʒə/ n fem
ambany

mitjanit /mi.d͡ʒaˈnit/ n fem
mamatonalina

modificar /mo.ði.fiˈka/ /mo.ði.fiˈkaɾ/ /mu.ði.fiˈka/ v
manova

moixó /mojˈʃo/ /moˈʃo/ /muˈʃo/ n masc
vorona
Ocell petit, generalment de l'ordre dels passeriformes.

mola /ˈmɔ.ɫa/ /ˈmɔ.ɫɔ/ /ˈmɔ.ɫə/ /ˈmɔ.ɫɛ/ n fem
gaboka
Cosa gran en volum o quantitat.
orana
Quantitat d'aigua que basta per fer anar un molí.

molar /moˈɫa/ /moˈɫaɾ/ /muˈɫa/ /muˈɫar/ adj
vazana
Relatiu a un mol de matèria.
(medicina, anatomia) Relatiu als queixals.

molla /ˈmo.ʎə/ /ˈmɔ.ʎa/ /ˈmɔ.ʎɔ/ /ˈmɔ.ʎə/ n fem
lohataona
Peça metàl·lica pensada perquè es pugui deformar en fer-hi força, però que quan la força de pressió desapareix, la peça torna a la seva forma original, arrossegant, si s'escau, alguna altra peça. Típicament, consisteix en un filferro torçat en alguna forma d'espiral.

molt /ˈmoɫ/ /ˈmoɫt/ /ˈmɔɫ/ /ˈmɔɫt/ adj
betsaka
En gran quantitat o nombre.

molècula /moˈɫɛ.ku.ɫa/ /muˈɫɛ.ku.ɫə/ n fem
môlekiola
Grup d'àtoms elèctricament neutre unit per elements químics.

molí /moˈɫi/ /muˈɫi/ n masc
bakaka

mona /ˈmo.na/ /ˈmo.nə/ n fem
gidro
Primat de cua curta del gènere dels cercopitecs.

mongeta /moɲˈd͡ʒe.ta/ /moɲˈʒə.tə/ /muɲˈʒɛ.tə/ n fem
tsaramaso

moniato /mo.niˈa.to/ /mu.niˈa.tu/ n masc
vomanga

monstre /ˈmɔns.tɾe/ /ˈmɔns.tɾə/ n masc
sampona

morir /moˈɾi/ /moˈɾiɾ/ /muˈɾi/ v
maty
Deixar d'existir, cessar.

morro /ˈmo.ro/ /ˈmo.ru/ n masc
orona
Part anterior d’un vehicle.

mort n fem
fahafatesana faty
Fi de la vida.

mos /mos/ /mus/ /ˈmɔs/ n masc
manaikitra
Porció de menjar que es pot posar a la boca.

mosca /ˈmos.kə/ n fem
fihitra lalitra
Insecte alat de l'orde dels dípters de la família muscidae

mosquit /mosˈkit/ /musˈkit/ n masc
moka
Insecte petit i volador (dípter) de la família Culicidae, sovint actua com a paràsit, picant altres éssers vius per extreure’n la sang i alimentar-se.

mossegada /mo.seˈɣa.ða/ /mo.səˈɣa.ðə/ /mu.səˈɣa.ðə/ n fem
manaikitra
Acció i efecte de mossegar.
(golf) Acció de la bola d'aturar-se en caure a terra en comptes de rodolar, com a conseqüència especialment d'un efecte de retrocés.

mossegar /mo.seˈɣa/ /mo.seˈɣaɾ/ /mo.səˈɣa/ /mu.səˈɣa/ v
manaikitra
Clavar les dents en alguna cosa.
(figuradament) Dir mal d'algú.

mostatxo /mosˈta.t͡ʃo/ /musˈta.t͡ʃu/ n masc
volo

mostrar /mosˈtɾa/ /mosˈtɾaɾ/ /musˈtɾa/ v
-asehoy

mot n masc
teny

motocicleta /mo.to.siˈkɫe.ta/ /mo.to.siˈkɫə.tə/ /mu.tu.siˈkɫɛ.tə/ n fem
môtô

muller /muˈje/ /muˈʎe/ /muˈʎeɾ/ n fem
andefimandry

muntanya /munˈta.ɲa/ n fem
tendrombohitra

museu /muˈzew/ n masc
tranom-bakoka
Edifici o institució dedicada a l'adquisició, conservació, estudi, exhibició i interpretació educativa d'objectes amb valor científic, històric, cultural o artístic.

mussol n masc
vorondolo
Ocell de la família dels estrígids del cap gros, ulls grans, potes llargues i cua curta (Athene noctua).

musulmà /mu.zuɫˈma/ adj masc
Miozolmana
Relatiu a l'Islam.

musulmà /mu.zuɫˈma/ n masc
Miozolmana
Persona seguidora de l'Islam

mà n fem
tanana
(anatomia) Part final del braç, dividida en dits.

màgia /ˈma.d͡ʒi.a/ /ˈma.ʒi.a/ n fem
majika

mànega /ˈma.ne.ɣa/ n fem
taho
Part d'una competició.

màniga n fem
tanan'akanjo

màrtir /ˈmar.tir/ n neut
maritiora

més adv
abo
Diferència comparativa per excés.

més n masc
abo
(aritmètica) El signe + usat per l'operació d'addició i per indicar els nombres positius.

món n masc
izao tontolo izao
Conjunt de totes les coses naturals i culturals.

múscul n masc
ozatra

música /ˈmu.zi.ka/ n fem
mozika
Art de combinar sons vocals o provinents d'instruments (o ambdós) per produir bellesa de forma, harmonia i expressió d'emoció.

nadó /naˈðo/ /nəˈðo/ n masc
zaza

nap n masc
anambe
Planta de la família de les crucíferes (Brassica napus) que es conrea per la seva arrel comestible i les seves llavors.

nariu /naˈɾiw/ /nəˈɾiw/ n masc
vavorona

nas n masc
orona
En les persones, part de la cara que es troba entre els dos ulls i per sobre de la boca, que sobresurt de forma evident i que té en la part inferior, dos forats (narius). És la part inicial del sistema respiratori.

naïf /naˈif/ /nəˈif/ adj
bonaika

neci /ˈnɛ.si/ adj masc
vendrana

nedar /neˈða/ /neˈðaɾ/ v
milomano

negoci /neˈɣɔ.si/ n masc
anjara

negre /ˈnə.ɣɾə/ /ˈnɛ.ɣɾə/ adj masc
mainty
Del color del carbó, fosc, sense blancor.

nen /ˈnen/ n masc
zaza anaka
Persona en els primers anys de vida, fins als vuit o deu anys.

neozelandès /ˌne.o.zə.ɫənˈdəs/ /ˌne.u.zə.ɫənˈdɛs/ adj masc
Zelandy Vaovao
Relatiu o pertanyent a Nova Zelanda.

nespra /ˈnes.pɾa/ /ˈnes.pɾə/ n fem
bibasy

net /ˈnet/ /ˈnət/ /ˈnɛt/ adj masc
tetitsipika
Sense armes, sense antecedents judicials, sense passat criminal, sense estar en possessió d'estupefaents o d'indicis delictius.

neu n fem
oram-panala

neumàtic /newˈma.tik/ /nəwˈma.tik/ n masc
gidara

nevada /neˈva.ða/ /neˈβa.ða/ /nəˈva.ðə/ /nəˈβa.ðə/ n fem
orampanala

nevar /neˈvaɾ/ /neˈβa/ /nəˈva/ v
oram-panala

nino /ˈni.no/ /ˈni.nu/ n masc
saribakoly
Joguina que representa una figura humana masculina.
(plural) Joguina que representa un animal.

nit n fem
alina
Part del dia on hi ha foscor, període entre la posta de sol i l'alba.
Socialment, temps entre el vespre i la matinada, mentre habitualment es dorm.

nitrogen /niˈtɾɔ.ʒen/ /niˈtɾɔ.ʒən/ n masc
azôty

no adv
aza
Partícula de negació o contradicció.

nocar /noˈka/ /noˈkaɾ/ /nuˈka/ v
feno

noi n masc
zazalahy

noia /ˈnɔ.ja/ /ˈnɔ.jɔ/ n fem
tovovavy

nom /ˈnom/ n masc
anarana
(lingüística) Substantiu, categoria gramatical que designa éssers, accions, estats o conceptes.
Apel·latiu personal.

nombre /ˈnom.bɾe/ /ˈnom.bɾə/ n masc
isa

noranta /noˈɾan.ta/ /noˈɾan.tə/ /nuˈɾan.tə/ /nɔˈɾan.tə/ number
sivifolo

nord n masc
avaratra

nosaltres /noˈza.tɾes/ /noˈzaɫ.tɾes/ /noˈzaɫ.tɾəs/ /nuˈza.tɾəs/ /nuˈzal.trus/ /nuˈzaɫ.tɾəs/ pronoun
isika

notícia /noˈti.si.a/ /noˈti.si.ə/ /nuˈti.si.ə/ n fem
vaovao

nou adj masc
vaovao
Recent, modern, que implica novetat.

nou number
sivy
(cardinal) Vuit més un.

nou de coco n fem
nio

nou-cents /ˌnɔwˈsens/ number
zato

novembre /noˈvem.bɾe/ /noˈvem.bɾə/ /noˈβem.bɾe/ /nuˈvem.bɾə/ /nuˈβem.bɾə/ n masc
novambra
Onzè mes de l'any.

novè /noˈve/ /noˈvə/ /noˈβe/ /nuˈvɛ/ number
fahasivy

nus n masc
fatotra
Unió forta de dues cordes o peces semblant que es creuen formant un lligam fort.

nyu /ˈɲu/ n masc
gno

néixer /ˈne.ʃe/ /ˈnej.ʃe/ /ˈnej.ʃeɾ/ v
lohataona
Brollar una font o riu en cert lloc.

nét n masc
zafy

número /ˈnu.me.ɾo/ /ˈnu.mə.ɾo/ /ˈnu.mə.ɾu/ n masc
isa
Expressió (amb paraules o símbols) que s'utilitza per designar ordre dins d'una llista.

núvol /ˈnu.voɫ/ /ˈnu.vuɫ/ /ˈnu.βoɫ/ n masc
rahona
Condensació d'aigua al cel.

o /o/ /ˈo/ /ˈɔ/ conjunction
na
Partícula disjuntiva que expressa alternativa o contraposició dels elements.

objectar /ob.d͡ʒekˈta/ /ob.d͡ʒekˈtaɾ/ /ob.ʒəkˈta/ /ub.ʒəkˈta/ v
mitohitra

objecte /obˈd͡ʒɛk.te/ /obˈʒɛk.tə/ /ubˈʒek.tə/ /ubˈʒɛk.tə/ n masc
zavatra

objectiu /ob.d͡ʒekˈtiw/ /ob.ʒəkˈtiw/ /ub.ʒəkˈtiw/ n masc
tigetra
Meta, fi o objecte sobre el que es dirigeix una acció.

obra /ˈɔ.bɾa/ /ˈɔ.βɾa/ /ˈɔ.βɾɔ/ /ˈɔ.βɾə/ n fem
asa

obrador /o.bɾaˈðoɾ/ /o.bɾəˈðo/ /o.βɾaˈðo/ /u.bɾəˈðo/ /u.βɾəˈðo/ n masc
bakaka

oca /ˈɔ.ka/ /ˈɔ.kɔ/ /ˈɔ.kə/ n fem
gisa

ocell /oˈseʎ/ /uˈseʎ/ n masc
vorona

oceà /o.seˈa/ /u.seˈa/ n masc
oseana

ocre /ˈɔ.kɾə/ n masc
bibidia

octubre /okˈtu.bɾə/ /ukˈtu.bɾə/ /ukˈtu.βɾə/ n masc
oktobra
Desè mes de l'any.

ocupar /o.kuˈpa/ /o.kuˈpaɾ/ /u.kuˈpa/ v
mikarakara
Apoderar-se, prendre possessió d'un lloc.
Omplir un lloc o espai.
Exercir una ocupació.

oest /oˈest/ /uˈest/ n masc
andrefana

oli n masc
menaka solika
(normalment incomptable) Líquid espès extret d'animals o vegetals usat per greixar màquines o amanir aliments.

oliar /o.ɫiˈa/ /o.ɫiˈaɾ/ /u.ɫiˈa/ v
menaka

oliva /awˈɫi.βɛ/ /oˈɫi.va/ /oˈɫi.və/ /oˈɫi.βa/ /uˈɫi.və/ /uˈɫi.βə/ /əwˈɫi.βə/ n fem
oliva

ombra /ˈom.bɾa/ n fem
aloka
Silueta fosca que projecta un objecte sota la llum.

on adv
aiza

ona /ˈo.na/ n fem
alona

onada /oˈna.ða/ /oˈna.ðə/ /uˈna.ðə/ n fem
alona
Ona gran.
Seguit de fets que es produeixen de forma massiva, sobtada i, de vegades, periòdica.

onda /ˈon.da/ /ˈon.də/ n fem
alona

ondar /onˈda/ /onˈdaɾ/ /unˈda/ v
alona

ondular /on.duˈɫa/ /on.duˈɫaɾ/ /un.duˈɫa/ v
alona

onejar /o.neˈd͡ʒa/ /o.neˈd͡ʒaɾ/ /o.neˈʒa/ /o.nəˈd͡ʒa/ /u.nəˈʒa/ v
alona

onze /ˈon.ze/ number
iraika ambinifolo

opció n fem
lalana
Camí vital.

oprimir /o.pɾiˈmi/ /o.pɾiˈmiɾ/ /u.pɾiˈmi/ v
fia
Fer pressió sobre una cosa.

or /ˈoɾ/ /ˈɔ/ /ˈɔr/ /ˈɔrt/ n masc
volamena

ordinador /or.ði.naˈðo/ /oɾ.ði.nəˈðo/ /ur.ði.nəˈðo/ n masc
solosaina ordinatera

ordir /orˈði/ /oɾˈði/ /oɾˈðiɾ/ /urˈdi/ /urˈði/ v
tenona

orejar /o.ɾeˈd͡ʒa/ /o.ɾeˈd͡ʒaɾ/ /o.ɾeˈʒa/ /o.ɾəˈd͡ʒa/ /u.ɾəˈʒa/ v
rivotra

orella /oˈɾe.ʎa/ /oˈɾə.ʎə/ /uˈɾɛ.jə/ n fem
sofina

oreneta /o.ɾeˈne.ta/ /o.ɾəˈnə.tə/ /u.ɾəˈnɛ.tə/ n fem
mitroka

orfe /ˈɔr.fə/ /ˈɔɾ.fe/ n masc
kamboty

organisme /oɾ.ɣaˈniz.me/ /oɾ.ɣəˈniz.mə/ /ur.ɡəˈniz.mə/ /ur.ɣəˈniz.mə/ n masc
zavamanan'aina

orient /o.ɾiˈen/ /o.ɾiˈent/ /u.ɾiˈen/ n masc
atsinanana

os /ˈos/ n masc
taolana
Òrgan dur i resistent, no gaire pesant, que forma l'esquelet dels vertebrats.

ostra /ˈɔs.tɾa/ /ˈɔs.tɾɔ/ n fem
masajy

ou /ˈow/ n masc
atody
Cèl·lula de la què surt el nou ésser viu en els animals ovípars; òvul.
(aliments) Aliment consistent en un rovell envoltat per una clara.

ovella /oˈve.ʎa/ /oˈvə.ʎə/ /oˈβe.ʎa/ /uˈvɛ.jə/ n fem
besavily ondry

pa n masc
mofo dipaina
(aliments, no comptable) Aliment fet d'una pasta de farina i aigua, en especial quan la pasta està fermentada i fornejada.

pa de pessic n masc
mandrehitra

padrastre /paˈras.tɾa/ /paˈðɾas.tɾe/ /pəˈðɾas.tɾə/ /pəˈðɾas.tɾə/ n masc
raikèly
El marit de la mare quan ha quedat vídua o s'ha divorciat i es casa una altra vegada.

pala /ˈpa.la/ /ˈpa.ɫə/ n fem
fania
(tennis de taula) Instrument de fusta de dimensions i pes variables, consistent en una làmina de forma arrodonida proveïda de revestiment de goma i en una empunyadura, que s'utilitza per a colpejar la pilota.
(pilota basca) Conjunt de modalitats de pilota basca que es practiquen amb una pala.

palafanga /pa.ɫaˈfaŋ.ɡa/ /pə.ɫəˈfaŋ.ɡə/ n fem
angady

palaia /paˈɫa.ja/ /pəˈɫa.jə/ n fem
ravina

palau n masc
lapa

palmell /paɫˈmeʎ/ /pəɫˈmeʎ/ n masc
paosy
(beisbol) Part central i més profunda d'un guant, que els defensors utilitzen per a agafar la pilota amb més seguretat.

palmera /paɫˈme.ɾa/ /pəɫˈme.ɾə/ n fem
hazom-boanio
Nom comú de les espècies de la família de les arecàcies.
sofina
Dolç de pastisseria fet de pasta de full caramel·litzat o amb cobertura de xocolata negra.

paludisme /pa.ɫuˈðiz.me/ /pə.ɫuˈðiz.mə/ n masc
tazomoka
malària

panerola /pa.neˈɾɔ.ɫa/ /pa.neˈɾɔ.ɫɔ/ n fem
kalabe

pantaló /pan.taˈɫo/ /pən.təˈɫo/ n masc
pataloha

panxa /ˈpaɲ.t͡ʃa/ n fem
kibo
Ventre, estómac, abdomen dels animals.

panxell /paɲˈt͡ʃeʎ/ /pəɲˈʃeʎ/ n masc
zanak'omby

pany n masc
karetsaka
Mecanisme de metall incorporat a portes i calaixos per controlar llur tancament i obertura.

panís /paˈnis/ /pəˈnis/ n masc
katsaka
Blat de moro.
El gra del blat de moro.

papa /ˈpa.pa/ n masc
aba
(familiarment) pare

papallona /pa.paˈʎo.na/ /pə.pəˈjo.nə/ /pə.pəˈʎo.nə/ n fem
lolo
Insecte lepidòpter.

paparra /paˈpa.ra/ /pəˈpa.rə/ n fem
kongona
Àcar paràsit pla i ovalat amb mandíbules que xuclen la sang.

paper /paˈpe/ /pəˈpe/ n masc
taratasy
Suport per a l'escriptura fet de cel·lulosa provinent de la fusta o altres fibres vegetals.

paraigua /paˈɾaj.ɣwa/ /pəˈɾaj.ɣo/ /pəˈɾaj.ɣə/ n masc
elo

parament /pa.ɾaˈmen/ /pa.ɾaˈment/ /pə.ɾəˈmen/ /pə.ɾəˈment/ n masc
tarehy
Cara d’un mur, d’una construcció.

parapetar /pa.ɾa.peˈta/ /pa.ɾa.peˈtaɾ/ /pə.ɾə.pəˈta/ v
ampinga

parar /paˈɾa/ /paˈɾaɾ/ /pəˈɾa/ v
tapaka
Aturar una cosa perquè no avanci.

paratge /paˈɾa.d͡ʒe/ /pəˈɾa.d͡ʒə/ n masc
tanindrazana
Espai natural.
Família d'ascendència noble.

paraula /paˈɾaw.ɫa/ n fem
teny
Allò que es diu.
Compromís verbal.
Mot que expressa el pensament.

pare /ˈpa.ɾa/ /ˈpa.ɾə/ /ˈpa.ɾə/ n masc
ray ada
Progenitor masculí.

parell /paˈɾeʎ/ /pəˈɾəʎ/ /pəˈɾɛj/ /pəˈɾɛʎ/ adj masc
ankasa
(matemàtiques) Divisible per dos.

parell /paˈɾeʎ/ /pəˈɾəʎ/ /pəˈɾɛj/ /pəˈɾɛʎ/ n masc
isa
(balear) Uns quants, una partida, un nombre petit indeterminat.

parells /paˈɾeʎs/ /paˈɾeʎʃ/ /pəˈɾəʎs/ /pəˈɾɛjs/ /pəˈɾɛʎs/ adj masc
ankasa
Forma plural de parell.

parenostre /ˌpa.ɾeˈnɔs.tɾe/ /ˌpa.ɾəˈnɔs.tɾə/ n masc
Ray-nay any an-danitra

parer /paˈɾe/ /paˈɾeɾ/ /pəˈɾə/ /pəˈɾɛ/ n masc
saina

paret /paˈɾet/ /pəˈɾət/ /pəˈɾɛt/ n fem
rindrina
Barrera física permanent que serveix per a separar les diferents cambres d'un habitatge.

parlar /parˈɫa/ /paɾˈɫa/ /paɾˈɫaɾ/ /pəɫˈɫa/ n masc
miteny
Manera d’expressar-se.

parlar /parˈɫa/ /paɾˈɫa/ /paɾˈɫaɾ/ /pəɫˈɫa/ v
miteny
Expressar amb sons articulats per tal de comunicar-se amb altres.

parròquia /paˈrɔ.ki.a/ /pəˈrɔ.ki.ə/ n fem
fitandremana

part n fem
anjara
Porció, tros, fragment, divisió d'un tot.

participació /paɾ.ti.si.pa.siˈo/ n fem
fampanantenana

parèntesi /paˈɾɛn.te.zi/ /pəˈɾɛn.tə.zi/ n masc
fononteny

passadís /pa.saˈðis/ /pə.səˈðis/ n masc
lalantsara
Pas que comunica diferents habitacions o sales d'una casa.

passaport /ˌpa.saˈpɔɾt/ n masc
pasipaoro

passes /ˈpa.ses/ /ˈpa.səs/ n fem
tsena

pastanaga /pas.taˈna.ɣa/ n fem
karoty
Arrel comestible de la planta anterior.

pastor /pasˈto/ /pasˈtoɾ/ /pəsˈto/ n masc
mpiandry
Persona encarregada de portar a pasturar un ramat, generalment d'ovelles o de cabres.

pastís /pasˈtis/ n masc
mofomamy
Menja fornejada que té com a principals ingredients la farina i sovint també la mantega. Normalment, és dolç i es pren per postres, però també pot ser salat.

patata /pəˈta.tə/ n fem
ovy

patge /ˈpa.d͡ʒe/ /ˈpa.d͡ʒə/ n masc
pejy

pati /ˈpa.ti/ n masc
tokotany

patir /paˈti/ /paˈtiɾ/ /pəˈti/ v
mijaly
Penar, tolerar, sofrir amb resignació.

pau n fem
adana
Absència de guerra.

país /paˈis/ n masc
tany
Unitat fisiogràfica o paisatgística.
Territori propi d'una ètnia determinada.
Territori i població d'un estat independent.

pebre /ˈpe.bɾe/ /ˈpə.bɾə/ /ˈpɛ.bɾə/ n masc
dipoavatra

pebrot /peˈbɾɔt/ /pəˈβɾɔt/ n masc
dipoavatra
Fruit de la pebrotera, una baia verda, vermella o groga, inflada i buida.

pecar /peˈka/ /peˈkaɾ/ /pəˈka/ v
fahotana
Transgredir la llei divina o un precepte de l’Església.

pecat /peˈkat/ n masc
fahotana

pedra /ˈpe.ðɾa/ n fem
vato
Material natural d'origen mineral, sòlid i d'elevada consistència

peix /ˈpej/ /ˈpejʃ/ /ˈpeʃ/ n masc
trondro haza
Animal vertebrat aquàtic ovípar.

penetrar /pe.neˈtɾa/ /pe.neˈtɾaɾ/ /pə.nəˈtɾa/ v
miditra

penis /ˈpe.nis/ /ˈpɛ.nis/ n masc
lataka

pentagrama /pen.taˈɣɾa.ma/ /pən.təˈɣɾa.mə/ n fem
langilangy

pentinar /pan.tiˈna/ /pen.tiˈna/ /pen.tiˈnaɾ/ /pən.tiˈna/ /pən.tiˈna/ v
hogo
Posar en ordre els cabells amb una pinta.

penya-segat /ˌpe.ɲa.seˈɣat/ /ˌpə.ɲə.səˈɣat/ /ˌpɛ.ɲə.səˈɣat/ n masc
kôrnisy

per molts anys Interjection
arahaba tratry ny taona tsingerenan'ny nahaterahanao
Felicitació, especialment per l’aniversari, amb el desig d'una vida llarga a qui fa anys.

pera /ˈpə.ɾə/ /ˈpɛ.ɾə/ n fem
poara

percentatge /peɾ.senˈta.d͡ʒe/ /pər.sənˈta.d͡ʒə/ n masc
isan-jato

perdonar /pal.duˈna/ /per.ðoˈna/ /peɾ.ðoˈna/ /peɾ.ðoˈnaɾ/ /pər.duˈna/ /pər.ðuˈna/ /pəɾ.ðoˈna/ v
mamela heloka
Oblidar una ofensa o acceptar les disculpes d'algú.

perfum /peɾˈfum/ n masc
ranomanitra

perill /peˈɾiʎ/ n masc
loza

perla /ˈpɛr.ɫa/ /ˈpɛɾ.ɫa/ /ˈpɛɾ.ɫɛ/ n fem
harena
(figuradament) De gran qualitat, destacat en el seu gènere.

persa /ˈpɛr.sa/ /ˈpɛr.sə/ /ˈpɛɾ.sa/ /ˈpɛɾ.sɛ/ adj
saka
Originari, pertanyent o relatiu a Pèrsia.

persa /ˈpɛr.sa/ /ˈpɛr.sə/ /ˈpɛɾ.sa/ /ˈpɛɾ.sɛ/ n neut
saka
(només singular) Idioma de Pèrsia.

personal /peɾ.soˈnaɫ/ /pər.suˈnaɫ/ n masc
langilangy
Treballadors en un local, una empresa.

pesant /peˈzan/ /peˈzant/ /pəˈzan/ adj
mavesatra
De molt pes

pesar /peˈza/ /peˈzaɾ/ /pəˈza/ n masc
alahelo
Sentiment de disgust i penediment.

pesat /peˈzat/ /pəˈzat/ adj masc
mavesatra

pescar /pejʃˈka/ /pesˈka/ /pesˈkaɾ/ /pəsˈka/ v
trondro
Capturar peix o altres animals aquàtics amb un ormeig.
tanindrazana
Aconseguir hàbilment allò que es pretenia.

pestanya /pesˈta.ɲa/ n fem
volomaso
Cadascun dels pèls que es troba a l'extrem de les parpelles i que ajuda a evitar l'arribada a l'ull d'elements intrusos.

petge /ˈpe.d͡ʒe/ /ˈpe.d͡ʒə/ n masc
tongotra

petit /peˈtit/ adj masc
kely
De poca grandària, volum o alçada.
Jove, de poca edat.

petroli /peˈtɾɔ.ɫi/ n masc
solitany
Líquid viscós d'origen mineral altament combustible. Està compost per una barreja d'hidrocarburs. Dels seus derivats se'n fan principalment combustibles i materials sintètics, en especial plàstic.

petrolier /pe.tɾo.ɫiˈe/ /pe.tɾo.ɫiˈeɾ/ /pə.tɾo.ɫiˈe/ /pə.tɾu.ɫiˈe/ adj masc
menaka
Relatiu al petroli.

petó /peˈto/ n masc
oroka

peu n masc
tongotra
Part final de l'extremitat inferior, el suport de la cama.

peülla /peˈu.ʎa/ /pəˈu.ʎə/ n fem
kitro

pi n masc
hazo kesika
(botànica) Arbre de fulla perenne, generalment de tronc dret i elevat de la família de les pinàcies i del gènere Pinus.

piano /piˈa.no/ /piˈa.nu/ n masc
valihavata
Instrument cordòfon en què les cordes, paral·leles a la taula harmònica, són colpejades per martellets maniobrats per mitjà d'un teclat.

pic /ˈpik/ n masc
mitatao vovonana
Punt que es fa amb la punta de la ploma o amb altre instrument semblant.
Cop que es dóna a la porta per trucar.
Senyal o taca a manera de piga que tenen algunes coses.
Forat que es fa amb instrument petit i de punxa, com l'agulla.
Cim d'un puig o muntanya que termina en punta.
(golf) Marca deixada per la bola en un camp de joc, especialment al green i al carrer, en caure-hi.

pica /ˈpi.ka/ /ˈpi.kə/ n fem
angady
(jocs, plural) Coll de la baralla de cartes francesa representat per la punta d’una llança (♠).

picada /piˈka.ða/ /piˈka.ðə/ n fem
manaikitra
Ferida produïda amb algun instrument de punxa, o per insectes o ocells amb el fibló o amb el bec.

picaplets /ˌpi.kaˈpɫets/ /ˌpi.kəˈpɫets/ n neut
akio

picar /piˈka/ /piˈkaɾ/ v
manaikitra
picar l'ullet, fer l'ullet, tancar-lo ràpidament com a signe de complicitat.
Mossegar el peix l'esquer posar en l'ham per pescar.

pilar /piˈɫa/ /piˈɫaɾ/ n neut
andry
Element vertical de suport en una construcció.
loha
(rugbi) Cadascun dels dos primeres línies situats als extrems de la primera línia.

pilota /piˈɫɔ.ta/ /piˈɫɔ.tɔ/ n fem
baolina
Cos esfèric o ovalat de diverses mides, pesos i materials segons els reglaments que generalment té una trajectòria llarga després d'un bot, a conseqüència de la seva elasticitat, utilitzat per a practicar diferents esports.

pinc /ˈpiŋ/ /ˈpiŋk/ /ˈpiŋk/ n masc
mavokely

pinta /ˈpin.ta/ n fem
hogo
Estri per a posar en ordre els cabells, consistent en una làmina de material dur que té una filera de palets.

pintor /pinˈto/ /pinˈto/ /pinˈtor/ /pinˈtoɾ/ n masc
mpandoko

pinya tropical n fem
mananasy

pinyol /piˈɲɔɫ/ n masc
vato

piràmide /piˈɾa.mi.ðe/ /piˈɾa.mi.ðə/ n fem
rirakitso

piscina /pisˈsi.nə/ /piˈsi.na/ n fem
dobon-dranomamy
Dipòsit d’aigua construït per a banyar-s’hi i practicar esports aquàtics.

pissarra /piˈsa.ra/ /piˈsa.rə/ n fem
solaitrabe
Placa de llicorella o superfície preparada per a escriure-hi amb un guix o retolador.

pista de joc n fem
fohy

pit n masc
tratra
Tòrax humà.
Part exterior del tòrax humà.
nono
Mamella, especialment de la dona.
fo
Figurativament, empenta o valentia per a realitzar alguna tasca difícil o perillosa.

pitjar /piˈd͡ʒa/ /piˈd͡ʒaɾ/ v
fia

pla adv
tsara
Partícula amb valor afirmatiu emfàtic.

pla n masc
lemaka
Zona geogràfica sense grans elevacions.

plaga /ˈpɫa.ɣa/ /ˈpɫa.ɣə/ n fem
fery

plana /ˈpɫa.na/ /ˈpɫa.nə/ n fem
lemaka
Àrea de terreny extensa amb un relleu relativament pla i d'altitud escassa.

planer /pɫaˈne/ /pɫaˈneɾ/ /pɫəˈne/ adj masc
sàha
Expressat amb termes fàcilment comprensibles.

planeta /pɫaˈne.ta/ /pɫəˈnə.tə/ /pɫəˈnɛ.tə/ n masc
fajiry

planta n fem
zava-maniry
Vegetal herbaci.

plantar /pɫanˈta/ /pɫanˈtaɾ/ /pɫənˈta/ /pɫənˈtar/ v
zava-maniry
Ficar una planta o esqueix amb les arrels dins de terra fèrtil.

plantejar /pɫan.teˈd͡ʒa/ /pɫan.teˈd͡ʒaɾ/ /pɫan.teˈʒa/ /pɫən.təˈd͡ʒa/ /pɫən.təˈʒa/ v
mametraka

planxar /pɫaɲˈt͡ʃa/ /pɫaɲˈt͡ʃaɾ/ /pɫəɲˈʃa/ v
vy

plat n masc
kapila
Per metonímia, qualsevol àpat cuinat.

platja /ˈpɫa.d͡ʒa/ /ˈpɫa.ʒə/ n fem
morona

plató /plaˈto/ /pɫəˈto/ n masc
bonga

plaça /ˈpɫa.sə/ n fem
kianja

ple /ˈpɫe/ /ˈpɫə/ /ˈpɫɛ/ adj masc
feno
Que està farcit fins a estar complet.

ploure /ˈpɫɔw.ɾe/ /ˈpɫɔw.ɾə/ /ˈpɾɔw.ɾa/ /ˈpʎow.ɾe/ v
orana
Precipitar en forma d'aigua, caure líquid des dels núvols

pluja /ˈpɫu.d͡ʒa/ /ˈpɫu.ʒa/ n fem
orana ranonorana

pluja d'idees n fem
zaikakelim-pamoahankevitra

pneumàtic /newˈma.tik/ /nəwˈma.tik/ n masc
gidara

població /po.bɫa.siˈo/ /po.βɫa.siˈo/ /pob.bɫa.siˈo/ /pob.bɫə.siˈo/ /pu.βɫə.siˈo/ /pub.bɫə.siˈo/ n fem
mponina
Conjunt de gent residint a una zona.
(estadística) Conjunt de tots els individus o casos amb determinades característiques comunes, a partir dels quals es pot extreure una mostra, que s'utilitzen com a base en una operació estadística o en una recerca.
tanàna
Lloc poblat.

poble /ˈpɔ.βɫe/ /ˈpɔ.βɫə/ /ˈpɔb.bɫe/ /ˈpɔb.bɫə/ n masc
olona
Conjunt de persones amb vincles socials, polítics, ètnics, religiosos, històrics.
tanàna kely
(castellanisme) Població amb pocs habitants, menor que una ciutat o vila.

poder /poˈðe/ /poˈðeɾ/ /poˈðə/ /puˈðe/ /puˈðɛ/ /puˈðɛr/ n masc
fianjadiana
Capacitat per fer alguna cosa.

policia /po.ɫiˈsi.a/ /po.ɫiˈsi.ə/ /pu.ɫiˈsi.ə/ n fem
polisy
Cos de seguretat civil.

polit /poˈɫit/ /puˈɫit/ adj masc
madio
Que llueix el seu millor aspecte: net, ben vestit, ben endreçat.

poll /ˈpoj/ /ˈpoʎ/ /ˈpoʎ/ /ˈpuʎ/ n masc
hao
Insecte paràsit que s'alimenta de la sang de persones i viu agafat als pèls.

pollastre /poˈʎas.tɾə/ /puˈʎas.tɾə/ n masc
akoho

pols n fem
jomoka
Partícules fines i seques alçades pel vent, normalment de terra i altres materials diminuts.

polsina /poɫˈsi.na/ /poɫˈsi.nə/ /puɫˈsi.nə/ n fem
jomoka

poltrona /poɫˈtɾo.na/ /puɫˈtɾo.nə/ n fem
seza
Cadira de braços força confortable, pròpia del qui està en una posició de poder.

polze /ˈpoɫ.ze/ n masc
ankihibe

política /poˈɫi.ti.ka/ /poˈɫi.ti.kə/ /puˈɫi.ti.kə/ n fem
politika
En general, ciència que estudia l'organització i el govern de qualsevol organització.

poma /ˈpo.mə/ n fem
paoma pôma

ponent /poˈnen/ /poˈnent/ /puˈnen/ n masc
andrefana
(punt cardinal) oest

pont /ˈpon/ /ˈpɔn/ /ˈpɔnt/ n masc
tetezana
Estructura que serveix per passar persones, vehicles, etc. per sobre d'un curs d'aigua o un altre obstacle.

pop n masc
horita
Nom genèric de mol·luscs marins de vuit tentacles que expulsen tinta per defensar-se i dels quals se'n menja la carn.

por /ˈpo/ /ˈpu/ /ˈpɔ/ /ˈpɔɾ/ n fem
fahatahorana

porc n masc
kisoa
Mamífer de la família dels suids (Sus domestica), d'estatura baixa i gras, destinat normalment a fer embotits.

porpra /ˈpoɾ.pɾa/ adj
volomparasy
De color vermell fosc tirant a morat.

porpra /ˈpoɾ.pɾa/ n fem
volomparasy
Colorant vermell extret de la conquilla del múrex.
Dignitat que usa un vestit tenyit com a símbol d’autoritat.

porpra /ˈpoɾ.pɾa/ n masc
volomparasy
Color vermell fosc tirant a morat.

porta /ˈpɔl.ta/ /ˈpɔr.ta/ /ˈpɔɾ.ta/ /ˈpɔɾ.tɔ/ /ˈpɔɾ.tə/ n fem
varavarana varavarambe
Obertura vertical per accedir a un indret tancat, usualment un edifici.
varavarambe varavarana
Per extensió i sovint metafòricament, qualsevol tipus d'accés.
varavarambe
(futbol americà) Espai obert pels jugadors de la línia ofensiva d'un equip entre els defensors adversaris, amb l'objectiu que hi puguin avançar els propis corredors.

portal /poɾˈtaɫ/ /purˈtaɫ/ n masc
vavahady
Porta principal més gran.
Lloc web d’accés a recursos i serveis temàtics.

posar /poˈza/ /poˈzaɾ/ /puˈza/ v
mametraka
Col·locar alguna cosa a algun lloc o situació o al grau que li pertoca.
Adoptar una actitud per fer de model a un artista.
apetraka
Treure de nou.

possible /poˈsi.bɫe/ /poˈsi.βɫe/ /poˈsib.bɫe/ /poˈsib.bɫə/ /puˈsi.βɫə/ /puˈsib.bɫə/ adj
haizina
Que pot tenir lloc.

postres /ˈpɔs.tɾes/ /ˈpɔs.tɾəs/ n fem
desera
(no comptable) Part complementària i normalment final d'un àpat principal (dinar o sopar). Típicament és una menja dolça.

potser /potˈseɾ/ /ˌpɔtˈse/ /ˌpɔtˈsə/ /ˌpɔtˈsɛ/ adv
mety

potència /poˈtɛn.sia/ /puˈtɛn.siə/ n fem
hery am-piharian-karena

pou /ˈpow/ /ˈpow/ /ˈpɔw/ n masc
tsara
Forat vertical que comunica la superfície del terra amb un corrent d'aigua subterrani i que s'utilitza per agafar aquesta aigua.

precipici /pɾe.siˈpi.si/ /pɾə.siˈpi.si/ n masc
kôrnisy

preconitzar /pɾe.ko.niˈd͡za/ /pɾe.ko.niˈza/ /pɾe.ko.niˈzaɾ/ /pɾə.ko.niˈd͡za/ /pɾə.ku.niˈd͡za/ v
mandrisika
Defensar com a acceptable.

predicció n fem
faminaniana

pregunta /pɾeˈɣun.ta/ n fem
fanontaniana
Fet de demanar a algú sobre una qüestió, una dada, una informació.
Enunciat d’una interrogació que requereix una resposta específica.

premsa /ˈpɾem.sa/ /ˈpɾem.sə/ n fem
fia
Màquina que serveix per a comprimir entre dos elements que fan pressió.

premsar /pɾemˈsa/ /pɾemˈsaɾ/ /pɾəmˈsa/ v
fia

prenom /pɾeˈnɔm/ /pɾəˈnɔm/ n masc
fanampin'anarana
En l'antiga Roma, nom propi personal que s'anteposava al familiar o bé al gentilici.
Nom propi personal que normalment s'anteposa als cognoms.

pressionar /pɾe.si.oˈna/ /pɾe.si.oˈnaɾ/ /pɾə.si.oˈna/ /pɾə.si.uˈna/ v
fia
Fer pressió.
(esports de pilota) Elaborar jugades d'atac molt seguides contra l'equip adversari en el transcurs d'una fase determinada d'un partit o una partida.

pressió /pɾe.siˈo/ /pɾə.siˈo/ n fem
fia
(esports de pilota) Tàctica defensiva consistent a intensificar el marcatge sobre una o més línies de jugadors de l'equip adversari.

prestatge /pɾesˈta.d͡ʒe/ /pɾəsˈtad.ʒə/ n masc
talantalana

presó /pɾeˈzo/ /pɾəˈzo/ n fem
tranomaizina

pretendent /pɾe.tenˈden/ /pɾe.tenˈdent/ /pɾə.tənˈden/ /pɾə.tənˈdent/ n masc
fofom-bady

previsió /pɾe.vi.ziˈo/ /pɾe.βi.ziˈo/ /pɾə.vi.ziˈo/ /pɾə.βi.ziˈo/ n fem
faminaniana

prim /ˈpɾim/ adj masc
mahia
Cos de poca amplària o gruix

primavera /pɾi.maˈve.ɾa/ /pɾi.maˈβe.ɾa/ /pɾi.məˈve.ɾə/ /pɾi.məˈβɛ.ɾə/ n fem
lohataona loha
Estació de l'any entre l'hivern i l'estiu i que en l'hemisferi nord coincideix amb la floració.

primaveral /pɾi.ma.veˈɾaɫ/ /pɾi.ma.βeˈɾaɫ/ /pɾi.mə.vəˈɾaɫ/ /pɾi.mə.βəˈɾaɫ/ adj
lohataona

primer /pɾiˈme/ /pɾiˈmeɾ/ adj masc
voalohany
Principal, el de més importància.
El del començament.

primer /pɾiˈme/ /pɾiˈmeɾ/ number
voalohany
(ordinal) Corresponent a l'u en una sèrie.

princesa /pɾinˈse.za/ /pɾinˈsə.zə/ /pɾinˈsɛ.zə/ n fem
andriambavy

proa /ˈpɾo.a/ /ˈpɾo.ə/ n fem
orona

producte /pɾoˈðuk.te/ /pɾoˈðuk.tə/ /pɾuˈðuk.tə/ n masc
entam-barotra

produir /pɾo.ðuˈi/ /pɾo.ðuˈiɾ/ /pɾu.ðuˈi/ v
orsa
Redituar, causar guany alguna cosa.

professor /pɾo.feˈso/ /pɾo.feˈsoɾ/ /pɾo.fəˈso/ /pɾu.fəˈso/ n masc
mpampianatra
Persona que ensenya alguna cosa a alguna altra.

profunditat /pɾo.fun.diˈtat/ /pɾu.fun.diˈtat/ n fem
halalina
Qualitat de ser profund.

prompte /ˈpɾom.te/ adj masc
faingana
Que fa una cosa sense retard, en poc temps, ràpidament.

promès /pɾoˈmes/ /pɾoˈməs/ /pɾuˈmɛs/ n masc
fofom-bady

propi /ˈpɾɔ.pi/ adj masc
madio
Que pertany a algú o a alguna cosa, a un propietari.

propòsit /pɾoˈpɔ.zit/ /pɾuˈpɔ.zit/ n masc
tanjona

prorrogar /pɾo.roˈɣa/ /pɾo.roˈɣaɾ/ /pɾu.ruˈɣa/ v
mahaela

prostituta /pɾos.tiˈtu.ta/ /pɾos.tiˈtu.tə/ /pɾus.tiˈtu.tə/ n fem
janga

protagonitzar /pɾo.ta.ɣo.niˈd͡za/ /pɾo.ta.ɣo.niˈza/ /pɾo.ta.ɣo.niˈzaɾ/ /pɾo.tə.ɣo.niˈd͡za/ /pɾu.tə.ɣu.niˈd͡za/ v
kintana

protocol /pɾo.toˈkɔɫ/ /pɾu.tuˈkɔɫ/ n masc
dingana

província /pɾoˈvin.si.a/ /pɾoˈvin.si.ə/ /pɾoˈβin.si.a/ /pɾuˈvin.si.ə/ /pɾuˈβin.si.ə/ n fem
faritany

pruna n fem
paiso

prémer /ˈpɾe.me/ /ˈpɾe.meɾ/ /ˈpɾe.mə/ v
fia

préssec n masc
paiso

psicologia /si.ko.ɫoˈd͡ʒi.a/ /si.ko.ɫoˈʒi.a/ /si.ko.ɫoˈʒi.ə/ /si.ku.ɫuˈʒi.ə/ n fem
psychology

pubilla /puˈbi.ʎa/ /puˈβi.ʎə/ n fem
zazavavy
Filla major d’una casa.

pujament /pu.d͡ʒaˈmen/ /pu.d͡ʒaˈment/ /pu.ʒaˈmen/ /pu.ʒəˈmen/ /pu.ʒəˈment/ n masc
tongotra
(nàutica) Vora inferior d’una vela.

pulmó n masc
avokavoka

punta /ˈpun.ta/ n fem
orana
(pilota basca) Extrem d'una cesta punta, que serveix per a encestar la pilota i per a dirigir-la en l'acció de llançar-la.

puput /puˈput/ n
takadalana

puça /ˈpu.sa/ n fem
parasy
Insecte endopterigot ectoparàsit de mamífers i aus.

pàgina /ˈpa.d͡ʒi.na/ /ˈpa.ʒi.na/ n fem
pejy

pàl·lid /ˈpa.ɫit/ /ˈpaɫ.ɫit/ adj masc
fotsy

pàtria /ˈpa.tɾi.a/ n fem
tanindrazana

pèl /ˈpəɫ/ /ˈpɛɫ/ n masc
volo
Filament propi dels mamífers, que cobreix el cos o part d'ell. Es creen a partir de cèl·lules mortes i tenen un alt contingut de proteïna queratina.

pèrsic adj
saka

pèsol /ˈpe.zoɫ/ /ˈpə.zoɫ/ /ˈpɛ.zuɫ/ n masc
pitipoa

péixer /ˈpe.ʃe/ /ˈpe.ʃə/ /ˈpej.ʃe/ /ˈpej.ʃeɾ/ v
mamelona

quadern /kwaˈðeɾn/ /kwəˈðern/ n masc
kahie
Conjunt de fulls de paper plegats, encaixats i units.

quadre /ˈkwa.ðɾe/ /ˈkwa.ðɾə/ n masc
solaitrabe
Obra pictòrica enquadrada en un marc.

qualitat /kwa.ɫiˈtat/ n fem
toetra

quan /ˈkon/ adv
ovìana
En quin moment o temps en què es realitza una acció.

quaranta /koˈɾan.ta/ /koˈɾan.tə/ /kuˈɾan.ta/ /kuˈɾan.tə/ /kwaˈɾan.ta/ /kwəˈɾan.tə/ number
efa-polo

quatre /ˈkwa.tɾe/ number
efatra

quatre-cents /ˌkwa.tɾeˈsens/ /ˌkwa.tɾəˈsens/ number
zato

queixal /kejˈʃaɫ/ /keˈʃaɫ/ /kiˈʃaɫ/ /kəˈʃaɫ/ n masc
vazana

queixal del seny n masc
faravazana

quilogram /ki.ɫoˈɣɾam/ /ki.ɫuˈɣɾam/ n masc
kilaograma

quinze /ˈkin.ze/ n masc
dimy ambinifolo
(tennis, pilota valenciana) Primer punt guanyat en un joc per un jugador o un equip.

quinze /ˈkin.ze/ number
dimy ambin'ny folo

què /ˈke/ /ˈkə/ /ˈkɛ/ pronoun
fa
Pronom interrogatiu que pregunta per l'objecte del discurs, quina cosa?

qüestionar /kwes.ti.oˈna/ /kwes.ti.oˈnaɾ/ /kwəs.ti.oˈna/ /kwəs.ti.uˈna/ v
fanontaniana
(transitiu) Posar en dubte un fet, una qüestió, l’assumpte què es tracta.

qüestió /kwes.tiˈo/ /kwəs.tiˈo/ n fem
fanontaniana
Tema a tractar, a discutir, a aclarir.

raig /ˈrat͡ʃ/ n masc
tselatra
Emissió de llum que fa la sensació de seguir una línia recta.

rap vermell n masc
mpanjono
Peix de la família dels lòfids (Lophius piscatorius) amb el cap voluminós i aplanat, i la pella fosca sense escates.

rar /ˈrar/ adj masc
hafahafa
Poc freqüent, diferent de la normalitat.

rata /ˈra.tə/ n fem
voalavo
Mamífer rosegador de la família dels múrids (Rattus norvegicus).

ratapinyada /ˌra.ta.piˈɲa.ða/ n fem
fania

ratolí /rə.toˈɫi/ /rə.tuˈɫi/ n masc
totozy
Petit mamífer rosegador caracteritzat per la llarga cua, els ulls petits i brillants i el cos nerviós i pelut. En especial aquell que viu en les cases com a inquilí no desitjat.
(informàtica) Dispositiu informàtic de diàleg que transmet la informació necessària per al desplaçament de la busca per la pantalla d'un ordinador i que generalment incorpora uns botons per a activar determinades funcions.

raïm /rəˈim/ n masc
voaloboka
(normalment no comptable) Fruit de la vinya (Vitis spp.)

realitat /re.a.ɫiˈtat/ n fem
haihainy

rebotir /re.boˈtiɾ/ /re.βoˈti/ /rə.boˈti/ /rə.buˈti/ /rə.βuˈti/ v
fia
Forçar les coses perquè entrin en un lloc d'espai molt just.
Perdre la rigidesa pròpia un material.

rebut /reˈbut/ /rəˈβut/ n masc
ray

recta /ˈrɛk.ta/ /ˈrɛk.tə/ /ˈrɛk.tɛ/ n fem
ankavanana
Successió de punts en un mateix pla.

refecció /re.fek.siˈo/ /rə.fək.siˈo/ n fem
sakafo
Substitució de material per a la conservació de mecaderies.
Obra de reparació, millora, o remodelació en una construcció.
Àpat que fan els monjos en un monestir.

reflex /reˈfɫɛks/ /rəˈfɫɛks/ n masc
fitaratra
Cosa que es veu reflectida.

refrany /reˈfɾaɲ/ /rəˈfɾaɲ/ n masc
milaza

regar /reˈɣa/ /reˈɣaɾ/ /rəˈɣa/ v
rano

regatejar /re.ɣa.teˈd͡ʒa/ /re.ɣa.teˈd͡ʒaɾ/ /re.ɣa.teˈʒa/ /rə.ɣə.təˈd͡ʒa/ /rə.ɣə.təˈʒa/ v
miady varotra
Discutir un preu a la baixa.

regidor /re.d͡ʒiˈðoɾ/ /re.ʒiˈðo/ /rə.ʒiˈðo/ n masc
mpanolotsaina
Membre del ple d’un ajuntament, responsable de l’administració d'un municipi.

regió /re.d͡ʒiˈo/ /re.ʒiˈo/ n fem
faritra

rei /ˈrɛj/ n masc
mpanjaka
Cap del regne, monarca.
(escacs) Peça dels escacs a prendre per guanyar la partida i que es mou una sola casa en totes direccions.

relació sexual n fem
firaisana ara-nofo

religió /re.ɫi.d͡ʒiˈo/ /re.ɫi.ʒiˈo/ n fem
fivavahana

relliscada /re.ʎisˈka.ða/ /rə.ʎisˈka.ðə/ n fem
mibolisatra

relliscar /re.ʎisˈka/ /re.ʎisˈkaɾ/ /rə.ʎisˈka/ v
mibolisatra

rellotge /reˈʎɔ.d͡ʒe/ n masc
famantaranandro

remei /reˈmej/ /rəˈməj/ /rəˈmɛj/ n masc
fanafody

rentar /renˈta/ /renˈtaɾ/ v
manoza

representar /re.pɾe.zenˈta/ /re.pɾe.zenˈtaɾ/ /rə.pɾə.zənˈta/ v
milalao
Fer una interpretació en públic.

república /reˈpu.bɫi.ka/ /reˈpu.βɫi.ka/ /reˈpub.bɫi.ka/ /rəˈpu.βɫi.kə/ /rəˈpub.bɫi.kə/ n fem
repoblika

república bananera n fem
fanjakan' i Baroa

reressaga /re.ɾeˈsa.ɣa/ /rə.ɾəˈsa.ɣə/ n fem
rambo

res /ˈre/ /ˈres/ /ˈrəs/ /ˈrɛ/ /ˈrɛs/ pronoun
na inona na inona
(negatiu) Cap cosa, buit o absència.

respondre /resˈpɔn.dɾe/ v
valina
(transitiu) Dir quelcom en resposta a una demanda.

responsable /res.ponˈsa.bɫe/ /res.ponˈsa.βɫe/ /res.ponˈsab.bɫe/ /rəs.ponˈsab.bɫə/ /rəs.punˈsa.βɫə/ /rəs.punˈsab.bɫə/ adj
tomponandraikitra
Que ha de respondre sobre algú o alguna cosa.

responsable /res.ponˈsa.bɫe/ /res.ponˈsa.βɫe/ /res.ponˈsab.bɫe/ /rəs.ponˈsab.bɫə/ /rəs.punˈsa.βɫə/ /rəs.punˈsab.bɫə/ n neut
tomponandraikitra
Persona que té al seu càrrec alguna cosa, capacitat per prendre decisions o autoritat sobre un grup de persones.

resposta /resˈpɔs.ta/ /resˈpɔs.tɔ/ n fem
valy
Allò que es diu o s'escriu per contestar una pregunta.

resultar /re.zuɫˈta/ /re.zuɫˈtaɾ/ /rə.zuɫˈta/ v
vokatra

resultat /re.zuɫˈtat/ n masc
vokatra

retratar /re.tɾaˈta/ /re.tɾaˈtaɾ/ /rə.tɾəˈta/ v
mampiseho

revifalla /re.viˈfa.ʎa/ /re.βiˈfa.ʎa/ /rə.viˈfa.ʎə/ /rə.βiˈfa.ʎə/ n fem
fifohazana

rial /riˈaɫ/ n masc
ony
(esports) Fossat darrere d’una barrera en curses d’obstacles.

rialla /riˈa.jə/ /riˈa.ʎa/ /riˈa.ʎə/ n fem
hehy

rinoceront /ri.no.seˈɾon/ /ri.no.seˈɾont/ /ri.no.səˈɾɔnt/ /ri.nu.səˈɾɔn/ n masc
tokantandroka

riu n masc
mivory ony
Curs d'aigua que flueix de manera força contínua.

riure /ˈriw.ɾe/ n masc
hehy
El resultat de l'acció de riure.

robot /roˈbɔt/ /ruˈbɔt/ n masc
rôbô
Màquina amb certa capacitat de decisió que duu a terme tasques de forma autònoma, en especial la que té forma humanoide.

roc /ˈrɔk/ n masc
vato
Tros de pedra.

roca /ˈrɔ.ka/ /ˈrɔ.kɔ/ n fem
vato
Objecte mineral gran, en contrast amb la pedra que es considera petita.

roda /ˈrɔ.ða/ /ˈrɔ.ðɔ/ n fem
foina
Objecte circular, on normalment el diàmetre és molt més gran que la base, i que pot girar al voltant de l’eix central, facilitant el moviment de vehicles o de peces mecàniques.
(hoquei sobre patins, patinatge sobre rodes) Cadascuna de les quatre peces circulars rígides i massisses en contacte amb el terra d’un patí de rodes, d’un diàmetre no inferior a 3 cm, que giren al voltant d’un eix collat a la plantilla o la bota.

rodar /roˈða/ /roˈðaɾ/ /ruˈða/ v
mihodina
Moure's fent voltes com una roda.

rodolar /ro.ðoˈla/ /ro.ðoˈlaɾ/ /ru.ðuˈla/ v
foina

roig /ˈrot͡ʃ/ adj masc
mena
Pertanyent o relacionat amb les idees polítiques d'esquerres.

roig /ˈrot͡ʃ/ n masc
mena
Persona d'idees polítiques d'esquerres.

rondalla /runˈda.jə/ n fem
angano

ronyó /roˈɲo/ /ruˈɲo/ n masc
voa
Cadascun dels dos òrgans de l'aparell circulatori i excretori de les persones i dels altres animals vertebrats encarregats de filtrar i netejar la sang. Es troben a banda i banda del cos en la part de l'abdomen just sota les costelles.

rosa /ˈrɔ.za/ /ˈrɔ.zɔ/ adj
mavokely raozy
De color de la rosa.

rosa /ˈrɔ.za/ /ˈrɔ.zɔ/ n fem
mavokely
(botànica) Flor que cria el roser.

rosa /ˈrɔ.za/ /ˈrɔ.zɔ/ n masc
mavokely raozy
Color format a partir del vermell i el blanc.

rosada /roˈza.ða/ /roˈza.ðə/ /ruˈza.ðə/ n fem
ando

rossejar /ro.seˈd͡ʒa/ /ro.seˈd͡ʒaɾ/ /ro.seˈʒa/ /ro.səˈd͡ʒa/ /ru.səˈʒa/ v
fiana
(transitiu, cuina) Torrar lleugerament prenent un color més fosc.

rostre /ˈrɔs.tɾe/ /ˈrɔs.tɾə/ n masc
tarehy
Cara de persona.

rotar /roˈta/ /roˈtaɾ/ /ruˈta/ v
mandrezatra

roure /ˈrɔw.ɾe/ /ˈrɔw.ɾə/ n masc
oaka

rumb /ˈrum/ /ˈrump/ /ˈrump/ n masc
tanjona

rupia /ruˈpi.a/ /ruˈpi.ə/ n fem
ropia

ruta /ˈru.ta/ /ˈru.tə/ n fem
làlana

rètol /ˈrɛ.toɫ/ /ˈrɛ.tuɫ/ n masc
famantarana

ròtula /ˈrɔ.tu.ɫa/ /ˈrɔ.tu.ɫə/ n fem
taolan-dohalika

saba /ˈsa.ba/ n fem
ranon-kazo

sabata /saˈba.ta/ n fem
kiraru

saber /saˈbeɾ/ /saˈβe/ n masc
fahaizana
Coneixement profund.

saber /saˈbeɾ/ /saˈβe/ v
fahaizana
(transitiu) Conèixer o tenir notícia d'alguna cosa.
(transitiu) Estar instruït o ser destre en algun art o facultat.

sable /ˈsa.bɫe/ /ˈsa.βɫe/ /ˈsa.βɫə/ /ˈsab.bɫe/ /ˈsab.bɫə/ n masc
fasika

sabó /saˈbo/ n masc
savony

safata /saˈfa.ta/ /səˈfa.tə/ n fem
bonga

safir /səˈfir/ n masc
safira

sal n fem
sira
Substància blanca de clorur de sodi, obtinguda principalment de l’aigua de mar, usada com a condiment i conservant.
(química) Compost derivat de la neutralització d’un àcid amb una base o un metall.

salar /saˈɫa/ /saˈɫaɾ/ /səˈɫa/ v
fanasina
Posar sal en aliments o begudes, especialment quan és en excés.

salsa /ˈsaɫ.sa/ /ˈsaɫ.sə/ n fem
saosy
Acompanyament semilíquid del menjar per donar-li millor sabor.

salsitxa /səɫˈsi.t͡ʃə/ n fem
saosisy

saltamartí /ˌsaɫ.ta.maɾˈti/ /ˌsaɫ.tə.mərˈti/ n masc
valala
Insecte saltador de l’ordre dels ortòpters, de color verd.

saludar /sa.ɫuˈða/ /sa.ɫuˈðaɾ/ /sə.ɫuˈða/ v
alona

salut /saˈɫut/ Interjection
velona
Exclamació feta en esternudar.

salutació /sa.ɫu.ta.siˈo/ n fem
fiarahabana

sanefa /saˈne.fa/ /səˈnɛ.fə/ n fem
amborodao

sang /ˈsaŋ/ /ˈsaŋk/ /ˈsaŋk/ n fem
ra

sanitat /sa.niˈtat/ /sə.niˈtat/ n fem
fahasalamana

sargantana /saɾ.ɣanˈta.na/ n fem
androngo

sastre /ˈsas.tɾe/ n masc
mpanjaitra

satisfacció /sa.tis.fak.siˈo/ /sə.tis.fək.siˈo/ n fem
fahafahampo

satisfer /sa.tisˈfe/ /sa.tisˈfeɾ/ /sə.tisˈfe/ v
mahavoky
Acomplir un anhel o una necessitat.

saviesa /sa.viˈe.za/ /sa.βiˈe.za/ /sə.viˈə.zə/ /sə.viˈɛ.zə/ /sə.βiˈɛ.zə/ n fem
fahendrena

secret /seˈkɾet/ /səˈkɾet/ /səˈkɾət/ /səˈkɾɛt/ adj masc
tsiambaratelo
Que la seva comprensió resulta difícil o es té insuficients coneixements.

secret /seˈkɾet/ /səˈkɾet/ /səˈkɾət/ /səˈkɾɛt/ n masc
tsiambaratelo

seda /ˈse.ða/ /ˈsə.ðə/ /ˈsɛ.ðə/ n fem
lasoa

segle /ˈse.ɣɫe/ /ˈse.ɣɫə/ /ˈseɡ.ɡɫe/ /ˈseɡ.ɡɫə/ /ˈsɛ.ɣɫə/ /ˈsɛɡ.ɡɫə/ n masc
taonjato

segon /seˈɣon/ n masc
segondra
Unitat de temps del sistema internacional que equival a la duració de 9.192.631.770 períodes de radiació corresponents a la transició entre dos nivells de l'estructura hiperfina de l'estat fonamental del cesi 133.

segó /seˈɣo/ /səˈɣo/ n masc
feo

següent /seˈɣwen/ /seˈɣwent/ /səˈɣwen/ /səˈɣwent/ adj
manaraka

seient /seˈjen/ /seˈjent/ /səˈjen/ /səˈjent/ n masc
seza

seixanta /sejˈʃan.ta/ /seˈʃan.ta/ /siˈʃan.ta/ /siˈʃan.tə/ /ʃiˈʃan.ta/ /ʃiˈʃan.tə/ number
enim-polo

selvàtic /seɫˈva.tik/ /seɫˈβa.tik/ /səɫˈva.tik/ /səɫˈβa.tik/ adj masc
ala

semblant /semˈbɫan/ /semˈbɫant/ /səmˈbɫan/ /səmˈbɫant/ n masc
tarehy
Cara que manifesta l’estat d’ànim, l’estat de salut.

sempre /ˈsem.pɾe/ adv
foana

senderi /senˈðɛ.ɾi/ /sənˈðɛ.ɾi/ n masc
atidoha

sense /ˈsen.sa/ /ˈsen.se/ /ˈsən.sə/ /ˈsɛn.sə/ preposition
tsy misy

sentit /senˈtit/ n masc
antony
Intencionalitat d’allò que es diu.

senyal /seˈɲaɫ/ /siˈɲaɫ/ n masc
famantarana
Marca feta a alguna cosa.
Indicació per anar a alguna part o que conté alguna informació (especialment a trànsit).
(beisbol) Gest fet pel receptor al llançador amb la mà descoberta per a demanar-li un llançament determinat.

senzill /senˈziʎ/ /sənˈziʎ/ adj masc
tsotra
De caràcter mancat de dolenteria i fàcil de conviure.
Mancat de tot allò que és superflu: guarniments, cerimònies, etc.

separació /se.pa.ɾa.siˈo/ /se.pə.ɾə.siˈo/ n fem
fisarahana

septentrió /sep.ten.tɾiˈo/ /səp.tən.tɾiˈo/ n masc
avaratra

serbi adj masc
serba
Relatiu a Sèrbia o la seva llengua.

serbi n masc
serba
(només singular) Llengua eslava pròpia de Sèrbia.

serp n fem
bibilava
Rèptil sense extremitats (Serpentes).

serpentó /seɾ.penˈto/ /sər.pənˈto/ n masc
bibilava

serrar /seˈra/ /seˈˈɾaɾ// /səˈra/ v
manery
Fer servir la serra o el xerrac.
Tancar la mà fortament, agafant la d'un altre.

serrat /seˈrat/ /səˈrat/ adj masc
bonga
Sèrie de muntanyes poc elevades.

set /ˈset/ /ˈsət/ /ˈsɛt/ number
fito
(cardinal) Sis més un.
(valor ordinal) Setè, setena.

set-cents /ˌsɛtˈsens/ number
zato

setanta /seˈtan.ta/ number
fitopolo

setembre /səˈtem.bɾə/ n masc
septambra
Novè mes de l'any.

setge /ˈse.d͡ʒe/ /ˈse.d͡ʒə/ /ˈsɛ.d͡ʒə/ n masc
seza
Acció d'assetjar, encerclament d'una població, fortalesa, vaixell... per a bloquejar-la o per a combatre-la.

setmana /semˈma.na/ /seˈma.na/ n fem
herinandro

setze /ˈse.d͡ze/ number
enina ambinifolo

seu /ˈsew/ /ˈsəw/ /ˈsɛw/ n fem
seza
Lloc o centre de poder o autoritat.

seu /ˈsew/ /ˈsəw/ /ˈsɛw/ pronoun
feo
Allò (una cosa en masculí) d'ell, d’ella, d’ells o d’elles.

sexe /ˈsɛk.se/ /ˈsɛk.sə/ n masc
fitaovam-pananahana
Conjunt de les peculiaritats bioquímiques, fisiològiques i orgàniques que divideixen els individus d'una espècie en mascles i femelles i fan possible entre ells, mitjançant els adequats processos de conjugació o fecundació, una periòdica modificació de la informació genètica.
Sexualitat, activitat sexual.

si n masc
fo
(per extensió) Part interna d'una cosa.

sigil /siˈd͡ʒiɫ/ /siˈʒiɫ/ n masc
figadrana

signar /siŋˈna/ /siɡˈna/ /siɡˈnaɾ/ v
famantarana
Una persona, posar la seva signatura en un escrit o una obra.

signe /ˈsiŋ.ne/ /ˈsiɡ.ne/ n masc
famantarana

simple /ˈsim.pɫe/ adj
tsotra
Que no presenta complexitat, que no és res més que allò.

sin /ˈsin/ n fem
fahotana

sina /ˈsi.na/ /ˈsi.nə/ n fem
tratra

singlot /siŋˈɡlot/ n masc
solavady
Moviment inspiratori espasmòdic, que generalment es repeteix a intervals més o menys llargs, degut a una contracció sobtosa del diafragma i acompanyat d'un soroll de l'aire en forçar el seu pas per la glotis closa.

singlotar /siŋ.ɡɫoˈta/ /siŋ.ɡɫoˈtaɾ/ /siŋ.ɡɫuˈta/ v
solavady

sis number
enina

sis-cents /ˌsiˈsens/ number
zato

so /so/ /su/ /ˈso/ /ˈsɔ/ n masc
feo
Pertorbació de l'aire audible pels éssers vius.

societat /so.si.eˈtat/ /so.si.əˈtat/ /su.si.əˈtat/ n fem
fiarahamonina
Grup permanent de gent des de la perspectiva de les accions i interaccions que les afecten en comú.
orinasa
Agrupació d'entitats, les quals fins i tot poden ser estats.

sofraja /soˈfɾa.d͡ʒa/ /soˈfɾa.ʒa/ /soˈfɾa.ʒə/ /suˈfɾa.ʒə/ n fem
talikana
Part interior del plec de la cama oposada al genoll.

sofre /ˈso.fɾə/ n masc
solifara

sol /ˈsoɫ/ /ˈsuɫ/ /ˈsɔɫ/ n masc
masoandro
Astre estel·lar, estrella.
Lluentor o escalfor que produeix el sol.

soldat /soɫˈdat/ /suɫˈdat/ n masc
miaramila
Persona que forma part d'un exèrcit.

solidaritat /so.ɫi.ða.ɾiˈtat/ /so.ɫi.ðə.ɾiˈtat/ /su.ɫi.ðə.ɾiˈtat/ n fem
firaisankina

solter /soɫˈte/ /soɫˈteɾ/ /suɫˈte/ adj masc
maimaim-poana
Solt, que ha estat separat del conjunt.

somriure /somˈɾiw.ɾe/ /somˈɾiw.ɾə/ /sumˈɾiw.ɾə/ n masc
tsiky
Gest corbant la boca cap amunt com si s'estigués a punt de riure, però sense fer soroll.

somriure /somˈɾiw.ɾe/ /somˈɾiw.ɾə/ /sumˈɾiw.ɾə/ v
tsiky
Riure lleument.

sor /ˈsɔr/ n fem
anabavy

sorra /ˈso.ra/ n fem
fasika

sort n fem
vintana

sortida /soɾˈti.ða/ /soɾˈti.ðə/ /surˈti.ðə/ n fem
fivoahana
En un lloc tancat, zona que permet l'accés al seu exterior.

sortir /sorˈti/ /soɾˈti/ /soɾˈtiɾ/ /surˈti/ v
mivoaka
Passar a fora.
(esports de pilota) Desplaçar-se, un porter, en direcció a un adversari que controla la pilota, la bola o el disc amb opcions de marcar, amb la intenció de prendre-l'hi o dificultar-li el xut cap a la porteria.

sovintejar /so.vin.teˈd͡ʒaɾ/ /so.vin.təˈd͡ʒa/ /so.βin.teˈd͡ʒa/ /so.βin.teˈʒa/ /su.vin.təˈʒa/ v
mitsidika

staff /esˈtaf/ /əsˈtaf/ n masc
langilangy

submarí /sub.maˈɾi/ /sum.maˈɾi/ /sum.məˈɾi/ n masc
sambirano
Vaixell construït per a navegar per sota la superfície de l'aigua. Gairebé sempre són de propòsit militar.

sucre /ˈsu.kɾe/ n masc
siramamy

sud n masc
ampimbana

suec adj masc
soedoa
Relatiu o pertanyent a Suècia.

suec n masc
soedoa
(només singular) Llengua germànica escandinava oriental parlada a Suècia i Finlàndia.

supermercat /su.peɾ.meɾˈkat/ /su.pər.mərˈkat/ n masc
tsenabe
Autoservei de mida mitjana o gran destinat a la venda de queviures, productes de neteja i altres articles d'ús quotidià.

surar /suˈɾa/ /suˈɾaɾ/ v
milomano
Mantenir-se un cos en la superfície d'un líquid sense enfonsar-se.

suïcidi /su.iˈsi.ði/ n masc
mamono

sànscrit /ˈsans.kɾit/ n masc
sanskrity
Llengua clàssica de l'Índia i litúrgica de l'hinduisme, el budisme i el jainisme.

sí adv
eny
Expressió d'afirmació com a resposta.

símptoma /ˈsim.to.ma/ /ˈsim.to.mə/ /ˈsim.tu.mə/ n masc
famantarana

síndria /ˈsin.dɾi.a/ n fem
jabo

sòl n masc
tany

sòlid /ˈsɔ.ɫit/ n masc
giga
Estat de la matèria que es caracteritza per resistir-se a la deformació.

tabac /taˈbak/ n masc
kisoka

taca /ˈta.ka/ /ˈta.kə/ n fem
tasy
Brutícia que es troba sobre un objecte o persona.

tacte /ˈtak.te/ /ˈtak.tə/ n masc
mikitika
Sentit pel qual es percep l'exterior a partir de les terminacions nervioses situades a la pell del cos.

tahitià /ta.i.tiˈa/ /tə.i.tiˈa/ adj masc
fiteny tahisiana
Relatiu a Tahití, als seus habitants o a la seva llengua.

tahitià /ta.i.tiˈa/ /tə.i.tiˈa/ n masc
fiteny tahisiana
Individu natural de Tahití.
(només singular) Llengua del grup polinesi oriental de la família austronèsica parlada a Tahití i les illes de la Societat.

tapís /taˈpis/ /təˈpis/ n masc
karipetra

tard /ˈtart/ adv
hariva

tarda /ˈtal.da/ /ˈtaɾ.ða/ /ˈtaɾ.ðe/ /ˈtaɾ.ðə/ n fem
hariva

tardor /tarˈðo/ /taɾˈðoɾ/ n fem
fararano

taronja /taˈɾɔɲ.d͡ʒa/ /taˈɾɔɲ.d͡ʒɔ/ /təˈɾoɲ.ʒə/ /təˈɾɔɲ.ʒə/ n fem
menapina voasary
Fruit del taronger.

taronja /taˈɾɔɲ.d͡ʒa/ /taˈɾɔɲ.d͡ʒɔ/ /təˈɾoɲ.ʒə/ /təˈɾɔɲ.ʒə/ n masc
voasary
Color de l'espectre entre el vermell i el groc.

taula /ˈtaw.ɫa/ n fem
latabatra
Moble amb una superfície i potes per recolzar o deixar coses.
(tennis de taula) Taula rectangular sostinguda generalment sobre vuit potes a 76 cm d'altura, de color fosc mat, amb una superfície plana dividida per una xarxa en dos camps.

tauró /tawˈɾo/ n masc
akio

te /te/ /tə/ /ˈte/ n masc
dite
(aliments) Infusió amb aquestes fulles.

teatre /teˈa.tɾe/ n masc
teatra

tecla /ˈte.kɫa/ /ˈte.kɫə/ n fem
lakile

tecnologia /teŋ.no.ɫoˈʒi.a/ /teɡ.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /təŋ.no.ɫoˈʒi.ə/ /təŋ.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
teknolojia

tediós /te.ðiˈos/ /tə.ðiˈos/ adj masc
mankaleo

teixir /tejˈʃi/ /tejˈʃiɾ/ /teˈʃi/ /təˈʃi/ v
tenona

teixit /tejˈʃit/ /teˈʃit/ /təˈʃit/ n masc
tenona
Encreuament de diversos fils que formen una capa fina i ample, que s'adapta fàcilment a un cos o objecte i que s'utilitza principalment per a fer vestits.

telefonar /te.ɫe.foˈna/ /te.ɫe.foˈnaɾ/ /tə.ɫə.foˈna/ /tə.ɫə.fuˈna/ v
telefaonina

televisió /te.le.vi.ziˈo/ /te.ɫe.vi.ziˈo/ /te.ɫe.βi.ziˈo/ /tə.ɫə.vi.ziˈo/ n fem
fahita lavitra

televisor /te.ɫe.viˈzoɾ/ /te.ɫe.βiˈzo/ /te.ɫe.βiˈzoɾ/ /tə.ɫə.viˈzo/ /tə.ɫə.βiˈzo/ n masc
fahitalavitra

telèfon /teˈɫɛ.fon/ /təˈɫɛ.fon/ /təˈɫɛ.fun/ n masc
telefàonina telefaonina
Aparell que permet la comunicació oral a distància, fent tant de transmissor com de receptor, amb un dispositiu per a seleccionar el destinatari.

templa /ˈtem.pɫa/ /ˈtem.pɫə/ n fem
fihirifana

temple /ˈtem.pɫe/ /ˈtem.pɫə/ n masc
tempoly

temporada /tem.poˈɾa.ða/ /təm.puˈɾa.ðə/ n fem
tonontaona
Període de temps durant el qual es practica una activitat.

temps n masc
fotoana andro
Magnitud física que serveix per a avaluar l'evolució dels fets o bé per a organitzar o pronosticar allò que s'espera o es vol que passi.

temptar /temˈta/ /temˈtaɾ/ /təmˈta/ v
manandrana
Intentar, procurar d'aconseguir alguna cosa dificultosa.

tenda /ˈten.da/ /ˈten.də/ n fem
ridao
Habitacle portàtil fàcilment desmuntable.

tenebra /teˈne.βɾa/ /təˈne.βɾə/ n fem
ny maìzina
(sovint en plural) Gran obscuritat.

termenal /teɾ.meˈnaɫ/ /tər.məˈnaɫ/ n masc
amborodao

terra /ˈtɛ.ra/ /ˈtɛ.rɛ/ n fem
tany
Sòlid esmicolat.
Qualsevol àrea o tipologia de terreny.
Superfície del planeta no coberta per aigua.

terratrèmol /ˌtɛ.raˈtɾe.moɫ/ /ˌtɛ.rəˈtɾə.moɫ/ /ˌtɛ.rəˈtɾɛ.muɫ/ n masc
horohoron-tany

terrissa /teˈri.sa/ /təˈri.sa/ n fem
feta

terror /teˈroɾ/ /təˈro/ /təˈror/ n
tahotra

terrorista /te.roˈɾis.ta/ /te.roˈɾis.te/ /tə.roˈɾis.tə/ /tə.ruˈɾis.tə/ adj
mpampihorohoro

testa /ˈtes.ta/ /ˈtes.tə/ n fem
loha
Cap d'una persona o animal.
Part anterior, frontal, d'una cosa.
Tap o part anterior de les bótes i barrils.
Mena de closca que cobreix el cos de les garoines.

testicle /tesˈti.kɫe/ /təsˈti.kɫə/ n masc
atodinakanga

teulada /tewˈɫa.ða/ /təwˈɫa.ðə/ n fem
tafo

tigre /ˈti.ɣɾə/ n masc
tigra

tija /ˈti.d͡ʒa/ /ˈti.ʒa/ /ˈti.ʒə/ n fem
taho

tinta /ˈtin.ta/ /ˈtin.tə/ n fem
ranomainty

tip /ˈtip/ adj masc
feno
Que ha satisfet de la necessitat d'aliment.

tirar /tiˈɾa/ /tiˈɾaɾ/ v
apetraka
Deixar anar una cosa dins d'una altra.
afo
Disparar un arma de foc o un artifici de pólvora.

tisores /tiˈzo.ɾes/ n fem
hety
Eina metàl·lica per a tallar formada per dues peces iguals (o gairebé) creuades i agafades entre elles per un petit eix també metàl·lic. Cada peça, anomenada tisora, té, a un costat del creuament, una part tallant disposada de manera que les parts tallants de les dues peces es toquen; i, a l'altra, una anella per a agafar l'eina amb un o més dits.

tió /tiˈo/ n masc
hazo

to /ˈtɔ/ n masc
haabom-peo

tocar /toˈka/ /toˈkaɾ/ /tuˈka/ v
mikitika
Posar els dits o una altra part exterior del cos fregant un altre cos.
(voleibol) Entrar en contacte, un jugador, amb la pilota amb qualsevol part del cos de la cintura cap amunt.
milalao
Fer sonar un instrument musical.

tocat /toˈkat/ /tuˈkat/ n masc
mikitika

toll /ˈtoʎ/ n masc
dobo
En un riu, indret on l'aigua té una profunditat més gran que la mitjana i té poc moviment.
Un clot natural, ple d'aigua que s'aprofita per a rentar roba.

tombar /tomˈba/ /tomˈbaɾ/ /tumˈba/ v
mihodina
Girar una cosa d'una part a una altra.
Girar, canviar de direcció.

tomàquet /toˈma.kət/ /tuˈma.kət/ n masc
voatabiha

torba /ˈtoɾ.βa/ /ˈtɔr.bə/ n fem
fompo-tany

tord /ˈtort/ adj masc
volombatolalaka

tornado /toɾˈna.ðo/ /turˈna.ðu/ n masc
rambondanitra

tornejar /tor.neˈd͡ʒa/ /toɾ.neˈd͡ʒaɾ/ /tur.nəˈʒa/ v
mihodina
(transitiu) Treballar amb el torn per arrodonir esfèricament o cilíndrica una cosa que està en brut, polint-la i allisant-la.

torre /ˈto.re/ n fem
tilikambo
Edificació militar amb una alçada superior a l'amplada per a la defensa o l'observació, que quan forma part d'una construcció més gran sobresurt dels elements que té al voltant.
Construcció mòbil de certa alçària utilitzada antigament per assaltar els castells i altres fortificacions.

tortuga /toɾˈtu.ɣə/ /turˈtu.ɣə/ n fem
sokatra
Rèptil que forma un ordre propi (testudines), caracteritzat per l'enorme closca que li cobreix quasi tot el cos (tant per dalt com per sota). Té quatre potes curtes, una cua i una boca en forma de bec.

tortura /toɾˈtu.ɾa/ /toɾˈtu.ɾə/ /turˈtu.ɾə/ n fem
fampijaliana

torturar /tor.tuˈɾa/ /toɾ.tuˈɾa/ /toɾ.tuˈɾaɾ/ /tur.tuˈɾa/ v
fampijaliana
Infligir dolor excessiu a un presoner, usualment per obtenir una informació.

tot /ˈtɔt/ adj masc
avokoa
Enter, sencer, que es pren o comprèn totes les seves parts.

totxo /ˈto.t͡ʃo/ /ˈtɔ.t͡ʃo/ /ˈtɔ.t͡ʃu/ n masc
biriky
Maó gruixut.

tractar /tɾakˈta/ /tɾakˈtaɾ/ /tɾəkˈta/ v
anjara
Conversar, tenir amistat i tracte amb algú.

tradició /tɾa.ði.siˈo/ n fem
fomban-drazana
Tot allò que té origen en les generacions passades i que, mantenint un fort contingut social, es transmet a les següents generacions. Fa referència a l'herència que rebem dels avantpassats. Per tant, és l'objecte de culte del tradicionalisme.

trametre /tɾaˈme.tɾe/ /tɾəˈmə.tɾə/ /tɾəˈmɛ.tɾə/ v
alefa

tramvia /tɾamˈbi.a/ /tɾaɱˈvi.a/ /tɾəmˈbi.ə/ /tɾəɱˈvi.ə/ n masc
tram

transversal /tɾanz.veɾˈsaɫ/ /tɾanz.βerˈsaɫ/ /tɾanz.βeɾˈsaɫ/ /tɾənz.bərˈsaɫ/ /tɾənz.vəɾˈsaɫ/ adj
vokovoko
Que travessa d'un costat a un altre.

trastorn de l'espectre autista n masc
autiste

trau /tɾaw/ n masc
trano
Forat o tall en una peça de roba per on ha de passar un botó.

travessar /tɾa.veˈsaɾ/ /tɾa.βeˈsa/ /tɾə.vəˈsa/ /tɾə.βəˈsa/ v
vokovoko

treball /tɾeˈbaʎ/ /tɾəˈbaj/ /tɾəˈbaʎ/ n masc
asa
Esforç per assolir una finalitat.
Resultat d'un esforç.
Allò a què una persona dedica la seva activitat professional.
Activitat, professional o no, que requereix esforç o no, que es desenvolupa per assolir una finalitat.
(física) Magnitud que mesura l'energia necessària per a modificar l'energia d'algun sistema, en especial per a generar moviment o alterar cossos.

treballar /tɾe.baˈʎaɾ/ /tɾe.βaˈʎa/ /tɾə.bəˈja/ /tɾə.bəˈʎa/ v
miasa

tren /ˈtɾen/ /ˈtɾen/ n masc
fiaran-dalamby

trencar /tɾeŋˈka/ /tɾeŋˈkaɾ/ /tɾəŋˈka/ v
mamaky
Fer trossos una cosa a base de cops, de pressió.
mihodina
(intransitiu) Canviar de direcció d’un camí o carrer a un altre.

trenta /ˈtɾen.ta/ /ˈtɾən.tə/ /ˈtɾɛn.tə/ number
telopolo

tres /ˈtɾes/ /ˈtɾəs/ /ˈtɾɛs/ number
telo

tres-cents /ˌtɾeˈsens/ /ˌtɾəˈsens/ /ˌtɾɛˈsens/ number
zato

tresor /tɾeˈzɔɾ/ /tɾəˈzɔ/ n masc
harena
Conjunt agrupat de diners o de coses de gran valor.

tretze /ˈtɾe.d͡ze/ number
telo ambinifolo

tricotar /tɾi.koˈta/ /tɾi.koˈtaɾ/ /tɾi.kuˈta/ v
manao ba

tristesa /tɾisˈte.za/ /tɾisˈtə.zə/ /tɾisˈtɛ.zə/ n fem
alahelo

tro /ˈtɾo/ n masc
ampy
So sobtat que acompanya un llampec que és conseqüència de l'expansió de l'aire al pas de la descàrrega elèctrica.

trompeta /tɾomˈpe.ta/ /tɾomˈpə.tə/ /tɾumˈpɛ.tə/ n fem
trompetra
Instrument aeròfon de metall, amb broquet, que consisteix en un llarg tub cilíndric metàl·lic, comunament corbat dues vegades, amb embocadura en forma de copa, proveït de claus o pistons i terminat en pavelló.

tronera /tɾoˈne.ɾa/ /tɾoˈne.ɾə/ /tɾuˈne.ɾə/ n fem
paosy
(billar) Cadascun dels sis forats d'una taula de billar destinada al billar americà, l'snooker o el xapó, que estan situats en els angles i a la meitat dels costats llargs.

troposfera /ˌtɾo.posˈfe.ɾa/ /ˌtɾo.posˈfe.ɾə/ /ˌtɾo.pusˈfe.ɾə/ n fem
sosom-pikoriana

tros de quòniam n masc
vendrana

tulipa /tuˈɫi.pa/ /tuˈɫi.pə/ n fem
tiolipa

tumor /tuˈmor/ n masc
fivontosana

turc n masc
tiorka
(masculí singular) Llengua turquesa parlada principalment a Turquia i Xipre.

turment /turˈmen/ /tuɾˈmen/ /tuɾˈment/ n masc
fampijaliana

turó n masc
bonga
Elevació moderada del terreny; muntanya o puig poc elevat; pujol.

tàmil /ˈta.miɫ/ n masc
tamily
Llengua dravídica parlada pels tàmils.

tàvec /ˈta.vek/ /ˈta.vək/ /ˈta.βek/ /ˈta.βək/ n masc
lalitromby

tòxic /ˈtɔk.sik/ n masc
poizina
Substància d’efecte morbós o letal per a un organisme viu.

ull /ˈuj/ /ˈuʎ/ n masc
maso
Òrgan dels éssers vius capaç de fixar imatges en el cervell a través de receptors de llum.

ullal /uˈjaɫ/ /uˈʎaɫ/ n masc
vangy
(central, septentrional) Dent dels mamífers, de forma cònica, acabada en una punxa i amb una sola arrel, situada entre les incisives i les premolars.

un number
iray
(cardinal) La unitat completa.

ungla /ˈuŋ.ɡɫa/ n fem
hoho
Protecció de calci del dit humà i d'altres animals.

univers /u.niˈvɛls/ /u.niˈvɛɾs/ /u.niˈvɛɾs/ /u.niˈβɛrs/ /u.niˈβɛɾs/ n masc
erana

universitat /u.ni.ver.siˈtat/ /u.ni.veɾ.siˈtat/ /u.ni.vəɾ.siˈtat/ /u.ni.βer.siˈtat/ /u.ni.βeɾ.siˈtat/ n fem
oniversite

usuari /u.zuˈa.ɾi/ n masc
mpikambana

vaca /ˈba.ka/ /ˈba.kə/ /ˈva.ka/ /ˈva.kə/ n fem
omby
(mamífers) Mamífer remugant de granja que dóna llet, femella del bou.

vacances /baˈkan.ses/ /bəˈkan.səs/ /vaˈkan.ses/ /vəˈkan.səs/ n fem
fialantsasatra
(plurale tantum) Temps de repòs durant el qual cessa l'activitat habitual de treball o estudis.

vaccí /bakˈsi/ /bəkˈsi/ /vakˈsi/ /vəkˈsi/ n masc
vaksiny
Preparat biològic que aconsegueix immunitzar una persona o animal contra una malaltia vírica.

vagina /baˈd͡ʒi.na/ /baˈʒi.na/ /vaˈd͡ʒi.na/ /vəˈʒi.nə/ n fem
fory

vainilla /bajˈni.ʎa/ /bəjˈni.ʎə/ /vajˈni.ʎa/ /vəjˈni.ʎə/ n fem
vanila

vaixell /bajˈʃeʎ/ /baˈʃeʎ/ /vajˈʃeʎ/ /vəˈʃeʎ/ n masc
sambo

valentia /ba.ɫenˈti.a/ /bə.ɫənˈti.ə/ /va.ɫenˈti.a/ /və.ɫənˈti.ə/ n fem
herim-po

vall /ˈbaʎ/ /ˈvaʎ/ /ˈvaʎ/ n fem
lohasaha
Depressió allargada entre dos vessants de muntanyes.

valor /baˈɫor/ /baˈɫoɾ/ /vaˈɫoɾ/ /vəˈɫo/ /vəˈɫoɾ/ n
herim-po
Tret de la persona que és valenta.

vampir /bamˈpir/ /bəmˈpir/ /vamˈpiɾ/ /vəmˈpiɾ/ n masc
vampira
Personatge demoníac literari que xucla la sang i l'ànima de les persones.

vaporar /ba.poˈɾa/ /bə.puˈɾa/ /va.poˈɾaɾ/ /və.poˈɾa/ /və.puˈɾa/ v
etona

vara /ˈba.ɾa/ /ˈba.ɾə/ /ˈva.ɾa/ /ˈva.ɾə/ n fem
langilangy
Bastó usat com a insígnia d'autoritat, especialment els alcaldes.
taho
(golf) Part central d'un bastó, consistent en una barra prima, llarga, recta i de flexibilitat variable que fa d'eix.

vedell /beˈðeʎ/ /bəˈðeʎ/ /veˈðeʎ/ /vəˈðeʎ/ n masc
zanak'omby

vedet /beˈðet/ /bəˈðɛt/ /veˈðet/ /vəˈðət/ /vəˈðɛt/ n fem
kintana
Artista femenina principal d’un espectacle de varietats o de revista.

vela /ˈbɛ.ɫa/ /ˈvə.ɫə/ /ˈvɛ.ɫa/ /ˈvɛ.ɫə/ /ˈvɛ.ɾa/ n fem
lay

velar /beˈɫa/ /beˈɫar/ /beˈɫaɾ/ /bəˈɫa/ /bəˈɫar/ /veˈɫaɾ/ /vəˈɫa/ /vəˈɫaɾ/ v
zavona
(fotografia) Inutilitzar una emulsió fotogràfica per l’acció d’un factor ambiental, normalment la llum.

vell /ˈbeʎ/ /ˈvej/ /ˈveʎ/ adj masc
antitra
De llarga vida, gran.
Referit a objectes, antic o espatllat.

vendre /ˈben.dɾe/ /ˈven.dɾe/ /ˈvən.dɾə/ /ˈvɛn.dɾə/ v
mivarotra

venjança /beɲˈd͡ʒan.sa/ /bəɲˈʒan.sə/ /veɲˈd͡ʒan.sa/ /vəɲˈʒan.sə/ n fem
valifaty

vent /ˈben/ /ˈven/ /ˈvent/ n masc
rivotra

ventall /benˈtaʎ/ /bənˈtaʎ/ /venˈtaʎ/ /vənˈtaj/ /vənˈtaʎ/ n masc
fikopahana

ventilar /ben.tiˈɫa/ /bən.tiˈɫa/ /ven.tiˈɫaɾ/ /vən.tiˈɫa/ v
rivotra

ventre /ˈben.tɾe/ /ˈben.tɾə/ /ˈven.tɾe/ /ˈven.tɾə/ n masc
kibo

verb /ˈbɛrp/ /ˈbɛɾp/ /ˈvɛɾp/ /ˈvɛɾp/ n masc
matoanteny

verd /ˈbɛrt/ /ˈvelt/ /ˈvəɾt/ /ˈvɛɾt/ adj masc
maitso
De color verd.
Dit d'una fruita, que encara no és madura.

verd /ˈbɛrt/ /ˈvelt/ /ˈvəɾt/ /ˈvɛɾt/ n masc
maitso
Color de l'espectre entre el groc i el blau.

verema /beˈɾe.ma/ /bəˈɾɛ.mə/ /veˈɾe.ma/ /vəˈɾə.mə/ /vəˈɾɛ.mə/ /ˈbɾɛ.ma/ /ˈbɾɛ.mə/ n fem
hasotry

vermell /berˈmeʎ/ /beɾˈmeʎ/ /veɾˈmeʎ/ /vərˈmɛj/ /vəɾˈməʎ/ adj masc
mena
Franja de l'espectre solar entre el violat i el taronja, amb una llargada d'ona d'entre 627 i 770 nm.

verí /beˈɾi/ /veˈɾi/ /vəˈɾi/ n masc
poizina
Substància que altera les funcions normals d'un organisme quan entra en contacte amb ell.

vesprada /besˈpɾa.ða/ /bəsˈpɾa.ðə/ /vesˈpɾa.ða/ /vəsˈpɾa.ðə/ n fem
hariva

vespre /ˈbes.pɾe/ /ˈves.pɾe/ /ˈves.pɾə/ n masc
hariva

vestit /besˈtit/ /vesˈtit/ /vəsˈtit/ n masc
akanjo

veterinari /be.te.ɾiˈna.ɾi/ /bə.tə.ɾiˈna.ɾi/ /ve.te.ɾiˈna.ɾi/ /və.tə.ɾiˈna.ɾi/ adj masc
mpitsabo biby
Relacionat amb el treball del veterinari.

veterinari /be.te.ɾiˈna.ɾi/ /bə.tə.ɾiˈna.ɾi/ /ve.te.ɾiˈna.ɾi/ /və.tə.ɾiˈna.ɾi/ n masc
mpitsabo biby
Persona que per professió o estudi es dedica a la veterinària.

vi /ˈbi/ /ˈvi/ /ˈvi/ n masc
divay
(normalment no comptable) Beguda creada de la fermentació del raïm.

viatge /biˈa.d͡ʒe/ /viˈa.d͡ʒe/ /viˈa.d͡ʒə/ n masc
dia
Desplaçament a una destinació prou allunyada.
Cada anada i tornada que es fa per transportar quelcom o fer un encàrrec

victòria /bikˈtɔ.ɾi.a/ /vikˈtɔ.ɾi.a/ /vikˈtɔ.ɾi.ə/ n fem
fandresena

vida /ˈbi.ða/ /ˈvi.ða/ /ˈvi.ðə/ n fem
fahavelomana
Capacitat d'alguns éssers (vius) de complir les funcions vitals: néixer, créixer i reproduir-se.

vidre /ˈbi.ðɾe/ /ˈvi.ðɾe/ /ˈvi.ðɾə/ n masc
vitra

vidu /ˈbi.ðu/ /ˈvi.ðu/ /ˈvi.ðu/ adj masc
maty vady

vila /ˈbi.ɫa/ /ˈbi.ɫə/ /ˈvi.ɫa/ /ˈvi.ɫə/ n fem
tanana

vinagre /biˈna.ɣɾe/ /viˈna.ɣɾe/ /viˈna.ɣɾə/ n masc
vinaigitra

vint /ˈbin/ /ˈvin/ /ˈvint/ number
roapolo

vint-i-cinc /ˌbin.tiˈsiŋ/ /ˌvin.tiˈsiŋk/ /ˌvin.tiˈsiŋk/ number
dimy amby roapolo

vint-i-dos /ˌbin.tiˈðos/ /ˌvin.tiˈðos/ /ˌvin.tiˈðos/ number
roapolo

vint-i-dues /ˌbin.tiˈðu.es/ /ˌbin.tiˈðu.əs/ /ˌvin.tiˈðu.es/ /ˌvin.tiˈðu.əs/ number
roapolo
Forma femenina de vint-i-dos.

vint-i-nou /ˌbin.tiˈnɔw/ /ˌvin.tiˈnɔw/ /ˌvin.tiˈnɔw/ number
roapolo

vint-i-quatre /ˌbin.tiˈkwa.tɾe/ /ˌvin.tiˈkwa.tɾe/ /ˌvin.tiˈkwa.tɾə/ number
roapolo

vint-i-set /ˌbin.tiˈsɛt/ /ˌvin.tiˈsɛt/ /ˌvin.tiˈsɛt/ number
roapolo

vint-i-sis /ˌbin.tiˈsis/ /ˌvin.tiˈsis/ /ˌvin.tiˈsis/ number
roapolo

vint-i-tres /ˌbin.tiˈtɾes/ /ˌbin.tiˈtɾɛs/ /ˌvin.tiˈtɾes/ /ˌvin.tiˈtɾəs/ /ˌvin.tiˈtɾɛs/ number
roapolo

vint-i-un /ˌbin.tiˈun/ /ˌvin.tiˈun/ /ˌvin.tiˈun/ number
roapolo

vint-i-una /bin.tiˈu.na/ /bin.tiˈu.nə/ /vin.tiˈu.na/ /vin.tiˈu.nə/ number
roapolo
Forma femenina de vint-i-un.

vint-i-vuit /bin.tiˈβujt/ /vin.tiˈvujt/ /vin.tiˈvujt/ number
roapolo

viola /biˈɔ.ɫa/ /biˈɔ.ɫɔ/ /biˈɔ.ɫə/ /viˈɔ.ɫa/ /viˈɔ.ɫə/ n fem
volomparasy
Planta que fa flors de color lila.

violat /bi.oˈɫat/ /vi.oˈɫat/ /vi.uˈɫat/ adj
volomparasy
De color morat clar com la viola.

violat /bi.oˈɫat/ /vi.oˈɫat/ /vi.uˈɫat/ n masc
volomparasy
Color morat clar com la viola.

violentar /bi.o.ɫenˈta/ /bi.u.ɫənˈta/ /vi.o.ɫenˈtaɾ/ /vi.o.ɫənˈta/ /vi.u.ɫənˈta/ v
mahatonga

vista /ˈbis.ta/ /ˈvis.ta/ /ˈvis.tə/ n fem
bika
Allò que és percebut des d'un punt concret.

viure /ˈbiw.ɾe/ /ˈviw.ɾe/ /ˈviw.ɾə/ v
miaina
Existir, estar viu.

vocabulari /bo.ka.βuˈɫa.ɾi/ /bu.kə.βuˈɫa.ɾi/ /vo.ka.buˈɫa.ɾi/ /vo.kə.buˈɫa.ɾi/ /vu.kə.buˈɫa.ɾi/ n masc
voambolana

vocal /boˈkaɫ/ /voˈkaɫ/ /vuˈkaɫ/ n fem
zanatsoratra

vol /ˈbɔɫ/ /ˈvɔɫ/ /ˈvɔɫ/ n masc
fihitra
(handbol) Acció d'un jugador situat a prop de l'àrea de porteria contrària de saltar en direcció a la porteria per controlar una pilota procedent d'una passada i llançar-la immediatament per intentar marcar abans de tocar a terra.

volant /boˈɫan/ /buˈɫan/ /voˈɫant/ /vuˈɫan/ n masc
vorona
(bàdminton) Objecte de 4,74 a 5,5 g de pes format per un nucli rodó i per un element allargat de material lleuger que hi està fixat per un extrem amb l'objectiu d'alentir-ne el vol i estabilitzar-lo.

volapük /bo.ɫaˈpuk/ /bu.ɫəˈpuk/ /vo.ɫaˈpuk/ /vo.ɫəˈpuk/ /vu.ɫəˈpuk/ n masc
volapoky
Llengua planificada creada pel capellà alemany Johann Martin Schleyer el 1879 amb la intenció de facilitar la comprensió entre persones de distintes cultures.

volar /boˈɫa/ /voˈɫa/ /voˈɫaɾ/ /vuˈɫa/ v
fihitra
Sostenir-se i moure's dins l'aire.

volcà /boɫˈka/ /voɫˈka/ /vuɫˈka/ n masc
volokano afotroa

voleiar /bo.ɫeˈja/ /bu.ɫəˈja/ /vo.ɫeˈjaɾ/ /vo.ɫəˈja/ /vu.ɫəˈja/ v
fihitra

vorejar /bo.ɾeˈd͡ʒa/ /bo.ɾeˈʒa/ /vo.ɾeˈd͡ʒaɾ/ /vo.ɾəˈd͡ʒa/ /vu.ɾəˈʒa/ v
amborodao

vuit /ˈbujt/ /ˈvujt/ /ˈvujt/ number
valo

vuit-cents /ˌbujtˈsens/ /ˌbwitˈsens/ /ˌvujtˈsens/ /ˌvujtˈsens/ number
zato

vuitanta /bujˈtan.ta/ /bwiˈtan.ta/ /vujˈtan.ta/ /vujˈtan.tə/ number
valopolo

vulva /ˈbuɫ.βa/ /ˈbuɫ.βə/ /ˈvuɫ.va/ /ˈvuɫ.və/ n fem
fala

vàter /ˈba.ter/ /ˈba.teɾ/ /ˈba.tər/ /ˈva.teɾ/ /ˈva.təɾ/ n masc
toerana fidiovana
Receptacle de ceràmica col·locat damunt d'un tub, en què s'aboquen les deposicions humanes.

vèncer /ˈben.se/ /ˈven.seɾ/ /ˈvɛn.sə/ v
faharesena
Imposar-se en una disputa.

vèrtex /ˈbɛr.teks/ /ˈbɛr.təks/ /ˈbɛɾ.teks/ /ˈvɛɾ.teks/ /ˈvɛɾ.təks/ n masc
tendro

xai /ˈt͡ʃaj/ n masc
besavily
(figurat) Persona dòcil i servil.

xarxa /ˈt͡ʃaɾ.t͡ʃa/ Interjection
tetitsipika

xarxa /ˈt͡ʃaɾ.t͡ʃa/ n fem
lay
Teixit de forma reticular que forma forats en forma de quadrats o rombes.
tetitsipika
Tros d'aquest teixit fet servir per a pescar.
tambajotra
Conjunt d'unitats funcionals autònomes interconnectades.

xarxa de protecció n fem
tetitsipika

xat /ˈʃat/ n masc
piso

xerraire /t͡ʃeˈraj.ɾe/ /ʃəˈraj.ɾə/ adj
katsorombina
Que parla molt en va.

xicot /t͡ʃiˈkɔt/ /ʃiˈkɔt/ n masc
sipa
Noi que festeja, parella sentimental.

xilòfon /ksiˈɫɔ.fon/ /ksiˈɫɔ.fun/ /ʃiˈɫɔ.fon/ /ʃiˈɫɔ.fun/ n masc
atranatrana

xinès /ʃiˈnəs/ /ʃiˈnɛs/ n masc
sinoa
(masculí singular) Grup de llengües sinotibetanes originàries de la Xina.

xocolata /t͡ʃo.koˈɫa.ta/ /ʃo.koˈɫa.tə/ /ʃu.kuˈɫa.tə/ n fem
sokola sokolà
Llaminadura que té aquesta substància com a ingredient principal.

xofer /t͡ʃoˈfe/ /t͡ʃoˈfeɾ/ /ʃoˈfe/ /ʃuˈfe/ n masc
mpamily

zebra /ˈze.bɾa/ n fem
zebra

zero /ˈzɛ.ɾo/ /ˈzɛ.ɾu/ n masc
aotra
Xifra que no suma ni resta, però dona valor de desena situat a la dreta d'una altra xifra.
Buit, el no res.

Àfrica /ˈa.fɾi.ka/ pn
Afrika
Continent situat al sud d'Europa.

Àsia /ˈa.zi.a/ pn
Azia
Continent situat entre Europa i l'oceà Pacífic.

Àustria /ˈaws.tɾi.ə/ pn
Aotrisy
Estat muntanyós centreeuropeu fronterer amb Txèquia, Eslovàquia, Hongria, Eslovènia, Itàlia, Suïssa, Liechtenstein i Alemanya. El nom complet és República d'Àustria.

Índia /ˈin.di.ə/ pn
India
Península asiàtica situada al sud del continent. Està ocupada principalment pel país homònim però també per Pakistan i Bangla Desh.

àguila /ˈa.ɣi.ɫa/ n fem
voromahery egla
Nom referit a quatre gèneres diferents, però d'aspecte semblant, d'aus rapinyaires de la família dels accipítrids.

ànec /ˈa.nek/ /ˈa.nək/ n masc
dokotra

ànim n masc
herim-po

àpat /ˈa.pat/ /ˈa.pət/ n masc
sakafo

àrab /ˈa.ɾap/ /ˈa.ɾəp/ adj
arabo
Relatiu a Aràbia, la seva cultura o la llengua.

àrab /ˈa.ɾap/ /ˈa.ɾəp/ n neut
arabo
(només en singular) Llengua parlada pels pobles originaris de la península Aràbiga. És la llengua en la que es va escriure l'Alcorà.

àvia /ˈa.vi.a/ /ˈa.vi.ə/ /ˈa.βi.a/ /ˈa.βi/ n fem
nenibe
Forma femenina de avi.

ètnia /ˈɛd.ni.a/ /ˈɛd.ni.ə/ n fem
foko

ídol /ˈi.doɫ/ /ˈi.duɫ/ n masc
sampy

índex /ˈin.deks/ /ˈin.dəks/ n masc
fanondro
Llista dels continguts o dels capítols d'un llibre.
(anatomia) Segon dit de la mà, entre el polze i el dit del cor.

íntegre /ˈin.te.ɣɾe/ /ˈin.tə.ɣɾə/ adj
feno

òliba /ˈo.ɫi.βə/ /ˈɔ.ɫi.ba/ n fem
vorombozaka

òvul /ˈɔ.vuɫ/ /ˈɔ.vuɫ/ /ˈɔ.βuɫ/ n masc
atody

ós n masc
orsa
Mamífer omnívor que en la classificació científica forma una família pròpia, Ursidae. És salvatge, pelut, molt voluminós i amb cua i orelles rodones i urpes llargues i dures. Camina en quatre potes (quadrúpede), però de vegades també en dues.

úter /ˈu.teɾ/ /ˈu.tər/ n masc
bobo