ADN /ˌaˌðeˈe.na/ /ˌaˌðeˈe.nə/ acronym
DNA

Abraham /a.bɾaˈam/ /ə.βɾəˈam/ pn
Îbrahîm

Adam /aˈðam/ /əˈðam/ pn
Adem

Afganistan /əv.ɣə.nisˈtan/ pn
Efxanistan Afganistan
Estat localitzat a Àsia que limita amb l'Iran a l'oest, amb el Pakistan al sud i a l'est, amb el Turkmenistan, l'Uzbekistan i el Tadjikistan al nord i la Xina a l'extrem més oriental. El nom oficial és República Islàmica de l'Afganistan.

Albània /əɫˈβa.ni.ə/ pn
Elbanya
Estat independent situat a la península balcànica i fronterer amb Montenegro, Kosovo, Macedònia (l'estat independent) i Grècia. El nom complet és República d'Albània.

Alcorà /aɫ.koˈɾa/ /əɫ.koˈɾa/ /əɫ.kuˈɾa/ pn
Quran

Alemanya /ə.ɫəˈma.ɲə/ pn
Elmanya Almanya

Alexandre /a.ɫekˈsan.dɾe/ /ə.ɫəkˈsan.dɾə/ pn
Skender

Alger /aɫˈd͡ʒe/ /aɫˈd͡ʒeɾ/ /əɫˈʒe/ /əʎˈʒe/ pn
Alcer

Amèrica /aˈmɛ.ɾi.ka/ pn
Amerîka

Amèrica del Nord /aˌmɛ.ɾi.ka.ðeɫˈnɔɾt/ pn
Amerîkaya Bakur

Amèrica del Sud /aˌmɛ.ɾi.ka.ðeɫˈsut/ pn
Emerîkaya Başûr

Andorra /anˈdɔ.ra/ /anˈdɔ.rɔ/ /ənˈdɔ.rə/ pn
Andorra
Estat europeu dels Pirineus, que fa frontera amb França i Espanya. Per raons històriques encara té una relació política i militar amb els dos estats veïns i en concret per mitjà dels seus representants oficials, cadascun dels quals té el càrrec de copríncep, el bisbe d'Urgell i el president de la república francesa. El nom oficial és Principat d'Andorra.

Anglaterra /aŋ.ɡɫaˈtɛ.ra/ /aŋ.ɡɫaˈtɛ.rɛ/ pn
Îngiltere
País de la Gran Bretanya, un dels constituents del Regne Unit.

Angola /əŋˈɡo.ɫə/ pn
Angola
Població dels Estats Units d'Amèrica, en l'estat d'Indiana.

Antigua i Barbuda /ənˌti.ɣwəj.βərˈbu.ðə/ pn
Antigûa û Berbûda
Estat americà del Carib que ocupa tres illes, dues de principals, Antigua i Barbuda, una de molt menor, Redonda. Es troba al nord de Guadalupe.

Anvers /amˈbɛrs/ /amˈbɛɾs/ /aɱˈvɛɾs/ /əmˈbɛrs/ /əɱˈvɛɾs/ pn
ئانڤهرس

Argentina /ər.ʒənˈti.nə/ pn
Arjantîn
Estat de l'Amèrica del Sud, situat a l'extrem sud i en la costa atlàntica d'aquest subcontinent. És fronterer amb Bolívia, el Paraguai, el Brasil, l'Uruguai i Xile. El nom oficial és República Argentina.

Arquimedes /aɾ.kiˈme.ðes/ /ər.kiˈmɛ.ðəs/ pn
Arşîmed

Aràbia Saudí /aˌɾa.bi.a.sawˈði/ /əˌɾa.βi.ə.səwˈði/ pn
Erebistana Siûdî

Austràlia /əwsˈtɾa.ɫi.ə/ pn
Awistralya
Estat que inclou l'illa de la primera accepció i la de Tasmània, a més d'altres de menors, en especial Christmas i l'arxipèlag Cocos.

Avinyó /a.viˈɲo/ /a.βiˈɲo/ /ə.viˈɲo/ /ə.βiˈɲo/ pn
Avignon
Ciutat de la Provença situada al marge esquerre del riu Roine.

Azerbaidjan /ə.zər.βəjˈd͡ʒan/ pn
Azerbeycan
Estat asiàtic fronterer amb Rússia, Geòrgia, Armènia i l'Iran. El nom oficial és República de l'Azerbaidjan.

Barcelona /bal.sa'ro.na/ /baɾ.seˈɫo.na/ /bɐr.sɐˈɫo.nɐ/ /bəɾ.səˈɫo.nə/ pn
Barselona
Capital de Catalunya i de la província homònima.

Berlín /beɾˈɫin/ /bərˈɫin/ pn
Berlîn

Bessons /beˈsons/ /bəˈsons/ pn
Cêwî

Bielorússia /biˌɛ.ɫoˈru.si.ə/ /biˌɛ.ɫuˈru.si.ə/ pn
Rûsya Sipî
Estat del nord d'Europa fronterer amb Ucraïna, Polònia, Lituània, Letònia i Rússia. El nom complet és República de Bielorússia.

Birmània /birˈma.ni.ə/ pn
Bîrmanya
(tradicional, informal) Forma alternativa de Myanmar.

Bohèmia /boˈɛ.mi.a/ /buˈɛ.mi.ə/ pn
Bohemya

Bolívia /boˈɫi.vi.ə/ /boˈɫi.βi.a/ /buˈɫi.vi.ə/ /buˈɫi.βi.ə/ pn
Bolîvya
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb el Brasil, el Paraguai, l'Argentina, Xile i el Perú.

Botswana pn
Botswana
Estat africà fronterer amb Namíbia, Sud-àfrica, Zàmbia, i Zimbabwe.

Brussel·les /bɾuˈsɛ.ɫes/ /bɾuˈsɛ.ɫəs/ /bɾuˈsɛɫ.ɫes/ /bɾuˈsɛɫ.ɫəs/ pn
Bruksel

Bulgària /buɫˈɣa.ɾi.ə/ pn
Bulgaristan

Burkina Faso pn
Burkîna Faso
Estat de l'Àfrica Occidental, fronterer amb Mali, el Níger, el Benín, el Togo, Ghana i la Costa d'Ivori.

Bèlgica /ˈbɛɫ.ʒi.kə/ /ˈbɛʎ.ʒi.kə/ pn
Belçîka
Estat del centre d'Europa situat a la costa atlàntica, fronterer amb França, Luxemburg, Països Baixos i Alemanya. El nom complet és Regne de Bèlgica.

Bòsnia i Hercegovina /ˈbɔz.ni.a /ˈbɔz.ni.ə pn
Bosna Hersek
Estat situat a la península balcànica i fronterer amb Croàcia, Sèrbia i Montenegro.

Caire /ˈkaj.ɾe/ /ˈkaj.ɾə/ pn
Qahîre

Canadà /kə.nəˈða/ pn
Kanada
Estat independent de l'Amèrica del nord, situat a l'extrem nord d'aquest subcontinent, fronterer directament amb els Estats Units. El nom oficial és el mateix sense afegits ni variacions.

Catalunya /ka.taˈɫu.ɲa/ pn
Katalonya
País de la Mediterrània occidental que comprèn part del territori del nord-est d'Espanya i del sud-est de la França continental.

Corea del Sud /koˌɾe.ə.ðəɫˈsut/ /kuˌɾe.ə.ðəɫˈsut/ pn
Komara Korêyê
Estat asiàtic que ocupa la meitad sud de la península de Corea. Es fronterer amb Corea del Nord. El nom complet és República de Corea.

Croàcia /kɾoˈa.si.ə/ /kɾuˈa.si.ə/ pn
Hirvatistan
Estat situat a la península balcànica i fronterer amb Eslovènia, Hongria, Sèrbia, Montenegro i Bòsnia i Hercegovina. El nom complet és República de Croàcia.

Damasc /daˈmask/ /dəˈmask/ pn
Şam

Dinamarca /di.nəˈmar.kə/ pn
دانمارک
Estat escandinau que ocupa la península de Jutlàndia llevat de l'extrem sud, diverses illes properes, les illes Fèroe i Grenlàndia. El nom complet és Regne de Dinamarca.

Djibouti pn
Cîbûtî
Estat africà fronterer amb Eritrea, Etiòpia i Somàlia. El nom oficial és República de Djibouti.

Déu pn
Xuda Yezdan

Egipte /eˈʒip.te/ /əˈʒip.tə/ pn
Misir
Estat africà i mediterrani situat a l'extrem nord-oriental del continent i que també ocupa una petita part d'Àsia, la península del Sinaí. És fronterer amb Líbia, el Sudan i Israel. És especialment famós pel seu passat antic i les restes arqueològiques que ha deixat. El nom oficial és República Àrab d'Egipte.

Eritrea /e.ɾiˈtɾɛ.a/ /e.ɾiˈtɾɛ.ɛ/ /ə.ɾiˈtɾɛ.ə/ pn
Erîtrêya
Estat africà fronterer amb Djibouti, Etiòpia i Sudan.

Escorpió /es.koɾ.piˈo/ /əs.koɾ.piˈo/ /əs.kur.piˈo/ pn
Dûvpişk

Escòcia /esˈkɔ.si.a/ pn
Îskoçya

Eslovàquia /ez.ɫoˈva.ki.a/ /ez.ɫoˈβa.ki.a/ /əz.ɫoˈva.ki.ə/ /əz.ɫuˈva.ki.ə/ /əz.ɫuˈβa.ki.ə/ pn
Slovakya
Estat del centre d'Europa fronterer amb Polònia, Ucraïna, Hongria, Àustria i Txèquia. El nom complet és República Eslovaca.

Eslovènia /ez.ɫoˈvɛ.ni.a/ /ez.ɫoˈβɛ.ni.a/ /əz.ɫoˈvɛ.ni.ə/ /əz.ɫuˈvɛ.ni.ə/ /əz.ɫuˈβɛ.ni.ə/ pn
Slovenya
País de l'Europa central, encerclat per Itàlia, Àustria, Hongria i Croàcia. Disposa d'una petita zona costera al nord del mar Adriàtic.

Espanya /əsˈpa.ɲə/ pn
Spanya
Estat europeu de la península Ibèrica, que fa frontera amb Andorra, França, Portugal i Gibraltar, i a l'Àfrica inclou les illes Canàries i els enclavaments de Ceuta i Melilla. El nom oficial és Regne d'Espanya.

Estats Units /esˌtad.zuˈnits/ pn
Dewletên Yekbûyî
Estats Units

Estònia /əsˈtɔ.ni.ə/ pn
Estonya
Estat bàltic fronterer amb Letònia i Rússia. El nom complet és República d'Estònia.

Europa /ewˈɾo.pa/ /əwˈɾɔ.pə/ pn
Ewropa ئه‌وروپا

Eva /ˈe.va/ /ˈe.və/ /ˈe.βa/ /ˈe.βə/ pn
Hawa

Finlàndia /finˈɫan.di.ə/ pn
Fînlanda Fînlenda
Estat escandinau fronterer amb Noruega, Suècia i Rússia. El nom complet és República de Finlàndia.

Francesc /fɾanˈsesk/ /fɾənˈsəsk/ /fɾənˈsɛsk/ pn
frensî

França /ˈfɾan.sə/ pn
Fransa
Estat europeu situat al nord dels Pirineus, que a Europa fa frontera amb Andorra, Espanya, Mònaco, Itàlia, Suïssa, Alemanya, Luxemburg i Bèlgica, i que té diversos territoris d’ultramar. El nom complet és República Francesa.

Gibraltar /d͡ʒi.bɾaɫˈtaɾ/ /d͡ʒi.βɾaɫˈta/ /ʒi.βɾəɫˈta/ pn
Gibraltar

Ginebra /d͡ʒiˈne.bɾa/ pn
Cenevre
Ciutat i cantó de Suïssa a l’extrem sud-oest del llac Léman.

Gran Bretanya pn
Brîtanya
Illa europea a l'est d'Irlanda i amb la qual i amb d'altres més petites forma l'arxipèlag de les illes Britàniques. Aquesta illa pertany íntegrament al Regne Unit i en ella s'hi troba Anglaterra, Escòcia i Gal·les.

Groenlàndia /ɡɾo.enˈɫan.di.a/ /ɡɾo.ənˈɫan.di.ə/ /ɡɾu.ənˈɫan.di.ə/ pn
Grînlenda

Grècia /ˈɡɾɛ.si.ə/ pn
Yewnanistan
Estat europeu situat a la península Balcànica i fronterer amb Albània, la República de Macedònia, Bulgària i Turquia. El nom complet és República Hel·lènica.

Guadeloupe /ɡwa.ðeˈɫup/ /ɡwə.ðəˈɫup/ pn
Guadeloupe

Hondures /onˈdu.ɾəs/ /unˈdu.ɾəs/ pn
Hondûras
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb El Salvador, Nicaragua i Guatemala. El nom oficial és República d'Hondures.

Hongria /oŋˈɡɾi.ə/ /uŋˈɡɾi.ə/ pn
Macaristan
País del centre d'Europa, fronterer amb Àustria, Eslovàquia, Ucraïna, Romania, Sèrbia, Croàcia i Eslovènia. El nom complet és República d'Hongria.

Internet /in.terˈnet/ /in.tərˈnɛt/ pn
înternet
Xarxa informàtica descentralitzada d'abast global per a l'intercanvi de dades paquetitzades entre ordinadors que fa servir el conjunt de protocols estandarditzats TCP/IP.

Iran pn
Îran
Estat independent asiàtic fronterer amb el Turkmenistan, l'Afganistan, el Pakistan, l'Iraq, Turquia, l'Azerbaidjan i Armènia. Al nord és banyat pel mar Caspi i al sud pel Golf Pèrsic i pel Golf d'Oman. El nom complet és República Islàmica de l'Iran.

Iraq pn
Îraq
Estat asiàtic fronterer amb l'Iran, Kuwait, l’Aràbia Saudita, Jordània, Síria i Turquia. El nom complet és República de l'Iraq.

Irlanda /irˈɫan.də/ pn
Îrland
Illa europea a l'oest de l'illa de la Gran Bretanya i amb la qual i amb d'altres (de mida molt inferior) forma l'arxipèlag de les illes Britàniques.

Islàndia /izˈɫan.di.ə/ pn
Îsland
Estat europeu que ocupa principalment l'illa homònima, però també diverses illes menors properes. El nom complet és República d'Islàndia.

Itàlia /iˈta.ɫi.ə/ pn
Îtalya
Estat europeu situat a la península Itàlica. El nom oficial és República Italiana.

Japó /ʒəˈpo/ pn
Japon ژاپۆن
Estat que ocupa l'arxipèlag anterior.

Jehovà /d͡ʒe.oˈva/ /d͡ʒe.oˈβa/ /ʒə.oˈva/ /ʒə.uˈva/ /ʒə.uˈβa/ pn
Yehowa

Kenya /ˈkɛ.ni.ə/ pn
Kenya
Estat africà fronterer amb Etiòpia, Somàlia, Sudan, Tanzània i Uganda. El nom oficial és República de Kenya.

Kosovo /ˈko.zo.vo/ /ˈko.zo.vo/ /ˈko.zo.βo/ pn
Kosova

Laos /ˈɫa.os/ /ˈɫa.us/ pn
Laos
Estat asiàtic fronterer amb Tailàndia, Birmània, la Xina, el Vietnam i Cambodja. El nom complet és República Popular Democràtica de Laos.

Lesotho pn
Lesoto
Estat i enclavament dins de Sud-àfrica. El nom oficial és Regne de Lesotho.

Letònia /ɫəˈtɔ.ni.ə/ pn
Letonya
Estat independent del nord-oest Europa fronterer amb Estònia, Lituània, Rússia i Bielorússia. El nom complet és República de Letònia.

Liechtenstein pn
Liechtenstein
Minúscul estat alpí situat entre Suïssa i Àustria. El nom complet és Principat de Liechtenstein.

Lituània /ɫi.tuˈa.ni.ə/ pn
Lîtvanya
Estat bàltic fronterer amb Polònia, Bielorússia, Letònia i Rússia (per l'enclavament de Kaliningrad). El nom oficial és República de Lituània.

Londres /ˈɫon.dɾes/ pn
London

Luxemburg /ɫuk.səmˈburk/ pn
Lûksembûrg
Estat de l'Europa central rodejat de França, Alemanya i Bèlgica. El nom complet és Gran Ducat de Luxemburg.

Macedònia /mə.səˈðɔ.ni.ə/ pn
Makedonya
Regió romana que abastava bona part de la Grècia actual.
Regió grega al nord del país fronterera amb Macedònia del Nord.
(obsolet) Nom antic de Macedònia del Nord (1991-2019).

Madagascar /mə.ðə.ɣəsˈkar/ pn
Madagaskar
Estat africà que ocupa l'illa homònima. El nom oficial és República de Madagascar.

Madrid /maˈðɾit/ /məˈðɾit/ pn
Madrîd

Malta /ˈmaɫ.tə/ pn
Malta
Arxipèlag de la Mediterrània compost per tres illes principals, Malta (l'illa homònima), Gozo i Comino, i dues illes desertes, Cominotto i Filforta. Es troba en el centre de la Mediterrània, prop de Sicília. Sovint es considera europeu malgrat pertànyer a la placa tectònica africana.
Illa i estat europeu amb el nom oficial de República de Malta.

Marroc /məˈrɔk/ pn
Maroko
Estat africà situat a l'extrem nord-oest del continent. És fronterer amb Algèria, Mauritània i les ciutats espanyoles de Ceuta i Melilla. Ocupa de fet el territori disputat del Sàhara Occidental. El nom oficial és Regne del Marroc.

Mart pn
Behram
Quart planeta del sistema Solar.
Déu romà de la guerra.

Martinica /maɾ.tiˈni.ka/ /mər.tiˈni.kə/ pn
Martinique

Mauritània /məw.ɾiˈta.ni.ə/ pn
Morîtanya
Estat africà fronterer amb el Senegal, Mali, Algèria i el Sàhara Occidental (annexionat pel Marroc). El nom oficial és República Islàmica de Mauritània.

Moldàvia /moɫˈda.vi.a/ /moɫˈda.vi.ə/ /moɫˈda.βi.a/ /muɫˈda.vi.ə/ /muɫˈda.βi.ə/ pn
Moldova
Estat situat a l'est d'Europa i fronterer amb Ucraïna i Romania. El nom oficial és República de Moldàvia.

Mongòlia /moŋˈɡɔ.ɫi.ə/ /muŋˈɡɔ.ɫi.ə/ pn
Mongolya Moxolistan
Estat asiàtic fronterer amb Rússia i Xina. El nom complet és República Popular de Mongòlia.

Montenegro pn
Montenegro

Moscou /mosˈkɔw/ /musˈkɔw/ pn
Mosko

Moçambic /mo.səmˈbik/ /mu.səmˈbik/ pn
Mozambik
Estat africà fronterer amb Malawi, Sud-àfrica, Swazilàndia, Tanzània, Zàmbia i Zimbàbue. El nom oficial és República de Moçambic.

Myanmar /mi.amˈmaɾ/ /mi.əmˈmar/ pn
Myanmar
Estat asiàtic fronterer amb la Xina, Laos, Tailàndia, Bangla Desh i l'Índia, a més, és costaner amb el mar d'Andaman i el golf de Bengala. El nom complet és Unió de Myanmar.

Mèxic /ˈmɛ.ʒik/ pn
Meksîk
Estat de l'Amèrica del Nord, situat a l'extrem sud d'aquest subcontinent i que també abasta una petita part de l'Amèrica Central. És fronterer amb els Estats Units, Guatemala i Belize. El nom oficial és Estats Units Mexicans.
Estat federat dels Estats Units Mexicans.

Mònaco /ˈmɔ.nə.ko/ /ˈmɔ.nə.ku/ pn
Monako
Estat europeu situat a la Mediterrània, a la Costa Blava, envoltat per terra de territori francès. El nom oficial és Principat de Mònaco.

Múnic /ˈmu.nik/ pn
Munich

Nadal /nəˈðaɫ/ pn
Gaxand
Festivitat cristiana celebrada el 25 de desembre per a commemorar el naixement de Jesús.

Namíbia /nəˈmi.βi.ə/ pn
Namîbya
Estat africà fronterer amb Angola, Botswana i Zàmbia. El nom oficial és República de Namíbia.

Nauru pn
Naûrû
Illa de la Polinèsia on es troba l'estat anterior.

Niue /ˈni.we/ /ˈni.wə/ pn
Niûe

Noruega /no.ɾuˈɛ.ɣə/ /nu.ɾuˈɛ.ɣə/ pn
Norwec
País escandinau fronterer amb Suècia, Finlàndia i Rússia. El nom oficial és Regne de Noruega.

Pakistan /pə.kisˈtan/ pn
Pakistan
Estat independent asiàtic i fronterer amb l'Índia, l'Iran, l'Afganistan, la Xina i que té costa amb mar Aràbic. El nom complet és República Islàmica del Pakistan.

Panamà /pə.nəˈma/ pn
Panama
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb Colòmbia i Costa Rica; el nom complet és República de Panamà.

París /paˈɾis/ pn
Parîs

Països Baixos /paˌi.zozˈβa.ʃos/ /paˌi.zozˈβaj.ʃos/ /pəˌi.zozˈba.ʃos/ /pəˌi.zuzˈba.ʃus/ pn
Holand
Estat europeu fronterer amb Alemanya i Bèlgica. El nom oficial és Regne dels Països Baixos.

Pequín /peˈkin/ pn
Pekîn

Perú /pəˈɾu/ pn
Perû
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb l’Equador, Colòmbia, el Brasil, Bolívia, i Xile. El nom oficial és República del Perú.

Plutó /pɫuˈto/ pn
Pluton

Polònia /poˈɫɔ.ni.ə/ /puˈɫɔ.ni.ə/ pn
Polonya
Estat europeu fronterer amb Alemanya, Txèquia, Eslovàquia, Ucraïna, Bielorússia, Lituània i amb Rússia (per l'enclavament de Kaliningrad). El nom oficial és República de Polònia.

Portugal /poɾ.tuˈɣaɫ/ /pur.tuˈɣaɫ/ pn
Portekîz Portûgal
País situat al sud-oest d'Europa, membre de la Unió Europea. El nom oficial és República Portuguesa.

Puerto Rico pn
Porto Rîko
Illa i estat de les Antilles associat als Estats Units.

Regne Unit /ˌreŋ.newˈnit/ /ˌreŋ.nəwˈnit/ pn
Keyaniya Yekbûyî
Estat europeu que forma part de l'arxipèlag de les illes Britàniques, que abasta principalment l'illa de la Gran Bretanya i Irlanda del Nord, a més de diverses colònies. El nom oficial és Regne Unit de la Gran Bretanya i Irlanda del Nord.

Romania /ro.məˈni.ə/ /ru.məˈni.ə/ pn
Romanya
Estat situat al sud-est d'Europa i fronterer amb Ucraïna, Moldàvia, Hongria, Sèrbia i Bulgària.

Rússia /ˈru.si.ə/ pn
Rûsya Ûris
Estat format per una federació de repúbliques i altres divisions territorials, que abasta una enorme extensió al nord d'Europa i d'Àsia, per la qual cosa és l'estat més gran del món. És fronterer amb Noruega, Finlàndia, Estònia, Letònia, Bielorússia, Ucraïna, Geòrgia, Azerbaidjan, Kazakhstan, Xina, Mongòlia i Corea del Nord a més de Lituània i Polònia per l'enclavament de Kaliningrad. El nom oficial és Federació Russa.

San Marino /ˌsam.maˈɾi.no/ /ˌsam.məˈɾi.nu/ pn
San Marîno
Estat europeu de la península Itàlica, enclavament italià prop del mar Adriàtic. El nom oficial és República de San Marino.

Senegal /sə.nəˈɣaɫ/ pn
Senegal
Estat africà fronterer amb Mauritània, Mali, la República de Guinea, Guinea Bissau i Gàmbia. El nom oficial és República del Senegal.

Seül /seˈuɫ/ /səˈuɫ/ pn
Sêûl

Sierra Leone pn
Sierra Leone
Estat africà fronterer amb Guinea i Libèria, a més és costaner amb l'Atlàntic. El nom oficial és República de Sierra Leone.

Sri Lanka /əzˌriˈɫaŋ.kə/ pn
Srî Lanka
Estat asiàtic que ocupa l'illa homònima. El nom complet és República Socialista Democràtica de Sri Lanka.

Sud-àfrica /suˈta.fɾi.ka/ /suˈta.fɾi.kə/ pn
Afrîkaya Başûr
Estat africà fronterer amb Botswana, Lesotho, Moçambic, Namíbia, Swazilàndia i Zimbabwe. El nom oficial és República de Sud-àfrica.
Territori plurinacional que fa referència a l'extrem sud del continent africà i que inclou, a més de la República de Sud-àfrica, els següents estats: Botswana, Lesotho, Namíbia, Swazilàndia i Zimbabwe. De vegades, però, també s'inclouen els següents estats: Angola, Comores, Madagascar, Malawi, Maurici, Moçambic i Zàmbia, a més de les següents dependències: Mayotte, Reunió i Santa Helena.

Suècia /suˈɛ.si.ə/ pn
Swêd
Estat escandinau fronterer amb Noruega i Finlàndia. El nom oficial és Regne de Suècia.

Suïssa /suˈi.sə/ pn
Swîsre
Estat muntanyós centreeuropeu fronterer amb Alemanya, França, Itàlia, Àustria i Liechtenstein. El nom oficial és Confederació Suïssa.

Swazilàndia /swə.ziˈɫan.di.ə/ pn
Siwaziland
Estat africà fronterer amb Moçambic i Sud-àfrica. El nom oficial és Regne d’Eswatini.

Sèrbia /ˈsɛr.bi.ə/ pn
Serbistan

Tadjikistan /təd.ʒi.kisˈtan/ pn
Tacikistan
Estat asiàtic fronterer amb el Kirguizstan, la Xina, l'Afganistan i l’Uzbekistan. El nom complet és República del Tadjikistan.

Tanzània /tənˈza.ni.ə/ pn
Tanzanya
Estat africà fronterer amb Burundi, Kenya, Malawi, Moçambic, la República Democràtica del Congo, Ruanda, Uganda i Zàmbia. El nom oficial és República Unida de Tanzània.

Terra /ˈtɛ.ra/ /ˈtɛ.rə/ /ˈtɛ.rɛ/ pn
Erd
Planeta on viuen els humans i altres criatures.

Tunísia /tuˈni.zi.ə/ pn
Tûnis
Estat africà i mediterrani situat al nord del continent. És fronterer Algèria i Líbia. El nom oficial és República de Tunísia.

Turkmenistan /turɡ.mə.nisˈtan/ pn
Turkmenistan
Estat asiàtic fronterer amb el Kazakhstan, l’Uzbekistan, l'Afganistan i l'Iran, a més, és costaner amb la mar Càspia. El nom complet és República del Turkmenistan.

Turquia /turˈki.ə/ pn
Tirkiye
Estat situat principalment a la península d'Anatòlia on té la capital, però que també ocupa una petita part d'Europa on es troba la principal ciutat del país Istanbul. És fronterer amb Bulgària, Grècia, Geòrgia, Armènia, l’Azerbaidjan, l’Iran, l’Iraq i Síria. El nom oficial és República de Turquia.

Txad pn
Çad
Estat africà fronterer amb Líbia, el Sudan, República Centreafricana, el Camerun, Nigèria i el Níger. El nom oficial és República del Txad.

Txèquia /ˈt͡ʃɛ.ki.ə/ pn
Komara Çek
Estat del centre d'Europa fronterer amb Polònia, Alemanya, Àustria i Eslovàquia. El nom oficial és República Txeca.

Ucraïna /u.kɾəˈi.nə/ pn
Ukrayna
Estat de l'Est d'Europa fronterer amb Bielorússia, Rússia, Romania, Moldàvia, Hongria, Eslovàquia i Polònia.

Uruguai pn
Ûrûguay

Valònia /baˈɫɔ.ni.a/ /bəˈɫɔ.ni.ə/ /vaˈɫɔ.ni.a/ /vəˈɫɔ.ni.ə/ pn
Walonya

Vaticà /ba.tiˈka/ /bə.tiˈka/ /va.tiˈka/ /və.tiˈka/ pn
Vatîkan

Veneçuela /be.ne.suˈɛ.ɫɛ/ /bə.nə.suˈɛ.ɫə/ /ve.ne.suˈɛ.ɫa/ /və.nə.suˈɛ.ɫə/ pn
Venezuela
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb Guyana, Brasil i Colòmbia. El nom complet és República Bolivariana de Veneçuela.

Venus /ˈbɛ.nus/ /ˈvɛ.nus/ /ˈvɛ.nus/ pn
Gelawêj

Viccionari /bik.si.oˈna.ɾi/ /vik.si.oˈna.ɾi/ /vik.si.uˈna.ɾi/ pn
Wîkîferheng

Vietnam /bi.edˈnam/ /bi.ədˈnam/ /vi.ədˈnam/ pn
Viyetnam
Estat asiàtic fronterer amb la Xina, Laos i Cambodja, a més, és costaner amb el Golf de Tonquín. El nom complet és República Socialista del Vietnam.

Viquipèdia /bi.kiˈpɛ.ði.a/ /vi.kiˈpɛ.ði.a/ /vi.kiˈpɛ.ði.ə/ pn
Wîkîpediya

Xina /ˈʃi.nə/ pn
Çîn

Xipre /ˈʃi.pɾə/ pn
Kibris Qubris
País que ocupa l'illa homònima i que està dividit en dos estats. L'occidental, d'influència grega, ocupa el seixanta per cent del país, està reconegut internacionalment i el seu nom oficial és República de Xipre. L'oriental és el resultat de la intervenció militar turca, només està reconegut per Turquia i el seu nom oficial és República Turca de Xipre del Nord. Es considera pertanyent geogràficament a l'Àsia, però, sovint es tracta políticament com a part d'Europa.

Zimbàbue pn
Zîmbabwe

Zàmbia /ˈzam.bi.ə/ pn
Zambiya
Estat africà fronterer amb Angola, Botswana, Malawi, Moçambic, Namíbia, la República Democràtica del Congo, Tanzània i Zimbàbue. El nom oficial és República de Zàmbia.

abadia /a.baˈði.a/ n fem
dergah

abalançar /a.ba.ɫanˈsaɾ/ /a.βa.ɫanˈsa/ /ə.βə.ɫənˈsa/ v
avêtin
(pronominal) Escometre a algú o a alguna cosa tirant-se al damunt.

abandonar /a.ban.doˈnaɾ/ /a.βan.doˈna/ /ə.bən.doˈna/ /ə.bən.duˈna/ v
mêranî
Perdre els ànims, desanimar-se.

abat /aˈbat/ n masc
serekrahib

abdomen /abˈdɔ.men/ /əbˈdɔ.mən/ n masc
zikê mirov

abella /aˈbe.ʎa/ /əˈbə.ʎə/ /əˈbɛ.jə/ n fem
hing mêş
Insecte que vola i produeix mel (Apis mellifera).

abellot /a.beˈʎɔt/ /ə.bəˈjɔt/ /ə.bəˈʎɔt/ n masc
nêrehing
Abella mascle.

ablatiu /a.bɫaˈtiw/ /ə.βɫəˈtiw/ n masc
helkêşandar

abraçada /a.bɾaˈsa.ða/ /ə.βɾəˈsa.ðə/ n fem
باوه‌ش

abreviació /a.bɾe.vi.a.siˈo/ /a.βɾe.βi.a.siˈo/ /ə.bɾə.vi.ə.siˈo/ /ə.βɾə.βi.ə.siˈo/ n fem
kurtenav

abril /əˈβɾiɫ/ n masc
Nîsan avrêl
Quart mes de l'any.

acabar /a.kaˈbaɾ/ /a.kaˈβa/ v
qedandin

acariciar /a.ka.ɾi.siˈa/ /a.ka.ɾi.siˈaɾ/ v
mist dan
Fer carícies, tractar amb afecte.

accent /akˈsen/ /akˈsent/ /əkˈsen/ /əkˈsent/ n masc
devok
Signe gràfic que es col·loca sobre una vocal per marcar-ne alguna qualitat.

acceptar /ak.sepˈta/ /ak.sepˈtaɾ/ /ək.səpˈta/ v
qebûl kirin
Admetre el que algú ofereix, dóna o encarrega.

acer /aˈse/ /aˈser/ /aˈseɾ/ /əˈse/ /əˈser/ /əˈseɾ/ n masc
pola

aclapar /a.kɫaˈpa/ /a.kɫaˈpaɾ/ /ə.kɫəˈpa/ v
ava bûn

aclucar /a.kɫuˈka/ /a.kɫuˈkaɾ/ v
girtin
Tancar els ulls.

acorar /a.koˈɾa/ /a.koˈɾaɾ/ /ə.koˈɾa/ /ə.kuˈɾa/ v
kuştin
Matar amb una ferida al cor.

acordió /a.koɾ.ðiˈo/ /ə.koɾ.ðiˈo/ /ə.kur.ðiˈo/ n masc
akordîyan

acréixer /aˈkɾe.ʃe/ /aˈkɾej.ʃe/ /aˈkɾej.ʃeɾ/ /əˈkɾe.ʃə/ v
گه‌وره‌بوون

actini /əkˈti.ni/ n masc
aktinyûm

actuació /ak.tu.a.siˈo/ /ək.tu.ə.siˈo/ n fem
lîstik
La interpretació d'un actor de teatre o d'un grup d'actors.

acubar /a.kuˈbaɾ/ /a.kuˈβa/ /ə.kuˈβa/ v
fetisandin

acudir /a.kuˈði/ /a.kuˈðiɾ/ /ə.kuˈði/ v
çûn
(arcaisme, alguerès) Anar a donar ajuda a algú, atendre.

acudit n masc
henek
Història breu còmica d’intenció humorística.

acugular /a.ku.ɣuˈɫa/ /a.ku.ɣuˈɫaɾ/ /ə.ku.ɣuˈɫa/ v
fetisandin

adequat /a.ðeˈkwat/ /ə.ðəˈkwat/ adj masc
biehliyet

adjectiu /ad.d͡ʒekˈtiw/ n masc
rengdêr

administració /ad.mi.nis.tɾa.siˈo/ /əd.mi.nis.tɾə.siˈo/ n fem
birêvebirin

administratiu /ad.mi.nis.tɾaˈtiw/ /əd.mi.nis.tɾəˈtiw/ adj masc
administratîv

adob /aˈðop/ /əˈðop/ n masc
peyîn
En agricultura, fems o qualsevol altra cosa que amb què s’engreixen les terres a fi que produeixin més.

adolescent /a.ðo.ɫeˈsen/ /a.ðo.ɫeˈsent/ /ə.ðo.ɫəsˈsent/ /ə.ðu.ɫəsˈsen/ adj
genc
Relatiu a l’adolescència.

adolescent /a.ðo.ɫeˈsen/ /a.ðo.ɫeˈsent/ /ə.ðo.ɫəsˈsent/ /ə.ðu.ɫəsˈsen/ n neut
genc
Jove que està en l’adolescència, que ha començat la pubertat i encara no és adult.

adormir /a.ðorˈmi/ /a.ðoɾˈmi/ /a.ðoɾˈmiɾ/ /ə.ðoɾˈmi/ /ə.ðurˈmi/ v
nivistin
Descuidar-se, obrar amb negligència.

adrenalina /a.ðɾe.naˈɫi.na/ /ə.ðɾə.nəˈɫi.nə/ n fem
adrênalîn

adreça /aˈðɾe.sa/ /əˈðɾə.sə/ /əˈðɾɛ.sə/ n fem
navnîşan
Indicació de qualsevol mena que fa referència a un edifici concret i, sovint, a una part d'aquest edifici (habitatge, oficina, etc.), en especial quan s'indica la població, el carrer i dins del carrer el número.

adreçar /a.ðɾeˈsa/ /a.ðɾeˈsaɾ/ v
hilatin
Aixecar, alçar el que ha caigut o estès a terra.

adult /aˈðuɫ/ /aˈðuɫt/ /əˈðuɫ/ /əˈðuɫt/ adj masc
zelam
No apte per a menors.

adult /aˈðuɫ/ /aˈðuɫt/ /əˈðuɫ/ /əˈðuɫt/ n masc
zelam
Persona ja madura i crescuda, que no és un infant.

adverbi /adˈbɛr.βi/ /adˈbɛɾ.βi/ /adˈvɛɾ.bi/ /əbˈvɛɾ.bi/ n masc
hoker

adversari /ad.berˈsa.ɾi/ /ad.beɾˈsa.ɾi/ /ad.veɾˈsa.ɾi/ /əb.vəɾˈsa.ɾi/ /əd.bərˈsa.ɾi/ n masc
neyar

advocat /ad.boˈkat/ /ad.voˈkat/ /əb.voˈkat/ /əb.vuˈkat/ n masc
eboqat

aeroport /aˌe.ɾoˈpɔɾt/ /əˌe.ɾoˈpɔɾt/ /əˌe.ɾuˈpɔrt/ n masc
balafirgeh

aferrar /a.feˈra/ /a.feˈraɾ/ v
girtin
Agafar fortament.

afollar /a.foˈʎa/ /a.foˈʎaɾ/ /ə.foˈʎa/ /ə.fuˈʎa/ v
birrîn
Malmetre algun membre del cos; mutilar.

africà /ə.fɾiˈka/ adj masc
afrîkansî
Relacionat amb Àfrica.

afrikaans n masc
efrîqî Efrîqî

agafar /a.ɣaˈfa/ /a.ɣaˈfaɾ/ v
girtin
Prendre amb la mà alguna cosa.
Prendre un reu o algú que fuig.
Sobrevenir.
Prendre, acceptar alguna cosa.
Arrelar les plantes.

agarrar /a.ɣaˈra/ /a.ɣaˈraɾ/ /ə.ɣəˈra/ v
girtin
Agafar fortament amb la mà alguna cosa.

agonia /a.ɣoˈni.a/ /ə.ɣoˈni.ə/ /ə.ɣuˈni.ə/ n fem
êş

agost /əˈɣost/ n masc
tebax
Vuitè mes de l'any.

agricultura /a.ɣɾi.kuɫˈtu.ɾa/ n fem
çandinî cotkarî

agulla /aˈu.ʎa/ /aˈɣu.ʎa/ /əˈɣu.jə/ /əˈɣu.ʎə/ /ˈɡu.jə/ n fem
derzî
Barreta punxeguda de metall, de fusta o d'os amb un ull per on es passa el fil, corda, etc., amb la qual es cus, teixeix o broda.

agà /aˈɣa/ /əˈɣa/ n masc
axa

ahir /aˈi/ /aˈiɾ/ adv
do
En el dia antecedent i immediat al dia en què es parla, és a dir, al dia d'avui.

aigua /ˈaj.ɣwə/ /ˈal.ɡwa/ n fem
av ab
(no comptable) Líquid format per molècules que contenen un àtom d'oxigen i dos d'hidrogen.

aigua de roses n fem
ava gulan

aiguamoll /ˌaj.ɣwaˈmɔʎ/ n masc
avzê

aigües /ˈa.wi.es/ /ˈaј.ɣos/ /ˈaј.ɣwes/ /ˈaј.ɣwəs/ /ˈaј.ɣəs/ n fem
av
Brillantor de les pedres precioses i certs materials.

aire /ˈaj.ɾe/ n masc
hewa
(normalment no comptable) Gasos de l’atmosfera.

aixecar /a.ʃeˈka/ /aj.ʃeˈka/ /aj.ʃeˈkaɾ/ /ə.ʃeˈka/ /ə.ʃəˈka/ v
berz kirin
Separar una cosa del lloc on reposava, elevant-la.

aixella /ajˈʃe.ʎa/ /aˈʃe.ʎa/ n fem
binkefş

aixeta /ajˈʃe.ta/ /aˈʃe.ta/ /əˈʃə.tə/ /əˈʃɛ.tə/ n fem
zembere
Vàlvula a l’extrem d’una conducció, o a l’orifici d’un recipient, per a regular manualment la sortida del líquid.

així /ajˈʃi/ /aˈʃi/ adv
bi vî awayî
D’aquesta manera.

ajuda /aˈʒu.ða/ /əˈʒu.ðə/ n fem
alîkarî
(antigament) Socors, favor.

ajudant /a.d͡ʒuˈðan/ /a.d͡ʒuˈðant/ /a.ʒuˈðan/ /ə.ʒuˈðan/ /ə.ʒuˈðant/ n masc
alîkar
Persona la feina de la qual és ajudar un altre professional, auxiliar.

ajudar /a.d͡ʒuˈða/ /a.d͡ʒuˈðaɾ/ /a.ʒuˈða/ v
alîkarî kirin

ajupir /a.d͡ʒuˈpiɾ/ /a.ʒuˈpi/ /ə.ʒuˈpi/ v
tot bûn
(pronominal) Abaixar-se doblegant les cames.

ajusticiar /a.d͡ʒus.ti.siˈa/ /a.d͡ʒus.ti.siˈaɾ/ /a.ʒus.ti.siˈa/ /ə.ʒus.ti.siˈa/ v
xeniqandin

ala /ˈa.ɫa/ n fem
bask
Cadascuna de les dues extremitats dels ocells, dels ratpenats, de molts insectes i d'alguns rèptils prehistòrics, situades als costats del cos i que en la majoria de casos serveixen per a volar. Cal destacar en el cas dels insectes que acostumen a tenir més d'un parell d'ales.

alba /ˈaw.βə/ /ˈaɫ.ba/ /ˈaɫ.βə/ n fem
rojhilatin
Primera llum que es descobreix per orient abans d'eixir el sol.

albanès /əɫ.bəˈnəs/ /əɫ.bəˈnɛs/ n masc
elbanî Elbanî
(només en singular) Llengua parlada a Albània, el Kosovo i a zones de Macedònia.

albercoc /əɫ.βərˈkɔk/ n masc
mijmij zerdelî

albergínia /aw.βerˈʒi.ni.a/ /aɫ.βerˈʒi.ni.a/ /u.βərˈʒi.ni.ə/ /əw.βərˈʒi.ni.ə/ /əɫ.βərˈʒi.ni.ə/ n fem
bacanreş

albinisme /aɫ.biˈniz.me/ /əɫ.βiˈniz.mə/ n masc
albînîzm

alcohol /aɫ.koˈɔɫ/ /əɫ.koˈɔɫ/ /əɫ.kuˈɔɫ/ n masc
alkol

alegria /a.ɫeˈɣɾi.a/ n fem
şabûnî
Sentiment de plaer que neix generalment d'una viva satisfacció de l'ànima i es manifesta amb signes exteriors.

alemany /a.ɫeˈmaɲ/ adj masc
almanî
Relatiu o pertanyent a Alemanya, als seus habitants o a la llengua alemanya.

alemany /a.ɫeˈmaɲ/ n masc
Elmanî
Natural d'Alemanya o del poble de llengua alemanya.

alenada /a.ɫeˈna.ða/ /ə.ɫəˈna.ðə/ n fem
هه‌ناسه‌
Expiració forta d’alè.

alfil /aɫˈfiɫ/ /əɫˈfiɫ/ n masc
fîl

alfàbrega /aɫˈfa.bɾe.ɣa/ /əɫˈfa.βɾə.ɣə/ n fem
rihan

algorisme /aɫ.ɣoˈɾiz.me/ /əɫ.ɣoˈɾiz.mə/ /əɫ.ɣuˈɾiz.mə/ n masc
algorîtma

algun /aɫˈɣun/ adj masc
yek

alguna cosa pronoun
tiştek

aliança /a.ɫiˈan.sa/ /ə.ɫiˈan.sə/ n fem
yekîtiya
Anell de casament.

aliment /a.ɫiˈmen/ /a.ɫiˈment/ /ə.ɫiˈmen/ /ə.ɫiˈment/ n masc
xwarin

aljub /aɫˈd͡ʒup/ /əɫˈʒup/ /əʎˈʒup/ n masc
baterî

all /ˈaʎ/ n masc
sîr
(botànica) Planta originària de l'Extrem Orient, de fulles llargues i primes, famosa pel seu bulb comestible, fort de sabor i olor, que es divideix alhora en diversos bulbs separats per membranes (Allium sativum).

allau /aˈʎaw/ /əˈʎaw/ n fem
aşît

allunatge n masc
daketina ser heyvê

allunyat /a.ʎuˈɲat/ /ə.ʎuˈɲat/ adj masc
dûr

alt /ˈaɫ/ /ˈaɫt/ adj masc
bilind
Situat en un punt elevat.

altar /aɫˈta/ /aɫˈtaɾ/ n masc
text

altre /ˈa.tɾe/ /ˈa.tɾə/ /ˈal.tɾu/ /ˈaɫ.tɾe/ /ˈaɫ.tɾə/ pronoun
din

alumini /ə.ɫuˈmi.ni/ n masc
bafûn

alumne oient n masc
guhdar

alvocat /aɫ.voˈkat/ /aɫ.βoˈkat/ /əɫ.voˈkat/ /əɫ.vuˈkat/ /əɫ.βuˈkat/ n masc
avokado

alzina /aɫˈzi.na/ /əɫˈzi.nə/ n fem
به‌ڕوو

al·lel /aɫˈɫɛɫ/ /aˈɫɛɫ/ /əɫˈɫɛɫ/ /əˈɫɛɫ/ n masc
allel

alçar /aɫˈsa/ /aɫˈsaɾ/ /əɫˈsa/ v
hilatin
Posar-se dret algú que estava assegut.
Augmentar l'alçària.
hilbûn
Anar en contra del poder establert.

alè /aˈɫe/ /əˈɫə/ /əˈɫɛ/ n masc
هه‌ناسه‌

amagament /a.ma.ɣaˈmen/ /a.ma.ɣaˈment/ /ə.mə.ɣəˈmen/ /ə.mə.ɣəˈment/ n masc
veşartin

amagar /a.maˈɣa/ /a.maˈɣaɾ/ /ə.məˈɣa/ v
veşartin
Ocultar, deixar quelcom en un lloc perquè un altre no ho trobi.

amanida /a.maˈni.ða/ n fem
selete

amar /aˈma/ /aˈmaɾ/ v
hez kirin

amarar /a.maˈɾa/ /a.maˈɾaɾ/ /ə.məˈɾa/ v
reş kirin
Tirar aigua a la calç per a fondre-la.

amarg /aˈmaɾk/ adj masc
tal
De sabor desagradable, més o menys semblant al del fel.

amenaça /a.meˈna.sa/ /ə.məˈna.sə/ n fem
gef

americi /ə.məˈɾi.si/ n masc
amerikyûm

ametlla /aˈmeɫ.ɫa/ /aˈmeʎ.ʎa/ /ˈməɫ.ɫə/ /ˈmɛɫ.ɫə/ n fem
behîv

amfibi /aɱˈfi.bi/ /əɱˈfi.βi/ n masc
bejavî
Individu de la classe de vertebrats anamniotes, tetràpodes, amb respiració branquial durant la fase larvària i pulmonar en l'estat adult.

amhàric /aˈma.ɾik/ n masc
amharî

amic /aˈmik/ n masc
heval dost
Que té amistat.

amistat /a.misˈtat/ n fem
dostî
Sentiment d'afecte profund per una altra persona amb independència del parentiu o de l'atracció sexual.

amnèsia /amˈnɛ.zi.a/ /əmˈnɛ.zi.ə/ n fem
amnezî

amor /aˈmoɾ/ /əˈmo/ /əˈmor/ n
hijkirin
Sentiment d'estimació profunda cap a una altra persona, criatura, objecte o idea.

amotinar /a.mo.tiˈna/ /a.mo.tiˈnaɾ/ /ə.mo.tiˈna/ /ə.mu.tiˈna/ v
hilbûn

ampere /amˈpeɾ/ /əmˈper/ n masc
ampère

ample /ˈam.pɫe/ /ˈam.pɫə/ adj masc
pan
Que té unes mides grans en amplària.

amputació /am.pu.ta.siˈo/ /əm.pu.tə.siˈo/ n fem
ampûtasyon

anar /aˈna/ /aˈnaɾ/ v
çûn
Moure's d'un lloc a un altre.

anar a v
çûn

anar a la que salta v
bûn

anar amb v
girtin
Tenir o portar allò que el nom que segueix significa.

anar bé /aˌnaɾˈbe/ /aˌnaˈβe/ v
çûn

anar d'aquí i d'allí v
çûn

anar damunt v
soberîkirin

anar darrere v
çûn
Seguir després de l'altre en l'ordre amb què es camina.
baz dan
D'alguna cosa, intentar assolir-la.
hez kirin
D'alguna persona, voler-la en extrem.

anar de dalt a baix v
werbûn

anar de mal a pitjor v
çûn

anar millor v
çûn

anar per damunt v
soberîkirin

anatomia /a.na.toˈmi.a/ /ə.nə.tuˈmi.ə/ n fem
anatomî

ancià /an.siˈa/ /ən.siˈa/ adj masc
dêrîn

anell /aˈneʎ/ /əˈneʎ/ n masc
gustîl
Cercle de metall que es posa al voltant d'un dit com a guarniment.
Cercle de metall emprat per a cenyir un objecte o grup d'objectes.

anglès /aŋˈɡɫes/ /əŋˈɡɫəs/ /əŋˈɡɫɛs/ n masc
Înglîzî
(només en singular) Llengua germànica originària d'Anglaterra parlada a Austràlia, Bermuda, Canadà, Estats Units, Irlanda, Jamaica, Nova Zelanda i en molts d'altres llocs.

anguila /aŋˈɡi.ɫa/ n fem
مارماسی

angúnia /aŋˈgu.ni.a/ /əŋˈgu.ni.ə/ n fem
endîşe

animal /ə.niˈmaɫ/ adj
ajal

animal /ə.niˈmaɫ/ n masc
ajal

anit /aˈnit/ /əˈnit/ adv
şev
Nit acabada de passar, anit passada

anivellar /a.ni.veˈʎaɾ/ /a.ni.βeˈʎa/ /ə.ni.vəˈʎa/ /ə.ni.βəˈʎa/ v
qat
Posar en equilibri o igualtat qualsevol cosa material.

ansietat /an.si.eˈtat/ /ən.si.əˈtat/ n fem
anksiyete

ant /ˈan/ /ˈant/ n masc
ცხენ-ირემი
Espècie de cèrvid (Alces alces) del nord d'Euràsia i d'Amèrica amb un banyam notable del mascles amb forma de palma.

anteriorment /an.te.ɾiˌorˈmen/ /an.te.ɾiˌoɾˈmen/ /an.te.ɾiˌoɾˈment/ /ən.tə.ɾiˌorˈmen/ /ən.tə.ɾiˌoɾˈment/ adv
له‌مه‌وبه‌ر

antídot /anˈti.ðot/ /ənˈti.ðut/ n masc
jehrkuj

anus /ˈa.nus/ n masc
anûs

anxova /aɲˈt͡ʃɔ.va/ /aɲˈt͡ʃɔ.βɔ/ /əɲˈʃɔ.və/ /əɲˈʃɔ.βə/ n fem
hamsî

any /an/ /ˈaɲ/ /ˈaɲ/ n masc
sal
Segons el calendari gregorià, temps que transcorre entre dia 1 de gener i dia 31 de desembre (365).

any de traspàs n masc
sala bermayî

anyell /aˈɲeʎ/ /əˈɲeʎ/ n masc
berx

anys /ˈaɲs/ /ˈaɲt͡ʃ/ /ˈaɲʃ/ /ˈaјns/ /ˈaјɲs/ /ˈaјɲʃ/ n masc
sal
Forma plural de any.

anèmia /aˈnɛ.mi.a/ /əˈnɛ.mi.ə/ n fem
anemî

apagar /a.paˈɣa/ /a.paˈɣaɾ/ /ə.pəˈɣa/ v
reş kirin
Extingir, deixar de cremar, de fer llum.

api n masc
kerefs

aposta /aˈpɔs.ta/ /aˈpɔs.tɔ/ /əˈpɔs.tə/ n fem
çi

aprofitar /a.pɾo.fiˈta/ /a.pɾo.fiˈtaɾ/ /ə.pɾo.fiˈta/ /ə.pɾu.fiˈta/ v
bi kar anîn
Ser profitós, servir de profit, d'utilitat.

aproximadament /a.pɾok.siˌma.ðaˈmen/ /a.pɾok.siˌma.ðaˈment/ /ə.pɾok.siˌma.ðəˈment/ /ə.pɾuk.siˌma.ðəˈmen/ adv
kêmzêde

aquari /aˈkwa.ɾi/ /əˈkwa.ɾi/ n masc
akwaryûm
Recipient per contenir peixos en captivitat, usualment més gros que una peixera.

aquí /aˈki/ adv
vir
En aquest o aqueix lloc, indicant proximitat respecte a la primera persona o a la segona persona.

ara /ˈa.ɾa/ adv
niha

aranya /əˈɾa.ɲə/ n fem
pîrê
Invertebrat artròpode de l’ordre dels araneids adaptat al medi aeri, amb vuit potes i un parell de quelícers modificats en ullals capaços d'injectar verí.

arbre /ˈa.bɾe/ /ˈar.bɾə/ /ˈaɾ.bɾe/ n masc
dar دار
(botànica) Vegetal superior que consta d'arrel, tronc i fulles.

arc n masc
kevan
Arma consistent en una corda tensada que llença una fletxa.
Corba que cobreix un espai arquitectònic entre dos pilars, columnes o parets.

arc de Sant Martí /ˌaɾɡ.deˌzam.maɾˈti/ n masc
bûka baranê

argent /arˈd͡ʒen/ /aɾˈd͡ʒen/ /ərˈʒen/ /əɾˈʒent/ n masc
zîv

arma /ˈaɾ.ma/ n fem
sîleh
Eina destinada a atacar o a defensar d'un atac.

armar /arˈma/ /aɾˈma/ /aɾˈmaɾ/ /ərˈma/ v
hilketin
Compondre diferents peces de manera que el conjunt s'aguanti dret i es pugui usar.

armilla /aɾˈmi.ʎa/ /ərˈmi.ʎə/ n fem
êlek

arquebisbe /aɾ.keˈbiz.be/ /ər.kəˈβiz.bə/ n masc
sermetran

arquitecte /aɾ.kiˈtɛk.te/ n masc
mîmar qesirbend

arquitectura /aɾ.ki.tekˈtu.ɾa/ n fem
mîmarî
Disciplina que estudia el disseny i construcció dels edificis i el paisatge urbà.

arracada /a.raˈka.ða/ /ə.rəˈka.ðə/ n fem
guhar

arrel /aˈrɛɫ/ n fem
kok qurm
Part baixa dels vegetals mitjançant la qual estan subjectes a terra i obtenen nutrients.

arrestar /a.resˈta/ /a.resˈtaɾ/ /ə.rəsˈta/ v
girtin

arròs /aˈrɔs/ n masc
birinc riz

art n
hiner huner
Creació humana que intenta expressar o generar sensacions i sentiments.

article /aɾˈti.kɫe/ n masc
nivîsar
En gramàtica, determinant, mot o afix, que acompanya un sintagma nominal per especificar-ne el gènere, el nombre i el tipus (conegut o desconegut, personal o no). La forma afixa de l'article no és pròpia del català.
Bloc d'informació referit a un mateix tema que forma part d'una publicació periòdica.

articulació /aɾ.ti.ku.ɫa.siˈo/ n fem
geh
Part del cos que uneix dos ossos permetent-ne el moviment.

artista /aɾˈtis.ta/ /aɾˈtis.te/ /ərˈtis.tə/ n neut
hunermend

artrosi /aɾˈtɾɔ.zi/ /ərˈtɾɔ.zi/ n fem
artros

artèria /aɾˈtɛ.ɾi.a/ n fem
xwînber
(anatomia) Vas sanguini que distribueix la sang des del cor.

artístic /aɾˈtis.tik/ /ərˈtis.tik/ adj masc
hunerî

arç /ˈars/ n masc
givîj

ascendir /a.senˈdi/ /a.senˈdiɾ/ /ə.sənˈdi/ /əs.sənˈdi/ v
hilketin
Anar cap amunt.

ase /ˈa.zə/ n masc
ker
(mamífer) Mamífer més petit que el cavall usat com a bèstia de càrrega (Equus asinus).

assassí /a.saˈsi/ /ə.səˈsi/ n masc
qatil
Persona que lleva la vida a una altra amb premeditació i traïdoria.

assedegat /a.se.ðeˈɣat/ /ə.sə.ðəˈɣat/ adj masc
tî
Que té set, que desitja beure; sedegós.

assignatura /a.siŋ.naˈtu.ɾa/ /a.siɡ.naˈtu.ɾa/ n fem
rayeka navdêrî

asteroide /as.teˈɾɔj.ðe/ /əs.təˈɾɔj.ðə/ n masc
asteroîd

astrologia /as.tɾo.ɫoˈʒi.a/ /əs.tɾu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
astrolojî

atac /aˈtak/ /əˈtak/ n masc
êrîş
En un combat, cadascuna de les escomeses que realitza un dels bàndols.

atractiu /a.tɾakˈtiw/ /ə.tɾəkˈtiw/ adj masc
balkêş
Que atreu

atur /aˈtuɾ/ n masc
bêkarî
Situació en què la persona no té feina i no pot guanyar-se la vida.

aturar /a.tuˈɾa/ /a.tuˈɾaɾ/ v
rawestîn
Detenir, fer parar.

atxa /ˈa.t͡ʃa/ /ˈa.t͡ʃə/ n fem
bivir
Tipus de destral usada com a arma defensiva pels cavallers en la lluita a peu.

aula /ˈaw.la/ /ˈaw.ɫə/ n fem
dersxane

aurora /awˈɾo.ɾa/ /əwˈɾo.ɾə/ n fem
berbang

autopista /ˌaw.toˈpis.ta/ /ˌaw.toˈpis.tə/ /ˌaw.tuˈpis.tə/ n fem
otorê

autor /awˈto/ /awˈtoɾ/ n masc
nivîskar

autoritzar /aw.to.ɾiˈd͡za/ /aw.to.ɾiˈza/ /aw.to.ɾiˈzaɾ/ /əw.to.ɾiˈd͡za/ /əw.tu.ɾiˈd͡za/ v
destûr dan

autòpsia /awˈtɔp.si.a/ /əwˈtɔp.si.ə/ n fem
otopsî

avalotar /a.va.ɫoˈtaɾ/ /a.βa.ɫoˈta/ /ə.və.ɫoˈta/ /ə.və.ɫuˈta/ /ə.βə.ɫuˈta/ v
hilbûn

avaluació /a.va.ɫu.a.siˈo/ /a.βa.ɫu.a.siˈo/ /ə.və.ɫu.ə.siˈo/ /ə.βə.ɫu.ə.siˈo/ n fem
hilsegandin

avaluar /a.va.ɫuˈaɾ/ /a.βa.ɫuˈa/ /ə.və.ɫuˈa/ v
nirxandin
Determinar aproximadament el valor d'alguna cosa.

avariar /a.va.ɾiˈaɾ/ /a.βa.ɾiˈa/ /ə.və.ɾiˈa/ /ə.βə.ɾiˈa/ v
xirab bûn

avellana /a.veˈʎa.na/ /a.βeˈʎa.na/ /ə.vəˈʎa.nə/ n fem
findiq

aventura /a.venˈtu.ɾa/ /a.βenˈtu.ɾa/ /ə.vənˈtu.ɾə/ n fem
macera
Una experiència arriscada normalment composta d'esdeveniments inesperats. Una aventura pot constar trobades amb persones, coses o situacions impactants, la realització de metes importants en la vida d'un individu, o un arriscat projecte de negocis.

avenç /aˈvens/ /aˈβens/ /əˈvɛns/ /əˈβɛns/ n masc
bipêşveçûn
Millora respecte d'una situació anterior.

avi /ˈa.vi/ /ˈa.vi/ /ˈa.βi/ n masc
باپیر
Progenitor del progenitor, pare del pare o de la mare de qui s'està parlant.

avió /a.viˈo/ /a.βiˈo/ /ə.viˈo/ n masc
balafir

avui /aˈvuj/ /aˈβuj/ /əˈvuj/ adv
îro
En el dia actual.

bacteri /bakˈtɛ.ɾi/ n masc
bakterî

badallar /ba.ðaˈʎa/ /ba.ðaˈʎaɾ/ /bə.ðəˈja/ /bə.ðəˈʎa/ v
bawîşk anîn

badia /baˈði.a/ n fem
kendav

baix /ˈbajʃ/ adj masc
nizm
De mida inferior a l'ordinària.

baix /ˈbajʃ/ adv
nizm
A poca altura.

baixar /bajˈʃa/ /bajˈʃaɾ/ /baˈʃa/ v
daketin
Anar de dalt a baix.
dahelandin
(informàtica) Transferir dades o fitxers des d'un servidor remot a un ordinador local.

baixkir /bajʃˈkiɾ/ /bəʃˈkir/ n masc
başkîrî
(només en singular) Llengua turquesa de la república russa de Baixkíria.

bala /ˈba.ɫa/ n fem
gulle
Projectil que es fa servir en armes de foc.

balança /baˈɫan.sa/ /bəˈɫan.sə/ n fem
terazî
Estri emprat per calcular la massa o el pes d'un objecte per comparació amb uns pesos.

balena /baˈɫe.na/ /bəˈɫə.nə/ /bəˈɫɛ.nə/ n fem
balîna hûf
(mamífer) Mamífer cetaci del subordre dels misticets.

ball /ˈbaʎ/ n masc
govend

ballar /baˈʎa/ /baˈʎaɾ/ v
reqisîn

banana /baˈna.na/ n fem
moz

banc /ˈbaŋ/ /ˈbaŋk/ /ˈbaŋk/ n masc
textebend
Seient estret i llarg per a més de dues persones.
bank
Entitat on es poden dipositar diners i fer operacions financeres.

bandera /banˈde.ɾa/ n fem
ala
Senyera, símbol estampat sobre una peça de roba per designar un país o territori.

banqueta /baŋˈke.ta/ /bəŋˈkə.tə/ /bəŋˈkɛ.tə/ n fem
textebend

bany n masc
banyo
Immersió total en un líquid, especialment en aigua.
Habitació d'una casa adequada per a la higiene personal on hi ha una banyera.
Exposició a les radiacions.

banya /ˈba.ɲa/ n fem
şax
Apèndix ossi d'alguns animals.
qiloç
Apèndix nasal o frontal no ossi d’alguns animals.

banyera /baˈɲe.ɾa/ /bəˈɲe.ɾə/ n fem
بانیۆ

banús /baˈnus/ /bəˈnus/ n masc
ebenûs

baralla /baˈɾa.ʎa/ /bəˈɾa.jə/ /bəˈɾa.ʎə/ n fem
lîstik
Joc complet per a jugar a un joc de cartes determinat.

barat /baˈɾat/ /bəˈɾat/ adj masc
erzan
De poc preu.

barba /ˈbaɾ.ba/ n fem
rih rî
Pèl que els homes de vegades es deixen créixer per la cara i en especial el què hi ha a la barbeta.

barbeta /baɾˈbe.ta/ /bərˈbɛ.tə/ /bəɾˈbə.tə/ n fem
zenî
Peça de corda, cordill o filàstica que manté lligats els dos extrems d'altres dues cordes de manera que una corda sigui la continuació de l'altra.

barca /ˈbar.kə/ /ˈbaɾ.ka/ n fem
qayîk
Embarcació de mida reduïda, especialment quan està descoberta i està pensada per trajectes curts i poc complicats.

bari n masc
baryûm

barret /baˈret/ /bəˈrət/ /bəˈrɛt/ n masc
kelaw
Peça de vestir que cobreix el cap, un casquet amb ala al voltant.
(futbol) Driblatge en què el jugador fa passar la pilota per sobre un adversari.

basc n masc
Bask (gel)
Habitant del País Basc
baskî
(masculí singular) Llengua isolada parlada al País Basc, part de Navarra i a l'Iparralde.

bastard /basˈtaɾt/ /bəsˈtart/ n masc
bîje
Fill nascut fora del matrimoni.

batada de vol n fem
mom

batussa /baˈtu.sa/ /bəˈtu.sə/ n fem
tefrika
Acte de batre’s a cops.

bec /ˈbek/ /ˈbək/ /ˈbɛk/ n masc
nikil
Òrgan de la boca dels ocells formada per beines còrnies.

beguda /beˈɣu.ða/ n fem
vexwirak
Líquid que hom beu.

bell adj masc
bedew
(en locucions adverbials, anteposat al nom) Lloc o moment precís.

ben bé adv
baş

benefici /be.neˈfi.si/ /bə.nəˈfi.si/ /bə.nəˈfi.si/ /bɛ.nɛˈfi.si/ n masc
kar

benvinguda /ˌbem.biŋˈɡu.ða/ /ˌbem.biŋˈɡu.ðə/ /ˌbeɱ.viŋˈɡu.ða/ /ˌbeɱ.viŋˈɡu.ðə/ n fem
bi xêr hatin

benvingut /ˌbem.biŋˈɡut/ /ˌbeɱ.viŋˈɡut/ /ˌbeɱ.viŋˈɡut/ adj masc
bi xêr bên
Ben acollit

benzina /benˈzi.na/ /bənˈzi.nə/ n fem
benzîn

beril·li /beˈɾiɫ.ɫi/ /bəˈɾi.ɫi/ /bəˈɾiɫ.ɫi/ n masc
berîlyûm

berkeli /bərˈkɛ.ɫi/ n masc
berkelyûm

berruga /beˈru.ɣa/ /bəˈru.ɣə/ n fem
balûk

besar /beˈza/ /beˈzaɾ/ v
maç kirin

beure /ˈbew.ɾe/ /ˈbəw.ɾə/ /ˈbɛw.ɾə/ v
vexwarin

biblioteca /bi.bɫi.oˈte.ka/ /bi.bɫi.oˈtɛ.kə/ /bi.bɫi.uˈtɛ.kə/ n fem
pirtûkxane
Servei cultural que organitza i manté el dipòsit, la classificació, la conservació i la consulta o lectura de llibres o d'altre material gràfic.

bicicleta /bi.siˈkɫe.ta/ /bi.siˈkɫə.tə/ /bi.siˈkɫɛ.tə/ n fem
duçerxe
Vehicle a pedals de dues rodes.

bifòbia /biˈfɔ.bi.a/ /biˈfɔ.βi.ə/ n fem
بایفۆبیا

billar /biˈʎa/ /biˈʎar/ /biˈʎaɾ/ n masc
bilyar

biografia /bi.o.ɣɾaˈfi.a/ /bi.o.ɣɾəˈfi.ə/ /bi.u.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
jînenîgarî

biologia /bi.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /bi.o.ɫoˈʒi.a/ /bi.o.ɫoˈʒi.ə/ /bi.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
biyolojî
Ciència que estudia els éssers vius.

biotecnologia /ˌbi.o.teŋ.no.ɫoˈʒi.a/ /ˌbi.o.teɡ.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ˌbi.o.təŋ.no.ɫoˈʒi.ə/ /ˌbi.u.təŋ.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
biyoteknolojî

bisbe /ˈbiz.be/ n masc
metran
Càrrec de la jerarquia de l'església cristiana, que té l'administració d'una diòcesi sota el seu control.

bismut n masc
bîzmût

bitllet /biʎˈʎet/ /biʎˈʎɛt/ /biˈʎet/ /biˈʎət/ /biˈʎɛt/ n masc
banknot
Paper amb valor de diner, emès pel govern de cada país.

bitxo /ˈbi.t͡ʃo/ /ˈbi.t͡ʃu/ n masc
îsot

bla /ˈbɫa/ adj masc
nerm

blanc /ˈbɫaŋ/ /ˈbɫaŋk/ /ˈbɫaŋk/ adj masc
spî
Qualitat de blanc.

blat n masc
genim
Gra de la planta anteriorment citada, altament utilitzat en l'alimentació humana, en especial en l'elaboració de farines i aquestes en l'elaboració principalment de pa.

blat de moro /ˌbɫa.ðeˈmɔ.ɾo/ /ˌbɫad.deˈmɔ.ɾo/ /ˌbɫad.dəˈmɔ.ɾo/ /ˌbɫad.dəˈmɔ.ɾu/ n masc
garis

blau adj masc
şîn شین

ble /ˈbɫe/ /ˈbɫə/ /ˈbɫɛ/ /ˈbɾe/ n masc
dil
Cordó curt de dins d'un ciri o espelma que s'encén per fer llum.

bleda-rave /ˌbɫe.ðaˈra.ve/ /ˌbɫe.ðaˈra.βe/ /ˌbɫə.ðəˈra.və/ /ˌbɫɛ.ðəˈra.və/ /ˌbɫɛ.ðəˈra.βə/ n fem
pincar

bleix /ˈbɫejʃ/ /ˈbɫeʃ/ n masc
هه‌ناسه‌

bo /ˈbo/ adj masc
baş
Ple de bondat.
De qualitat.

boca /ˈbo.ka/ n fem
dev
(anatomia) Orifici que tenen els éssers vius que permet ingerir aliment.

bohri n masc
bohriyûm

boig /ˈbɔt͡ʃ/ adj masc
dîn

boira /ˈboj.ɾə/ /ˈbɔj.ɾa/ /ˈbɔj.ɾɔ/ n fem
mij
Fenomen atmosfèric de núvols baixos, condensació d'aigua a tocar de terra que dificulta la visió.

bolet /boˈɫet/ /boˈɫət/ /buˈɫɛt/ n masc
karok
Fong, floridura.

bomba /ˈbom.ba/ n fem
bombe
Aparell explosiu pensat per a atacar l'enemic.

bomber /bomˈbe/ /bomˈbeɾ/ /bumˈbe/ n masc
agirkuj

bombeta /bomˈbe.ta/ /bomˈbə.tə/ /bumˈbɛ.tə/ n fem
lampe

bombolla /bomˈbo.ʎa/ /bomˈbo.ʎə/ /bumˈbo.ʎə/ n fem
billq
Aire tancat per un tel líquid.

bon /ˈbɔn/ adj masc
qenc
Forma obligatòria i masculina de l'adjectiu bo quan precedeix el nom.

bon Nadal Interjection
Noela we pîroz be

bon dia Interjection
rojbaş

bon vespre Interjection
êvarbaş

bona nit Interjection
شه‌و باش

bona tarda Interjection
rojbaş

bonic /boˈnik/ /buˈnik/ adj masc
delal

bony n masc
qoqiz
Protuberància produïda en una superfície per un cop.

bor n masc
bor

bordar /borˈða/ /boɾˈða/ /boɾˈðaɾ/ /burˈda/ /burˈða/ v
ewtîn

bordegàs /boɾ.ðeˈɣas/ /boɾ.ðəˈɣas/ /bur.ðəˈɣas/ n masc
zarûk

borla /ˈbor.ɫə/ /ˈboɾ.ɫa/ /ˈboɾ.ɫə/ /ˈbɔr.ɫə/ n masc
belût

borratxera /bo.raˈt͡ʃe.ɾa/ /bo.rəˈt͡ʃe.ɾə/ /bu.rəˈt͡ʃe.ɾə/ n fem
tije kirin
(informal) embriaguesa

bosc n masc
دارستان

bossa /ˈbo.sa/ /ˈbo.sə/ n fem
girfan
Utensili amb nanses fet amb material flexible, emprat per a transportar coses de poc pes.

bot n masc
hêvî
Salt enlaire amb un impuls ràpid.

botir /boˈti/ /boˈtiɾ/ /buˈti/ v
perçivandin
(central, septentrional) Causar tibantor a causa de l'augment de volum.

botànica /boˈta.ni.ka/ /boˈta.ni.kə/ /buˈta.ni.kə/ n fem
giyanasî

botó /boˈto/ /buˈto/ n masc
bişkoj

bou n masc
ga
Animal mascle de la família bòvids (Bos taurus).

branca /ˈbɾaŋ.ka/ n fem
çeq
Divisió del tronc d'un arbre.

braç n masc
çeng
(anatomia) Extremitat superior del cos.

braó /bɾaˈo/ /bɾəˈo/ n masc
sermil
En els quadrúpedes, part final de la cuixa o de l’espatlla.

bresquilla /bɾesˈki.ʎa/ n fem
xox
Varietat de préssec primerenc, petit i de pell vellutada.

bretó n masc
bretonek
(masculí singular) Llengua cèltica originària de la Bretanya.

broma /ˈbɾo.ma/ n fem
henek
Mentida, entremaliadura o joc fet per divertir-se, usualment a costa dels altres.

bronquina /bɾoŋˈki.na/ /bɾoŋˈki.nə/ /bɾuŋˈki.nə/ n fem
tefrika

brossar /bɾoˈsa/ /bɾoˈsaɾ/ /bɾuˈsa/ v
firçe kirin
Polir amb una brossa.

brut adj masc
pîs
Que té brutícia, pols o taques, poc net o polit.

budell n masc
rûvî

bufanda /buˈfan.da/ n fem
şalgerdan

bugia /buˈd͡ʒi.a/ /buˈʒi.a/ /buˈʒi.ə/ n fem
bûjî

buidar /bujˈða/ /bujˈðaɾ/ /bwiˈða/ v
vala kirin

buirac /bujˈɾak/ /bwiˈɾak/ n masc
top
Coixinet on els sastres claven les agulles de cosir.

buit /ˈbujt/ /ˈbwit/ adj masc
vala
Dit d'un objecte que no conté res visible.

burilla /buˈɾi.ʎa/ /buˈɾi.ʎə/ n fem
boçik

butxaca /buˈd͡ʒa.ka/ /buˈt͡ʃa.ka/ n fem
berîk girfan
Bosseta o cavitat d’una peça de vestir per a petits objectes personals.

bèstia /ˈbes.ti.a/ /ˈbes.ti.ə/ /ˈbɛs.ti.a/ /ˈbɛs.ti/ n fem
ajal

bé adv
baş
Correcte, fet de bona manera.

bòfia /ˈbɔ.fi.a/ /ˈbɔ.fi.ə/ n fem
kun
Cavitat que es produeix en esfondrar-se la part que la cobria un buit o pel moviment de terres.

búlgar n masc
bulgarî
(masculí singular) Llengua indoeuropea parlada a la Bulgària.

cabdell /kabˈdeʎ/ /kəbˈdeʎ/ n masc
top
Bola de fil enrotllat.

cabell /kaˈbeʎ/ /kəˈbəʎ/ /kəˈbɛj/ /kəˈβɛʎ/ n masc
pirç
Pèl del cap.

cabota /kaˈbɔ.ta/ /kaˈβɔ.ta/ /kaˈβɔ.tɔ/ /kəˈβɔ.tə/ n fem
ser
L'extrem gruixut dels claus.

cabra /ˈka.βɾə/ n fem
bizin بزن
Mamífer remugant que forma un gènere propi (Capra) en el que cal distingir com a més famós dels seus membres la cabra domèstica. Se les reconeix especialment per la seva habilitat en recórrer terrenys muntanyosos i per les seves característiques banyes que poden ser rectes o corbes i, fins i tot, caragolades.

cabrit /kəˈβɾit/ n masc
kar

caca /ˈka.ka/ /ˈka.kə/ n fem
گوو
(infantil) Excrements.

cacauet /ka.kaˈwet/ /kə.kəˈwɛt/ n masc
fisteqebîd

cactus /ˈkak.tus/ n masc
kaktûs

cadena /kaˈðe.na/ /kəˈðə.nə/ /kəˈðɛ.nə/ n fem
zincîr
Filera de moltes anelles o baules enllaçades amb unes altres pels caps, generalment de metall, com per exemple un collar, la cadena del vàter, les cadenes del cotxe per a la neu, la cadena d'una bicicleta, etc.

cadernera /ka.ðeɾˈne.ɾa/ n fem
zengilok

cadi /ˈka.ði/ n neut
qazî
Jutge de causes civils al món musulmà.

cadira /kaˈði.ɾa/ /kaˈɾi.ɾa/ /kəˈði.ɾə/ n fem
kursî
Moble utilitzat per seure i que té respatller.

cadmi n masc
kadmiyûm

cadàver /kaˈða.veɾ/ /kaˈða.βer/ /kaˈða.βeɾ/ /kəˈða.vəɾ/ n masc
ekîb

cafè n masc
qawe qehwe
Establiment on se serveixen cafès (la beguda) i d’altres begudes (refrescs, conyac, vi, etc.).

cagar /kaˈɣa/ /kaˈɣaɾ/ /kəˈɣa/ v
derketina destavê

caixa /ˈka.ʃa/ /ˈkaj.ʃa/ n fem
elbik
Receptacle rígid relativament gran destinat a guardar-hi objectes, embalar-los o transportar-los, normalment és de fusta de forma rectangular o quadrada.

calaix /kaˈɫajʃ/ /kəˈɫaj/ /kəˈɫaʃ/ n masc
dexlik

calamarsa /ka.ɫaˈmaɾ.sa/ /kə.ɫəˈmar.sə/ n fem
gijlok

calavera /ka.ɫaˈve.ɾa/ /ka.ɫaˈβe.ɾa/ /kə.ɫəˈve.ɾə/ /kə.ɫəˈβe.ɾə/ n masc
kilox

calb /ˈkaɫp/ adj masc
keçell

calci n masc
kalsiyûm

calculadora /kaɫ.ku.ɫaˈðo.ɾa/ n fem
pêjimêrk

calendari /ka.lenˈda.ɾi/ /ka.ɫenˈda.ɾi/ /kə.ɫənˈda.ɾi/ n masc
salname

calent /kaˈɫen/ /kaˈɫent/ /kəˈɫen/ /kəˈɫent/ adj masc
germ
De temperatura elevada.

califa /kaˈɫi.fa/ /kəˈɫi.fə/ n masc
xelîfe

californi /kə.ɫiˈfɔr.ni/ n masc
kaliforniyûm

calor /kaˈɫo/ /kaˈɫoɾ/ n fem
tîn
Situació en la qual la temperatura és superior a la normal.

calç /ˈkaɫs/ n fem
kisl

calçat /kaɫˈsat/ n masc
pêlav

cama /ˈka.ma/ n fem
لاق
Extremitat inferior del cos humà, sovint excloent el peu.

camamilla /ka.maˈmi.ʎa/ n fem
beybûn

cambrer /kamˈbɾe/ /kamˈbɾeɾ/ n masc
kur
Persona encarregada de netejar les cambres i les zones de servei comunes, especialment als hotels o serveis de transport.
Persona encarregada del servei de les taules a un establiment de restauració, com ara un restaurant, un bar o un cafè.

camell /kaˈmeʎ/ n masc
hêştir deve
Gènere d'ungulats de la família dels camèlids (Camelus), amb un o dos geps remarcats carregats de greix a l'esquena (el nombre de geps depèn de l'espècie), robusts, i usats sovint com a animals de càrrega pels països més calorosos, ja que resisteixen bé les temperatures elevades.

caminar /ka.miˈna/ /ka.miˈnaɾ/ v
meşîn

camisa /kaˈmi.za/ /kəˈmi.ə/ n fem
gumlek
Peça de roba que es posa al tronc.

camió /ka.miˈo/ n masc
kamyon
Vehicle de càrrega terrestre i autopropulsat de mida gran i de gran potència que duu la càrrega separada de la cabina (normalment en una caixa o en un remolc).

camp /ˈkam/ /ˈkamp/ /ˈkamp/ n masc
zevî
Extensió de terrenys fora de la ciutat, ocupats per conreus, boscos, etc.

campanya /kamˈpa.ɲa/ /kəmˈpa.ɲə/ n fem
gundewar

camperol /kam.peˈɾɔɫ/ /kəm.pəˈɾɔɫ/ n masc
cotkar

camí /kaˈmi/ n masc
rê

canal /kaˈnaɫ/ n masc
co
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los.

candela /kanˈdɛ.ɫa/ /kanˈdɛ.ɾa/ /kənˈdə.ɫə/ /kənˈdɛ.ɫə/ n fem
mom

canell /kaˈneʎ/ n masc
zend

canella /kaˈne.ʎa/ /kəˈne.ʎə/ n fem
دارچین
Canó per on surt l'aigua d’una font.

canelobre /ka.neˈlɔ.βɾe/ /kə.nəˈɫɔ.βɾə/ n masc
findank

cansat /kanˈsat/ /kənˈsat/ adj masc
betilî

cantador /kan.taˈðo/ /kan.taˈðoɾ/ /kən.təˈðo/ adj masc
dengbêj

cantant /kanˈtan/ /kanˈtant/ /kənˈtan/ /kənˈtant/ n neut
stranbêj

cantar /kanˈta/ /kanˈtaɾ/ v
گۆرانی وتن
Produir música amb la veu.

cantor /kanˈto/ /kanˈtoɾ/ /kənˈto/ n masc
dengbêj
Persona que canta, especialment en un cor o com a solista.

canvi /ˈkam.bi/ /ˈkaɱ.vi/ /ˈkaɱ.vi/ n masc
گۆران
Acció i efecte de canviar.

canviar /kam.biˈa/ /kaɱ.viˈaɾ/ /kəɱ.viˈa/ v
guherîn
Modificar, fer diferent, variar.

canyella /kaˈɲe.ʎa/ n fem
darçîn
Planta aromàtica emprada per aromatitzar aliments i perfums, es ven en forma de palets o canyetes.

cançó n fem
kilam
Conjunt de notes harmonioses que es poden cantar.

canícula /kaˈni.ku.ɫa/ /kəˈni.ku.ɫə/ n fem
germepêl

cap n masc
ser
(anatomia) Part superior i anterior del cos d'un animal.
Part superior del cos de l'ésser humà, considerada com a seu del pensament, l'intel·lecte, judici, talent, seny.
Lloc de preferència, central.
Localitat principal d'un territori; capital.
La part més alta d'una cosa.
Individu considerat com a membre d’una col·lectivitat.
Extremitat en general.
Part anterior, per on comença una cosa.
Part final, per on acaba una cosa.
Part de terra que s'endinsa en la mar.
(nàutica) corda
En un repartiment, cadascun dels participants.
(golf) Part final d'un bastó, que impacta en la bola en executar el colp.
(pilota basca) Part més ampla d'una eina.
(bàdminton) base

capa /ˈka.pa/ /ˈka.pə/ n fem
tebeqe
Extensió uniforme de material que cobreix alguna cosa.

capacitar /ka.pa.siˈta/ /ka.pa.siˈtaɾ/ /kə.pə.siˈta/ v
pêk anîn

capalçar /ˌka.paɫˈsa/ /ˌka.paɫˈsaɾ/ /ˌka.pəɫˈsa/ /ˌka.βaɫˈsa/ v
hilbûn
Alçar d’un cap.

capital /ka.piˈtaɫ/ n fem
paytext
Població on es reuneixen les principals administracions d'una entitat política.

captrencar /ˌkap.tɾeŋˈka/ /ˌkap.tɾeŋˈkaɾ/ /ˌkap.tɾəŋˈka/ v
birrîn

caputxí /ka.puˈt͡ʃi/ /kə.puˈt͡ʃi/ n masc
bêfil
Peça de ferro amb ganxet a on es posa el piu de finestró que es tanca de cop.

capça /ˈkap.sa/ n fem
sêv
Massa compacta de fulles apinyades de certes hortalisses a l'extrem del caluix.

capçal /kapˈsaɫ/ /kəpˈsaɫ/ n masc
ser
(informàtica) Dispositiu que permet enregistrar dades en un suport magnètic o òptic.

capítol /kaˈpi.toɫ/ /kəˈpi.toɫ/ /kəˈpi.tuɫ/ n masc
beş
Cadascuna de les parts en què es divideix una narració.

car /ˈka/ /ˈkar/ /ˈkaɾ/ adj masc
evin
Estimat, volgut.

cara /ˈka.ɾa/ n fem
rû
(anatomia) Rostre.

caravel·la /ka.ɾaˈvɛɫ.ɫa/ /ka.ɾaˈβɛ.ɫa/ /ka.ɾaˈβɛ.ɫɛ/ /ka.ɾaˈβɛɫ.ɫa/ /kə.ɾəˈvɛɫ.ɫə/ /kə.ɾəˈβɛ.ɫə/ /kə.ɾəˈβɛɫ.ɫə/ n fem
karavel

carboni /kərˈbɔ.ni/ n masc
karbon

carbó /kaɾˈbo/ n masc
komirr
Nom genèric donat a dos tipus de materials (carbó vegetal i carbó mineral) orgànics, sòlids i de color negre utilitzats com a combustible per la seva gran quantitat de carboni.

cardar /karˈða/ /kaɾˈða/ /kaɾˈðaɾ/ /kərˈda/ v
gan
(vulgarisme) Fer l'acte sexual.

carn n fem
goşt

carpa /ˈkar.pə/ /ˈkaɾ.pa/ n fem
masîpank
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Cyprinus carpio)

carrer /kaˈre/ /kəˈre/ n masc
جادھ
En un nucli de població, lloc per on hi circula la gent i els vehicles que és l'origen o el resultat de l'organització de l'espai edificat.

carretera /ka.reˈte.ɾa/ n fem
(rrége)
Via que uneix dues poblacions i que és apta per a la circulació de vehicles.

carro /ˈka.ro/ /ˈka.ru/ n masc
diwêrê
Vehicle tirat per animals per transportar objectes o persones.

carta /ˈkaɾ.ta/ n fem
نامه‌
Document escrit per a comunicar amb una altra persona, generalment amb una estructura formal.

cartipàs /kaɾ.tiˈpas/ /kər.tiˈpas/ n masc
defter
Quadern de paper que serveix per anotar algunes coses i escriure allò que dicten els mestres de les universitats.

cartílag /kaɾˈti.ɫak/ /kərˈti.ɫək/ n masc
kirkirag

caràcter /kaˈɾak.teɾ/ /kəˈɾak.tə/ n masc
dawer
Signe gràfic, usat sobretot en impressió o informàtica.
taybetmendî
Tret dominant que permet reconèixer o diferenciar.

caràngid irisat n masc
bûka baranê

cas n masc
hal
(lingüística) Categoria gramatical que marca la funció sintàctica d’un mot.

casa /ˈka.za/ n fem
xanî
Edifici destinat a l'habitatge de persones, llar.

casament /ka.zaˈmen/ /ka.zaˈment/ /kə.zəˈmen/ /kə.zəˈment/ n masc
dawet
Acte amb què s'estableix un matrimoni.

casar /kaˈza/ /kaˈzaɾ/ v
jin kirin
Contraure matrimoni.
Unir o ajuntar una cosa amb una altra.

casat /kaˈzat/ /kəˈzat/ adj masc
zewicî

cascall /kasˈkaʎ/ /kəsˈkaj/ /kəsˈkaʎ/ n masc
گوڵاڵه‌ سووره‌

cassar /kaˈsa/ /kaˈsaɾ/ v
şikandin

cast /ˈkast/ adj masc
biîfet

castanya n fem
kestane
(botànica) Fruit del castanyer, de color marró fosc brillant, que es cull a la tardor i és comestible.

castedat /kas.teˈðat/ /kəs.təˈðat/ n fem
dawpaqijî

castell /kasˈteʎ/ n masc
birc kel
Fortificació defensiva.

català n masc
katalanî
(masculí singular) Llengua històricament parlada a Catalunya, Andorra, País Valencià, les illes Balears, la Catalunya Nord, l'Alguer i la Franja de Ponent.

catapulta /ka.taˈpuɫ.ta/ /kə.təˈpuɫ.tə/ n fem
katapult
Arma de l'antiguitat i l'edat mitjana que mitjançant la tensió acumulada en la torsió de fustes o bé amb l'empenta de contrapesos era capaç de llançar projectils pesants a certa distància.

catifa /kaˈti.fa/ n fem
mafir

catorze /kaˈtoɾ.ze/ number
çarde

caure /ˈkaw.ɾe/ v
ketin
Precipitar-se cap a baix per pèrdua de l'equilibri o acció de la gravetat.

cavall /kaˈval/ /kaˈvaʎ/ /kaˈβaʎ/ /kəˈvaʎ/ n masc
hesp
(mamífers) Mamífer domèstic ungulat (Equus caballus), de la família dels èquids, utilitzat per l'home per a cavalcar o com a animal de tir.
(escacs) Peça dels escacs amb la forma del cap i el coll de l'animal, la qual es pot moure només dues caselles cap endavant i una cap al costat o dues cap a un costat i una cap endavant.

cavaller /ka.vaˈʎeɾ/ /ka.βaˈʎe/ /kə.vəˈʎe/ /kə.βəˈʎe/ n masc
şovalye
Soldat medieval de categoria, honrat amb la cavalleria per un senyor feudal.

cavar /kaˈvaɾ/ /kaˈβa/ /kəˈva/ /kəˈβa/ v
هه‌ڵقه‌ندن

cavitat bucal n fem
hestî

caça /ˈka.sa/ /ˈka.sə/ n fem
nêçîr
Acció de caçar.

caçador /ka.saˈðo/ /ka.saˈðoɾ/ /kə.səˈðo/ n masc
nêçîrvan

caçar /kaˈsa/ /kaˈsaɾ/ v
nêçîr kirin

ceba /ˈsə.bə/ /ˈsɛ.bə/ /ˈsɛ.βə/ n fem
pîvaz

cec adj
kor
Que no hi veu.

cel n masc
esman ezman
Volta celeste, capa que envolta la Terra, espai aeri on es troben els núvols.
ezman
Espai sense límits visibles, des d'un punt de vista terrestre, on són les estrelles.

cella /ˈse.ʎa/ /ˈsə.ʎə/ /ˈsɛ.jə/ /ˈsɛ.ʎə/ n fem
birû
Cadascuna de les zones que sobresurten lleugerament de la cara i que es troben pel damunt d'un ull per fer-li de visera.

cementiri /se.menˈti.ɾi/ n masc
قه‌برستان

cendrer /senˈdɾe/ /senˈdɾeɾ/ /sənˈdɾe/ n masc
teblî

cent /ˈsen/ /ˈsent/ number
sed

centre /ˈsen.tɾe/ n masc
nawend
El més distant o retirat de la superfície exterior d'una cosa.

centè /senˈte/ /sənˈtə/ /sənˈtɛ/ number
sedan

centímetre /senˈti.me.tɾe/ n masc
sentîmetre
Unitat de longitud del sistema cegesimal equivalent a la centèsima part d'un metre. Símbol cm.

cercar /serˈka/ /seɾˈka/ /seɾˈkaɾ/ v
lê gerrîn
Explorar l’entorn per tal de trobar, de descobrir, quelcom o algú.

cereal /se.ɾeˈaɫ/ /sə.ɾeˈaɫ/ n masc
dexl

cerimònia /se.ɾiˈmɔ.ni.a/ /sə.ɾiˈmɔ.ni.ə/ n fem
ayîn

cert /ˈsɛrt/ adj masc
bera
Conforme a la realitat, veritable.

certament /ˌsɛr.taˈmen/ /ˌsɛr.təˈmen/ /ˌsɛɾ.taˈmen/ /ˌsɛɾ.taˈment/ /ˌsɛɾ.təˈment/ adv
ekîd

certificat /seɾ.ti.fiˈkat/ /sər.ti.fiˈkat/ n masc
govanname
Document oficial que assegura la veracitat d'un fet.

cervell /serˈβeʎ/ /seɾˈveʎ/ /seɾˈβeʎ/ /sərˈbeʎ/ /səɾˈveʎ/ n masc
mejî مێشک
(anatomia) Òrgan dels animals que conté neurones i és capaç de coordinar els moviments del cos, les funcions vitals i el pensament.

cervesa /serˈβe.za/ /seɾˈve.za/ /sərˈbɛ.zə/ /sərˈvɛ.zə/ /səɾˈvə.zə/ n fem
bîra avce
(aliments) Beguda alcohòlica obtinguda per la fermentació de malt o altres cereals germinats, i aromatitzada amb llúpol.

cesi n masc
sezyûm

cicle /ˈsi.kɫe/ n masc
duçerxe

científic /si.enˈti.fik/ n masc
zanistmend
Persona que es dedica a la recerca.

cigala /siˈɣa.ɫa/ /siˈɣa.ɫə/ n fem
kîr
(vulgarisme) penis

cigne /ˈsiŋ.ne/ /ˈsiɡ.ne/ n masc
qû

cigonya /siˈɣo.ɲa/ n fem
laklak

cigró /siˈɣɾo/ n masc
nahk

cinc /ˈsiŋ/ /ˈsiŋk/ /ˈsiŋk/ number
pênc
(cardinal) Nombre que segueix el quatre i precedeix el sis.
(valor ordinal) Cinquè, cinquena.

cinquanta /siŋˈkwan.ta/ number
pêncî

cinquanta-un /siŋˌkwan.taˈun/ /siŋˌkwan.təˈun/ number
pêncî û yek

cinquè /siŋˈke/ /siŋˈkə/ /siŋˈkɛ/ number
pêncan

cintura /sinˈtu.ɾa/ /sinˈtu.ɾə/ n fem
navteng

cinturó n masc
kemer
Peça de roba, cuir o similar que serveix per cenyir-se el pantaló, els calçons o la camisa a la cintura.

circ n masc
sîrk
Local normalment circular amb espectacles d'acrobàcia, equilibrisme, doma i pallassos.

cirera n fem
gêlaz
Fruit petit, rodó, dolç i vermell que cria el cirerer.

ciri /ˈsi.ɾi/ n masc
mom
(rugbi) Xut al vol consistent a impulsar la pilota a gran altura per sobre l'equip defensor.

cirurgià /si.ɾuɾ.d͡ʒiˈa/ n masc
birînsaz

cistell n masc
zembîl

cistella /sisˈte.ʎa/ /sisˈte.ʎə/ n fem
zembîl
(corfbol) Cadascuna de les dues estructures d'una pista de corfbol constituïdes per un cilindre de vímet sense fons de 25 cm d'alçària, situat a 3,5 m de terra, i per un pal de subjecció, que delimiten l'espai dintre el qual s'ha de fer entrar la pilota per a puntuar.

cita /ˈsi.ta/ n fem
hevdîtin
Trobada amorosa per conèixer més l'altra persona i gaudir de la mútua companyia.

citar /siˈta/ /siˈtaɾ/ v
dan
Avisar a algú assenyalant-li dia, hora i lloc per tractar d'algun negoci.

ciutat n fem
bajar

civada /siˈva.ða/ /siˈva.ðə/ /siˈβa.ða/ n fem
gîhagulî

civilització /si.vi.ɫi.d͡zə.siˈo/ /si.vi.ɫi.za.siˈo/ /si.βi.ɫi.d͡za.siˈo/ /si.βi.ɫi.za.siˈo/ n fem
شارستانێتی

ciència /siˈen.si.ə/ /siˈɛn.si.a/ n fem
zanist

clan /ˈklan/ n masc
eşîrên kurdan

claror /kɫaˈɾo/ /kɫaˈɾoɾ/ /kɫəˈɾo/ n fem
ronahî

classe /ˈkɫa.se/ /ˈkɫa.sə/ n fem
sinif
Tipus, mena
Aula.
dersxane
Unitat de sessió d'ensenyament i aprenentatge.
grup, grup classe
estil propi, distinció

clau n fem
kilîl enextar
Estri per obrir una porta tancada amb pany.

clavícula /kɫaˈvi.ku.ɫa/ /kɫaˈβi.ku.ɫa/ /kɫəˈvi.ku.ɫə/ n fem
pirika mil

client /kɫiˈen/ /kɫiˈent/ n masc
bikir

clima /ˈkɫi.ma/ /ˈkɫi.mə/ n masc
avhewa

clip /ˈkɫip/ n masc
ataş
Pinça petita, que fa pressió pel doblec, per a subjectar objectes lleugers.

clor n masc
klor

cloure /ˈkɫɔw.ɾe/ /ˈkɫɔw.ɾə/ v
girtin
Tancar una obertura, aïllar-la de l’exterior.

cloïssa /kɫoˈi.sa/ /kɫoˈi.sə/ /kɫuˈi.sə/ n fem
îstirîdye

club n masc
yane
Associació, societat de persones per al foment d’un fi especialment esportiu.

clítoris /ˈkli.to.ɾis/ /ˈkɫi.tu.ɾis/ n masc
zîlik

cobalt /koˈbaɫt/ /koˈβaɫ/ /kuˈbaɫ/ /kuˈβaɫ/ n masc
kobalt

coberta /koˈbɛɾ.ta/ /kuˈβɛr.ta/ /kuˈβɛɾ.tɛ/ n fem
guverte
(nàutica) Cadascuna de les divisions horitzontals d'un vaixell i que cobreixen tota l'eslora i en especial la més alta de totes.

cocaïna /ko.kaˈi.na/ /ko.kəˈi.nə/ /ku.kəˈi.nə/ n fem
kokaîn

cocodril /ko.koˈðɾiɫ/ /ku.kuˈðɾiɫ/ n masc
neheng bizinmişk

codony /koˈðoɲ/ /kuˈðoɲ/ n masc
bih

cognom /koŋˈnɔm/ /koɡˈnɔm/ /kuŋˈnɔm/ n masc
paşnav

cogombre /koˈɣom.bɾə/ /kuˈɣom.bɾə/ n masc
arû
(botànica) El fruit comestible del cogombre.

cohesió /ko.e.ziˈo/ /ko.ə.ziˈo/ /ku.ə.ziˈo/ n fem
یه‌ک خستن

coixí /kojˈʃi/ /koˈʃi/ /kujˈʃi/ /kuˈʃi/ n masc
balgih
Sac de tela ple de llana o d'un altre material tou, per a recolzar-hi el cap, l’esquena, etc.

col n fem
kelem

coliflor /ˌkɔ.ɫiˈfɫɔ/ n fem
gulkelem

coll n masc
gerden
Part del cos d'un animal que uneix el cap i el tronc. S'aplica figuradament a objectes.
reng
Sèrie de cartes representada amb una de les quatre figures en què es divideix la baralla.

collaret /ko.ʎaˈɾet/ /ko.ʎəˈɾət/ /ku.ʎəˈɾɛt/ n masc
gerdenî

collita /koˈʎi.ta/ /koˈʎi.tə/ /kuˈji.tə/ /kuˈʎi.tə/ n fem
dexil

colom /koˈɫom/ /kuˈɫom/ n masc
kevok

color /koˈɫo/ /koˈɫoɾ/ /koˈɫoɾ/ /kuˈɫo/ /kuˈɫor/ n
reng

coltell /koɫˈteʎ/ /kuɫˈteʎ/ n masc
kêr
Eina de tall formada per una fulla d'acer més aviat curta i un mànec tradicionalment de fusta.

col·locació /ko.ɫo.ka.siˈo/ /koɫ.ɫo.ka.siˈo/ /koɫ.ɫo.kə.siˈo/ /ku.ɫu.kə.siˈo/ /kuɫ.ɫu.kə.siˈo/ n fem
adres
(golf) Postura que adopta un golfista per a executar un swing, generalment consistent a disposar els genolls lleugerament flexionats, el cos inclinat cap endavant i la pelvis una mica enfora.

colònia /koˈɫɔ.ni.a/ /koˈɫɔ.ni.ə/ /kuˈɫɔ.ni.ə/ n fem
kolonî
Lloc on s'estableix gent d'un altre país.
(sovint en plural) Activitat lúdica i educativa destinada a nens i joves i dirigida per mestres i monitors, que es duu a terme en una casa de colònies o en un altre establiment especialitzat.

com /ˈkom/ adv
çawa
De quina forma, manera o mode.

combat /komˈbat/ /kumˈbat/ n masc
ceng

començar /ko.menˈsa/ /ko.menˈsaɾ/ /ko.mənˈsa/ /ku.mənˈsa/ v
dest pê kirin
Fer la primera part d’alguna cosa.

comerç /koˈmɛɾs/ /kuˈmɛɾs/ n masc
bazirganî
Compra, venda i bescanvi de productes.

cometa /koˈme.ta/ /koˈmə.tə/ /kuˈmɛ.tə/ n masc
dûvstêrk

commemorar /kom.me.moˈɾa/ /kom.me.moˈɾaɾ/ /kom.mə.moˈɾa/ /kum.mə.muˈɾa/ v
بیره‌وه‌ریی کردن

companyia /kom.paˈɲi.a/ /kom.pəˈɲi.ə/ /kum.pəˈɲi.ə/ n fem
şirket
Grup de persones amb un tret en comú, especialment al món professional.

compartiment /kom.par.tiˈmen/ /kom.paɾ.tiˈmen/ /kom.paɾ.tiˈment/ /kom.pəɾ.tiˈment/ /kum.pər.tiˈmen/ n masc
valageh

competició /kom.pe.ti.siˈo/ /kum.pə.ti.siˈo/ n fem
berêkane

completament /komˌpɫe.taˈmen/ /komˌpɫe.taˈment/ /komˌpɫɛ.təˈment/ /kumˌpɫɛ.təˈmen/ adv
به‌ ته‌واوی

comprar /komˈpɾa/ /komˈpɾaɾ/ /kumˈpɾa/ v
kirrîn

comprendre /komˈpen.dɾe/ /komˈpən.dɾə/ /kumˈpɛn.dɾə/ v
تێگه‌یشت
Entendre les raons d'un altre.

compte /ˈkom.te/ n masc
hesab
Suma de la quantitat a pagar.

comunisme /ko.muˈniz.me/ /ko.muˈniz.mə/ /ku.muˈniz.mə/ n masc
komûnîzm

comèdia /koˈmɛ.ði.a/ /kuˈmɛ.ði.ə/ n fem
كۆمێدی

concepte /konˈsep.te/ /konˈsɛp.te/ /konˈsɛp.tə/ /kunˈsep.tə/ /kunˈsɛp.tə/ n masc
مه‌فهوم
Representació mental d'un conjunt d'objectes, esdeveniments o símbols que tenen certes característiques comunes, que permet organitzar les percepcions i els coneixements i que està associada a una representació lingüística o simbòlica.

concert /konˈsɛɾt/ /kunˈsɛrt/ n masc
konsêr
Acord sobre una manera de gestionar recursos conjuntament.
Composició musical escrita per a ser interpretada per diversos instruments conjuntament.
Espectacle musical adreçat al gran públic.

concurrència /koŋ.kuˈrɛn.si.a/ /kuŋ.kuˈrɛn.si.ə/ n fem
berêkane

concurs /koŋˈkuɾs/ /kuŋˈkurs/ n masc
berêkane

condecoració /kon.de.ko.ɾa.siˈo/ /kun.də.ku.ɾə.siˈo/ n fem
nexş

condemna /konˈdem.na/ /konˈdem.nə/ /kunˈdem.nə/ n fem
ceza

condom /konˈdom/ /kunˈdom/ n masc
kondom
(col·loquial) preservatiu

conductor /kon.dukˈto/ /kon.dukˈtoɾ/ /kun.dukˈto/ n masc
ajovan
Que controla els comandaments d'un vehicle o aparell mecànic.

conduir /kon.duˈi/ /kon.duˈiɾ/ /kun.duˈi/ v
ajotin
Tenir el comandament d'un vehicle.
Mostrar a altres persones el camí que han de seguir.
Enllaçar amb un camí o portar a un lloc final.
Portar a un resultat final.
(esports de pilota) Avançar, un jugador, pel camp de joc controlant la pilota, la bola o el disc.
Permetre el pas.
Tenir una bona conducta, segons els criteris socials.

conflicte /koɱˈfɫik.te/ /koɱˈfɫik.tə/ /kuɱˈfɫik.tə/ n masc
berberî

congelar /koɲ.d͡ʒeˈɫa/ /koɲ.d͡ʒeˈɫaɾ/ /koɲ.ʒəˈɫa/ /kuɲ.ʒəˈɫa/ v
bestin
Posar a menys de zero graus.

congrés /koŋˈɡɾes/ /kuŋˈɡɾes/ n masc
kongre
Reunió o assemblea de persones amb relació a algun afer.
Parlament o cambra de representació política.
Reunió d'erudits o experts per a discutir qüestions relatives a llur especialitat.

conill /koˈniʎ/ /kuˈnij/ /kuˈniʎ/ n masc
kêroşk xirrnîfk
Mamífer lagomorf més petit que la llebre, d’orelles llargues, potes posteriors més llargues que les anteriors, del qual es coneixen nombroses varietats domèstiques (Oryctolagus cuniculus).

conjunció /koɲ.d͡ʒun.siˈo/ /koɲ.ʒun.siˈo/ /kuɲ.ʒun.siˈo/ n fem
gihanek
(gramàtica) Categoria lèxica de mots amb funció de nexe entre els constituents d’una oració.

conjunt /koɲˈd͡ʒun/ /koɲˈd͡ʒunt/ /koɲˈʒunt/ /kuɲˈʒun/ n masc
grûb
Grup musical, banda.

conrear /kon.reˈa/ /kon.reˈaɾ/ /kun.reˈa/ v
çandin

conseqüència /kon.seˈkwɛn.si.a/ /kon.səˈkwɛn.si.ə/ /kun.səˈkwɛn.si.ə/ n fem
encam

constant /konsˈtan/ /konsˈtant/ /kunsˈtan/ adj
mayinde
Que no es troba subjecte al canvi.

construcció /kons.tɾuk.siˈo/ /kuns.tɾuk.siˈo/ n fem
pexşan

construir /kons.tɾuˈi/ /kons.tɾuˈiɾ/ /kuns.tɾuˈi/ v
avakirin
Fer, formar, unir diferents parts seguint un ordre o segons un pla predeterminat.
(arquitectura, obres públiques) Edificar, fabricar de nova planta.

consultar /kon.suɫˈta/ /kon.suɫˈtaɾ/ /kun.suɫˈta/ v
şêwirîn

contar /konˈta/ /konˈtaɾ/ /kunˈta/ v
vegotin

conte /ˈkon.te/ /ˈkon.tə/ n masc
kurteçîrok
Narració generalment breu d'uns fets reals, llegendaris o ficticis, amb la intenció d'entretenir, divertir, moralitzar, etc.
Relat fantasiós d'un esdeveniment.

continuar /kon.ti.nuˈa/ /kon.ti.nuˈaɾ/ /kun.ti.nuˈa/ v
ajotin
(transitiu) Prosseguir allò començat.

contra /ˈkon.tɾa/ preposition
dijî
Relació que denota oposició.

contracte /konˈtɾak.te/ /konˈtɾak.tə/ /kunˈtɾak.tə/ n masc
peyman
Acord legal, típicament escrit, entre dues o més parts.

contrasenya /kun.tɾəˈsɛ.ɲə/ /ˌkon.tɾaˈse.ɲa/ /ˌkɔn.tɾəˈsə.ɲə/ /ˌkɔn.tɾəˈsɛ.ɲə/ n fem
şîfre

conversa /komˈbɛr.sa/ /komˈbɛɾ.sɛ/ /koɱˈvɛɾ.sa/ /koɱˈvɛɾ.sə/ /kumˈbɛr.sə/ /kuɱˈvɛr.sə/ n fem
گفتوگۆ
Intercanvi oral entre dues persones que es perllonga relativament en el temps, diàleg.

convidar /kom.biˈða/ /koɱ.viˈða/ /koɱ.viˈðaɾ/ /kum.biˈða/ /kuɱ.viˈða/ v
vexwendin

conèixer /koˈne.ʃe/ /koˈnej.ʃe/ /koˈnej.ʃeɾ/ /koˈnə.ʃə/ /kuˈne.ʃar/ /kuˈnɛ.ʃə/ v
zanîn
Entendre, tenir idea d'alguna cosa.

cop de peu n masc
شه‌ق

copa /ˈko.pa/ /ˈko.pə/ n fem
kelaw
La part buida d'un barret en què hi entra el cap.

copernici /ko.pəɾˈni.si/ /ku.pərˈni.si/ n masc
kopernîsyûm

cor /ˈkɔ/ /ˈkɔrt/ /ˈkɔɾ/ n masc
dil qelb
Múscul que bombeja la sang a través del cos.

coratge /koˈɾa.d͡ʒe/ /koˈɾa.d͡ʒə/ /kuˈɾa.d͡ʒə/ n masc
mêranî
Actitud decidida davant el perill o les dificultats.

corb /ˈkorp/ n masc
داڵ
Ocell de mida gran, plomes i bec negres (Corvus corax).

corbata /koɾˈba.ta/ /koɾˈba.tə/ /kurˈba.tə/ n fem
بۆینباغ
Tros de roba que es porta al coll nuada pel davant.

corda /ˈkɔr.ða/ /ˈkɔɾ.ða/ /ˈkɔɾ.ðɔ/ n fem
kindir
(esports de raqueta) Cadascun dels fils, generalment de niló o de budell, que encreuats els uns amb els altres formen el cordatge d'una raqueta o la xarxa d'un xare.
(pilota valenciana) Conjunt de fils de cànem fortament entrellaçats fixat a les parets laterals a una altura variable segons la modalitat, que divideix transversalment la pista de joc.

correu /koˈrɛw/ /kuˈrɛw/ n masc
پۆسته‌
Conjunt de cartes o de correspondència.

corser /korˈse/ /koɾˈse/ /koɾˈseɾ/ /kurˈse/ n masc
abdar

cos n masc
له‌ش
Organisme, part material dels éssers vius.

cosina /koˈzi.na/ /koˈzi.nə/ /kuˈzi.na/ /kuˈzi.nə/ n fem
dotmam

cosir /koˈzi/ /koˈziɾ/ /kuˈzi/ v
دوورین

costa /ˈkɔs.ta/ /ˈkɔs.tɔ/ n fem
berav
Part de la terra que toca al mar.

costella /kosˈte.ʎa/ /kosˈte.ʎə/ /kusˈte.ʎə/ n fem
perasû
(anatomia) En els animals vertebrats, cadascun dels ossos que, partint d'una vèrtebra envolta part del tòrax per tal de protegir-lo.

cosí /koˈzi/ /kuˈzi/ n masc
kurap

cosí germà n masc
kurap

cot /ˈkot/ /ˈkɔt/ adj masc
bas-gîtar
Inclinat cap a terra.

cotxe /ˈko.t͡ʃe/ n masc
otomobîl
Vehicle autopropulsat i mecanitzat, destinant al transport terrestre d'un número reduït de persones i el seu equipatge, que duu típicament quatre rodes (tot i que existeixen casos amb tres i sis rodes).

cotó /koˈto/ /kuˈto/ n masc
pembû

coure /ˈkow.ɾə/ /ˈkɔw.ɾe/ /ˈkɔw.ɾə/ n masc
mis
Element químic, sòlid, de nombre atòmic 29, símbol Cu i amb un pes atòmic de 63,536 unitats de massa atòmica.

cova /ˈkɔ.va/ /ˈkɔ.və/ /ˈkɔ.βa/ /ˈkɔ.βɔ/ n fem
qefa

covardia /ko.vaɾˈði.a/ /ko.vəɾˈði.ə/ /ko.βarˈði.a/ /ko.βaɾˈði.a/ /ku.vərˈði.ə/ /ku.βərˈdi.ə/ n fem
newêrekî

cranc /ˈkɾaŋ/ /ˈkɾaŋk/ n masc
kevjal
Crustaci de la infraordre Brachyura.

crani n masc
kilox

creació /kɾe.a.siˈo/ /kɾe.ə.siˈo/ /kɾe.ə.siˈo/ /kɾɛ.a.siˈo/ n fem
afirandin

crear /kɾeˈa/ /kɾeˈaɾ/ v
afirandin
Fer una cosa de no res.

crebantar /kɾe.βanˈta/ /kɾe.βanˈtaɾ/ /kɾə.βənˈta/ v
şikandin

creença n fem
bawer

creu /ˈkɾew/ /ˈkɾəw/ /ˈkɾɛw/ n fem
xaç
Símbol format per dues línies que s'intersequen, normalment de forma perpendicular.
Instrument de tortura.

creure /ˈkɾew.ɾe/ /ˈkɾəw.ɾə/ /ˈkɾɛw.ɾə/ v
bawer kirin
Tenir confiança.

criat /kɾiˈat/ n masc
benî

cridar /kɾiˈða/ /kɾiˈðaɾ/ v
lê gerrîn
(transitiu) Convidar o anomenar algú per tal de fer alguna cosa a prop de l'emissor.

crim /ˈkɾim/ n masc
sûc

crisi /ˈkɾi.zi/ n fem
arîşe

cristià /kɾis.tiˈa/ n masc
xirîstî
Persona seguidora de Jesucrist i de la religió del cristianisme.

crit /ˈkɾit/ n masc
قیژه

crom n masc
krom

cromosoma /kɾo.moˈzo.ma/ /kɾo.moˈzo.mə/ /kɾu.muˈzo.mə/ n masc
kromozom

crossa /ˈkɾɔ.sa/ /ˈkɾɔ.sɔ/ /ˈkɾɔ.sə/ n fem
گۆچان
Bastó amb un travesser a sobre que serveix per recolzar-se a aquells que no poden caminar bé.

cruspir /kɾusˈpi/ /kɾusˈpiɾ/ v
dabilandin
(Col·loquial) Menjar amb afany.

crustaci /kɾusˈta.si/ n masc
qalikdar
Artròpode amb una closca calcària i amb unes de les potes disposades per a la prensió.

cròtals /ˈkɾɔ.taɫs/ /ˈkɾɔ.təɫs/ n masc
maregîska şanikdar

cua /ˈku.a/ n fem
dûv
Apèndix posterior d'alguns animals.

cuc n masc
kurm

cuina /ˈkuj.na/ /ˈkwi.na/ n fem
aşxane
Divisió d'un edifici, i en especial d'un habitatge, destinada a preparar els aliments.

cuinar /kujˈna/ /kujˈnaɾ/ /kwiˈna/ v
pijandin

cuixa /ˈku.ʃa/ /ˈkuj.ʃa/ n fem
king

cuixot /kujˈʃɔt/ /kuˈʃɔt/ n masc
لاق
Tros dels pantalons en el qual s'hi fica una cama.

cul n masc
qûn

cullera /kuˈje.ɾə/ /kuˈʎe.ɾa/ /kuˈʎe.ɾə/ n fem
kevçe

culpa /ˈkuɫ.pa/ /ˈkuɫ.pə/ n masc
sûc

cultiu /kuɫˈtiw/ n masc
çand

cultivar /kuɫ.tiˈva/ /kuɫ.tiˈvaɾ/ /kuɫ.tiˈβa/ /kuɫ.tiˈβaɾ/ v
çandin

cultura /kuɫˈtu.ɾa/ n fem
çande

cultural /kuɫ.tuˈɾaɫ/ adj
çandeyî

cunyada /kuˈɲa.ða/ n fem
baltûz

cunyat n masc
bûra

curi n masc
kuriyûm

curiós /ku.ɾiˈos/ adj masc
bi
Que desitja saber coses.
Interessant per la seva singularitat.

curt adj masc
kurt
De poca llargada o longitud.

càlid adj masc
germ

càncer /ˈkan.seɾ/ n masc
şêrpence
(medicina) Creixement incontrolat dels teixits de caràcter maligne expansiu o invasiu.

càstig /ˈkas.tik/ n masc
ceza
Pena física o psicològica imposada a una persona per corregir-la o per al manteniment de la disciplina.

cèl·lula /ˈsɛ.ɫu.ɫə/ /ˈsɛɫ.ɫu.ɫa/ /ˈsɛɫ.ɫu.ɫə/ n fem
şane

cérvol /ˈser.vuɫ/ /ˈser.βoɫ/ /ˈseɾ.voɫ/ /ˈseɾ.βoɫ/ n masc
gakûvî

còdol /ˈko.ðuɫ/ /ˈkɔ.ðoɫ/ /ˈkɔ.ðuɫ/ n masc
kevir

còncau /ˈkɔŋ.kaw/ /ˈkɔŋ.kəw/ adj masc
zang

córrer /ˈko.re/ /ˈko.reɾ/ v
bezîn
Caminar amb velocitat.

daltonisme /daɫ.toˈniz.me/ /dəɫ.toˈniz.mə/ /dəɫ.tuˈniz.mə/ n masc
rengkorî

danès /dəˈnəs/ /dəˈnɛs/ n masc
Danîmarkî
Natural de Dinamarca.
(masculí singular) Llengua escandinava parlada a la Dinamarca.

darmstadti /dərmsˈtat.ti/ n masc
darmstadtiyûm

darrer /daˈre/ /daˈreɾ/ /dəˈre/ adj
dawî
Situat darrere tots els altres en una sèrie.

data /ˈda.ta/ n fem
dîrok

dau n masc
zar
Objecte en forma de políedre, normalment cúbic, amb una xifra a cada cara que serveix per determinar la sort en caure aleatòriament mostrant una de les cares.

davallar /da.vaˈʎaɾ/ /da.βaˈʎa/ /də.vəˈʎa/ /də.βəˈʎa/ v
daketin

de franc adv
bedewa

de pressa /deˈpɾe.sa/ /dəˈpɾe.sə/ adv
zû

de res Interjection
spasxweş

de sobte adv
[[له‌پڕ]]

decepció /de.sep.siˈo/ /də.səp.siˈo/ n fem
dilsarî

declinació /ðe.kɫi.na.siˈo/ /ðə.kɫi.nə.siˈo/ n fem
çivan

decoració /de.ko.ɾa.siˈo/ /də.ko.ɾə.siˈo/ /də.ku.ɾə.siˈo/ n fem
nexş

defectuós /de.fek.tuˈos/ adj masc
عه‌یبدار

defensa /deˈfen.sa/ /dəˈfɛn.sə/ n fem
parêzî

defensar /de.fenˈsa/ /de.fenˈsaɾ/ /də.fənˈsa/ v
berevanî kirin
Fer quelcom per evitar un atac o minimitzar-ne l'impacte.

defora /deˈfɔ.ɾa/ /dəˈfɔ.ɾə/ adv
derve

degà /deˈɣa/ /dəˈɣa/ n masc
dêkan

deixar /dejˈʃa/ /dejˈʃaɾ/ /deˈʃa/ /dəˈʃa/ v
berdan
Parar d'agafar, posar alguna cosa en algun lloc.
Permetre de fer una cosa sense posar impediments.

deixar-se caure v
werbûn

dejunar /de.d͡ʒuˈnaɾ/ /de.ʒuˈna/ /də.ʒuˈna/ v
rojî girtin

dejuni /daˈd͡ʒu.ni/ /deˈd͡ʒu.ni/ /deˈʒu.ni/ /dəˈʒu.ni/ /dəˈʒu.ni/ n masc
rojî

delfí /deɫˈfi/ /dəɫˈfi/ n masc
delfin

delta /ˈdeɫ.ta/ n fem
delta
Quarta lletra de l'alfabet grec: minúscula δ ‎(d), majúscula Δ ‎(D).

delta /ˈdeɫ.ta/ n masc
delta
Sediment en la desembocadura d'un riu al mar.

delícia /deˈɫi.si.a/ n fem
kêf
Menjar molt bo i especial.
Cosa o lloc molt agradable.

demanar /da.maˈna/ /de.maˈna/ /de.maˈnaɾ/ /də.məˈna/ /də.məˈna/ v
داواکردن
Instar a algú perquè doni o faci quelcom.
pirsîn
Posar preu a la mercaderia qui la ven.
Proposar als pares o parents d'una dona el desig que la concedeixin per esposa.
(pilota) Un jugador, sol·licitar la intervenció del jutge o l'home bo davant d'una jugada de validesa dubtosa.

demandar /de.manˈda/ /de.manˈdaɾ/ /də.mənˈda/ v
pirsîn

democràcia /de.moˈkɾa.si.a/ /də.moˈkɾa.si.ə/ /də.muˈkɾa.si.ə/ n fem
demokrasî
Sistema polític on el poble intervé en la presa de decisions d'una forma participativa i igualitària.

democràtic /de.moˈkɾa.tik/ /də.moˈkɾa.tik/ /də.muˈkɾa.tik/ adj masc
demokratîk

demà /daˈma/ /deˈma/ /dəˈma/ adv
[[سبه‌ی]]
En el dia vinent després de l'actual.

dens /ˈdens/ /ˈdɛns/ adj masc
biteql

dent /ˈden/ /ˈdent/ n fem
diran didan
(anatomia) Peça d'os de la boca que serveix per mastegar els aliments.

dent de lleó n masc
qalîşk
(botànica) Planta de la família de les asteràcies (Taraxacum officinale Weber).

dependent /de.penˈden/ /de.penˈdent/ /də.pənˈden/ /də.pənˈdent/ n masc
firoşkar
Persona subalterna que atén els clients en un establiment comercial o de serveis.

deposar /de.poˈza/ /de.poˈzaɾ/ /də.poˈza/ /də.puˈza/ v
daketin
Posar una cosa que estava en un lloc alt, en un lloc baix.

depressió /de.pɾe.siˈo/ /də.pɾə.siˈo/ n fem
depresyona klînîkê

des de preposition
ji

desbotar /dez.boˈtaɾ/ /dez.βoˈta/ /dəz.boˈta/ /dəz.buˈta/ v
barîn
Ploure molt.

descansar /des.kanˈsa/ /des.kanˈsaɾ/ /dəs.kənˈsa/ v
man
Reposar, recuperar energies, relaxar-se.

descavalcar /des.ka.vaɫˈkaɾ/ /des.ka.βaɫˈka/ /des.ka.βaɫˈkaɾ/ /dəs.kə.vəɫˈka/ /dəs.kə.βəɫˈka/ v
daketin

descendir /de.senˈdi/ /de.senˈdiɾ/ /də.sənˈdi/ /dəs.sənˈdi/ v
daketin

desconnexió /des.kon.nek.siˈo/ /dəs.kon.nək.siˈo/ /dəs.kun.nək.siˈo/ n fem
qutbûna pêwendiyê

descriure /desˈkɾiw.ɾe/ v
ravekirin
Fer una descripció, explicar amb paraules com és quelcom.

desembre /dəˈzem.bɾə/ n masc
berfanbar
Dotzè mes de l'any.

desencotxar /de.zeŋ.koˈt͡ʃa/ /de.zeŋ.koˈt͡ʃaɾ/ /də.zəŋ.koˈt͡ʃa/ /də.zəŋ.kuˈt͡ʃa/ v
daketin

desensopir /ðez.en.soˈpi/ /ðez.en.soˈpiɾ/ /ðəz.ən.suˈpi/ v
ji xewê rabûn

desenvolupament /de.zem.bo.ɫu.paˈmen/ /de.zeɱ.vo.ɫu.paˈment/ /də.zəɱ.vo.ɫu.pəˈment/ /də.zəɱ.vu.ɫu.pəˈmen/ n masc
pêşketin

desenvolupar /de.zem.bo.ɫuˈpa/ /de.zeɱ.vo.ɫuˈpaɾ/ /də.zəm.bu.ɫuˈpa/ /də.zəɱ.vo.ɫuˈpa/ /də.zəɱ.vu.ɫuˈpa/ v
hatin

desert /deˈzɛɾt/ n masc
ده‌شت
Espai no habitat o despoblat, generalment de clima àrid o polar.

desig /deˈzit͡ʃ/ n masc
xwestek
Sentiment de voler alguna cosa aliena perquè es considera valuosa.

desitjar /de.ziˈd͡ʒa/ /de.ziˈd͡ʒaɾ/ /də.ziˈd͡ʒa/ v
نیاز

despatx /desˈpat͡ʃ/ /dəsˈpat͡ʃ/ n masc
دایره‌
Lloc on es realitza treball de tipus intel·lectual.
Carta o altre comunicat enviat amb caràcter d'urgència.

despertador /des.per.taˈðo/ /des.peɾ.taˈðoɾ/ /dəs.pər.təˈðo/ n masc
demjimêr

despertar /des.perˈta/ /des.peɾˈta/ /des.peɾˈtaɾ/ /dəs.pərˈta/ v
ji xew rabûn
Fer treure del son.
(pronominal) Sortir del son, deixar de dormir.

despullar /des.puˈʎa/ /des.puˈʎaɾ/ /dəs.puˈja/ /dəs.puˈʎa/ v
ji ber kirin

destinació /des.ti.na.siˈo/ n fem
nesîb

destral /desˈtɾaɫ/ n fem
bivir

destrossa /desˈtɾɔ.sa/ /desˈtɾɔ.sɔ/ /dəsˈtɾɔ.sə/ n fem
ناهێشتن

destrossar /des.tɾoˈsa/ /des.tɾoˈsaɾ/ /dəs.tɾoˈsa/ /dəs.tɾuˈsa/ v
hilweşandin

destrucció /des.tɾuk.siˈo/ /dəs.tɾuk.siˈo/ n fem
ناهێشتن

destruir /des.tɾuˈi/ /des.tɾuˈiɾ/ v
hilweşandin

destí /desˈti/ n masc
çarenivîs
Allò que fa que la vida de cada persona estigui determinada.

desvestir /dez.vesˈtiɾ/ /dez.βesˈti/ /dez.βesˈtiɾ/ /dəz.bəsˈti/ /dəz.vəsˈti/ v
ji ber kirin

deu /ˈdew/ /ˈdəw/ /ˈdɛw/ number
deh

deute /ˈdew.te/ /ˈdəw.tə/ /ˈdɛw.tə/ n masc
deyn

dia /ˈdi.a/ n masc
roj
Període de temps en què la Terra realitza el seu moviment de rotació. Es divideix en vint-i-quatre períodes iguals anomenats hores.
Espai de temps amb claror entre dues nits.

diada /diˈa.ða/ /diˈa.ðə/ n fem
cejn
Dia determinat en què se celebra una gran festa.

dialecte /di.aˈɫɛk.te/ n masc
lehce

dialectologia /di.a.ɫek.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /di.a.ɫek.to.ɫoˈʒi.a/ /di.ə.ɫək.to.ɫoˈʒi.ə/ /di.ə.ɫək.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
dialektolojî

diamant /di.aˈman/ /di.aˈmant/ /di.əˈman/ /di.əˈmant/ n masc
elmas
Mineral al·lòtrop del carboni que cristal·litza en un sistema cúbic, molt brillant i molt dur.

diana /diˈa.na/ /diˈa.nə/ n fem
hezar
Centre d’un blanc com a objectiu de pràctica de tir.

diari n masc
rojname
Periòdic de notícies publicat cada dia.

diarrea /di.aˈre.a/ /di.əˈrɛ.ə/ n fem
zikçûn

dibuix /diˈbujʃ/ n masc
nîgar
Acte o efecte de dibuixar.
Art de representar formes damunt una superfície, generalment de paper, mitjançant línies o taques, d'un sol color o de més d'un.
Conjunt de formes representades damunt una superfície, generalment de paper, mitjançant línies o taques, d'un sol color o de més d'un.

diccionari /dik.si.oˈna.ɾi/ /dik.si.uˈna.ɾi/ n masc
ferheng bêjename khebernivis
Publicació que dona una llista ordenada (normalment alfabèticament) o paraules, normalment explicant el seu significat i alguns cops contenint informació de l'etimologia, ús, traduccions i altres eines relacionades amb el mot.

dieta /diˈe.ta/ /diˈə.tə/ /diˈɛ.tə/ n fem
diyet

diferent /di.feˈɾen/ /di.feˈɾent/ /di.fəˈɾen/ /di.fəˈɾent/ adj
cuda
Que no és igual.

difícil adj
قورس
Que s'aconsegueix amb dificultat, complex, complicat.

dijous /diˈd͡ʒɔws/ /diˈʒɔws/ n
pêncşem

dilluns n
duşem dûşem

dimarts /diˈmals/ /diˈmats/ /diˈmaɾs/ n
sêşem

dimecres /diˈme.kɾes/ n masc
چوارشه‌م çarşem

dimissió /di.mi.siˈo/ n fem
îstîfa

dinar /diˈna/ /diˈnar/ /diˈnaɾ/ n masc
firavîn
Àpat del migdia.

diners /diˈnes/ /diˈneɾs/ n masc
pare

dinou number
nozdeh

dins /ˈdins/ adv
hindir
A l'interior d'un espai delimitat.

dir /ˈdi/ /ˈdiɾ/ v
gotin
Expressar-se amb el llenguatge, preferentment de forma oral.

discòrdia /disˈkɔr.di.ə/ /disˈkɔɾ.ði.a/ n fem
cedel

disparar /dis.paˈɾa/ /dis.paˈɾaɾ/ /dis.pəˈɾa/ v
agir kirin

dissabte /diˈsap.te/ n masc
şamî

disset number
hevdeh

distància /disˈtan.si.a/ n fem
jêkirin
Separació d'espai o de temps entre dos punts, fets o persones.

dit n masc
til
(anatomia) Cadascun dels extrems articulats i separats de la mà, del peu i de les potes d'alguns animals.

dita /ˈdi.ta/ /ˈdi.tə/ n masc
gotin
Frase feta i conservada per la tradició d'una cultura amb l'objectiu de fer-la servir com advertència, o bé per comunicar una part del saber popular.

diumenge /diwˈmeɲ.d͡ʒa/ /diwˈmeɲ.d͡ʒe/ /diwˈməɲ.ʒə/ /diwˈmɛɲ.ʒə/ n masc
Dusem yekşem

divendres /diˈvɛn.dɾes/ /diˈvɛn.dɾəs/ /diˈβɛn.dɾes/ n masc
eynî

divorci /diˈvɔɾ.si/ /diˈvɔɾ.si/ /diˈβɔr.si/ /diˈβɔɾ.si/ n masc
telaq

divorciat /di.voɾ.siˈat/ /di.vur.siˈat/ /di.βor.siˈat/ /di.βoɾ.siˈat/ adj masc
telaqdayî
Separat pel divorci.

divorciat /di.voɾ.siˈat/ /di.vur.siˈat/ /di.βor.siˈat/ /di.βoɾ.siˈat/ n masc
telaqdayî
Persona que s’ha separat per divorci.

divuit /diˈvujt/ /diˈvujt/ /diˈβujt/ number
hejde

do /ˈdo/ /ˈdɔ/ n masc
diyarî
Talent innat per a fer una cosa.

doblegar /do.bɫeˈɣaɾ/ /do.βɫeˈɣa/ /dob.bɫeˈɣa/ /dob.bɫəˈɣa/ /du.βɫəˈɣa/ /dub.bɫəˈɣa/ v
çemandin
Posar una part d'una peça de material sobre ella mateixa, una o diverses vegades, amb l'objectiu que la peça ocupi menys espai o que canviï de direcció.

dobler /dobˈbɫe/ /doˈbɫeɾ/ /doˈβɫe/ /dubˈbɫe/ /duˈβɫe/ n masc
pere
(en plural, mallorquí, menorquí) Monedes en general, diners.

doctor /dokˈto/ /dokˈtoɾ/ /dokˈtoɾ/ /dukˈto/ /dukˈtor/ /duˈtor/ n masc
doktor
(formal, cortesia) metge

dofí /doˈfi/ /duˈfi/ n masc
delfin

dol /ˈdɔɫ/ n masc
şîn

dolent /doˈɫen/ /duˈɫen/ adj
bed
Que fa el mal, que no és bo

dolor /doˈɫo/ /doˈɫoɾ/ /duˈɫo/ n
êş jan
Patiment, pena.

dolç adj masc
şîrîn

dona /ˈdo.na/ /ˈdo.nə/ /ˈdɔ.na/ /ˈdɔ.nɔ/ /ˈdɔ.nə/ n fem
jin afret
Persona del sexe femení.

donar /doˈna/ /doˈnaɾ/ /duˈna/ v
dan
Entregar de franc, regalar.

dormir /dorˈmi/ /doɾˈmi/ /doɾˈmiɾ/ /durˈmi/ /dɾuˈmiɾ/ v
nivistin raketin

dos number
du

dot /ˈdɔt/ n masc
next
Diners i béns aportats per la núvia en el seu contracte matrimonial.

dotze /ˈdo.d͡ze/ number
dazde

drac n masc
ejdeha

dret /ˈdɾet/ /ˈdɾət/ /ˈdɾɛt/ adj masc
rast
Referent al cantó oposat a l'esquerre.
rêk
Que segueix una línia recta imaginària, sense torçar-se.

dret /ˈdɾet/ /ˈdɾət/ /ˈdɾɛt/ n masc
heq
Justícia, qualitat de poder reclamar una possessió o servei.

dubni n masc
dûbniyûm

dubtar /dupˈta/ /dupˈtaɾ/ v
gumanbarbûn şik birin ser#Kurdi yekî
(intransitiu) Trobar-se indecís, no saber prendre una decisió.

dubte /ˈdup.te/ /ˈdup.tə/ n masc
guman gûş

dutxa /ˈdu.t͡ʃa/ /ˈdu.t͡ʃɛ/ n fem
dûş
Bany pres en una dutxa.

dàtil n masc
xurme

déu n masc
xwedê

dígit /ˈdi.d͡ʒit/ /ˈdi.ʒit/ n masc
pêjimar
Cadascun dels símbols que s'utilitzen en matemàtica per representat les quantitats des de l'u fins al nou i també el zero.

dònut /ˈdɔ.nut/ n masc
abon
Pastisset en forma de tor fet de massa de pasta fregida, normalment ensucrat o recobert de xocolata.

eben /ˈe.ben/ /ˈe.βən/ n masc
ebenûs

eco /ˈɛ.ko/ /ˈɛ.ku/ n masc
dengvedan

economia /e.ko.noˈmi.a/ /ə.ko.noˈmi.ə/ /ə.ku.nuˈmi.ə/ n fem
aborî
Disciplina que tracta dels intercanvis comercials i l'estudi dels diners i les relacions que provoca.

edat /eˈðat/ n fem
dewr
Període de temps determinat pels historiadors per tal de concretar aquests estudis.

edifici /e.ðiˈfi.si/ n masc
بینا

educació /e.ðu.ka.siˈo/ n fem
perwerde
Procés pel qual s'aprenen conceptes, hàbits o valors que ajuden a establir una base cultural i una correcta socialització.

educat /e.ðuˈkat/ /ə.ðuˈkat/ adj masc
delal

efecte /eˈfɛk.te/ /əˈfɛk.tə/ n masc
tesîr

egua /ˈe.ɣwa/ /ˈɛ.ɣwə/ n fem
mahîn

eina /ˈej.na/ /ˈəj.nə/ /ˈɛj.nə/ n fem
amûr
Qualsevol objecte que ajuda a realitzar alguna tasca.
(pilota basca) Instrument que s'utilitza per a colpejar o llançar la pilota.

einsteini /əjnsˈtɛj.ni/ n masc
aynştaynyûm

ela /ˈe.ɫa/ /ˈe.ɫə/ n fem
ew

elecció /e.ɫek.siˈo/ n fem
helbijartin

electricitat /e.ɫek.tɾi.siˈtat/ n fem
elektrîk ceyran

electrònica /e.ɫekˈtɾɔ.ni.ka/ n fem
elektronîk

elefant /e.ɫeˈfan/ /ə.ɫəˈfan/ /ə.ɫəˈfant/ n masc
fîl فیل
Família de grans mamífers terrestres de l'ordre dels proboscidis. Es caracteritza per ser d'enormes dimensions, tenir una gran trompa i en algunes espècies per les enormes dimensions dels ullals corbs que sobresurten de la boca.

elegant /e.ɫeˈɣan/ /e.ɫeˈɣant/ /ə.ɫəˈɣan/ /ə.ɫəˈɣant/ adj
شۆخ

elegir /e.ɫeˈd͡ʒi/ /e.ɫeˈd͡ʒiɾ/ /ə.ɫəˈʒi/ v
bijartin
Escollir algú o alguna cosa per a una finalitat.
Nomenar algú per elecció per a un càrrec o dignitat.

elevat /e.ɫeˈvat/ /e.ɫeˈβat/ /ə.ɫəˈvat/ /ə.ɫəˈβat/ adj masc
bala

ell /ˈɛʎ/ pronoun
ew

ella /ˈe.ʎa/ /ˈɛ.ʎə/ pronoun
ew

embaràs /em.baˈɾas/ /əm.bəˈɾas/ n masc
ducanî
Estat de la dona prenyada.

embassament /em.ba.saˈmen/ /em.ba.saˈment/ /əm.bə.səˈmen/ /əm.bə.səˈment/ n masc
deryaçe

embolicar /am.bo.ɫiˈka/ /am.bo.ɫiˈkaɾ/ /am.bu.ɾiˈka/ /em.bo.ɫiˈka/ /em.bo.ɫiˈkaɾ/ /əm.bo.ɫiˈka/ /əm.bu.ɫiˈka/ v
veşartin
Fer les coses complicades (fer embolics).

embragatge /em.bɾaˈɣa.d͡ʒe/ n masc
debriyaj

embriaguesa /em.bɾi.aˈɣe.za/ /əm.bɾi.əˈɣə.zə/ /əm.bɾi.əˈɣɛ.zə/ n fem
tije kirin

empassar /em.paˈsa/ /em.paˈsaɾ/ /əm.pəˈsa/ v
daqurtandin

empatia /em.paˈti.a/ /əm.pəˈti.ə/ n fem
empatî

empentar /em.penˈta/ /em.penˈtaɾ/ /əm.pənˈta/ v
rayeka navdêrî
Donar una empenta.

empremta /emˈpɾem.ta/ /əmˈpɾem.tə/ n fem
şûntil

empresa /emˈpɾe.za/ /əmˈpɾə.zə/ /əmˈpɾɛ.zə/ n fem
fîrma

empènyer /amˈpe.ɲe/ /emˈpe.ɲe/ /emˈpe.ɲeɾ/ /əmˈpə.ɲə/ /əmˈpɛ.ɲə/ v
rayeka navdêrî
Exercir una pressió sobre un cos amb la intencionalitat de moure'l.

encendre /anˈsen.dɾe/ /enˈsen.dɾe/ /ənˈsen.dɾə/ v
agir vêxistin
Iniciar la combustió fent que una cosa cremi.

encenedor /en.se.neˈðo/ /en.se.neˈðoɾ/ n masc
[[چه‌رخ]]

enciam /an.siˈam/ /en.siˈam/ n masc
Kahû
Planta herbàcia anual de la família de les compostes, de fulles amples, que es cultiva en hort principalment per menjar amanida (Lactuca sativa).

enciclopèdia /en.si.kɫoˈpɛ.ði.a/ /ən.si.kɫoˈpɛ.ði.ə/ /ən.si.kɫuˈpɛ.ði.ə/ n fem
zanistname

enemic /e.neˈmik/ n masc
dijmin

energia /e.neɾˈd͡ʒi.a/ n fem
wize

enfilar /aɱ.fiˈla/ /eɱ.fiˈɫa/ /eɱ.fiˈɫaɾ/ /əɱ.fiˈɫa/ v
girtin
Emprendre un camí, iniciar una marxa.

enfonsar /aɱ.fonˈza/ /eɱ.fonˈza/ /eɱ.fonˈzaɾ/ /əɱ.fonˈza/ /əɱ.funˈza/ v
noq bûn
Posar, fer anar, al fons.

enganyar /aŋ.ɡaˈɲa/ /eŋ.ɡaˈɲa/ /eŋ.ɡaˈɲaɾ/ /əŋ.ɡəˈɲa/ v
xapandin

engolir /aŋ.ɡoˈɫi/ /aŋ.ɡuˈɫiɾ/ /eŋ.ɡoˈɫi/ /eŋ.ɡoˈɫiɾ/ /eŋ.ɡuˈɫi/ /əŋ.ɡoˈɫi/ /əŋ.ɡuˈɫi/ v
dabilandin
Passar alguna cosa per la gola.
Menjar atropelladament i sense mastegar.

enlaire /enˈɫaj.ɾe/ /ənˈɫaj.ɾə/ adv
bala
Cap amunt respecte a terra.

ennuegar /an.nu.eˈɣa/ /en.nu.eˈɣa/ /en.nu.eˈɣaɾ/ /ən.nu.əˈɣa/ v
fetisandin

enorme /eˈnoɾ.me/ /əˈnor.mə/ adj
زۆر چاک

ensulsiar /en.suɫ.siˈa/ /en.suɫ.siˈaɾ/ /ən.suɫ.siˈa/ v
hilweşandin

ensulsir /en.suɫˈsi/ /en.suɫˈsiɾ/ /ən.suɫˈsi/ v
hilweşandin

entaforar /en.ta.foˈɾa/ /en.ta.foˈɾaɾ/ /ən.tə.foˈɾa/ /ən.tə.fuˈɾa/ v
veşartin
Posar quelcom en un forat, normalment per amagar-ho.

entendre /anˈten.dɾa/ /anˈten.dɾe/ /enˈten.dɾe/ /ənˈten.dɾə/ v
tê gihiştin
Comprendre, copsar la relació entre conceptes, assimilar.

entrada /anˈtɾa.ðɛ/ /anˈtɾa/ /enˈtɾa.ða/ n fem
ketin
Lloc per accedir a l'interior d'un espai.

entrepà /ən.tɾəˈpa/ /ˌen.tɾeˈpa/ /ˌen.tɾəˈpa/ n masc
babole

envejós /am.beˈʒos/ /em.beˈd͡ʒos/ /em.beˈʒos/ /eɱ.veˈd͡ʒos/ /əm.bəˈʒos/ /əɱ.vəˈʒos/ adj masc
dexes

epilèpsia /e.piˈɫɛp.si.a/ /ə.piˈɫɛp.si.ə/ n fem
atî

equador /ə.kwəˈðo/ /ə.kwəˈðor/ n masc
ekvator
Línia imaginària que divideix la Terra perpendicularment al seu eix de rotació, resultant dues meitats.

equilibri /e.kiˈɫi.bɾi/ /ə.kiˈɫi.βɾi/ n masc
balans

equip /eˈkip/ /əˈkip/ n masc
malzeme
Allò amb què algú s'equipa, com vestits o estris.

eriçó /a.ɾiˈso/ /e.ɾiˈso/ n masc
jûjî

error /eˈroɾ/ /əˈro/ /əˈror/ n
xeletî
Equivocació, incorrecció.

esbarzer /az.βarˈze/ /ez.baɾˈzeɾ/ /ez.βarˈze/ /əz.bərˈze/ n masc
tûreşk

escacs /esˈkaks/ n masc
sedrenc kişik
Joc de taula d'estratègia en el qual dos bàndols (blanc i negre) amb setze peces cada un (dues torres, dos cavalls, dos alfils, una reina, un rei i vuit peons) tracten de vèncer el rei contrari i així guanyar la partida.

escala /asˈka.la/ /asˈka.ɫa/ /asˈka.ɫɛ/ /esˈka.ɫa/ /əsˈka.ɫə/ n fem
gam
Agrupació de set notes musicals consecutives separades per tons i semitons.
Proporció de dibuixos, plànols o maquetes respecte a l'element real al que fan referència.

escalar /as.kaˈɫa/ /as.kaˈɫaɾ/ /es.kaˈɫa/ /es.kaˈɫaɾ/ /əs.kəˈɫa/ /əs.kəˈɫar/ v
hilketin

escalf /esˈkaɫf/ /əsˈkaɫf/ n masc
germahî

escalfar /as.kaɫˈfa/ /as.kaɫˈfaɾ/ /es.kaɫˈfa/ /es.kaɫˈfaɾ/ /əs.kəɫˈfa/ v
germ kirin
Fer pujar la temperatura i calor d'un cos.

escalfor /as.kaɫˈfo/ /es.kaɫˈfo/ /es.kaɫˈfoɾ/ /əs.kəɫˈfo/ n fem
germahî

escalunya /es.kaˈɫu.ɲa/ /əs.kəˈɫu.ɲə/ n fem
pîvazterk
Planta de la família de les aliàcies (Allium ascalonicum).

escandi /əsˈkan.di/ n masc
skandiyûm

escapar /as.kaˈpa/ /es.kaˈpa/ /es.kaˈpaɾ/ /əs.kəˈpa/ v
revîn

escapar-se v
birrîn

escarabat /as.ka.ɾaˈβat/ /es.ka.ɾaˈbat/ /əs.kərˈβat/ n masc
guhar

escaure /asˈkaw.ɾe/ /esˈkaw.ɾe/ /əsˈkaw.ɾə/ v
werbûn
(pronominal) Una cosa, succeir en una ocasió, en una data.

esclau /esˈkɫaw/ n masc
xulam
Persona sotmesa al domini d'una altra i sense llibertat.

esclerosi /es.kɫeˈɾɔ.zi/ /əs.kɫəˈɾɔ.zi/ n fem
skleroza

escola /asˈkɔ.ɫa/ /asˈkɔ.ɫɛ/ /esˈkɔ.ɫa/ /esˈkɔ.ɫɔ/ n fem
dibistan
Col·legi, establiment per aprendre.

escoltar /as.koɫˈta/ /as.koɫˈtaɾ/ /es.koɫˈta/ /es.koɫˈtaɾ/ /əs.koɫˈta/ /əs.kuɫˈta/ v
گوێ دان

escopir /as.koˈpi/ /as.koˈpiɾ/ /es.koˈpi/ /es.koˈpiɾ/ /es.kuˈpi/ /əs.koˈpi/ /əs.kuˈpi/ v
tif kirin
Expulsar alguna cosa de la boca, especialment saliva.

escorpió /es.koɾ.piˈo/ /əs.koɾ.piˈo/ /əs.kur.piˈo/ n neut
دوپشک

escorpí /as.korˈpi/ /es.koɾˈpi/ /əs.koɾˈpi/ /əs.kurˈpi/ n masc
dûpişk

escriptor /es.kɾipˈto/ /es.kɾipˈtoɾ/ n masc
nivîskar

escriptura /es.kɾipˈtu.ɾa/ /əs.kɾipˈtu.ɾə/ n fem
pîroz
acte d'escriure

escriure /asˈkɾiw.ɾa/ /asˈkɾiw.ɾe/ /esˈkɾiw.ɾe/ /əsˈkɾiw.ɾə/ v
nivîsîn

escultura /es.kuɫˈtu.ɾa/ n fem
heykel

escuma /asˈku.ma/ /asˈku.mɛ/ /esˈku.ma/ /əsˈku.mə/ n fem
kef

esforç /asˈfɔrs/ /esˈfɔɾs/ /əsˈfɔrs/ n masc
berxwedan

esforçar-se /as.forˈsaɾ.se/ /es.foɾˈsaɾ.se/ /əs.foɾˈsaɾ.sə/ /əs.fur.sərˈsə/ /əs.furˈsar.sə/ v
kar kirin
Posar tot l'interès per acomplir una activitat amb èxit.
Posar al límit la capacitat muscular.

esgardissar /ez.ɣar.ðiˈsa/ /ez.ɣaɾ.ðiˈsa/ /ez.ɣaɾ.ðiˈsaɾ/ /əz.ɡər.diˈsa/ v
girtin
(pronominal) escabellar-se

església /azˈɣɫe.zi.(aɛ)/ /ezˈɣɫe.zi.a/ /əzˈɡɫɛ.zi.ə/ /əzˈɣɫə.zi.ə/ /əzˈɣɫə.zi/ /əzˈɣɫɛ.zi.ə/ /əzˈɣɫɛ.zi/ n fem
dêr
Conjunt de tots els fidels cristians.
Institució administrativa i jeràrquica de govern de qualsevol congregació de fidels cristians.

esguardar /ez.ɣwarˈða/ /ez.ɣwaɾˈða/ /ez.ɣwaɾˈðaɾ/ v
berê xwe dan

espai /asˈpaj/ /esˈpaj/ n masc
valageh
Extensió aparentment buida entre dos o més cossos; lloc.
Extensió contínua que conté tots els objectes sensibles, també dit cosmos o univers.

espasa /asˈpa.za/ /asˈpa.zɛ/ /esˈpa.za/ n fem
şûr
Arma blanca consistent en un tall llarg i recte i una empunyadura.
(jocs, plural) Coll de la baralla de cartes representada per una arma blanca llarga.

espatlla /asˈpaʎ.ʎa/ /asˈpaʎ.ʎɛ/ /esˈpaɫ.ɫa/ /esˈpaʎ.ʎa/ /əsˈpa.ʎə/ /əsˈpaɫ.ɫə/ n fem
sermil

especial /es.pe.siˈaɫ/ /əs.pə.siˈaɫ/ adj
taybet

esperar /as.peˈɾa/ /es.peˈɾa/ /es.peˈɾaɾ/ /əs.peˈɾa/ /əs.pəˈɾa/ v
sekinîn
Estar pendent que passi una cosa, sovint coneguda.

espia /esˈpi.a/ /əsˈpi.ə/ n neut
sîxur

espiga /asˈpi.ɣa/ /asˈpi.ɣɛ/ /esˈpi.ɣa/ /əsˈpi.ɣə/ n fem
simbil

espina /asˈpi.na/ /asˈpi.nɛ/ /esˈpi.na/ /əsˈpi.nə/ n fem
strî
Extrems punxants presents en les tiges d'algunes plantes, per exemple el roser.
Esquelet dels peixos.

espinac /as.piˈnak/ /es.piˈnak/ /əs.piˈnak/ n masc
îspenax

esponja /asˈpɔn.d͡ʒa/ /asˈpɔn.d͡ʒɛ/ /esˈpɔɲ.d͡ʒa/ /esˈpɔɲ.d͡ʒɔ/ /əsˈpoɲ.ʒə/ /əsˈpɔɲ.ʒə/ n fem
lûfik

esport /esˈpɔɾt/ n masc
sîpor

esposallas n fem
dawet

esposayes n fem
dawet

espàtula /esˈpa.tu.ɫa/ n fem
hevstîv

espècie /esˈpɛ.si.e/ /əsˈpɛ.si.ə/ /əsˈpɛ.si/ n fem
cure

espèculum /esˈpɛ.ku.ɫum/ /əsˈpɛ.ku.ɫum/ n masc
spekûlûm

esquelet /es.keˈɫet/ /əs.kəˈɫət/ /əs.kəˈɫɛt/ n masc
kakût
En general, conjunt de les parts dures (ossos i closques) que protegeixen o aguanten el cos d'un animal.

esquena /asˈke.na/ /asˈke.nɛ/ /esˈke.na/ /əsˈkə.nə/ /əsˈkɛ.nə/ n fem
pişt

esquilar /as.kiˈɫa/ /es.kiˈɫa/ /es.kiˈɫaɾ/ /əs.kiˈɫa/ v
kurr kirin

esquirol /as.kiˈɾɔɫ/ /es.kiˈɾɔɫ/ n masc
pilêr pilûr
Rosegador arbori de cua llarga i peluda (Sciurus vulgaris).

esquizofrènia /ez.ki.zoˈfɾɛ.ni.a/ /əz.ki.zuˈfɾɛ.ni.ə/ n fem
şîzofrenî

essència /eˈsɛn.si.a/ /əˈsɛn.si.ə/ n masc
esans
Allò que constitueix el fons de l'ésser, el que té de permanent i invariable.
Substància que genera partícules volàtils responsables de l'olor.
"en essència": Expressió per a referir-se al tema central d'un assumpte, la part més important.

est n masc
rojhilat

est-nord-est /ˌezˌnɔrtˈest/ n masc
rojhilat-bakurê rojhilat

est-sud-est /ˌesˌsutˈest/ /ˌeˌsutˈest/ n masc
rojhilat-başûrê rojhilat

estable /esˈta.bɫe/ /esˈta.βɫe/ /esˈtab.bɫe/ /əsˈta.βɫə/ /əsˈtab.bɫə/ adj
axur
Establert o fixat amb fermesa.

estable /esˈta.bɫe/ /esˈta.βɫe/ /esˈtab.bɫe/ /əsˈta.βɫə/ /əsˈtab.bɫə/ n masc
axur
(per extensió) Lloc brut.

estació /es.ta.siˈo/ n fem
werz
Cadascun dels quatre períodes en què es divideix l'any.

estadi /esˈta.ði/ n masc
qonax
Nom de les diverses etapes de desenvolupament en certs fenòmens, malalties, animals o plantes.

estadística /es.taˈðis.ti.ka/ n fem
amar

estafar /as.taˈfa/ /es.taˈfa/ /es.taˈfaɾ/ /əs.təˈfa/ v
firîwandin
Enganyar a algú per robar-lo o no pagar el que correspon.

estany /asˈtaɲ/ /əsˈtaɲ/ n masc
pîl
Element químic metàl·lic, mal·leable i dúctil, amb nombre atòmic 50 i símbol Sn.

estat /asˈtat/ /esˈtat/ /əsˈtat/ n masc
barûdox
Forma d’organització política caracteritzada per l’existència d’un territori delimitat, una població definida i una autoritat que s’atribueix un poder indiscutible.

estel /asˈtɛɫ/ /esˈtɛɫ/ n masc
stêr
(astronomia) Astre que emet llum pròpia.

estellar /as.teˈʎa/ /as.teˈʎaɾ/ /es.teˈʎa/ /es.teˈʎaɾ/ /əs.təˈʎa/ v
şikandin
D'alguna cosa fer-ne estelles.

esternudar /as.tar.nuˈða/ /as.tor.nuˈðaɾ/ /es.ter.nuˈða/ /es.teɾ.nuˈða/ /es.teɾ.nuˈðaɾ/ v
bêhnijîn

estimar /as.tiˈma/ /as.tiˈmaɾ/ /es.tiˈma/ /es.tiˈmaɾ/ v
hez kirin
(especialment) Amar.

estiu /asˈtiw/ /esˈtiw/ /isˈtiw/ n masc
havîn هاوين

estornell /as.toɾˈneʎ/ /es.toɾˈneʎ/ /əs.toɾˈneʎ/ /əs.turˈneʎ/ n masc
alik

estranger /as.tɾanˈd͡ʒe/ /es.tɾaɲˈd͡ʒe/ /es.tɾaɲˈd͡ʒeɾ/ /əs.tɾəɲˈʒe/ adj masc
بێگانه‌
Que és d'un altre país.

estranger /as.tɾanˈd͡ʒe/ /es.tɾaɲˈd͡ʒe/ /es.tɾaɲˈd͡ʒeɾ/ /əs.tɾəɲˈʒe/ n masc
بێگانه‌
Exterior del país en què hom habita.
Persona d'un altre país.

estrangular /es.tɾaŋ.ɡuˈɫa/ /es.tɾaŋ.ɡuˈɫaɾ/ /əs.tɾəŋ.ɡuˈɫa/ v
fetisandin

estrany /asˈtɾaɲ/ /esˈtɾaɲ/ adj masc
ecêb
Que no segueix la norma, que no és comú (amb un cert matís despectiu).

estratègia /es.tɾaˈtɛ.ʒi.a/ /əs.tɾəˈtɛ.ʒi.ə/ n fem
stratejî

estrella /asˈtɾe.ʎa/ /asˈtɾe.ʎɛ/ /esˈtɾe.ʎa/ /əsˈtɾə.ʎə/ /əsˈtɾɛ.ʎə/ n fem
stêr
(astrologia) Planeta que determina el destí d’una persona.
Persona que destaca en un camp concret.

estronci /əsˈtɾɔn.si/ n masc
stronsiyûm

estructura /es.tɾukˈtu.ɾa/ /əs.tɾukˈtu.ɾə/ n fem
pêkhate
Distribució i ordre de les parts d'un edifici, o més genèricament, d'un ens.

estrènyer /asˈtɾe.ɲe/ /esˈtɾe.ɲe/ /esˈtɾe.ɲeɾ/ /əsˈtɾə.ɲə/ /əsˈtɾɛ.ɲə/ v
dijwar bûn
Fer estreta o petita una cosa.

estudiant /as.tu.ðiˈan/ /es.tu.ðiˈan/ /es.tu.ðiˈant/ /əs.tu.ðiˈan/ /əs.tu.ðiˈant/ n neut
fêrber
Persona que estudia en l'ensenyament superior.

estufar /as.tuˈfa/ /es.tuˈfa/ /es.tuˈfaɾ/ /əs.tuˈfa/ v
perçivandin
Fer disminuir l’atapeïment augmentant-ne el volum, la porositat.

estàtua /esˈta.tu.a/ n fem
peykel

estómac /esˈto.mak/ n masc
gede mîde

esvoranc /az.βoˈɾaŋ/ /ez.voˈɾaŋk/ /ez.βoˈɾaŋ/ /əz.buˈɾaŋ/ /əz.voˈɾaŋk/ /əz.vuˈɾaŋk/ n masc
kun

etcètera /etˈsɛ.te.ɾa/ /ətˈsɛ.tə.ɾə/ n masc
hwd

etern /eˈtɛɾn/ /əˈtɛrn/ adj masc
ebedî

etzibar /e.d͡ziˈbaɾ/ /e.d͡ziˈβa/ /ə.d͡ziˈβa/ v
avêtin
Llançar una cosa de forma violenta.

evitar /e.viˈtaɾ/ /e.βiˈta/ /e.βiˈtaɾ/ /ə.viˈta/ /ə.βiˈta/ v
xwe vedan

examen /eɡˈza.men/ /əɡˈza.mən/ n masc
تاقیکردنه‌وه‌

executar /eɡ.ze.kuˈta/ /eɡ.ze.kuˈtaɾ/ /əɡ.zə.kuˈta/ v
xeniqandin
Portar a terme un treball fins al final.
Aplicar la pena de mort a un condemnat per la justícia.
Tocar amb un instrument una obra musical.

exemple /ejˈʃem.pɫe/ /eɡˈzem.pɫe/ /əˈʒem.pɫə/ n masc
nimûne

exercici /eɡ.zeɾˈsi.si/ /əɡ.zərˈsi.si/ n masc
temrîn

exili /eɡˈzi.ɫi/ /əɡˈzi.ɫi/ n masc
nefî

existir /eɡ.zisˈti/ /eɡ.zisˈtiɾ/ /əɡ.zisˈti/ v
hebûn
Formar part de la realitat, especialment en contrast amb el qual és imaginari.
Haver-hi, restar alguna cosa.

existència /eɡ.zisˈtɛn.si.a/ /əɡ.zisˈtɛn.si.ə/ n fem
hebûn

experiment /eks.pe.ɾiˈmen/ /eks.pe.ɾiˈment/ /əks.pə.ɾiˈmen/ /əks.pə.ɾiˈment/ n masc
ceribandin
Prova realitzada en condicions específiques i pensada per a treure conclusions del resultat.

experiència /eks.pe.ɾiˈɛn.si.a/ /əks.pə.ɾiˈɛn.si.ə/ n fem
serborî

explanar /eks.pɫaˈna/ /eks.pɫaˈnaɾ/ /əks.pɫəˈna/ v
bas

explicar /eks.pɫiˈka/ /eks.pɫiˈkaɾ/ /es.pɫiˈka/ /es.pɫiˈkaɾ/ /əs.pɫiˈka/ v
bas
Donar una lliçó, fer entendre continguts nous.
Justificar, aclarir.

explosiu /eks.pɫoˈziw/ /əks.pɫoˈziw/ /əks.pɫuˈziw/ adj masc
pilte
Relatiu a l’explosió.

explotar /eks.pɫoˈta/ /eks.pɫoˈtaɾ/ /əks.pɫoˈta/ /əks.pɫuˈta/ v
peqandin teqandin
Esclatar.

extingir /eks.tiɲˈd͡ʒi/ /eks.tiɲˈd͡ʒiɾ/ /əks.tiɲˈʒi/ v
reş kirin

exèrcit /agˈzɛr.sit/ /ejˈʃɛɾ.sit/ /eɡˈzɛɾ.sit/ /əˈd͡zɛɾ.sit/ n masc
artêş
Conjunt organitzat de soldats.

fabricar /fa.bɾiˈkaɾ/ /fa.βɾiˈka/ /fə.βɾiˈka/ v
çê kirin

facultar /fa.kuɫˈta/ /fa.kuɫˈtaɾ/ /fə.kuɫˈta/ v
destûr dan

facultat /fa.kuɫˈtat/ /fə.kuɫˈtat/ n fem
zanko
Capacitat innata per fer una cosa.
fakûlte
Secció d'una universitat, a la qual correspon una o diverses àrees de coneixement contigües, on s'imparteixen els ensenyaments d'una carrera determinada o de diverses carreres afins.

falcó /faɫˈko/ n masc
atemce baz

falda /ˈfaɫ.da/ /ˈfaɫ.də/ n fem
damen
Part del vestit que penja de cintura avall.

faldilla /faɫˈdi.ʎa/ n fem
damen
(sovint en plural) Peça de roba que cobreix el cos de la cintura en avall i que no té cap divisió que separi les cames.
(bàdminton) Element allargat de material sintètic d'un volant artificial.

fals /ˈfaɫs/ adj masc
nerast
Que no s'ajusta a la veritat.

falç /ˈfaɫs/ n fem
das

família /faˈmi.ɫi.a/ /fəˈmi.ɫi/ n fem
malbat

fantasma /fanˈtaz.ma/ /fənˈtaz.mə/ n masc
acenî

far n masc
fanûsgeh
Edificació en forma de torre amb un aparell lluminós a la part més alta que emet senyals de llum com a referència per a navegants.

faraó /fa.ɾaˈo/ /fə.ɾəˈo/ n masc
fîrewn
Màxim jerarca de la monarquia egípcia de l'antiguitat.

farina /faˈɾi.na/ n fem
ard ar

farmàcia /faɾˈma.si.a/ /fəɾˈma.si/ n fem
eczaxane

fase /ˈfa.ze/ n fem
qonax faz

fava /ˈfa.va/ /ˈfa.və/ /ˈfa.βa/ /ˈfa.βə/ n fem
baqil
Llavor i llegum de la favera.

favor /faˈβor/ /faˈβoɾ/ /fəˈvo/ /fəˈβor/ n masc
başbûnî

feble /ˈfe.bɫe/ /ˈfe.βɫe/ /ˈfe.βɫə/ /ˈfeb.bɫe/ /ˈfeb.bɫə/ adj
zeîfî
Sense prou força física.

febre /ˈfe.bɾe/ n fem
ta

febrer /faˈbɾe/ /feˈβɾe/ /fəˈbɾe/ /fəˈβɾe/ n masc
reşemî sibat
Segon mes de l'any.

feina /ˈfej.na/ /ˈfəj.nə/ /ˈfɛj.nə/ n fem
kar
Lloc de treball ofert per una empresa.

feixisme /fejˈʃiz.me/ /feˈʃiz.me/ /fəˈʃiz.mə/ n masc
faşîzm

felicitat /fe.ɫi.siˈtat/ n fem
bextewerî
Sentiment positiu de plenitud, satisfacció i alegria.

feliç /feˈɫis/ adj
bisiûd
Que sent felicitat.

femar /feˈma/ /feˈmaɾ/ /fəˈma/ v
جگه‌ره‌ کێشان

femella /feˈme.ʎa/ /fəˈme.ʎə/ n fem
mê
Individu animal o vegetal de sexe femení, o amb aparell reproductor femení, o que pertany al gènere sexual femení; és el gènere o sexe contraposat amb el del mascle.

feminicidi /fe.mi.niˈsi.ði/ /fə.mi.niˈsi.ði/ n masc
کوشتنی ژن

feminisme /fe.miˈniz.me/ /fə.miˈniz.mə/ n masc
femînîzm

fer /ˈfe/ /ˈfer/ /ˈfeɾ/ v
kirin
Portar a terme una acció.

fer passes v
meşîn

fer via v
meşîn
Caminar per un lloc, anar a un lloc determinat.

ferida /feˈɾi.ða/ n fem
birîn
Lesió causada per un cop o tall; acte o efecte de ferir.

ferir /feˈɾi/ /feˈɾiɾ/ /fəˈɾi/ v
birrîn
Provocar una ferida, fer mal a una persona o ésser viu.

fermentació /feɾ.men.ta.siˈo/ /fər.mən.tə.siˈo/ n fem
meyandin

fermi n masc
fermiyûm

ferrer /feˈre/ /feˈreɾ/ n masc
rayeka navdêrî
Persona que treballa el ferro.

ferro /ˈfɛ.ro/ /ˈfɛ.ru/ n masc
asin hesin

fes /ˈfes/ /ˈfəs/ /ˈfɛs/ n masc
fes
Casquet troncocònic de feltre o de roba, de color vermell amb una borla fosca, usat tradicionalment en pobles àrabs i otomans.

festa /ˈfes.ta/ /ˈfes.tə/ n fem
cejn
Dia dedicat a la commemoració d'un esdeveniment, generalment comporta el lliurament laboral.

festivitat /fes.ti.viˈtat/ /fes.ti.βiˈtat/ /fəs.ti.viˈtat/ /fəs.ti.βiˈtat/ n fem
cejn
Festa solemne, especialment religiosa.

festuc /fesˈtuk/ /fəsˈtuk/ n masc
fistiq

fetge /ˈfe.d͡ʒe/ /ˈfe.t͡ʃe/ n masc
kezeb cerg
Òrgan i glàndula del cos humà i d'altres animals, encarregat de funcions digestives (segrega bilis), participa en el metabolisme, sintetitza la proteïna del plasma, emmagatzema vitamines, etc.

fi adj masc
barik
Dit dels materials poc gruixuts.

fibra /ˈfi.bɾa/ /ˈfi.βɾə/ n fem
rîşal

figa /ˈfi.ɣə/ n fem
hejîr
Fruit de la figuera (gènere Ficus).
(vulgarisme) vulva

filera /fiˈɫe.ɾa/ /fiˈɫe.ɾə/ n fem
rîz

fill /ˈfij/ /ˈfiʎ/ n masc
law

filla /ˈfi.jə/ /ˈfi.ʎa/ /ˈfi.ʎə/ n fem
keç qîz

fillastre /fiˈjas.tɾə/ /fiˈʎas.tɾe/ /fiˈʎas.tɾə/ n masc
kurhilî

filosofia /fi.ɫo.zoˈfi.a/ /fi.ɫo.zoˈfi.ə/ /fi.ɫu.zuˈfi.ə/ n fem
felsefe

filòsof /fiˈlɔ.zof/ /fiˈɫɔ.zuf/ n masc
fîlozof

final /fiˈnaɫ/ n masc
dawî
fi, última part d'alguna cosa

finestra /fiˈnes.tɾa/ n fem
pencere

fins preposition
heta

finès /fiˈnes/ /fiˈnəs/ /fiˈnɛs/ n masc
fînî
(només singular) Llengua parlada a Finlàndia.

flama /ˈfɫa.ma/ /ˈfɫa.mə/ n fem
بڵێسه‌

flamenc /fɫaˈmeŋ/ /fɫaˈmeŋk/ /fɫəˈməŋk/ /fɫəˈmɛŋ/ /fɫəˈmɛŋk/ n masc
xuwar
(epicè) Ocell de la família dels fenicoptèrids, de coll i bec llargs i plomatge rosat.

flauta /ˈfɫaw.ta/ n fem
bilûr

flautista /fɫawˈtis.ta/ /fɫawˈtis.te/ /fɫəwˈtis.tə/ n neut
bilûrvan

fletxa /ˈfɫe.t͡ʃa/ n fem
tîr
Vara prima amb punta aguda i normalment metàl·lica llançada com a projectil per un arc o una ballesta, emprada per a caçar animals o com a arma de guerra.

flor /ˈfrɔr/ /ˈfɫo/ /ˈfɫɔ/ /ˈfɫɔɾ/ n fem
gul kulîlk

fluid /ˈfɫujt/ n masc
şileme
Material quan pren un estat gasós, líquid o pastós, pel fet d'adaptar-se fàcilment a la forma del continent que l'inclou.

fluir /fɫuˈi/ /fɫuˈiɾ/ v
ڕاکردن

fluor /fɫuˈor/ n masc
fluor

foc n masc
agir nar
Quelcom que crema, que produeix combustió.

foca /ˈfo.ka/ /ˈfo.kə/ n fem
fok

foca barbuda n fem
foka birî

foca blanca n fem
foka kevjalxwer

folklore /fuɫˈkɫɔ.ɾə/ /ˌfɔɫˈkɫɔɾ/ n masc
folklor

fong /ˈfoŋ/ /ˈfoŋk/ /ˈfoŋk/ n masc
kivark

font /ˈfon/ /ˈfun/ /ˈfɔn/ /ˈfɔnt/ n fem
kanî
Punt d'on brolla un curs d'aigua.

fora /ˈfɔ.ɾa/ /ˈfɔ.ɾɔ/ /ˈfɔ.ɾə/ Interjection
derve
(esports de raqueta) Expressió amb què el jutge de línia o l'anotador anuncia que la pilota o el volant ha sortit dels límits de la pista de joc.
(pilota basca) Expressió amb què el saguer indica al davanter que li deixi lliure la pista de joc perquè té intenció de tornar la pilota o perquè veu que no serà bona.

fora /ˈfɔ.ɾa/ /ˈfɔ.ɾɔ/ /ˈfɔ.ɾə/ adv
derve
A l'exterior de

forat /foˈɾat/ /fuˈɾat/ n masc
kun
(golf) Cadascun dels terrenys delimitats d'un camp de golf que comprenen un lloc de sortida, un carrer, obstacles, un green i el rough adjacent.
(pilota basca) Cadascun dels espais que queden sense cobrir entre les posicions dels jugadors a la canxa.

forca /ˈfor.kə/ /ˈfoɾ.ka/ n fem
dara darazê
Instal·lació per a executar els condemnats a mort composta per una estructura, típicament de fusta, d'on penja una corda que ha de lligar el coll de la víctima i per on quedarà suspès el seu cos provocant la mort per estrangulació.

forma /ˈfor.mə/ /ˈfoɾ.ma/ n fem
1dîmen

formar /forˈma/ /foɾˈma/ /foɾˈmaɾ/ /furˈma/ v
pêk anîn
Donar forma

formatge /foɾˈma.d͡ʒə/ /furˈma.d͡ʒə/ n masc
penîr penêr

formiga /foɾˈmi.ɣə/ /furˈmi.ɣə/ n fem
gêrik

forn n masc
firrne
Lloc clos dins el qual un tipus d'energia, generalment química o elèctrica, es transforma en energia calorífica per tal de transformar física o químicament la matèria que s'introdueix.

forquilla /foɾˈki.ʎa/ /foɾˈki.ʎə/ /furˈki.ʎə/ n fem
çetel
Cobert per menjar dotat de vàries puntes.

fort adj masc
qayîm
Dotat de fortalesa, robust.

fortalesa /foɾ.taˈɫe.za/ /foɾ.təˈɫə.zə/ /fur.təˈɫɛ.zə/ n fem
birc
Construcció per a protegir un indret, amb torres, muralles i bones defenses.

fortitud /foɾ.tiˈtut/ /fur.tiˈtut/ n fem
هێز

fortuna /foɾˈtu.na/ /foɾˈtu.nə/ /furˈtu.nə/ n fem
çarenivîs
Sort, particularment quan és bona.

fosc adj masc
tarî
Sense llum.

fotografia /fo.to.ɣɾaˈfi.a/ /fo.to.ɣɾəˈfi.ə/ /fu.tu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
wêne

fotoperiodisme /ˌfo.to.pe.ɾi.oˈðiz.me/ /ˌfo.to.pə.ɾi.oˈðiz.mə/ /ˌfo.tu.pə.ɾi.uˈðiz.mə/ n masc
fotorojnamevanî

fotó /foˈto/ /fuˈto/ n masc
foton

fracàs /fɾaˈkas/ /fɾəˈkas/ n masc
biserneketin

franci n masc
fransiyûm

francès /fɾənˈsəs/ /fɾənˈsɛs/ n masc
frensî Ferensî
(només singular) Llengua romànica parlada a França, al Quebec, a Valònia, a la Suïssa Romanya, al Congo i a la majoria d'excolònies franceses.

frare /ˈfɫa.ɾe/ /ˈfɫa.ɾi/ /ˈfɾa.ɾa/ /ˈfɾa.ɾe/ /ˈfɾa.ɾə/ /ˈfɾa.ɾə/ n masc
abon
Home que viu la seva religiositat en un monestir, amb altres companys.

frase /ˈfɾa.ze/ n fem
hevok
Unió de subjecte i predicat, oració.

fred /ˈfɾet/ /ˈfɾət/ /ˈfɾɛt/ adj masc
sar
De baixa temperatura.

fregir /fɾeˈd͡ʒi/ /fɾeˈʒi/ /fɾəˈʒi/ v
biraştin

freqüent /fɾeˈkwen/ /fɾeˈkwent/ /fɾəˈkwen/ /fɾəˈkwent/ adj
gur û şên

freqüència /fɾeˈkwɛn.si.a/ /fɾəˈkwɛn.si.ə/ n fem
frekans

frigorífic /fɾi.ɣoˈɾi.fik/ /fɾi.ɣuˈɾi.fik/ n masc
sarinc
Aparell per a la conservació de productes a baixa temperatura.

frisó /fɾiˈzo/ n masc
frîsî
(invariant) Llengua germànica parlada a Frísia.

front /ˈfɾon/ /ˈfɾont/ n masc
enî
Part de la cara per sobre dels ulls

frontera /fɾonˈte.ɾa/ /fɾonˈte.ɾə/ /fɾunˈte.ɾə/ n fem
hidûd
Línia en un mapa que separa els territoris pertanyents a dos territoris administrativament diferenciats.

fruit n masc
fêkî mêwe
Producte generat per les plantes fecundades utilitzat com a mecanisme per estendre la llavor.

fruita /ˈfɾuj.ta/ /ˈfɾwi.ta/ n fem
fêkî
Fruit mengívol.

fuet /fuˈət/ /fuˈɛt/ n masc
qarmîçe
Corretja amb un mànec utilitzada per a colpejar.

fugir /fuˈd͡ʒi/ /fuˈd͡ʒiɾ/ /fuˈʒi/ v
baz dan
Una cosa, allunyar-se ràpidament.
Transcórrer ràpidament.

fulla /ˈfu.jə/ /ˈfu.ʎa/ /ˈfu.ʎə/ n fem
pel
(botànica) Òrgan de color verd dels vegetals que apareix a la tija o al tronc.

fum n masc
dûkêl
Vapor visible exhalat o substància que aparenta l’exhalació d’una combustió.

fumar /fuˈma/ /fuˈmaɾ/ v
جگه‌ره‌ کێشان

funcionari /fun.si.oˈna.ɾi/ /fun.si.uˈna.ɾi/ n masc
erkedar

funció n fem
fonksiyon

fus /ˈfus/ n masc
teşî
Instrument, ample del mig i estret als extrems, que es fa servir per a convertir matèries primeres (flocs de llana, boles de cotó) en fil.

fusell /fuˈzeʎ/ n masc
tfeng

fusta /ˈfus.ta/ n fem
dar
(normalment no comptable) Material tret dels arbres i vegetals.

fuster /fusˈte/ /fusˈteɾ/ n masc
necarr
(professions) Persona que treballa amb fusta.

futbol /fubˈbɔɫ/ /fudˈbɔɫ/ n masc
futbol

futbol americà n masc
gogpiya emerîkî

fàbrica /ˈfa.bɾi.ka/ n fem
fabrîqe
Paratge destinat a fabricar alguna cosa.

fàcil adj
hêsan
Que es pot fer o obtenir sense esforç.

física /ˈfi.zi.ka/ n fem
fizîk
Ciència que estudia les propietats i interaccions de la matèria, de l'espai, del temps i de l'energia.

fòsfor /ˈfɔs.foɾ/ /ˈfɔs.fur/ n masc
fosfor

fórmula /ˈfɔr.mu.ɫə/ n fem
formûl

gairebé /ˌɡaj.ɾeˈbe/ adv
teqrîben

galant /ɡaˈɫan/ /ɡaˈɫant/ /ɡəˈɫan/ /ɡəˈɫant/ adj
gewre
(anteposat) Notable, gentil.

galant /ɡaˈɫan/ /ɡaˈɫant/ /ɡəˈɫan/ /ɡəˈɫant/ n masc
ewil
(teatre, cinema) Actor que representa un dels personatges principals, especialment jove i obsequiós amb les dones.

galió /ɡa.ɫiˈo/ /ɡə.ɫiˈo/ n masc
galyon
Vaixell de vela, armat amb canons, amb capacitat de navegació oceànica, dedicat al tràfic mercant o a la guerra, utilitzat entre els segles XVI i XVIII. Es caracteritza per els seus castells alterosos a popa i proa, els seus tres o quatre pals, a més del bauprès, els dos primers (pals trinquet i major) amb veles quadrades, i les seves grans dimensions en comparació als vaixells de l'època. La propulsió és exclusivament mitjançant veles a excepció d'algunes unitats especials d'algunes flotes (espanyola, turca) que també tenen una coberta ocupada per remers.

gall n masc
که‌ڵه‌شێر
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Gallus gallus).

galleda /ɡaˈʎe.ða/ /ɡəˈʎə.ðə/ /ɡəˈʎɛ.ðə/ n fem
setil

gallina /ɡaˈʎi.na/ n fem
mir
Au de corral.

galàxia /ɡaˈɫak.si.a/ n fem
galaksî

gana n fem
birç
Desig de menjar, sensació impulsada per la necessitat d'aliment.

ganivet /ɡa.niˈvet/ /ɡa.niˈβet/ /ɡə.niˈvət/ /ɡə.niˈvɛt/ n masc
kêr
Estri destinat a tallar, en especial el menjar, i de vegades també a punxar, que consta d'un mànec i d'una part en serra o esmolada.

garrí /ɡaˈri/ /ɡəˈri/ n masc
kudik

garró /ɡaˈro/ /ɡəˈro/ n masc
sermil
Genoll del porc.

gas n masc
gaz
Matèria en un estat en què les forces de cohesió són dèbils tendint a expandir-se i omplir el recipient que el conté.

gasolina /ɡa.zoˈɫi.na/ /ɡə.zoˈɫi.nə/ /ɡə.zuˈɫi.nə/ n fem
benzîn
Combustible líquid, transparent o gairebé, derivat de la destil·lació del petroli. S'utilitza principalment per alimentar els motors a explosió.

gasolinera /ɡa.zo.ɫiˈne.ɾa/ /ɡə.zo.ɫiˈne.ɾə/ /ɡə.zu.ɫiˈne.ɾə/ n fem
benzînxane

gastar /ɡasˈta/ /ɡasˈtaɾ/ v
zêha kirin

gat n masc
pisîk
Mamífer felí (Felis silvestris catus), de dimensions reduïdes, domesticat i bastant llest.

gata /ˈga.tə/ n fem
pisîk

gebre /ˈd͡ʒe.bɾe/ /ˈʒe.βɾə/ n masc
xûsik

gel /ˈd͡ʒɛɫ/ n masc
cemed
Estat sòlid de l'aigua, en circumstàncies normals sota els zero graus Celsius.

gelat /ʒəˈɫat/ n masc
bestenî
(aliments) Aliment típicament dolç, menjat sovint en les postres, format per un líquid solidificat per congelació.

gen /ˈd͡ʒen/ /ˈʒɛn/ n masc
gen

gendre /ˈd͡ʒɛn.dɾe/ /ˈʒɛn.dɾə/ n masc
zava

gener /d͡ʒaˈne/ /d͡ʒeˈne/ /ʒəˈne/ /ʒəˈne/ n masc
rêbendan
Primer mes de l'any.

generació /d͡ʒe.ne.ɾa.siˈo/ n fem
nifş

genitor /d͡ʒe.niˈto/ /d͡ʒe.niˈtoɾ/ /ʒə.niˈto/ n masc
bav

geniva /d͡ʒeˈni.va/ /d͡ʒeˈni.βa/ /ʒəˈni.və/ /ʒəˈni.βə/ n fem
pedû

genoll /d͡ʒeˈnoʎ/ /ʒiˈnoʎ/ /ʒuˈnoʎ/ /ʒəˈnoʎ/ n masc
jinû
(anatomia) articulació de la cama que la divideix en dues parts i que permet el seu moviment i flexió.

gent /ˈd͡ʒen/ /ˈd͡ʒent/ /ˈʒen/ /ˈʒent/ n fem
gel

geografia /d͡ʒe.o.ɣɾaˈfi.a/ /ʒə.o.ɣɾəˈfi.ə/ /ʒə.u.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
erdnîgarî
Ciència que estudia la terra en especial la seva superfície, però també la seva forma i composició i les capes de l'atmosfera. També és l'estudi de les característiques d'altres astres. Exemple: la geografia de la lluna.

geologia /d͡ʒe.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /d͡ʒe.o.ɫoˈʒi.a/ /ʒə.o.ɫoˈʒi.ə/ /ʒə.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
erdzanî
Ciència que estudia la terra, la seva història i els processos que li han donat forma.

geometria /d͡ʒe.o.meˈtɾi.a/ /ʒə.o.məˈtɾi.ə/ /ʒə.u.məˈtɾi.ə/ n fem
Geometrî

germana /d͡ʒeɾˈma.na/ n fem
xwîşk
Filla dels mateixos pares.

germanastre /d͡ʒeɾ.maˈnas.tɾe/ /ʒər.məˈnas.tɾə/ n masc
bûra
Fill del padrastre o de la madrastra.

germani /ʒərˈma.ni/ n masc
germanyûm

germà /d͡ʒeɾˈma/ n masc
bira
Fill de la mateixa mare i del mateix pare.

gerro /ˈd͡ʒɛ.ro/ /ˈʒɛ.ro/ /ˈʒɛ.ru/ n masc
guldank
Recipient portàtil per a ficar-hi aigua o flors.

gest /ˈd͡ʒest/ /ˈʒest/ n masc
îşaret

gira-sol /ˌd͡ʒi.ɾaˈsɔɫ/ n masc
berberoj

girafa /d͡ʒiˈɾa.fa/ n fem
hêştirga
Mamífer remugant de la família dels giràfids (Giraffa camelopardalis), de coll molt llarg, pelatge grogós amb taques fosques, propi de l'Àfrica.

girar /d͡ʒiˈɾa/ /d͡ʒiˈɾaɾ/ /ʒiˈɾa/ v
zivirîn
(intransitiu) Moure's al voltant del propi eix.
(intransitiu) Canviar de direcció en un trajecte.

gla n fem
belot

gland /ˈɡɫan/ /ˈɡɫant/ n masc
belût

globalisme /ɡɫo.baˈɫiz.me/ /ɡɫo.bəˈɫiz.mə/ /ɡɫu.bəˈɫiz.mə/ /ɡɫu.βəˈɫiz.mə/ n masc
cîhanîbûn

globus n masc
mom
(futbol) Xut en què la pilota descriu una trajectòria elevada i cobreix una distància horitzontal de desplaçament molt curta.

glucosa /ɡɫuˈko.za/ /ɡɫuˈko.zə/ n fem
glukoz

glàndula /ˈɡɫan.du.ɫa/ /ˈɡɫan.du.ɫə/ n fem
rijên

gola /ˈɡo.ɫa/ /ˈɡo.ɫə/ n fem
قورگ
(anatomia) Zona del cos de persones i animals, que comença al final de l'interior de la boca i acaba a l'inici de l'esòfag.

googol /ɡuˈɣoɫ/ n masc
googol

gorg /ˈɡork/ n masc
kun

gorra de beisbol n fem
kelaw

gorra de plat n fem
kelaw

gos n masc
kûçik
Mamífer de la família dels cànids (Canis lupus familiaris), domesticat, subespècie del llop gris, d'olfacte molt desenvolupat i en general obedient al seu amo.

got /ˈɡot/ n masc
perdaq
Recipient obert per dalt i sense peu, pensat per agafar-se amb la mà i, en acostar-lo a la boca, poder beure el líquid que conté.

gota /ˈɡo.ta/ /ˈɡo.tə/ n fem
çir
Petita esfera (o esferoide) líquida, popularment idealitzada en una forma punxeguda per dalt.

govern /ɡoˈvɛɾn/ /ɡoˈβɛrn/ /ɡoˈβɛɾn/ /ɡuˈvɛrn/ n masc
hukumet
Òrgan que té el poder d'un territori.

gram /ˈɡɾam/ n masc
gram

gramàtica /ɡɾaˈma.ti.ka/ n fem
rêziman

gran adj
mezin
De dimensions considerables, que excedeix les mides ordinàries o esperades, en espai, envergadura, quantitat, etc.

granada /ɡɾaˈna.ða/ /ɡɾəˈna.ðə/ n fem
hinar
Bomba de mà.

granja /ˈɡɾaɲ.d͡ʒa/ n fem
bane

granota /ɡɾaˈnɔ.ta/ /ɡɾaˈnɔ.tɔ/ /ɡɾəˈnɔ.tə/ n fem
beq
(zoologia) Nom d'ús generalitzat per designar diversos amfibis de l'ordre dels anurs.

gras /ˈɡɾas/ adj masc
don
Amb molt de greix al cos, voluminós.

gratitud /ɡɾa.tiˈtut/ /ɡɾə.tiˈtut/ n fem
spasî

gravetat /ɡɾa.veˈtat/ /ɡɾa.βeˈtat/ /ɡɾə.vəˈtat/ /ɡɾə.βəˈtat/ n fem
erdkêşî
Força que atrau els objectes cap al centre de la Terra.

grec adj masc
yewnanî
Relatiu a Grècia, als habitants, la cultura o la llengua.

greix /ˈgɾejʃ/ /ˈgɾeʃ/ n masc
tawas

greu /ˈɡɾew/ adj
bas
Aplicat a la música o la parla, de to baix.

grill /ˈɡɾiʎ/ n fem
kule
Insecte saltador diverses espècies de la família dels gríl·lids, de color negre rogenc, característic pel carrisqueig que fan els mascles per fricció dels èlitres.

grip n fem
zikam

gripau n masc
beq

gris adj masc
boz
Color entre el negre i el blanc, el to propi de la cendra o el ciment.

groc adj masc
zer zar
Del color de l'or, el safrà o la llimona.

grua /ˈɡɾu.a/ /ˈɡɾu.ə/ n fem
قۆڵه‌نگ
Ocell de la família dels gruids de més d’un metre de llargada, plomatge gris, coll i cara negres (Grus grus).

gruixut /ɡɾujˈʃut/ /ɡɾuˈʃut/ adj masc
qalind

grup /ˈɡɾup/ n masc
kom

grup classe n masc
dersxane

gràcies /ˈɡɾa.si.əs/ Interjection
spas
Expressió per a manifestar agraïment.

grífol /ˈgɾi.foɫ/ /ˈgɾi.fuɫ/ n masc
avêtin
Fer o traure grífols: Brotar les plantes, treure llucs nous.

guaitar /ɡwajˈta/ /ɡwajˈtaɾ/ /ɡwəjˈta/ v
berê xwe dan
aguaitar
mirar

guant /ˈɡwan/ /ˈɡwant/ n masc
lepik
Peça que cobreix la mà i de vegades part del braç, emprat com a vestimenta o com a protecció de la pell.

guany /ˈˈɡwaɲ/ n masc
kar

guardià /ɡwaɾ.ðiˈa/ /ɡwər.diˈa/ n masc
gard

guatlla /ˈɡwaɫ.ɫa/ /ˈɡwaɫ.ɫə/ /ˈɡwaʎ.ʎa/ n fem
qitbarûd

guerra /ˈɡɛ.ra/ /ˈɡɛ.rɛ/ n fem
ceng şer
Conflicte amb armes.

guerrer /ɡeˈre/ /ɡeˈreɾ/ /ɡəˈre/ n masc
cengawer
Persona que fa la guerra, bel·licosa.

guineu n fem
rûvî
Mamífer de la família dels cànids (Vulpes vulpes), salvatge i carnívor, semblant als llops, però bastant més petit (té poc més de mig metre de llarg) i el morro més agut. Té especial fama d'astut.

guitarra /ɡiˈta.ra/ n fem
gîtar

guix n masc
gêç
Barreta de mineral usada per a escriure a la pissarra.

gust /ˈɡust/ n masc
çêj
Sentit que permet percebre els sabors.

gèminis /ˈd͡ʒɛ.mi.nis/ /ˈʒɛ.mi.nis/ n neut
Cêwî

gènere n masc
cotzeyandî
Distinció entre paraules que poden anar acompanyades amb determinants masculins i les que poden anar amb determinants femenins.

habilitat /a.βi.liˈtat/ /ə.βi.ɫiˈtat/ n fem
huner

habitant /a.βiˈtan/ /a.βiˈtant/ /ə.βiˈtan/ /ə.βiˈtant/ n neut
rûniştvan
Persona que viu (habita) en un zona determinada (casa, barri, població, país, etc).
Cadascun dels éssers vius, i en especial els animals, que viu (habita) en un zona determinada (arbre, bosc, regió, etc).

hafni n masc
hafniyûm

ham /ˈam/ n masc
şewk

handbol /amˈbɔɫ/ /andˈbɔɫ/ /əmˈbɔɫ/ n masc
handbol

harmonia /aɾ.moˈni.a/ /ər.muˈni.ə/ n fem
armonî

hassi n masc
hassiyûm

haver /aˈver/ /aˈveɾ/ /aˈβe/ /əˈvə/ /əˈvɛ/ n masc
hebûn
Possessió d'algú, moble o immoble.

haver /aˈver/ /aˈveɾ/ /aˈβe/ /əˈvə/ /əˈvɛ/ v
hebûn
Tenir en possessió.

heli n masc
helyûm

herba /ˈer.bə/ n fem
giya

heroi /eˈɾɔj/ /əˈɾɔj/ n masc
qehreman

hidrogen /iˈðɾɔ.ʒen/ /iˈðɾɔ.ʒən/ n masc
hîdrojen

hipnosi /ibˈnɔ.zi/ n fem
hîpnoz

història /isˈtɔ.ɾi.a/ /isˈtɔ.ɾi/ n fem
dîrok
relat
Disciplina que estudia la societat humana des de la seva aparició.

hivern /iˈvɛɾn/ /iˈvɛɾn/ /iˈβɛrn/ /iˈβɛɾn/ n masc
zivistan zistan

hola /ˈo.ɫa/ Interjection
Roj baş
(castellanisme) Expressió de salutació familiar.

home /ˈɔ.mə/ n masc
mêr
Persona del sexe masculí.

homosexual /ˌo.mo.sek.suˈaɫ/ /ˌɔ.mo.sək.suˈaɫ/ /ˌɔ.mu.sək.suˈaɫ/ adj
homoseksûel
(LGBTI) Relatiu o propi de l’atracció pel mateix sexe.

homosexual /ˌo.mo.sek.suˈaɫ/ /ˌɔ.mo.sək.suˈaɫ/ /ˌɔ.mu.sək.suˈaɫ/ n neut
homoseksûel
(LGBTI) Persona que se sent atreta sexualment per persones del mateix sexe.

homosexualitat /ˌo.mo.sek.su.a.ɫiˈtat/ /ˌɔ.mo.sək.su.ə.ɫiˈtat/ /ˌɔ.mu.sək.su.ə.ɫiˈtat/ n fem
homoseksûalîte

honor /oˈno/ /oˈnoɾ/ /oˈnoɾ/ /uˈno/ /uˈnor/ n
namûs
Qualitat moral que empeny algú a no fer res que perjudiqui la seva imatge social o la seva autoestima.
(golf) Dret de ser el primer a jugar des del lloc de sortida d'un forat, atorgat al jugador amb un resultat millor en el forat anterior o bé, en el cas del primer forat, al jugador guanyador d'un sorteig.

hora /ˈo.ɾə/ /ˈɔ.ɾa/ /ˈɔ.ɾɔ/ n fem
seet

horabaixa /ˌɔ.ɾaˈbaj.ʃa/ /ˌɔ.ɾaˈβa.ʃa/ /ˌɔ.ɾaˈβaj.ʃa/ /ˌɔ.ɾəˈβa.ʃə/ n
roj
(literari) Hora pròxima a la posta de sol.

hormona /oɾˈmo.na/ /oɾˈmo.nə/ /urˈmo.nə/ n fem
hormon

hort /ˈɔrt/ n masc
bîstan
Unitat de mesura de superfície de la terra agrícola a Mallorca que és equivalent a 443,94 m². Cada hort es correspon amb 25 destres amb un quadrat de quatre costats de 21 pams lineals. Quatre horts fan un quartó.

hortalissa /oɾ.taˈɫi.sa/ /oɾ.təˈɫi.sə/ /ur.təˈɫi.sə/ n fem
sebze

hospital /os.piˈtaɫ/ /us.piˈtaɫ/ n masc
bîmaristan
Edifici destinat a tenir cura de la salut dels malalts i quan correspon a internar-los pel seu tractament o diagnòstic.

host /ˈɔst/ n fem
artêş

hoste /ˈɔs.te/ /ˈɔs.tə/ n masc
mêvan
Persona que allotja una altra persona a casa seva.

hotel /oˈteɫ/ /oˈtɛɫ/ /uˈtɛɫ/ n masc
mêvanxane

i conjunction
û
Nexe coordinant copulatiu que suma dos conceptes o frases.

iarda /ˈjaɾ.ða/ n fem
yard
Unitat de longitud originària del sistema anglès que equival a 0,914 m.

idea /iˈðe.a/ n fem
بیروڕا
Representació mental d'una cosa, d'un concepte o de quelcom que es vol fer.

ideologia /i.ðe.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /i.ðe.o.ɫoˈʒi.a/ /i.ðə.o.ɫoˈʒi.ə/ /i.ðə.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
îdeolojî

idioma /i.ðiˈo.ma/ n masc
ziman
Forma d’una llengua pròpia d'una comunitat, d’un lloc, d’una època.

ignorància /iŋ.noˈɾan.si.a/ /iŋ.noˈɾan.si.ə/ /iŋ.nuˈɾan.si.ə/ /iɡ.noˈɾan.si.a/ n fem
nezanî

igual /iˈɣwaɫ/ adj
cenaze
Dit de les figures geomètriques que, si són transportades, conserven les característiques topològiques que tenien.

illa /ˈi.ʎa/ n fem
girav
Porció de terra isolada per la mar.

illes Balears pn
Giravên Balear

imant /iˈman/ /iˈmant/ n masc
kişanek

imatge /iˈma.d͡ʒe/ n fem
nîgar

imitació n fem
bîlan
Acte o efecte d'imitar.

immortal /im.moɾˈtaɫ/ /im.murˈtaɫ/ adj
nemir
que no és mortal o que no pot morir.

imperi n masc
karîn
Acció d'imperar o manar amb autoritat.
împaratorî
Estats subjectes a l'emperador.

important /am.pulˈtant/ /im.porˈtan/ /im.poɾˈtan/ /im.poɾˈtant/ /im.purˈtan/ adj
گرنگ
Que té importància o relleu.

importància /im.poɾˈtan.si.a/ /im.poɾˈtan.si.ə/ /im.purˈtan.si.ə/ n fem
ehemiyet

impost n masc
bêş

impressora /im.pɾeˈso.ɾa/ /im.pɾəˈso.ɾə/ n fem
çaper
(informàtica) dispositiu per imprimir

incendi n masc
agir

incitar /in.siˈta/ /in.siˈtaɾ/ v
ajawe

indagació /in.da.ɣa.siˈo/ /in.də.ɣə.siˈo/ n fem
lêgerîn

independència /in.de.penˈdɛn.si.a/ n fem
serxwebûn

indi n masc
îndiyûm
Element químic de nombre atòmic 49 i símbol In.

infant /iɱˈfan/ /iɱˈfant/ n masc
zarûk
Nen, persona que encara no ha assolit l'edat adulta, d'entre els 0 i els 13 anys de vida.

infern /iɱˈfɛrn/ n masc
dûjeh
En diverses religions primitives, lloc al subsol on feien vida els esperits dels morts.
En el judaisme, el cristianisme i l'islam, lloc on passen penes i són castigats les ànimes dels difunts que en vida van pecar greument.

inflamació /iɱ.fɫə.mə.siˈo/ n fem
kulbûnî

inflar /iɱˈfɫa/ /iɱˈfɫaɾ/ v
perçivandin
Omplir de vent alguna cosa.
(per metonímia) Ensuperbir, exagerar.
(pronominal) Elevar-se alguna part del cos per ferida o cop, o per haver-hi acudit algun tumor.

informació /iɱ.foɾ.ma.siˈo/ /iɱ.foɾ.mə.siˈo/ /iɱ.fur.mə.siˈo/ n fem
agahî
Acció i efecte d'informar o informar-se.

informàtica /iɱ.foɾˈma.ti.ka/ /iɱ.foɾˈma.ti.kə/ /iɱ.furˈma.ti.kə/ n fem
enformatîk
Conjunt de ciències, tècniques o activitats que permeten el tractament automatitzat d'informació amb ordinadors

ingredient /iŋ.ɡɾe.ðiˈen/ /iŋ.ɡɾe.ðiˈent/ /iŋ.ɡɾə.ðiˈen/ /iŋ.ɡɾə.ðiˈent/ n masc
kerese

insecte /inˈsɛk.te/ /inˈsɛk.tə/ n masc
kêz
Animal invertebrat molt petit, en comparació als mamífers. Pertany de la classe dels artròpodes i dins en la superclasse dels hexàpodes.

instrucció /ins.tɾuk.siˈo/ n fem
perwerde

instrument /ins.truˈmen/ /ins.truˈment/ /ins.truˈment/ n masc
amûr
Cadascun dels objectes destinats a produir música.

instrument de música n masc
amûrên muzîkê

insubordinar /in.su.βoɾ.ðiˈna/ /in.su.βoɾ.ðiˈnaɾ/ /in.su.βur.ðiˈna/ v
hilbûn

insulina /in.suˈɫi.na/ /in.suˈɫi.nə/ n fem
însulîn

insult /inˈsuɫ/ /inˈsuɫt/ n masc
carisî

insultar /in.suɫˈta/ /in.suɫˈtaɾ/ v
kêm xistin

intel·ligència /in.te.ɫiˈd͡ʒɛn.si.a/ /in.te.ɫiˈʒɛn.si.a/ /in.teɫ.ɫiˈd͡ʒɛn.si.a/ /in.teɫ.ɫiˈʒɛn.si.a/ /in.təɫ.ɫiˈʒɛn.si.ə/ n fem
fehm
(no comptable) Capacitat d'entendre o aprendre; habilitat per resoldre problemes; saviesa, coeficient intel·lectual.

intenció /in.ten.siˈo/ /in.tən.siˈo/ n fem
niyet

intensitat /in.ten.siˈtat/ /in.tən.siˈtat/ n fem
xestî

interès /in.teˈɾes/ /in.təˈɾes/ /in.təˈɾɛs/ n masc
faîz
Guany que dona a algú un capital que ha prestat o que li deuen.

intèrpret /inˈtɛɾ.pɾet/ /inˈtɛɾ.pɾət/ n neut
terciman
El qui interpreta el que algú ha dit i ho transmet en un altre idioma.
(teatre) El qui expressa el que hi ha escrit, respecte a un personatge, en una obra teatral.
(música) El qui interpreta el que hi ha escrit en una partitura musical, respecte d'un instrument.

inundació /i.nun.da.siˈo/ n fem
lehî

invasió n fem
[[ده‌س درێژی]]
(voleibol, bàdminton) Acció de traspassar els límits del camp propi amb qualsevol part del cos o bé amb la raqueta.

investigació /im.bes.ti.ɣa.siˈo/ /iɱ.ves.ti.ɣa.siˈo/ /iɱ.vəs.ti.ɣə.siˈo/ n fem
lêkolîn
Procés de cercar el coneixement d’alguna cosa examinant dades o proves.

iogurt /joˈɣuɾt/ /juˈɣurt/ n masc
mast ماست

ira /ˈi.ɾa/ n fem
ڕق

iridi n masc
îrîdyûm

islam /izˈɫam/ n masc
Îslam

islamofòbia /iz.ɫa.moˈfɔ.bi.a/ /iz.ɫə.moˈfɔ.bi.ə/ /iz.ɫə.muˈfɔ.bi.ə/ /iz.ɫə.muˈfɔ.βi.ə/ n fem
îslamofobî

isòtop n masc
îzotop

italià /i.tə.ɫiˈa/ n masc
îtalî
(només singular) Llengua romànica parlada a Itàlia i part de Suïssa principalment on és oficial.

itri n masc
îtriyûm

ió /iˈo/ n masc
îyon

japonès /d͡ʒa.poˈnes/ /ʒə.poˈnəs/ /ʒə.puˈnɛs/ n masc
Japonî
(només singular) Idioma parlat al Japó.

jaqueta /d͡ʒaˈke.ta/ /ʒəˈkə.tə/ /ʒəˈkɛ.tə/ n fem
saqo

jardí /d͡ʒaɾˈði/ n masc
bax baxçe
Conjunt de plantes col·locades d'una manera determinada per una persona dins un espai delimitat.

jeure /ˈd͡ʒɛw.ɾe/ v
ava bûn
(oriental) Anar-se'n a dormir.

jiddisch /ˈi.ðiʃ/ n masc
yidîşî
Llengua germànica parlada originàriament pels jueus establerts a l'Europa central i actualment arreu del món. Utilitza l'alfabet hebreu.

jo /ˈjo/ /ˈjɔ/ pronoun
ez min
Pronom tònic de primera persona del singular.

joc /ˈd͡ʒɔk/ n masc
lîstik
Activitat física o mental que té com a finalitat l'entreteniment i la diversió dels qui el practiquen.
(esports de pilota) Manera d'un esportista o un equip de practicar un esport de pilota determinat.
(esports de pilota) Conjunt complet de les accions de joc executades per tots els adversaris o tots els equips adversaris en el transcurs d'una part d'un partit o una partida o bé en el transcurs de tot un partit o tota una partida.
(tennis) Cadascuna de les divisions d'un set, formades per una successió d'intercanvis de cops fins que un dels adversaris o de les parelles adversàries arriba a un mínim de quatre punts amb dos punts de diferència.

joguina /d͡ʒoˈɣi.na/ /d͡ʒuˈɣi.na/ /ʒoˈɣi.nə/ /ʒuˈɣi.nə/ n fem
lîstok

joier /d͡ʒoˈje/ /d͡ʒoˈjeɾ/ /ʒoˈje/ /ʒuˈje/ n masc
gewhervan
Persona que té per ofici fer joies o vendre-les.

jorn /ˈd͡ʒoɾn/ /ˈʒorn/ n masc
roj

jornal /d͡ʒoɾˈnaɫ/ /ʒurˈnaɫ/ n masc
meaş

jou /ˈd͡ʒow/ /ˈd͡ʒɔw/ /ˈʒɔw/ n masc
nîr
(agricultura) Aparell de fusta o de ferro que s'utilitza per unir en paral·lel dos animals de tir a un carro o a un aladre, amb certa curvatura on encaixa el llom de l'animal.

jove /ˈd͡ʒo.ve/ /ˈd͡ʒo.βe/ /ˈʒo.və/ adj
ciwan گه‌نج
En general referit a qualsevol cosa, que té poc temps des que es va crear.

jovençà /d͡ʒo.venˈsa/ /d͡ʒo.βenˈsa/ /ʒo.vənˈsa/ /ʒu.vənˈsa/ /ʒu.βənˈsa/ n masc
bûk

judaisme /d͡ʒu.ðaˈiz.me/ n masc
cihûyanî

judo /ˈd͡ʒu.ðo/ /ˈʒu.ðo/ /ˈʒu.ðu/ n masc
jûdo

jueu /d͡ʒuˈew/ /d͡ʒuˈɛw/ /ʒuˈɛw/ n masc
cihû
Seguidor de la religió del judaisme.

jugada /d͡ʒuˈɣa.ða/ /ʒuˈɣa.ðə/ n fem
lîstik
(futbol americà) Conjunt d'una o més accions executades per un o diversos jugadors d'un mateix equip entre dues interrupcions consecutives del joc.

jugador /d͡ʒu.ɣaˈðo/ /d͡ʒu.ɣaˈðoɾ/ /ʒu.ɣəˈðo/ n masc
yarîker

jugar /d͡ʒuˈɣa/ /d͡ʒuˈɣaɾ/ v
یاری کردن
Divertir-se duent a terme una activitat, usualment en un marc de regles que creen un petit món al marge de la realitat.
lê xistin
Fer broma, provocar.
(esports de pilota) Disputar una prova o un encontre d'un esport de pilota, dos o més esportistes o equips, per determinar-ne el guanyador.
(esports de pilota) Mantenir la pilota, la bola o el disc de manera reglamentària dintre el camp de joc fent passades, llançaments, recepcions, etc.
(habitualment jugar a) Practicar, un esportista o un equip, un determinat esport de pilota.
(habitualment jugar de) Intervenir en un encontre d'una manera determinada o ocupant una determinada posició.

juliol /d͡ʒu.ɾiˈɔɫ/ /ʒu.ɫiˈɔɫ/ /ʒu.ɾiˈɔɫ/ n masc
temûz
Setè mes de l'any.

julivert /d͡ʒu.ɫiˈvɛɾt/ /d͡ʒu.ɫiˈβɛrt/ /d͡ʒu.ɫiˈβɛɾt/ /ʒu.ɫiˈvɛɾt/ n masc
bexdenûs

juny /ˈd͡ʒun/ /ˈʒuɲ/ /ˈʒuɲ/ n masc
pûşber
Sisè mes de l'any.

jurament /d͡ʒu.ɾaˈmen/ /d͡ʒu.ɾaˈment/ /ʒu.ɾəˈmen/ /ʒu.ɾəˈment/ n masc
sond qesem

jurar /d͡ʒuˈɾa/ /d͡ʒuˈɾaɾ/ /ʒuˈɾa/ v
sond xwarin

jutjat /d͡ʒuˈd͡ʒat/ /ʒuˈd͡ʒat/ n masc
dadgeh

kafkià /kaf.kiˈa/ /kəf.kiˈa/ adj masc
kafkayî
Corresponent o pertanyent a Franz Kafka o a la seva obra.

kurd adj masc
Kurd
Relatiu o pertanyent al Kurdistan, als seus habitants o a la llengua kurda.

kurd n masc
Kurd
(només singular) Llengua parlada al Kurdistan.

laberint /ɫa.beˈɾint/ /ɫa.βeˈɾin/ /ɫə.bəˈɾin/ /ɫə.bəˈɾint/ n masc
alole
Joc en el qual l'objectiu és realitzar un recorregut donades unes condicions sobre un circuit marcat i partint d'un lloc inicial. El més típic és que hi hagi una sola condició, la d'arribar a un destí concret. Pot tenir bifurcacions o bé ser un conjunt de camins diferents no connectats i sense bifurcacions dels quals només un connecta origen i destí; també pot ser una combinació d'ambdós.

labor /ɫaˈboɾ/ /ɫəˈbo/ /ɫəˈboɾ/ /ɫəˈβor/ n fem
kar
Treball continuat.

laboral /ɫa.βoˈɾaɫ/ /ɫə.βuˈɾaɫ/ adj
kar
Pertanyent o relacionat amb el treball.

laborar /ɫa.boˈɾaɾ/ /ɫa.βoˈɾa/ /ɫə.boˈɾa/ /ɫə.buˈɾa/ /ɫə.βuˈɾa/ v
kar kirin

lantani /ɫənˈta.ni/ n masc
lantan

lapislàtzuli /ɫa.pizˈɫa.d͡zu.ɫi/ n masc
lacîwerd

latitud /ɫa.tiˈtut/ /ɫə.tiˈtut/ n fem
hêlîpan

lavabo /ɫaˈva.bo/ /ɫaˈβa.βo/ /ɫəˈva.bo/ /ɫəˈva.bu/ n masc
destavxane
Recipient per a contenir aigua amb la qual poder rentar-se la cara i les mans.
(per metonímia) Cambra d’una casa on hi ha una pica per a rentar-se i complir amb altres necessitats higièniques.

lawrenci n masc
lavrensiyûm

lector /ɫekˈto/ /ɫekˈtoɾ/ adj masc
xwendevan

lector /ɫekˈto/ /ɫekˈtoɾ/ n masc
xwendevan
Persona que llegeix tot sol en silenci.
Persones que llegeixen en veu alta davant d'una audiència.
Professor de llengua estrangera, que és nadiu de la llengua que ensenya.
Assessor en una editorial, que llegeix llibres i valora la seva possible publicació.

lent /ˈɫen/ /ˈɫent/ n fem
nîsk
Vidre polit que altera la visió a través d'ell.

lesionar /ɫe.si.oˈna/ /ɫe.si.oˈnaɾ/ /ɫə.si.uˈna/ v
birrîn

libido /ɫiˈbi.ðo/ /ɫiˈbi.ðu/ /ɫiˈβi.ðu/ n fem
lîbîdo

libèl·lula /ɫiˈbɛɫ.ɫu.ɫa/ /ɫiˈbɛɫ.ɫu.ɫə/ /ɫiˈβɛ.ɫu.ɫa/ /ɫiˈβɛ.ɫu.ɫə/ n fem
zencere

licor /ɫiˈkor/ n masc
alkol

lideratge /ɫi.ðeˈɾa.d͡ʒe/ /ɫi.ðəˈɾa.d͡ʒə/ n masc
birêveberî

liftar /ɫifˈta/ /ɫifˈtaɾ/ v
firçe kirin

lingüístic /ɫiŋˈɡwis.tik/ adj masc
zimannasî

lingüística /ɫiŋˈɡwis.ti.ka/ /ɫiŋˈɡwis.ti.kə/ n fem
zimannasî
Disciplina que estudia el llenguatge.

lira /ˈli.ɾa/ /ˈɫi.ɾə/ n fem
xwendin
Antiga unitat monetària de Malta.
Unitat monetària de Turquia.

literari /ɫi.teˈɾa.ɾi/ /ɫi.təˈɾa.ɾi/ adj
edebî

literatura /ɫi.te.ɾaˈtu.ɾa/ n fem
edebiyat

liti n masc
lîtyûm

livermori /ɫi.vəɾˈmɔ.ɾi/ /ɫi.βerˈmɔ.ɾi/ /ɫi.βeɾˈmɔ.ɾi/ /ɫi.βərˈmɔ.ɾi/ n masc
ûnunheksiyûm

llac n masc
gol deryaçe

lladrar /ʎaˈðɾa/ /ʎaˈðɾaɾ/ v
ewtîn
Fer lladrucs el gos.

lladre /ˈʎa.ðɾe/ n neut
diz

lladruc /ʎaˈðɾuk/ /ʎəˈðɾuk/ n masc
reyîn

llamp /ˈʎam/ /ˈʎamp/ /ˈʎamp/ n masc
birûsk

llampec /ʎamˈpek/ /ʎəmˈpək/ /ʎəmˈpɛk/ n masc
ronahî
Resplendor intensa de durada breu, que es pot produir en qualsevol lloc.

llana /ˈʎa.na/ n fem
hirî
Fibra natural obtinguda a partir del pèl d'alguns animals utilitzada habitualment per a fer teixits.

llangardaix /ʎaŋ.ɡaɾˈðajʃ/ n masc
مارمێلکه‌

llança /ˈʎan.sa/ n fem
rim
Arma composta d'una asta que té, si més no, en una de les seves extremitats un relló.

llançar /ʎanˈsa/ /ʎanˈsaɾ/ v
avêtin
Tirar una cosa amb impuls.
(esports de pilota, dards) Impulsar un projectil en direcció al blanc amb la intenció de tocar-lo.

llapis n masc
پێنووس
Estri per escriure o dibuixar format per un tros de grafit.

llar d'infants n fem
zarrokxane
Cicle no obligatori que forma part de l'educació infantil i que acull infants fins a 3 anys, en el qual es prioritza el desenvolupament del moviment, el control corporal, les primeres manifestacions de la comunicació i del llenguatge, les pautes elementals de convivència i relació social i el descobriment de l'entorn immediat.

llarg /ˈʎark/ adj masc
dirêj
Que té una llargada superior a la normal.

llastimar /ʎas.tiˈma/ /ʎas.tiˈmaɾ/ /ʎəs.tiˈma/ /ʎəs.tiˈma/ v
dil man pê ve
(valencià) Fer-se o prendre mal.
(balear, alguerès) Manifestar pena o llàstima.

llatí /ʎaˈti/ n masc
latînî
(lingüística) Llengua indoeuropea de la branca itàlica, parlada antigament pels romans.

llavi /ˈʎa.vi/ /ˈʎa.vi/ /ˈʎa.βi/ n masc
lêv

llavor /ʎaˈvoɾ/ /ʎaˈβo/ /ʎəˈvo/ /ʎəˈvoɾ/ n fem
تۆم
Embrió vegetal, futura planta i fruit d'aquesta.

llavors /ʎaˈvoɾs/ /ʎaˈvɔɾs/ /ʎaˈβos/ /ʎaˈβɔs/ /ʎəˈvos/ /ʎəˈvɔs/ /ʎəˈβos/ /ʎəˈβɔs/ adv
hingê
aleshores, en aquest cas

llaüt /ʎaˈut/ /ʎəˈut/ n masc
tembûr
Instrument musical de corda, de caixa bombada per la part de sota, que es toca polsant les cordes.

llebre /ˈʎe.bɾe/ n fem
kevroşk
Mamífer lagomorf del gènere Lepus. La característica morfològica distintiva de les llebres (que les diferencia a simple vista dels conills) és la presència d'unes orelles grosses amb la punta negra a més de tenir el cos llarg i comprimit lateralment.

lledoner /ʎe.ðoˈne/ /ʎe.ðoˈneɾ/ /ʎə.ðoˈne/ /ʎə.ðuˈne/ n masc
tawî

llegir /ʎeˈd͡ʒiɾ/ /ʎeˈʒi/ /ʎiˈd͡ʒi/ /ʎəˈd͡ʒi/ /ʎəˈʒi/ v
xwendin

llei /ˈʎej/ /ˈʎəj/ /ˈʎɛj/ n fem
qanûn
Norma d'obligat compliment.
Regla general que explica els fenòmens de la naturalesa.

lleig /ˈʎet͡ʃ/ adj masc
kirêt

llengua /ˈʎeŋ.ɡo/ /ˈʎeŋ.ɡwa/ /ˈʎeŋ.ɡwɛ/ /ˈʎɛŋ.ɡwə/ /ˈʎɛŋ.ɡə/ n fem
زمان‎ ziman
Llenguatge (ús impropi).
ziman
(anatomia) Òrgan muscular de la boca que permet articular determinats sons i percebre el gust.

llenguatge /ʎeŋˈɡwa.d͡ʒe/ n masc
ziman
Facultat humana de comunicar-se amb un codi lingüístic compartit per una comunitat.
Terminologia pròpia d’un camp, disciplina, activitat.

llentia /ʎenˈti.a/ /ʎənˈti.ə/ n fem
nîsk

llenya /ˈʎe.ɲa/ /ˈʎe.ɲə/ /ˈʎɛ.ɲə/ n fem
dar
Fusta que es destina a fer foc.

llençar /ʎenˈsa/ /ʎenˈsaɾ/ v
avêtin

lleopard /ʎe.oˈpaɾt/ /ʎə.oˈpaɾt/ /ʎə.uˈpart/ n masc
leopar

llest /ˈʎest/ adj masc
زیره‌ک
Espavilat, intel·ligent per comprendre i descobrir coses.

llet n fem
şîr

lletra /ˈʎe.tɾa/ /ˈʎə.tɾə/ /ˈʎɛ.tɾə/ n fem
tîp
Grafia, cadascun dels signes d'un alfabet

lleuger /ʎawˈd͡ʒe/ /ʎawˈd͡ʒeɾ/ /ʎewˈd͡ʒe/ /ʎewˈd͡ʒeɾ/ /ʎuˈʒer/ /ʎəwˈʒe/ adj masc
sivik
De poc pes.

llevar /ʎeˈvaɾ/ /ʎeˈβa/ /ʎəˈva/ /ʎəˈβa/ v
hilanîn
Prendre una cosa d'entre altres o del lloc on estava, recollir.
hilatin
(pronominal) Eixir del llit.
گه‌وره‌بوون
Estufar-se el pa, una massa que fermenta.

lleó /ʎəˈo/ n masc
şêr
Mamífer carnívor de la família dels felins de grans dimensions (Panthera leo). És salvatge i molt ferotge. El mascle adult es caracteritza per la crinera que li volta el cap i el coll. Se'l considera el rei dels animals.

lli /ˈʎi/ n masc
loke
Planta, de la tija de la qual se n'obtenen fibres tèxtils.

llibertat /ʎi.beɾˈtat/ n fem
azadî
Estat o qualitat de ser lliure.

llibre /ˈʎi.bɾe/ n masc
kitêb pirtûk
Reproducció impresa d'una obra en fulls de paper reunits per plecs formant un tot amb la finalitat de ser llegits.

llibreria /ʎi.bɾeˈɾi.a/ /ʎi.βɾəˈɾi.ə/ n fem
pirtûkxane
Moble per a desar o exposar llibres.

llibreta /ʎiˈbɾe.ta/ /ʎiˈbɾə.tə/ /ʎiˈbɾɛ.tə/ /ʎiˈβɾɛ.tə/ n fem
defter
Conjunt de fulls de paper enquadernats destinats a escriure-hi.

llimona /ʎiˈmo.na/ n fem
lîmon
Fruit del llimoner. Es caracteritza per la seva pell lluent, amb petits sotets i de color groc intens i pel seu sabor àcid.

llis /ˈʎis/ adj masc
lûs

lliscós /ʎisˈkos/ adj masc
خلیسک

llit n masc
text qerewêle
Moble, en forma de taula molt baixa i de mida suficient per encabir una persona estirada, destinat a que hi dormin persones.

llit fluvial n masc
qerewêle

lliura /ˈʎiw.ɾa/ /ˈʎiw.ɾə/ n fem
kitêb

lliure /ˈʎiw.ɾe/ adj
azad
Que no depèn d'altri.

lliçó n fem
ders
Ensenyament transmès per un mestre.

lloança /ʎoˈan.sa/ /ʎoˈan.sə/ /ʎuˈan.sə/ n fem
pesn

lloar /ʎoˈa/ /ʎoˈaɾ/ /ʎuˈa/ v
pesinandin

lloba /ˈʎo.ba/ /ˈʎo.βə/ n fem
dêlegur

lloc n masc
cîh

lloc web n masc
malper

llombrígol /ʎomˈbɾi.ɣoɫ/ /ʎumˈbɾi.ɣu/ /ʎumˈbɾi.ɣuɫ/ n masc
navik

llop n masc
gur
Mamífer de la família dels cànids (Canis lupus), salvatge, gregari, i molt semblant amb el gos amb el qual està fortament emparentat.

llorigó /ʎo.ɾiˈɣo/ /ʎu.ɾiˈɣo/ n masc
kêroşk

lloro /ˈʎɔ.ɾo/ /ˈʎɔ.ɾu/ n masc
papaxan
Au de plomatge vistós que pot aprendre a repetir paraules.
(peixos) tord lloro

lluerna /ʎuˈɛr.na/ /ʎuˈɛr.nə/ /ʎuˈɛɾ.na/ /ʎuˈɛɾ.nɛ/ n fem
agirê şevê
Cuca de llum.

llum n fem
ronahî
Part de l'espectre electromagnètic que pot ser captada per l'ull humà.

llumenera /ʎu.meˈne.ɾa/ /ʎu.məˈne.ɾə/ n fem
ronahî
Persona que destaca per la intel·ligència.

lluna /ˈʎu.na/ n fem
heyv hîv
Satèl·lit, astre que gira al voltant d'un altre.
(dialectal) mirall
Període menstrual, regla.
(peixos) bot

lluna plena n fem
heyva tijî

llunyà /ʎuˈŋa/ adj masc
dûr

llàgrima /ˈʎa.ɣɾi.ma/ n fem
hêsir

longitud /ɫoɲ.d͡ʒiˈtut/ /ɫoɲ.ʒiˈtut/ /ɫuɲ.ʒiˈtut/ n fem
dirêjahî

luteci n masc
lûtesyûm

làmina /ˈɫa.mi.na/ /ˈɫa.mi.nə/ n fem
devik

línia /ˈɫi.ni.a/ /ˈɫi.ni.ə/ n fem
dirust
Porció de text d'un mateix nivell, sense retorn de carro ni salt de línia, com per exemple un vers.
Ruta per al transport regular de passatges i mercaderies. Per exemple, línia aèria, línia de metro, etc.
Límit.
Cordó o trinxera per a destorbar l'entrada en alguna part.
(futbol americà) Cadascun dels dos conjunts de jugadors de cada bàndol que s'arrengleren a banda i banda de la línia de scrimmage, de manera aproximadament paral·lela i encarats els d'un equip amb els de l'altre, en el moment de fer l'esnap.

líquid n masc
şile

lògica /ˈɫɔ.d͡ʒi.ka/ /ˈɫɔ.ʒi.ka/ /ˈɫɔ.ʒi.kə/ n fem
mantiq

macip /maˈsip/ /məˈsip/ n masc
kur
Persona, especialment jove, que està al servei d'un altre.

madrastra /maˈras.tɾa/ /maˈðɾas.tɾa/ /məˈðɾas.tɾə/ /məˈðɾas.tɾə/ n fem
damarî

maduixa /maˈðu.ʃa/ /maˈðuj.ʃa/ n fem
tûfiringî

madur /maˈðu/ /maˈðuɾ/ /məˈðu/ /məˈðu/ /məˈður/ /məˈðuɾ/ adj masc
baliq
Crescut, adult.

magatzem /ma.ɣaˈd͡zem/ /mə.ɣəˈd͡zəm/ /mə.ɣəˈd͡zɛm/ n masc
antrepo

magnesi /maŋˈnɛ.zi/ /məŋˈnɛ.zi/ n masc
magnezyûm

magrana /maˈɣɾa.na/ n fem
hinar

mai adv
qet

maig n masc
gulan
Cinquè mes de l'any.

major /maˈd͡ʒor/ /maˈd͡ʒoɾ/ /maˈʒo/ /məˈʒo/ /məˈʒoɾ/ adj
gewre
(nàutica) Referit al pal i arbre principal d'una embarcació (el més alt), va darrere del trinquet (si existeix) i davant del de mitjana o messana (si existeix).

mal n masc
xirabî
Maldat, fet inacceptable moralment.

mal de cap n masc
سه‌رێشه‌

malaltia /ma.ɫaɫˈti.a/ n fem
nexweşî
(medicina) Afecció, estat de manca de salut corporal.

malament /ˌma.ɫaˈmen/ /ˌma.ɫaˈment/ /ˌma.ɫəˈmen/ /ˌma.ɫəˈment/ adv
ecele

maldat /maɫˈdat/ /məɫˈdat/ n fem
neçêyî

maledicció /ma.ɫe.ðik.siˈo/ /mə.ɫə.ðik.siˈo/ n fem
lanet

maleta /maˈɫe.ta/ /məˈɫə.tə/ /məˈɫɛ.tə/ n fem
جانتا

malferir /ˌmaɫ.feˈɾi/ /ˌmaɫ.feˈɾiɾ/ /ˌmaɫ.fəˈɾi/ v
birrîn

malgastar /ˌmaɫ.ɣasˈta/ /ˌmaɫ.ɣasˈtaɾ/ /ˌmaɫ.ɣəsˈta/ v
zêha kirin

malson /ˌmaɫˈsɔn/ n masc
خه‌وی ناخۆش

mamífer /maˈmi.feɾ/ n masc
şîrdar

mandarina /mən.dəˈɾi.nə/ n fem
mandarîn

mandíbula /manˈdi.bu.ɫa/ /mənˈdi.βu.ɫə/ n fem
kajû

manganès /məŋ.ɡəˈnəs/ /məŋ.ɡəˈnɛs/ n masc
manganez

manicomi /ma.niˈkɔ.mi/ /mə.niˈkɔ.mi/ n masc
psîkolojiya klînîkê

manilla /maˈni.ʎa/ /məˈni.ʎə/ n fem
bazin
Anell de ferro que es posa al canell com a ornament; braçalet.

mansió /man.siˈo/ /mən.siˈo/ n masc
asêgeh

mansoi /manˈsɔj/ /mənˈsɔj/ adj masc
nerm

manta /ˈman.ta/ /ˈman.tə/ n fem
lihêf
Peça rectangular de roba que s’usa com a abrigall.

mantega /mənˈtə.ɣə/ /mənˈtɛ.ɣə/ n fem
rûnê nîvişk

manufacturar /ma.nu.fak.tuˈɾa/ /ma.nu.fak.tuˈɾaɾ/ /mə.nu.fək.tuˈɾa/ v
çê kirin

mapa /ˈma.pa/ n masc
nexşe

maquillatge /ma.kiˈʎa.d͡ʒe/ /mə.kiˈʎa.d͡ʒə/ n masc
makyaj
Crema que s'aplica sobre la pell de la cara per a millorar el seu aspecte.

maquinari /ma.kiˈna.ɾi/ /mə.kiˈna.ɾi/ n masc
hişkalav

mar /ˈma/ /ˈmar/ /ˈmark/ /ˈmart/ /ˈmaɾ/ n
derya

marbre /ˈma.bɾə/ /ˈmar.bɾə/ /ˈmaɾ.bɾe/ n masc
mermer

mare /ˈma.ɾa/ /ˈma.ɾə/ /ˈma.ɾə/ n fem
dayik
Progenitora femenina.

margarida /maɾ.ɣaˈɾi.ða/ /mər.ɡəˈɾi.ðə/ n fem
beybûn

maridar /ma.ɾiˈða/ /ma.ɾiˈðaɾ/ /mə.ɾiˈða/ v
jin kirin
Casar una dona, prendre marit.

mariner /ma.ɾiˈne/ /mə.ɾiˈne/ n masc
deryavan
En general, qualsevol persona que forma part de la tripulació d'un vaixell, sigui de forma professional, esportiva, etc.

marit /maˈɾit/ n masc
mêr

marró /maˈro/ adj
çakar
D'un color propi de la castanya.

martell /maɾˈteʎ/ n masc
çakûç
Eina pensada per a copejar i en especial per a clavar claus. Està composta per un mànec, típicament de fusta, i per l'extrem dur que copeja, típicament metàl·lic.

marxar /marˈt͡ʃa/ /maɾˈt͡ʃa/ /maɾˈt͡ʃaɾ/ /mərˈʃa/ v
meşîn
Desfilar.
Una màquina, anar, rutllar

març /ˈmals/ /ˈmars/ n masc
adar
Tercer mes de l'any.

mascle /ˈmas.kɫe/ /ˈmas.kɫə/ n masc
nêr
Individu animal o vegetal de sexe masculí, o amb aparell reproductor masculí, o que pertany al gènere sexual masculí; és el gènere o sexe contraposat amb el de la femella.

masculí /mas.kuˈɫi/ /məs.kuˈɫi/ adj masc
nêr
Que pertany al mascle.
Metafòricament, dit de les expressions o estil de molta energia.

massa /ˈma.sa/ /ˈma.sə/ n fem
hevîr
Barreja de líquid i matèria polvoritzada que forma una pasta consistent.

massiu /maˈsiw/ adj masc
rêzeçiya

massís /maˈsis/ adj masc
rêzeçiya

mastegar /mas.teˈɣa/ /mas.teˈɣaɾ/ /məs.təˈɣa/ v
cûtin cûn
Trinxar el menjar amb les dents.

masticar /mas.tiˈka/ /mas.tiˈkaɾ/ /məs.tiˈka/ v
cûn
mastegar

masturbació /mas.tuɾ.ba.siˈo/ /məs.tur.bə.siˈo/ n fem
destperkî

matalàs /ma.taˈɫas/ n masc
doşek
Sac pla farcit i tancat per a jeure-hi i dormir.

matar /maˈta/ /maˈtaɾ/ v
kuştin
Treure la vida, assassinar.

material /ma.te.ɾiˈaɫ/ /mə.tə.ɾiˈaɫ/ adj
hişkalav
Relatiu a la matèria.
Físic, corpori.

material /ma.te.ɾiˈaɫ/ /mə.tə.ɾiˈaɫ/ n masc
hişkalav
Base amb què es pot construir o crear alguna cosa donant-li forma.
Estris necessaris per dur a terme una tasca.

matrimoni /ma.tɾiˈmɔ.ni/ n masc
dawet
Unió estable de dues persones que formen una nova unitat familiar.

matèria /maˈtɛ.ɾi.a/ /məˈtɛ.ɾi.ə/ n fem
made
Component de l'Univers que té una massa i un volum.
babet
Tema d'un àmbit determinat del coneixement per a l'estudi o l'ensenyament.

matí /maˈti/ n masc
sibe

maó /maˈo/ n masc
xişt

mecànic /meˈka.nik/ /məˈka.nik/ adj masc
makînevan

mecànica /meˈka.ni.ka/ /məˈka.ni.kə/ n fem
mekanîk

medalla /meˈða.ʎa/ /məˈða.ʎə/ n fem
medalya

medi /ˈmɛ.ði/ n masc
derdor

medicament /me.ði.kaˈmen/ /me.ði.kaˈment/ /mə.ði.kəˈmen/ /mə.ði.kəˈment/ n masc
derman

medicina /me.ðiˈsi.na/ n fem
tib bijîşkî
Ciència que estudia el cos humà i com guarir les malalties que presenta.

medul·la /meˈðu.ɫa/ /meˈðuɫ.ɫa/ /məˈðu.ɫə/ /məˈðuɫ.ɫə/ n fem
mox

medusa /meˈðu.za/ /məˈðu.zə/ n fem
medûsa

meitneri /məjdˈnɛ.ɾi/ n masc
meîtneryûm

mel n fem
hingiv hingivîn

melca /ˈmeɫ.ka/ /ˈmɛɫ.kə/ n fem
baçîk

melodia /me.ɫoˈði.a/ /mə.ɫoˈði.ə/ /mə.ɫuˈði.ə/ n fem
awaz

meló /məˈɫo/ n masc
gundor petêx

memòria /meˈmɔ.ɾi.a/ /məˈmɔ.ɾi.ə/ n fem
bîr

mendelevi /men.deˈɫɛ.βi/ /mən.dəˈɫɛ.vi/ /mən.dəˈɫɛ.βi/ n masc
mendelevyûm

menjar /meɲˈd͡ʒa/ /meɲˈd͡ʒaɾ/ v
xwarin
Ingerir aliments.

ment /ˈmen/ /ˈment/ n fem
hîş

menta /ˈmen.ta/ /ˈmen.tə/ n fem
nane
Herba del gènere Mentha molt aromàtica i emprada com a condiment.
(especialment) menta pebrera (Mentha piperita)
Licor amb essència de Mentha.

mentida /menˈti.ða/ n fem
derew
Afirmació conscient d'una cosa falsa.

mentir /menˈti/ /menˈtiɾ/ v
direw kirin
Dir mentides o falsedats.

mentó /menˈto/ n masc
alûşk

mercat /meɾˈkat/ n masc
bazar
Conjunt d'establiments comercials, fixos o desmuntables, especialment aquests últims, instal·lats en un espai públic.
Edifici o en general qualsevol construcció pública, encara que sigui oberta, destinada a les activitats de les accepcions anteriors.

mercuri /mərˈku.ɾi/ n masc
zîbeq

merda /ˈmɛr.ða/ /ˈmɛɾ.ða/ /ˈmɛɾ.ðɛ/ n fem
gû
Detritus pudent d'allò ingerit, que s'expulsa del cos mitjançant l'anus.

merla /ˈmɛr.ɫa/ /ˈmɛr.ɫə/ /ˈmɛɾ.ɫa/ /ˈmɛɾ.ɫɛ/ n fem
reşwêle
(ocells) Ocell de la família dels muscicàpids, de plomatge negre i bec groc (Turdus merula).

merèixer /meˈɾe.ʃe/ /meˈɾej.ʃe/ /meˈɾej.ʃeɾ/ /məˈɾə.ʃə/ /məˈɾɛ.ʃə/ v
heq kirin

merònim /meˈɾɔ.nim/ /məˈɾɔ.nim/ n masc
meronîm parçenav

mes /mes/ /məs/ /ˈmes/ /ˈməs/ /ˈmɛs/ n masc
meh مانگ

mesquita /mesˈki.ta/ n fem
mizgeft

mestre /ˈmes.tɾe/ n masc
mamosta
Persona que ensenya d'altres.

mesurar /me.zuˈɾa/ /me.zuˈɾaɾ/ v
pîvan

metge /ˈme.d͡ʒe/ n neut
bijişk
Professional encarregat de vetllar per la salut de les persones, guarint les seves malalties, diagnosticant malalties i aconsellant com millorar l'estil de vida.

metre /ˈme.tɾe/ /ˈme.tɾə/ /ˈmə.tɾə/ /ˈmɛ.tɾə/ n masc
mitir

metròpolis /meˈtrɔ.po.ɫis/ /məˈtrɔ.pu.ɫis/ n fem
metropol

mico /ˈmi.ko/ /ˈmi.ku/ n masc
meymûn
Simi de cua llarga i prènsil.

mig /ˈmit͡ʃ/ adj
nîv
Que és la meitat d'un tot.

migdia /ˌmid͡ʒˈði.a/ n masc
nîvro
Part del dia entre el matí i la tarda, convencionalment entre les 12 h i les 14 h o 15 h segons l'horari laboral o l'hora de dinar.

mil number
hezar
(cardinal) Nou-cents noranta-nou més un, deu vegades cent.
(valor ordinal) Milè, milena.
Un nombre elevat indeterminat.

militar /mi.ɫiˈta/ /mi.ɫiˈtar/ /mi.ɫiˈtaɾ/ n neut
esker
Persona que forma part d'un exèrcit.

milió number masc
milyon

mill /ˈmiʎ/ n masc
garis

minut n masc
deqîqe

mirall /miˈɾaj/ /miˈɾaʎ/ n masc
eynik
Material polit que reflecteix imatges.

mirar /miˈɾa/ /miˈɾaɾ/ v
ته‌مه‌شاکردن
Fixar l'atenció visual.

miratge /miˈɾa.d͡ʒe/ /miˈɾa.d͡ʒə/ n masc
algûne
Il·lusió òptica causada per la refracció de la llum.

missatger /mi.saˈd͡ʒe/ /mi.saˈd͡ʒeɾ/ n masc
pêyamber

missió n fem
berpirsiyarî

misto /ˈmis.to/ /ˈmis.tu/ n masc
şixar
Petita tija dotada d'un pantaló curt de fusta o cartó amb un cap de productes químics inflamables que s'empra per a l'obtenció de foc.

mitjançant /mi.d͡ʒanˈsan/ /mi.d͡ʒanˈsant/ /mi.d͡ʒənˈsan/ /mi.d͡ʒənˈsant/ preposition
bi rêya

mitjó /miˈd͡ʒo/ n masc
گۆره‌وی

mocador /mo.kaˈðo/ /mo.kaˈðoɾ/ /mo.kəˈðo/ /mu.kəˈðo/ n masc
destmal
Peça de roba o paper pensada per a mocar-se.

moda /ˈmɔ.ða/ /ˈmɔ.ðɔ/ n fem
moda
Tendència actual en el disseny d'articles que es venen.

moixó /mojˈʃo/ /moˈʃo/ /muˈʃo/ n masc
teyr
Ocell petit, generalment de l'ordre dels passeriformes.

mola /ˈmɔ.ɫa/ /ˈmɔ.ɫɔ/ /ˈmɔ.ɫə/ /ˈmɔ.ɫɛ/ n fem
beraş
Pedra rodona i plana del molí.
Carn informe que s'engendra en el ventre de la dona i creix amb aparença de prenyat.
av
Quantitat d'aigua que basta per fer anar un molí.

moldre /ˈmɔɫ.dɾe/ /ˈmɔɫ.dɾə/ v
hêran

molestar /mo.ɫesˈta/ /mo.ɫesˈtaɾ/ /mo.ɫəsˈta/ /mu.ɫəsˈta/ v
aciz kirin

molinet /mo.ɫiˈnet/ /mu.ɫiˈnɛt/ n masc
aş
Instrument domèstic per a moldre productes culinaris.
Instrument per a batre la xocolata dins de la xocolatera, consta d'un cilindre dentat amb un mànec.

moll n masc
mox
Medul·la, substància en les cavitats dels ossos.
rixtim
Obra construïda a la riba d'aigües navegables per amarrar embarcacions i poder embarcar i desembarcar.

molla /ˈmo.ʎə/ /ˈmɔ.ʎa/ /ˈmɔ.ʎɔ/ /ˈmɔ.ʎə/ n fem
kevan
Peça metàl·lica pensada perquè es pugui deformar en fer-hi força, però que quan la força de pressió desapareix, la peça torna a la seva forma original, arrossegant, si s'escau, alguna altra peça. Típicament, consisteix en un filferro torçat en alguna forma d'espiral.

molsa /ˈmoɫ.sa/ /ˈmoɫ.sə/ n fem
kevz
Part blana de la fruita.

molt /ˈmoɫ/ /ˈmoɫt/ /ˈmɔɫ/ /ˈmɔɫt/ adj
زۆر
En gran quantitat o nombre.

molècula /moˈɫɛ.ku.ɫa/ /muˈɫɛ.ku.ɫə/ n fem
molekûl
Grup d'àtoms elèctricament neutre unit per elements químics.

molí /moˈɫi/ /muˈɫi/ n masc
aş

moneda /moˈne.ða/ /moˈnə.ðə/ /muˈnɛ.ðə/ n fem
pûjan

monestir /mo.nesˈti/ /mo.nesˈtiɾ/ /mo.nəsˈti/ /mu.nəsˈti/ n masc
xilwet

mongeta /moɲˈd͡ʒe.ta/ /moɲˈʒə.tə/ /muɲˈʒɛ.tə/ n fem
fasûlye

monja /ˈmoɲ.ʒə/ /ˈmɔɲ.d͡ʒa/ /ˈmɔɲ.d͡ʒɔ/ /ˈmɔɲ.ʒə/ n fem
rehbik

monjo /ˈmoɲ.ʒu/ /ˈmɔɲ.d͡ʒo/ /ˈmɔɲ.ʒo/ /ˈmɔɲ.ʒu/ n masc
abon

monument /mo.nuˈmen/ /mo.nuˈment/ /mu.nuˈmen/ n masc
abîde

morfologia /moɾ.fo.loˈd͡ʒi.a/ /mur.fu.luˈʒi.ə/ n fem
morfolojî

morir /moˈɾi/ /moˈɾiɾ/ /muˈɾi/ v
mirin
Deixar d'existir, cessar.

mort n fem
mirin merg
Fi de la vida.

mosca /ˈmos.kə/ n fem
mêş
Insecte alat de l'orde dels dípters de la família muscidae

mosquet /mosˈket/ /mosˈkət/ /musˈkɛt/ n masc
huske

mosquit /mosˈkit/ /musˈkit/ n masc
مێشوله‌
Insecte petit i volador (dípter) de la família Culicidae, sovint actua com a paràsit, picant altres éssers vius per extreure’n la sang i alimentar-se.

mostatxo /mosˈta.t͡ʃo/ /musˈta.t͡ʃu/ n masc
simbêl

mostrari /mosˈtɾa.ɾi/ /musˈtɾa.ɾi/ n masc
katalog

mot n masc
gotin

moviment /mo.iˈmen/ /mo.iˈment/ /mo.viˈment/ /mo.βiˈmen/ /mu.iˈmen/ /mu.viˈmen/ /mu.βiˈmen/ n masc
livîn
Acció de moure.

mugró n masc
sermemik

muguet n masc
xeydoka gulanê

mullar /muˈja/ /muˈʎa/ /muˈʎaɾ/ v
şil kirin
Impregnar d'aigua o altre líquid.

multa /ˈmuɫ.ta/ /ˈmuɫ.tə/ n fem
seza

muntanya /munˈta.ɲa/ n fem
çiya

muntar /munˈta/ /munˈtaɾ/ v
hilketin
Una animal equí, cobrir la femella, cavalcar.
Armar, acoblar les parts d’un objecte.
Disposar un establiment, un negoci per a que comenci a funcionar.

munyir /muˈɲi/ /muˈɲiɾ/ v
dotin

muralla /muˈɾa.ʎa/ /muˈɾa.ʎə/ n fem
dîwar
Tancament d'un terreny o part d'ell amb murs, en especial el dels castells i altres fortificacions.

museu /muˈzew/ n masc
عه‌نتیکه‌ خانه‌
Edifici o institució dedicada a l'adquisició, conservació, estudi, exhibició i interpretació educativa d'objectes amb valor científic, històric, cultural o artístic.

mussol n masc
kundê çiçk
Ocell de la família dels estrígids del cap gros, ulls grans, potes llargues i cua curta (Athene noctua).

musulmà /mu.zuɫˈma/ adj masc
misilman
Relatiu a l'Islam.

musulmà /mu.zuɫˈma/ n masc
misilman
Persona seguidora de l'Islam

mut /ˈmut/ adj masc
lal

mà n fem
dest
(anatomia) Part final del braç, dividida en dits.

mànec /ˈma.nek/ /ˈma.nək/ n masc
destî
Peça pensada per ser agafada amb les mans i manegar l'eina a la qual pertany.

màquina /ˈma.ki.na/ n fem
makîne

màrtir /ˈmar.tir/ n neut
şehîd

mètode /ˈmɛ.to.ðe/ /ˈmɛ.to.ðə/ /ˈmɛ.tu.ðə/ n masc
rebaz

més adv
bêhtir
Diferència comparativa per excés.

món n masc
cîhan
Conjunt de totes les coses naturals i culturals.

móra /ˈmo.ɾa/ /ˈmo.ɾə/ n fem
tû
Fruit de la morera.

múscul n masc
masûlke

música /ˈmu.zi.ka/ n fem
muzîk
Art de combinar sons vocals o provinents d'instruments (o ambdós) per produir bellesa de forma, harmonia i expressió d'emoció.

nació /na.siˈo/ n fem
نه‌ته‌وه
Comunitat de persones que comparteixen un sentiment d'identitat (sigui d'origen, cultural, jurídica, lingüística, històrica o altres).
Per extensió, organització política d'una comunitat amb identitat nacional (amb diferents graus d'autonomia política possibles).
Per extensió, territori on la majoria de població comparteix un sentiment d'identitat nacional.

nadó /naˈðo/ /nəˈðo/ n masc
sava

naixement n masc
za

nariu /naˈɾiw/ /nəˈɾiw/ n masc
کونه‌لووت

nas n masc
poz bêvil
En les persones, part de la cara que es troba entre els dos ulls i per sobre de la boca, que sobresurt de forma evident i que té en la part inferior, dos forats (narius). És la part inicial del sistema respiratori.

natura /naˈtu.ɾa/ n fem
sirişt
Conjunt de les coses existents i les lleis que les governen.

navegar /na.veˈɣaɾ/ /na.βeˈɣa/ /nə.vəˈɣa/ /nə.βəˈɣa/ v
seyirîn

nedar /neˈða/ /neˈðaɾ/ v
soberîkirin

neerlandès /nə.ər.ɫənˈdɛs/ /nə.əɾ.ɫənˈdəs/ n masc
holendî
(masculí singular) Llengua germànica occidental parlada als Països Baixos (així com excolònies) i a Flandes (Bèlgica).

negoci /neˈɣɔ.si/ n masc
fîrma

negre /ˈnə.ɣɾə/ /ˈnɛ.ɣɾə/ adj masc
reş
Del color del carbó, fosc, sense blancor.

nen /ˈnen/ n masc
zarok
Persona en els primers anys de vida, fins als vuit o deu anys.

neptuni /nəpˈtu.ni/ n masc
neptunyûm

nervi /ˈner.bi/ /ˈniɾ.vi/ /ˈnɛr.βi/ /ˈnɛɾ.vi/ /ˈnɛɾ.βi/ n masc
demar
Comunicació entre el cervell i les diferents parts del cos que transmet impulsos elèctrics codificant la informació necessària per a l'ésser viu.

neu n fem
berf

neula /ˈnew.ɫa/ /ˈnew.ɫə/ n fem
kêf
Pasta de full enrotllada en canó feta de farina, sucre i essència.

nevar /neˈvaɾ/ /neˈβa/ /nəˈva/ v
berf barîn

newton /ˈniw.ton/ n masc
newton

neó /nəˈo/ n masc
neon

nina /ˈni.na/ n fem
bûk
Figura humana femenina usada de joguina pels infants.

ningú /niŋˈɡu/ pronoun
kes

nino /ˈni.no/ /ˈni.nu/ n masc
bûk
Joguina que representa una figura humana masculina.
(plural) Joguina que representa un animal.

ninot de neu n masc
berfmêr

niobi n masc
niyobyûm

nit n fem
şev
Part del dia on hi ha foscor, període entre la posta de sol i l'alba.

nitrogen /niˈtɾɔ.ʒen/ /niˈtɾɔ.ʒən/ n masc
nîtrojen

nivell /niˈveʎ/ /niˈveʎ/ /niˈβeʎ/ n masc
qat

no adv
na
Partícula de negació o contradicció.

nobeli /noˈbɛ.ɫi/ /nuˈbɛ.ɫi/ /nuˈβɛ.ɫi/ n masc
nobelyûm

nogensmenys /ˌnoˌd͡ʒenzˈmeɲs/ /ˌnoˌʒenzˈmeɲs/ /ˌnoˌʒenzˈmeɲs/ /ˌnoˌʒenzˈmɛɲs/ adv
her wiha

noi n masc
kur

nom /ˈnom/ n masc
nav
(lingüística) Substantiu, categoria gramatical que designa éssers, accions, estats o conceptes.
nav ناو
Apel·latiu personal.

nom propi n masc
serenav

nombre /ˈnom.bɾe/ /ˈnom.bɾə/ n masc
hejmar

nombre atòmic n masc
hijmara atomî

nora /ˈnɔ.ɾa/ /ˈnɔ.ɾə/ n fem
bûk

noranta /noˈɾan.ta/ /noˈɾan.tə/ /nuˈɾan.tə/ /nɔˈɾan.tə/ number
nod

nord n masc
bakur

nord-est /ˌnɔrˈtest/ n masc
bakurê rojhilat

nord-nord-est /ˌnɔrdˌnɔrtˈest/ n masc
bakur-bakurê rojhilat

nord-oest /ˌnɔr.tuˈest/ /ˌnɔɾ.toˈest/ n masc
bakurê rojava

normal /noɾˈmaɫ/ /nurˈmaɫ/ adj
normal
Que segueix una norma.

nosaltres /noˈza.tɾes/ /noˈzaɫ.tɾes/ /noˈzaɫ.tɾəs/ /nuˈza.tɾəs/ /nuˈzal.trus/ /nuˈzaɫ.tɾəs/ pronoun
em

notícia /noˈti.si.a/ /noˈti.si.ə/ /nuˈti.si.ə/ n fem
nûçe

nou number
neh
(cardinal) Vuit més un.

novel·la /noˈvɛɫ.ɫa/ /noˈvɛɫ.ɫə/ /noˈβɛ.ɫa/ /noˈβɛ.ɫɛ/ /noˈβɛɫ.ɫa/ /nuˈvɛɫ.ɫə/ /nuˈβɛ.ɫə/ /nuˈβɛɫ.ɫə/ n fem
roman

novembre /noˈvem.bɾe/ /noˈvem.bɾə/ /noˈβem.bɾe/ /nuˈvem.bɾə/ /nuˈβem.bɾə/ n masc
sermawez
Onzè mes de l'any.

nu adj masc
rût
Sense roba o vestit.

nuvi /ˈnu.vi/ /ˈnu.vi/ /ˈnu.βi/ n masc
zava

nuvolós /nu.voˈɫos/ /nu.vuˈɫos/ /nu.βoˈɫos/ /nu.βuˈɫos/ adj masc
ewravî

nyu /ˈɲu/ n masc
ginû

néixer /ˈne.ʃe/ /ˈnej.ʃe/ /ˈnej.ʃeɾ/ v
له‌دایکبوون
Sortir a llum del ventre de la mare.

nét n masc
nevî

néta /ˈne.ta/ n fem
nevî

níquel /ˈni.kəɫ/ n masc
nîkel

nòmada /ˈnɔ.ma.ða/ adj
koçer
Relacionat amb el nomadisme.

nòmada /ˈnɔ.ma.ða/ n neut
koçer
Individu que canvia sovint de lloc de residència.

número /ˈnu.me.ɾo/ /ˈnu.mə.ɾo/ /ˈnu.mə.ɾu/ n masc
hejmar
Expressió (amb paraules o símbols) que s'utilitza per designar ordre dins d'una llista.

núvia /ˈnu.vi.a/ /ˈnu.vi.ə/ /ˈnu.βi.a/ /ˈnu.βi.ə/ n fem
bûk

núvol /ˈnu.voɫ/ /ˈnu.vuɫ/ /ˈnu.βoɫ/ n masc
ewr mişale
Condensació d'aigua al cel.

o /o/ /ˈo/ /ˈɔ/ conjunction
an
Partícula disjuntiva que expressa alternativa o contraposició dels elements.

obert /oˈbɛɾt/ /uˈβɛrt/ /uˈβɛɾt/ adj masc
vekirî

objectiu /ob.d͡ʒekˈtiw/ /ob.ʒəkˈtiw/ /ub.ʒəkˈtiw/ n masc
gol
(militar) Diana, blanc o objecte sobre el que es dispara.
Meta, fi o objecte sobre el que es dirigeix una acció.

oblidar /o.bɫiˈða/ /o.bɫiˈðaɾ/ /o.βɫiˈða/ /u.bɫiˈða/ v
ji bîr kirin
No recordar.

obra /ˈɔ.bɾa/ /ˈɔ.βɾa/ /ˈɔ.βɾɔ/ /ˈɔ.βɾə/ n fem
kar

obrer /oˈbɾe/ /oˈbɾeɾ/ /oˈβɾe/ /uˈbɾe/ /uˈβɾe/ n masc
karker

obrir /oˈbɾi/ /oˈbɾiɾ/ /oˈβɾi/ /uˈbɾi/ v
vekirin

obstacle /opsˈta.kɫe/ /opsˈta.kɫə/ /osˈta.kɫe/ /upsˈta.kɫə/ n masc
berbest

obtenir /op.teˈni/ /op.teˈniɾ/ /op.təˈni/ /up.təˈni/ v
bi dest xistin

oca /ˈɔ.ka/ /ˈɔ.kɔ/ /ˈɔ.kə/ n fem
qaz قاز

occità /ok.siˈta/ /uk.siˈta/ n masc
oksîtanî
(només singular) Llengua històricament parlada a l'Occitània.

ocell /oˈseʎ/ /uˈseʎ/ n masc
firrinde

octubre /okˈtu.bɾə/ /ukˈtu.bɾə/ /ukˈtu.βɾə/ n masc
Cotmeh
Desè mes de l'any.

ocàs /oˈkas/ /uˈkas/ n masc
ava bûn

odi n masc
قین

oest /oˈest/ /uˈest/ n masc
rojava

oest-nord-oest /oˌest /uˌest n masc
rojava-bakurê rojava

oest-sud-oest /oˌesˌsut.oˈest/ /oˌeˌsut.oˈest/ /uˌesˌsut.uˈest/ /uˌeˌsut.uˈest/ n masc
rojava-başûrê rojava

ofegar /aw.feˈɣa/ /aw.feˈɣaɾ/ /o.feˈɣa/ /o.feˈɣaɾ/ /o.fəˈɣa/ /u.fəˈɣa/ /əw.fəˈɣa/ v
fetisandin
Impedir la respiració per immersió en aigua.

oficial /o.fi.siˈaɫ/ /u.fi.siˈaɫ/ n masc
efser
Càrrec militar de sergent en amunt.

oli n masc
zeyt
(normalment incomptable) Líquid espès extret d'animals o vegetals usat per greixar màquines o amanir aliments.

oliva /awˈɫi.βɛ/ /oˈɫi.va/ /oˈɫi.və/ /oˈɫi.βa/ /uˈɫi.və/ /uˈɫi.βə/ /əwˈɫi.βə/ n fem
zeytûn

olla /ˈo.ʎə/ /ˈɔ.ʎa/ /ˈɔ.ʎɔ/ /ˈɔ.ʎə/ n fem
Quşxane

om /ˈom/ /ˈom/ /ˈum/ n masc
bizî

ombra /ˈom.bɾa/ n fem
sî
Silueta fosca que projecta un objecte sota la llum.

on adv
kû

onada /oˈna.ða/ /oˈna.ðə/ /uˈna.ðə/ n fem
pêl
Ona gran.
Seguit de fets que es produeixen de forma massiva, sobtada i, de vegades, periòdica.

oncle /ˈoŋ.kɫe/ n masc
mam
Germà del pare o de la mare.

onsevulga /on.seˈvuɫ.ɣa/ /on.seˈβuɫ.ɣa/ /on.səˈvuɫ.ɣə/ /on.səˈβuɫ.ɣə/ adv
kû

onze /ˈon.ze/ number
yazde

opció n fem
balîna
Elecció entre dues o més possibilitats.

operació /o.pe.ɾa.siˈo/ /o.pə.ɾə.siˈo/ /u.pə.ɾə.siˈo/ n fem
emeliyat
Acció d'operar.
Intervenció quirúrgica realitzada per millorar la salut d'un malalt.

operari /o.peˈɾa.ɾi/ /o.pəˈɾa.ɾi/ /u.pəˈɾa.ɾi/ n masc
karker

opinió /o.pi.niˈo/ /u.pi.niˈo/ n fem
helwest

oportunitat /o.poɾ.tu.niˈtat/ /u.pur.tu.niˈtat/ n fem
firset

oposició /o.po.zi.siˈo/ /u.pu.zi.siˈo/ n fem
mixalefet
Acció o efecte d'oposar o oposar-se.
Concurs per a l'obtenció de certes ocupacions, especialment de la funció pública o en un concurs literari.

or /ˈoɾ/ /ˈɔ/ /ˈɔr/ /ˈɔrt/ n masc
zêrr zêr

ordi /ˈɔl.di/ /ˈɔɾ.ði/ /ˈɔɾ.ði/ n masc
cev

ordinador /or.ði.naˈðo/ /oɾ.ði.nəˈðo/ /ur.ði.nəˈðo/ n masc
xêvjimêr

ordinari /oɾ.ðiˈna.ɾi/ /uɾ.ðiˈna.ɾi/ adj masc
alelade

orella /oˈɾe.ʎa/ /oˈɾə.ʎə/ /uˈɾɛ.jə/ n fem
guh گوێ

oreneta /o.ɾeˈne.ta/ /o.ɾəˈnə.tə/ /u.ɾəˈnɛ.tə/ n fem
dûvmeqesk

orfe /ˈɔr.fə/ /ˈɔɾ.fe/ n masc
sêwî

organisme /oɾ.ɣaˈniz.me/ /oɾ.ɣəˈniz.mə/ /ur.ɡəˈniz.mə/ /ur.ɣəˈniz.mə/ n masc
endamwer

organització /or.ɣa.ni.d͡za.siˈo/ /oɾ.ɣa.ni.za.siˈo/ /oɾ.ɣə.ni.d͡zə.siˈo/ /ur.ɡə.ni.d͡zə.siˈo/ /ur.ɣə.ni.d͡zə.siˈo/ n fem
sazûman
(metonímia) Conjunt de persones que pertanyen a una organització o que s'encarreguen d'organitzar quelcom

orgasme /oɾˈɣaz.me/ /oɾˈɣaz.mə/ /urˈɣaz.mə/ n masc
orgazm

orient /o.ɾiˈen/ /o.ɾiˈent/ /u.ɾiˈen/ n masc
rojhilat

os /ˈos/ n masc
hestî
Òrgan dur i resistent, no gaire pesant, que forma l'esquelet dels vertebrats.

osmi n masc
osmiyûm

ostra /ˈɔs.tɾa/ /ˈɔs.tɾɔ/ n fem
îstirîdye

ou /ˈow/ n masc
hêk
Cèl·lula de la què surt el nou ésser viu en els animals ovípars; òvul.
(aliments) Aliment consistent en un rovell envoltat per una clara.

ovella /oˈve.ʎa/ /oˈvə.ʎə/ /oˈβe.ʎa/ /uˈvɛ.jə/ n fem
mî

oxigen /okˈsi.ʒen/ /okˈsi.ʒən/ /ukˈsi.ʒən/ n masc
oksîjen

oïdor /o.iˈðo/ /o.iˈðoɾ/ /u.iˈðo/ adj masc
guhdar
Que escolta.

oïdor /o.iˈðo/ /o.iˈðoɾ/ /u.iˈðo/ n masc
guhdar
Persona que escolta.
Alumne que assisteix a una classe sense haver-s’hi matriculat.

pa n masc
nan نان
(aliments, no comptable) Aliment fet d'una pasta de farina i aigua, en especial quan la pasta està fermentada i fornejada.

paciència /pa.siˈɛn.si.a/ /pə.siˈen.si.ə/ n fem
ئارام
(no comptable) Virtut que ensenya a sofrir, sofriment, constància, tolerància.

padrastre /paˈras.tɾa/ /paˈðɾas.tɾe/ /pəˈðɾas.tɾə/ /pəˈðɾas.tɾə/ n masc
bavmarî
El marit de la mare quan ha quedat vídua o s'ha divorciat i es casa una altra vegada.

pagerol /pa.d͡ʒeˈɾɔɫ/ /pa.ʒeˈɾɔɫ/ /pə.ʒəˈɾɔɫ/ n masc
cotkar

pagès /paˈd͡ʒes/ /paˈʒes/ /pəˈʒəs/ /pəˈʒɛs/ n masc
cotkar

pala /ˈpa.la/ /ˈpa.ɫə/ n fem
devik
(hoquei) Part inferior corba d'un estic, que s'utilitza per a conduir o colpejar la bola o el disc.

palla /ˈpa.jə/ /ˈpa.ʎa/ /ˈpa.ʎə/ n fem
ka

palmera /paɫˈme.ɾa/ /pəɫˈme.ɾə/ n fem
darqesp
Nom comú de les espècies de la família de les arecàcies.

pal·ladi /paɫˈɫa.ði/ /pəɫˈɫa.ði/ /pəˈɫa.ði/ n masc
palladyûm

panda /ˈpan.da/ /ˈpan.də/ n masc
daîme

pantalla /panˈta.ʎa/ /pənˈta.ʎə/ n fem
dîmender
(voleibol) Falta de servei en què un o més jugadors de l'equip servidor es disposen de manera que impedeixen la visió de la trajectòria de la pilota en el moment d'efectuar un servei.

pantaló /pan.taˈɫo/ /pən.təˈɫo/ n masc
şalwar

panxa /ˈpaɲ.t͡ʃa/ n fem
navik
Ventre, estómac, abdomen dels animals.

pany n masc
kilît
Mecanisme de metall incorporat a portes i calaixos per controlar llur tancament i obertura.

panís /paˈnis/ /pəˈnis/ n masc
گه‌نمه‌شامی
Blat de moro.
El gra del blat de moro.

pap /ˈpap/ n masc
dil
L'interior de l'home.

papallona /pa.paˈʎo.na/ /pə.pəˈjo.nə/ /pə.pəˈʎo.nə/ n fem
pelatînk
Insecte lepidòpter.

papar /paˈpa/ /paˈpaɾ/ /pəˈpa/ v
dabilandin

paper /paˈpe/ /pəˈpe/ n masc
kaxez perr
Suport per a l'escriptura fet de cel·lulosa provinent de la fusta o altres fibres vegetals.
dewr
rol, actuació

parada /paˈɾa.ða/ /pəˈɾa.ðə/ n fem
rawestgeh
Lloc establert on paren els vehicles de transport públic.

paradís /pa.ɾaˈðis/ /pə.ɾəˈðis/ n masc
beheşt

paraigua /paˈɾaj.ɣwa/ /pəˈɾaj.ɣo/ /pəˈɾaj.ɣə/ n masc
berbaran

parany /paˈɾaɲ/ /pəˈɾaɲ/ n masc
dab

parar /paˈɾa/ /paˈɾaɾ/ /pəˈɾa/ v
sekinandin
Aturar una cosa perquè no avanci.
hilketin
Preparar una cosa per al seu funcionament o servei.

parc /ˈpark/ n masc
park
Dins d'una població, espai públic destinat a l'esbarjo que sovint té vegetació, especialment gespa i alguns arbres.
Fora de les poblacions, terreny ampli destinat a la cria ornamental de vegetació o a l'esbarjo o bé a la cacera.

pardal /pərˈdaɫ/ n masc
çivîk
(ocells, especialment a Catalunya) Petit ocell (normalment té menys de 16 cm de llarg) que abunda en les ciutats i altres zones poblades per l'home. Es caracteritza pels saltets que fa en desplaçar-se pel terra, pel seu plomatge blanquinós al pit (llevat d'una taca fosca en els mascles) i grisós o marronós per les ales i l'esquena (Passer domesticus).

pare /ˈpa.ɾa/ /ˈpa.ɾə/ /ˈpa.ɾə/ n masc
bav
Progenitor masculí.

parell /paˈɾeʎ/ /pəˈɾəʎ/ /pəˈɾɛj/ /pəˈɾɛʎ/ n masc
yek
(balear) Uns quants, una partida, un nombre petit indeterminat.

parella /paˈɾe.ʎa/ /pəˈɾə.ʎə/ /pəˈɾɛ.jə/ /pəˈɾɛ.ʎə/ n fem
cot
(esports de raqueta, petanca, botxes) Bàndol de dos jugadors que disputen un partit o una partida.

parells /paˈɾeʎs/ /paˈɾeʎʃ/ /pəˈɾəʎs/ /pəˈɾɛjs/ /pəˈɾɛʎs/ adj masc
didu
Forma plural de parell.

parenostre /ˌpa.ɾeˈnɔs.tɾe/ /ˌpa.ɾəˈnɔs.tɾə/ n masc
Bavê me

paret /paˈɾet/ /pəˈɾət/ /pəˈɾɛt/ n fem
dîwar
Barrera física permanent que serveix per a separar les diferents cambres d'un habitatge.

parir /paˈɾi/ /paˈɾiɾ/ /pəˈɾi/ v
razan

parlament /par.ɫaˈmen/ /paɾ.ɫaˈmen/ /paɾ.ɫaˈment/ /pər.ɫəˈmen/ /pəɾ.ɫəˈment/ n masc
parleman
Assemblea que exerceix el poder legislatiu

parlar /parˈɫa/ /paɾˈɫa/ /paɾˈɫaɾ/ /pəɫˈɫa/ n masc
axaftin
Manera d’expressar-se.

parlar /parˈɫa/ /paɾˈɫa/ /paɾˈɫaɾ/ /pəɫˈɫa/ v
axaftin
Expressar amb sons articulats per tal de comunicar-se amb altres.

parpella /paɾˈpe.ʎa/ n fem
kanik

part n fem
par
Porció, tros, fragment, divisió d'un tot.

participació /paɾ.ti.si.pa.siˈo/ n fem
بەشداری

participant /par.ti.siˈpan/ /paɾ.ti.siˈpan/ /paɾ.ti.siˈpant/ /pər.ti.siˈpan/ /pəɾ.ti.siˈpant/ adj
beşdar
Que participa en alguna cosa

participant /par.ti.siˈpan/ /paɾ.ti.siˈpan/ /paɾ.ti.siˈpant/ /pər.ti.siˈpan/ /pəɾ.ti.siˈpant/ n neut
beşdar
Individu que participa en alguna cosa.

partir /parˈti/ /paɾˈti/ /paɾˈtiɾ/ /pərˈti/ v
çûn
(intransitiu) Anar-se'n, posar-se de camí, d'un lloc cap a un altre.
(intransitiu) Prendre com a base o punt de partida.

partit /paɾˈtit/ n masc
partî
Agrupació de persones amb interessos polítics comuns.

partícula /paɾˈti.ku.ɫa/ /pərˈti.ku.ɫə/ n fem
partîkul

paràsit /paˈɾa.zit/ /pəˈɾa.zit/ n masc
چڵکاوخۆر
Persona que viu aprofitant-se d'altres.

pas n masc
gav
Cadascun dels moviments repetitius que hom realitza amb cada cama, avançant-la, per a caminar.

passadís /pa.saˈðis/ /pə.səˈðis/ n masc
dehlîz
Pas que comunica diferents habitacions o sales d'una casa.

passapilotes /ˌpa.sa.piˈɫɔ.tes/ /ˌpa.sə.piˈɫɔ.təs/ n neut
bizinmişk

passaport /ˌpa.saˈpɔɾt/ n masc
pasaport

passejar /pa.seˈd͡ʒa/ /pa.seˈd͡ʒaɾ/ /pa.seˈʒa/ /pə.səˈd͡ʒa/ /pə.səˈʒa/ v
پیاسە کردن
(intransitiu) Caminar a poc a poc pel plaer de fer-ho.

passió /pa.siˈo/ /pə.siˈo/ n fem
ڤیان

pasta /ˈpas.ta/ /ˈpas.tə/ n fem
bariste

pastanaga /pas.taˈna.ɣa/ n fem
gêzer
Arrel comestible de la planta anterior.

pastitxo /pasˈti.t͡ʃo/ /pəsˈti.t͡ʃo/ /pəsˈti.t͡ʃu/ n masc
şêlim

pastor /pasˈto/ /pasˈtoɾ/ /pəsˈto/ n masc
şîvan
Persona encarregada de portar a pasturar un ramat, generalment d'ovelles o de cabres.

pastís /pasˈtis/ n masc
kulîçe
Menja fornejada que té com a principals ingredients la farina i sovint també la mantega. Normalment, és dolç i es pren per postres, però també pot ser salat.

patata /pəˈta.tə/ n fem
kartol

patge /ˈpa.d͡ʒe/ /ˈpa.d͡ʒə/ n masc
rûpel

patiment /pa.tiˈmen/ /pa.tiˈment/ /pə.tiˈmen/ /pə.tiˈment/ n masc
êş

pau n fem
aştî
Absència de guerra.

país /paˈis/ n masc
welat
Unitat fisiogràfica o paisatgística.

paó /paˈo/ n masc
tawis

pebre /ˈpe.bɾe/ /ˈpə.bɾə/ /ˈpɛ.bɾə/ n masc
filfil

pebrot /peˈbɾɔt/ /pəˈβɾɔt/ n masc
bîber
Fruit de la pebrotera, una baia verda, vermella o groga, inflada i buida.

pecar /peˈka/ /peˈkaɾ/ /pəˈka/ v
guneh kirin
Transgredir la llei divina o un precepte de l’Església.

pecat /peˈkat/ n masc
guneh

pedestal /pe.ðesˈtaɫ/ /pə.ðəsˈtaɫ/ n masc
pedal

pedra /ˈpe.ðɾa/ n fem
kevir
Material natural d'origen mineral, sòlid i d'elevada consistència

pegar /peˈɣa/ /peˈɣaɾ/ /piˈɣa/ v
dan
Donar un cop o cops amb una certa força.

peix /ˈpej/ /ˈpejʃ/ /ˈpeʃ/ n masc
masî ماسی
Animal vertebrat aquàtic ovípar.

pelar /peˈɫa/ /peˈɫaɾ/ /pəˈɫa/ v
پاک کردن

pell /ˈpeʎ/ /ˈpɛʎ/ n fem
çerm
Capa que recobreix tot el cos dels animals i que separa els òrgans de l'exterior.

penis /ˈpe.nis/ /ˈpɛ.nis/ n masc
kîr

pensament /pen.saˈmen/ /pen.saˈment/ /pən.səˈmen/ /pən.səˈment/ n masc
fikirîn

pensar /penˈsa/ /penˈsaɾ/ v
fikirîn

pentinar /pan.tiˈna/ /pen.tiˈna/ /pen.tiˈnaɾ/ /pən.tiˈna/ /pən.tiˈna/ v
şe kirin
Posar en ordre els cabells amb una pinta.

penya-segat /ˌpe.ɲa.seˈɣat/ /ˌpə.ɲə.səˈɣat/ /ˌpɛ.ɲə.səˈɣat/ n masc
tat

península /peˈnin.su.ɫa/ n fem
nîvgirav

peonar /pe.oˈna/ /pe.oˈnaɾ/ /pə.oˈna/ /pə.uˈna/ v
meşîn

per exemple adv
wekî mînak

per què adv
çima

pera /ˈpə.ɾə/ /ˈpɛ.ɾə/ n fem
hirmî karçîn

percebre /peɾˈse.bɾe/ /pərˈsɛ.bɾə/ /pərˈsɛ.βɾə/ /pəɾˈsə.bɾə/ v
oruspu cocuklari
Copsar per mitjà dels sentits.
Rebre els diners que pertoquen.

perdiu /peɾˈðiw/ n fem
kew

perdonar /pal.duˈna/ /per.ðoˈna/ /peɾ.ðoˈna/ /peɾ.ðoˈnaɾ/ /pər.duˈna/ /pər.ðuˈna/ /pəɾ.ðoˈna/ v
bexşandin
Oblidar una ofensa o acceptar les disculpes d'algú.

perdó /peɾˈðo/ /pərˈdo/ n masc
efû
Acció i efecte de perdonar.

perfecció /peɾ.fek.siˈo/ /pər.fək.siˈo/ n fem
bêkêmasîtî

perfecte /peɾˈfɛk.te/ /pərˈfek.tə/ /pəɾˈfɛk.tə/ adj masc
bêkemasî
Sense cap defecte o mancança.

perfum /peɾˈfum/ n masc
bêhndarî

perla /ˈpɛr.ɫa/ /ˈpɛɾ.ɫa/ /ˈpɛɾ.ɫɛ/ n fem
morî
Figura nacrada, normalment rodona o ovalada, creada accidentalment per alguns mol·luscos, especialment les creades per les ostres.

perquè /peɾˈke/ /pərˈkɛ/ /pəɾˈkə/ conjunction
çimkî
Nexe causal.

persa /ˈpɛr.sa/ /ˈpɛr.sə/ /ˈpɛɾ.sa/ /ˈpɛɾ.sɛ/ adj
farisî
Originari, pertanyent o relatiu a Pèrsia.

persa /ˈpɛr.sa/ /ˈpɛr.sə/ /ˈpɛɾ.sa/ /ˈpɛɾ.sɛ/ n neut
farisî
(només singular) Idioma de Pèrsia.

persecució /peɾ.se.ku.siˈo/ /pər.sə.ku.siˈo/ n fem
stem

persona /peɾˈso.na/ n fem
kes

personal /peɾ.soˈnaɫ/ /pər.suˈnaɫ/ adj
تایبه‌تی
Relatiu o pertanyent a la persona.

personal /peɾ.soˈnaɫ/ /pər.suˈnaɫ/ n masc
تایبه‌تی
Treballadors en un local, una empresa.

període /peˈɾi.o.ðe/ /pəˈɾi.o.ðə/ /pəˈɾi.u.ðə/ n masc
dewr
Fracció de temps, especialment quan en aquest temps ha passat quelcom significatiu.

pes /pəs/ /ˈpes/ /ˈpəs/ /ˈpɛs/ n masc
giranî
(no comptable) Força amb què la Terra atreu un objecte; es mesura en newtons.

pesat /peˈzat/ /pəˈzat/ adj masc
giran

pesca /ˈpejʃ.ka/ /ˈpes.ka/ /ˈpəs.kə/ /ˈpɛs.kə/ n fem
masîgirî

pesta /ˈpes.tə/ /ˈpɛs.ta/ /ˈpɛs.tə/ /ˈpɛs.tɛ/ n fem
weba

pestanya /pesˈta.ɲa/ n fem
bijang
Cadascun dels pèls que es troba a l'extrem de les parpelles i que ajuda a evitar l'arribada a l'ull d'elements intrusos.

pet /ˈpet/ /ˈpət/ /ˈpɛt/ n masc
fis
Ventositat expel·lida per l'anus.

petar /peˈta/ /peˈtaɾ/ /pəˈta/ v
peqandin
Causar una explosió, especialment parlant de focs artificials o artilleria.

petge /ˈpe.d͡ʒe/ /ˈpe.d͡ʒə/ n masc
ku

petit /peˈtit/ adj masc
بچووک
De poca grandària, volum o alçada.

petroli /peˈtɾɔ.ɫi/ n masc
zeyt
Líquid viscós d'origen mineral altament combustible. Està compost per una barreja d'hidrocarburs. Dels seus derivats se'n fan principalment combustibles i materials sintètics, en especial plàstic.

petó /peˈto/ n masc
maç

peu n masc
pê pî
Part final de l'extremitat inferior, el suport de la cama.

peülla /peˈu.ʎa/ /pəˈu.ʎə/ n fem
sim

pi n masc
çam
(botànica) Arbre de fulla perenne, generalment de tronc dret i elevat de la família de les pinàcies i del gènere Pinus.

piano /piˈa.no/ /piˈa.nu/ n masc
piyano
Instrument cordòfon en què les cordes, paral·leles a la taula harmònica, són colpejades per martellets maniobrats per mitjà d'un teclat.

pic /ˈpik/ n masc
nuqte
Punt que es fa amb la punta de la ploma o amb altre instrument semblant.
Cop que es dóna a la porta per trucar.
Senyal o taca a manera de piga que tenen algunes coses.
nîvro
Forat que es fa amb instrument petit i de punxa, com l'agulla.
Cim d'un puig o muntanya que termina en punta.
(golf) Marca deixada per la bola en un camp de joc, especialment al green i al carrer, en caure-hi.

pila /ˈpi.ɫa/ n fem
baterî
Bateria elèctrica.

pilota /piˈɫɔ.ta/ /piˈɫɔ.tɔ/ n fem
gog
Cos esfèric o ovalat de diverses mides, pesos i materials segons els reglaments que generalment té una trajectòria llarga després d'un bot, a conseqüència de la seva elasticitat, utilitzat per a practicar diferents esports.

pinta /ˈpin.ta/ n fem
şane şe
Estri per a posar en ordre els cabells, consistent en una làmina de material dur que té una filera de palets.

pintallavis /ˌpin.taˈʎa.vis/ /ˌpin.taˈʎa.βis/ /ˌpin.təˈʎa.vis/ /ˌpin.təˈʎa.βis/ n masc
sorav

pintar /pinˈta/ /pinˈtaɾ/ v
rengandin
Donar color a un dibuix.

pintor /pinˈto/ /pinˈto/ /pinˈtor/ /pinˈtoɾ/ n masc
hunermend

pinya tropical n fem
اناناس

pinyó n masc
fistiqên çaman
Roda dentada utilitzada en diverses màquines i en especial en els vehicles per transferir el moviment de l'element propulsor (pedalada, motor, etc.) a la roda.

pipa /ˈpi.pa/ /ˈpi.pə/ n fem
qelûn
Instrument per a fumar compost per una cassoleta on es crema el tabac connectada per un costat de la seva base a un tub el final del qual és per on el fumador xucla el fum.

pis n masc
qat
Planta superior d'un edifici.

piscina /pisˈsi.nə/ /piˈsi.na/ n fem
birka
Dipòsit d’aigua construït per a banyar-s’hi i practicar esports aquàtics.

pissarra /piˈsa.ra/ /piˈsa.rə/ n fem
depreş
Placa de llicorella o superfície preparada per a escriure-hi amb un guix o retolador.

pista de joc n fem
kin

pit n masc
sîng
Tòrax humà.
Part exterior del tòrax humà.
çiçik sîng
Mamella, especialment de la dona.

pixar /piˈʃa/ /piˈʃaɾ/ v
mîstin
(col·loquial) orinar

pizza /ˈpi.d͡za/ /ˈpi.tsa/ n fem
pîza

pla adj masc
hilû
Llis, sense elevacions.

pla adv
baş
Partícula amb valor afirmatiu emfàtic.

plaer /pɫaˈe/ /pɫaˈeɾ/ /pɫəˈə/ /pɫəˈɛ/ n masc
zewq
Satisfacció, gust, diversió, que resulta agradable als sentits.

planeta /pɫaˈne.ta/ /pɫəˈnə.tə/ /pɫəˈnɛ.tə/ n masc
rojgêran

planta n fem
nebat
Vegetal herbaci.
qat
Pis o nivell d'una construcció.

plantar /pɫanˈta/ /pɫanˈtaɾ/ /pɫənˈta/ /pɫənˈtar/ v
nan
Ficar una planta o esqueix amb les arrels dins de terra fèrtil.

plaqueta /pɫaˈke.ta/ /pɫəˈkə.tə/ /pɫəˈkɛ.tə/ n fem
perikên xwînê

plasmar /pɫazˈma/ /pɫazˈmaɾ/ /pɫəzˈma/ v
pêk anîn
Donar una forma determinada a quelcom, en particular a una massa o matèria tova o mal·leable.

plat n masc
teyfik
Per metonímia, qualsevol àpat cuinat.

platja /ˈpɫa.d͡ʒa/ /ˈpɫa.ʒə/ n fem
plaj

platí /pɫəˈti/ n masc
platîn

plaça /ˈpɫa.sə/ n fem
meydan

ple /ˈpɫe/ /ˈpɫə/ /ˈpɫɛ/ adj masc
tijî
Que està farcit fins a estar complet.

plegar /pɫeˈɣa/ /pɫeˈɣaɾ/ /pɫəˈɣa/ v
girtin
Acabar l'horari laboral, interrompre una feina, una tasca, per seguir més endavant.

plom n masc
sirb

ploma /ˈpɫo.ma/ n fem
perr
Estructura de ceratines de la pell dels ocells.

plorar /pɫoˈɾa/ /pɫoˈɾaɾ/ /pɫuˈɾa/ v
girîn

ploure /ˈpɫɔw.ɾe/ /ˈpɫɔw.ɾə/ /ˈpɾɔw.ɾa/ /ˈpʎow.ɾe/ v
barîn
Precipitar en forma d'aigua, caure líquid des dels núvols

pluja /ˈpɫu.d͡ʒa/ /ˈpɫu.ʒa/ n fem
baran

plutoni n masc
plutonyûm

plàstic n masc
plastîk
Material sòlid, orgànic i polimèric d'alta massa molecular. Es caracteritzen per les seves bones propietats d'elasticitat i flexibilitat i sovint també de transparència, cosa que provoca un consum massiu. El seu origen és sintètic o semisintètic i majoritàriament deriva del petroli.

pneumònia /newˈmɔ.ni.a/ /nəwˈmɔ.ni.ə/ n fem
pneumonia
Pulmonia

població /po.bɫa.siˈo/ /po.βɫa.siˈo/ /pob.bɫa.siˈo/ /pob.bɫə.siˈo/ /pu.βɫə.siˈo/ /pub.bɫə.siˈo/ n fem
gelhe
Conjunt de gent residint a una zona.
bajar
Lloc poblat.

poblat /pobˈbɫat/ /poˈβɫat/ /pubˈbɫat/ /puˈβɫat/ n fem
gund

poble /ˈpɔ.βɫe/ /ˈpɔ.βɫə/ /ˈpɔb.bɫe/ /ˈpɔb.bɫə/ n masc
gel
Conjunt de persones amb vincles socials, polítics, ètnics, religiosos, històrics.
gund
(castellanisme) Població amb pocs habitants, menor que una ciutat o vila.

pobre /ˈpɔ.bɾe/ /ˈpɔ.bɾə/ /ˈpɾɔ.ba/ adj masc
feqîr
Que no té recursos per viure o són insuficients.

poder /poˈðe/ /poˈðeɾ/ /poˈðə/ /puˈðe/ /puˈðɛ/ /puˈðɛr/ n masc
karîn
Capacitat per fer alguna cosa.

poder /poˈðe/ /poˈðeɾ/ /poˈðə/ /puˈðe/ /puˈðɛ/ /puˈðɛr/ v
karîn
Tenir la facultat o potència per fer alguna cosa, ser capaç de fer-la.
Tenir domini, autoritat.
Tenir força i activitat per a obrar, resistir o sofrir.
Excitar a algú a que faci o deixi de fer alguna cosa.
Ser possible o contingent que succeeixi alguna cosa.

poderós /po.ðeˈɾos/ /po.ðəˈɾos/ /pu.ðəˈɾos/ adj masc
xurt

podrir /poˈðɾi/ /poˈðɾiɾ/ /puˈðɾi/ v
rizîn

poema /poˈe.ma/ /puˈɛ.mə/ n masc
helbest

poesia /po.eˈzi.a/ /po.əˈzi.ə/ /pu.əˈzi.ə/ n fem
helbest

poeta /poˈe.ta/ /poˈə.tə/ /puˈɛ.tə/ n neut
helbestvan

policia /po.ɫiˈsi.a/ /po.ɫiˈsi.ə/ /pu.ɫiˈsi.ə/ n fem
polîs
Cos de seguretat civil.

polit /poˈɫit/ /puˈɫit/ adj masc
pak
Que llueix el seu millor aspecte: net, ben vestit, ben endreçat.

politja /poˈɫi.d͡ʒa/ /poˈɫi.d͡ʒə/ /puˈɫi.d͡ʒə/ n fem
masûle

poll /ˈpoj/ /ˈpoʎ/ /ˈpoʎ/ /ˈpuʎ/ n masc
spih
Insecte paràsit que s'alimenta de la sang de persones i viu agafat als pèls.

pollancre /poˈʎaŋ.kɾe/ /poˈʎaŋ.kɾə/ /puˈʎaŋ.kɾə/ n masc
hewr

pollina /poˈʎi.na/ /poˈʎi.nə/ /puˈʎi.nə/ n fem
canîmehîn

poloni /poˈɫɔ.ni/ /puˈɫɔ.ni/ n masc
polonyûm

polonès /po.ɫoˈnəs/ /pu.ɫuˈnɛs/ n masc
polonî
Habitant de Polònia.
(masculí singular) Llengua parlada a Polònia.

pols n fem
toz
Partícules fines i seques alçades pel vent, normalment de terra i altres materials diminuts.

poltre n masc
canî
Cavall jove.

poltrona /poɫˈtɾo.na/ /puɫˈtɾo.nə/ n fem
paldank
Cadira de braços força confortable, pròpia del qui està en una posició de poder.

polze /ˈpoɫ.ze/ n masc
beranek

pol·len /ˈpɔ.ɫen/ /ˈpɔ.ɫən/ /ˈpɔɫ.ɫen/ /ˈpɔɫ.ɫən/ n masc
ger

polígon n masc
pirgoşe
Figura geomètrica plana i tancada formada per un nombre limitat de segments lineals. Cada un d'aquests segments és un costat, i cada un dels punts on s'uneixen dos costats és un vèrtex. Sovint, el terme polígon també s'utilitza per descriure l'àrea compresa dins de la figura, o la unió de la figura i l'àrea.

pom /ˈpom/ n masc
mîrkut
Mànec arrodonit que hi ha a les portes o en baranes.

poma /ˈpo.mə/ n fem
sêv سێو

pont /ˈpon/ /ˈpɔn/ /ˈpɔnt/ n masc
pir پرد
Estructura que serveix per passar persones, vehicles, etc. per sobre d'un curs d'aigua o un altre obstacle.

pop n masc
axtapot
Nom genèric de mol·luscs marins de vuit tentacles que expulsen tinta per defensar-se i dels quals se'n menja la carn.

por /ˈpo/ /ˈpu/ /ˈpɔ/ /ˈpɔɾ/ n fem
tirs

porc n masc
beraz
Mamífer de la família dels suids (Sus domestica), d'estatura baixa i gras, destinat normalment a fer embotits.

porció /poɾ.siˈo/ /pur.siˈo/ n fem
parçe

porretó /po.reˈto/ /po.rəˈto/ /pu.rəˈto/ adj masc
rûs
Desproveït de roba (una persona) o de plomes (un ocell).

porro /ˈpo.ro/ /ˈpo.ru/ /ˈpɔ.ro/ /ˈpɔ.ru/ n masc
pirasa
Tipus de ceba allargada que es fa servir per donar gust a les sopes (Allium porrum).

porta /ˈpɔl.ta/ /ˈpɔr.ta/ /ˈpɔɾ.ta/ /ˈpɔɾ.tɔ/ /ˈpɔɾ.tə/ n fem
derî dergeh
Obertura vertical per accedir a un indret tancat, usualment un edifici.
derî
Per extensió i sovint metafòricament, qualsevol tipus d'accés.

portar /porˈta/ /poɾˈta/ /poɾˈtaɾ/ /pulˈta/ /purˈta/ v
wergirtin
Vestir una roba concreta.
anîn
Transportar quelcom amb si mateix.

porticó /poɾ.tiˈko/ /pur.tiˈko/ n masc
kor

portuguès /poɾ.tuˈɣəs/ /pur.tuˈɣɛs/ n masc
portûgalî
Natural de Portugal.

porós /poˈɾos/ /puˈɾos/ adj masc
kunkunî

possible /poˈsi.bɫe/ /poˈsi.βɫe/ /poˈsib.bɫe/ /poˈsib.bɫə/ /puˈsi.βɫə/ /puˈsib.bɫə/ adj
gengaz
Que pot tenir lloc.

possible /poˈsi.bɫe/ /poˈsi.βɫe/ /poˈsib.bɫe/ /poˈsib.bɫə/ /puˈsi.βɫə/ /puˈsib.bɫə/ n masc
gengaz
Cosa que pot tenir lloc.

postres /ˈpɔs.tɾes/ /ˈpɔs.tɾəs/ n fem
şêranî
(no comptable) Part complementària i normalment final d'un àpat principal (dinar o sopar). Típicament és una menja dolça.

pota /ˈpɔ.ta/ /ˈpɔ.tɔ/ n fem
lep
Peülla o peu gros d’animal.

potassi /poˈta.si/ /puˈta.si/ n masc
qelye

potser /potˈseɾ/ /ˌpɔtˈse/ /ˌpɔtˈsə/ /ˌpɔtˈsɛ/ adv
belkî

pou /ˈpow/ /ˈpow/ /ˈpɔw/ n masc
bêrim
Forat vertical que comunica la superfície del terra amb un corrent d'aigua subterrani i que s'utilitza per agafar aquesta aigua.

prat /ˈpɾat/ n masc
mêrg

prefix /pɾeˈfiks/ /pɾəˈfiks/ n masc
pêşgir
En gramàtica, afix quan s'afegeix al davant del mot.

pregar /pɾeˈɣa/ /pɾeˈɣaɾ/ /pɾəˈɣa/ v
diʼa kirin
(intransitiu) Dirigir una oració cap a la divinitat.

pregunta /pɾeˈɣun.ta/ n fem
پرسیار
Fet de demanar a algú sobre una qüestió, una dada, una informació.

preguntar /pɾe.ɣunˈta/ /pɾe.ɣunˈtaɾ/ v
pirsîn

pregària /pɾeˈɣa.ɾi.a/ n fem
nivêj

prendre /ˈpen.dɾe/ /ˈpən.dɾə/ /ˈpɛn.dɾə/ /ˈpɾen.dɾa/ /ˈpɾen.dɾe/ /ˈpɾɛn.dɾə/ v
girtin
(transitiu) Apoderar-se d'alguna cosa abans que altres, que també la desitgen, se la quedin.

preocupació /pɾə.u.ku.pə.siˈo/ n fem
dilrencî
Problema pendent que ocupa i cansa la ment.

preparar /pɾe.paˈɾa/ /pɾe.paˈɾaɾ/ /pɾə.pəˈɾa/ v
amade kirin
Deixar una cosa llesta per al seu ús.

preposició /pɾe.po.zi.siˈo/ /pɾə.po.zi.siˈo/ /pɾə.pu.zi.siˈo/ n fem
daçek

presa /ˈpɾe.za/ /ˈpɾə.zə/ /ˈpɾɛ.zə/ n fem
به‌ربه‌ست
Obra que es fa en algun riu, canal, etc., per prendre aigua i conduir-la a altra part.

preservatiu /pɾe.zer.βaˈtiw/ /pɾe.zeɾ.vaˈtiw/ /pɾe.zeɾ.βaˈtiw/ /pɾə.zəɾ.vəˈtiw/ adj masc
kondom
Que preserva.

preservatiu /pɾe.zer.βaˈtiw/ /pɾe.zeɾ.vaˈtiw/ /pɾe.zeɾ.βaˈtiw/ /pɾə.zəɾ.vəˈtiw/ n masc
kondom
Funda per al penis usada per a evitar l’embaràs o el contagi veneri.

president /pɾe.ziˈðen/ /pɾe.ziˈðent/ /pɾə.ziˈðen/ /pɾə.ziˈðent/ n masc
serok

pressió /pɾe.siˈo/ /pɾə.siˈo/ n fem
pesto
Acció d'una força que prem o empeny.

presó /pɾeˈzo/ /pɾəˈzo/ n fem
girtîgeh

preu n masc
fiyet
Valor acordat entre venedor i comprador.

primavera /pɾi.maˈve.ɾa/ /pɾi.maˈβe.ɾa/ /pɾi.məˈve.ɾə/ /pɾi.məˈβɛ.ɾə/ n fem
bihar به‌هار
Estació de l'any entre l'hivern i l'estiu i que en l'hemisferi nord coincideix amb la floració.

primer /pɾiˈme/ /pɾiˈmeɾ/ adj masc
ewil
Principal, el de més importància.
El del començament.

primer /pɾiˈme/ /pɾiˈmeɾ/ number
ewil
(ordinal) Corresponent a l'u en una sèrie.

principal n masc
qat
Pis noble sobre la planta baixa o l'entresòl.

principi n masc
destpêk
començament

prismàtics /pɾizˈma.tiks/ n masc
dûrbîn

proa /ˈpɾo.a/ /ˈpɾo.ə/ n fem
poz

prodigi /proˈdi.ʒi/ /pɾuˈdi.ʒi/ n masc
derhoze

producte /pɾoˈðuk.te/ /pɾoˈðuk.tə/ /pɾuˈðuk.tə/ n masc
ber

produir /pɾo.ðuˈi/ /pɾo.ðuˈiɾ/ /pɾu.ðuˈi/ v
ajotin
(pronominal) Explicar-se, fer-se entendre.

professor /pɾo.feˈso/ /pɾo.feˈsoɾ/ /pɾo.fəˈso/ /pɾu.fəˈso/ n masc
dersdar
Persona que ensenya alguna cosa a alguna altra.
Docent d'educació secundària o d'educació universitària.

profeta /pɾoˈfe.ta/ /pɾoˈfe.tə/ /pɾuˈfe.tə/ n neut
resûl pêxember

programa /pɾoˈɣɾa.ma/ /pɾoˈɣɾa.mə/ /pɾuˈɣɾa.mə/ n masc
bername
Anunci detallat d'un concert, representació teatral, un acte públic.
Enunciació de les matèries d'aprenentatge que es tractaran durant un curs.
Cadascun dels espais televisius o de ràdio.

projecte /pɾoˈd͡ʒɛk.te/ /pɾoˈʒɛk.te/ /pɾoˈʒɛk.tə/ /pɾuˈʒɛk.tə/ n masc
پرۆژه‌
Estudi detallat d'una cosa a realitzar.

promesa /pɾoˈme.za/ /pɾoˈmə.zə/ /pɾuˈmɛ.zə/ n fem
peyv

promulgar /pɾo.muɫˈɣa/ /pɾo.muɫˈɣaɾ/ /pɾu.muɫˈɣa/ v
agahdar kirin

pronunciació /pɾo.nun.si.a.siˈo/ /pɾo.nun.si.ə.siˈo/ /pɾu.nun.si.ə.siˈo/ n fem
گۆ کردن

pronúncia /pɾoˈnun.si.a/ /pɾoˈnun.si.ə/ /pɾuˈnun.si.ə/ n fem
bilêvkirin

proper /pɾoˈpe/ /pɾoˈpeɾ/ /pɾuˈpe/ adj masc
nêzîkî

propi /ˈpɾɔ.pi/ adj masc
pak
Que pertany a algú o a alguna cosa, a un propietari.

proporció /pɾo.poɾ.siˈo/ /pɾu.pur.siˈo/ n fem
par

protecció /pɾo.tek.siˈo/ /pɾo.tək.siˈo/ /pɾu.tək.siˈo/ n fem
parastin
Acció o efecte de protegir.
(esports de pilota) Acció de defensar la pilota, la bola o el disc de l'atac d'un o més adversaris amb el tronc, les cames, els braços o l'estic.

protegir /pɾo.teˈd͡ʒi/ /pɾo.teˈd͡ʒiɾ/ /pɾo.teˈʒi/ /pɾo.təˈʒi/ /pɾu.təˈʒi/ v
parastin
Resguardar algú o alguna cosa d’un perjudici o perill.

protoactini /pɾo.to.əkˈti.ni/ /pɾu.tu.əkˈti.ni/ n masc
protaktinyûm

prova /ˈpɾɔ.va/ /ˈpɾɔ.və/ /ˈpɾɔ.βa/ /ˈpɾɔ.βɔ/ /ˈpɾɔ.βə/ n fem
belge
Acció de provar.
assaig

província /pɾoˈvin.si.a/ /pɾoˈvin.si.ə/ /pɾoˈβin.si.a/ /pɾuˈvin.si.ə/ /pɾuˈβin.si.ə/ n fem
parêzgeh

pruna n fem
hilûk

préssec n masc
xox şeftalî

préstec /ˈpɾes.tek/ /ˈpɾes.tək/ n masc
deyn

príncep /ˈpɾin.sep/ /ˈpɾin.səp/ n masc
mîr
Fill del rei, hereu del tron.

pròstata /ˈpɾɔs.ta.ta/ /ˈpɾɔs.tə.tə/ n fem
prostata

psicologia /si.ko.ɫoˈd͡ʒi.a/ /si.ko.ɫoˈʒi.a/ /si.ko.ɫoˈʒi.ə/ /si.ku.ɫuˈʒi.ə/ n fem
psîkolojî

pubilla /puˈbi.ʎa/ /puˈβi.ʎə/ n fem
keç
Filla major d’una casa.

pugna /ˈpuŋ.na/ /ˈpuŋ.nə/ /ˈpuɡ.na/ n fem
ceng

pujar /puˈd͡ʒa/ /puˈd͡ʒaɾ/ /puˈʒa/ v
hilketin
Entrar en un vehicle.
Augmentar de nivell.
Portar alguna cosa de baix a dalt.
Anar creixent.

pulmonia /puɫ.moˈni.a/ /puɫ.moˈni.ə/ /puɫ.muˈni.ə/ n fem
pneumonia
Inflamació d'un o de tots dos pulmons. Sovint és conseqüència d'una infecció de pneumococ.

pulmó n masc
cegera spî

punt /ˈpun/ /ˈpunt/ n masc
nuqte
Signe de puntuació que separa frases.
Grau d'una escala de qualificació.
Recompenses en el joc.

punta /ˈpun.ta/ n fem
av
(pilota basca) Extrem d'una cesta punta, que serveix per a encestar la pilota i per a dirigir-la en l'acció de llançar-la.

punxó /puɲˈt͡ʃo/ /puɲˈʃo/ n masc
em

punya /ˈpu.ɲa/ /ˈpu.ɲə/ n fem
berxwedan
Esforç reiterat per aconseguir alguna cosa.

puput /puˈput/ n
hudhud

puça /ˈpu.sa/ n fem
kêç
Insecte endopterigot ectoparàsit de mamífers i aus.

pàgina /ˈpa.d͡ʒi.na/ /ˈpa.ʒi.na/ n fem
rûpel

pàncrees /ˈpaŋ.kɾe.es/ n masc
pankreas

pèl /ˈpəɫ/ /ˈpɛɫ/ n masc
pirç
Filament propi dels mamífers, que cobreix el cos o part d'ell. Es creen a partir de cèl·lules mortes i tenen un alt contingut de proteïna queratina.

pèsol /ˈpe.zoɫ/ /ˈpə.zoɫ/ /ˈpɛ.zuɫ/ n masc
polik

quadern /kwaˈðeɾn/ /kwəˈðern/ n masc
defter
Conjunt de fulls de paper plegats, encaixats i units.

quadrat /kwaˈðɾat/ adj masc
çarçik
Que té la forma d'un quadrat.
(aritmètica) Potència segona d'un número, és a dir, un número elevat a dos.

quadrat /kwaˈðɾat/ n masc
çarçik
(geometria) Polígon regular quatre costats, és a dir, el quadrat és una figura plana amb quatre costats iguals i que també té tots quatre angles iguals, de noranta graus.

quadre /ˈkwa.ðɾe/ /ˈkwa.ðɾə/ n masc
texte
Obra pictòrica enquadrada en un marc.

quan /ˈkon/ adv
kengî
En quin moment o temps en què es realitza una acció.

quant /ˈkwan/ /ˈkwant/ adj
çend
(seguit de substantiu, sovint amb la preposició de) Quina quantitat de.

quant /ˈkwan/ /ˈkwant/ adv
çend
(seguit d’adjectiu o adverbi) En quina mesura.

quaranta /koˈɾan.ta/ /koˈɾan.tə/ /kuˈɾan.ta/ /kuˈɾan.tə/ /kwaˈɾan.ta/ /kwəˈɾan.tə/ n masc
çil
(tennis) Tercer punt guanyat en un joc per un jugador o un equip.

quaranta /koˈɾan.ta/ /koˈɾan.tə/ /kuˈɾan.ta/ /kuˈɾan.tə/ /kwaˈɾan.ta/ /kwəˈɾan.tə/ number
çel

quarantè /ko.ɾanˈte/ /ku.ɾənˈtə/ /ku.ɾənˈtɛ/ number
çilan

quart number
çaran
(ordinal) Que va just darrere del tercer.

quatre /ˈkwa.tɾe/ number
çar

que /ke/ adv
ji
Valor de ponderació quantitativa, emfatització o intensificació de quant.

que /ke/ conjunction
ji
Nexe copulatiu d'unió, emprat per introduir una frase subordinada.

que /ke/ pronoun
ji
Pronom relatiu d'objecte, equivalent a "el qual", "la qual".
ku
Pronom relatiu de persona, equivalent a "qui" en oracions explicatives.

quedar /keˈða/ /keˈðaɾ/ /kəˈða/ v
man
restar, romandre
çûn
escaure

queixa /ˈke.ʃə/ /ˈkej.ʃa/ n fem
gazin

queixal del seny n masc
didanê aqilî

qui /ˈki/ pronoun
kî

quilla /ˈki.ʎa/ /ˈki.ʎə/ n fem
birrbirre

quilogram /ki.ɫoˈɣɾam/ /ki.ɫuˈɣɾam/ n masc
kêlo

quilòmetre /kiˈɫɔ.me.tɾe/ n masc
kîlometre

quinze /ˈkin.ze/ number
panzdeh pazdeh

quitrà n masc
qîr

quotidià adj masc
rojane

què /ˈke/ /ˈkə/ /ˈkɛ/ pronoun
çi
Pronom interrogatiu que pregunta per l'objecte del discurs, quina cosa?

quítxua /ˈki.t͡ʃu.a/ /ˈki.t͡ʃu.ə/ n masc
quechua

racisme /raˈsiz.me/ /rəˈsiz.mə/ n masc
nîjadparêzî

racó /raˈko/ /rəˈko/ n masc
rayeka navdêrî
Espai definit per dues parets en angle.

radi n masc
radyûm
Element químic de nombre atòmic 88 i símbol Ra.

raig /ˈrat͡ʃ/ n masc
brûsk
Emissió de llum que fa la sensació de seguir una línia recta.

ramat /raˈmat/ /rəˈmat/ n masc
kerî

raser /raˈze/ /raˈzeɾ/ /rəˈze/ n masc
qat

raspall /rasˈpaʎ/ /rəsˈpaj/ /rəsˈpaʎ/ n masc
firçe
Estri per a desembolicar cabells que té molts brins arrenglerats.

raspallar /ras.paˈʎa/ /ras.paˈʎaɾ/ /rəs.pəˈja/ /rəs.pəˈʎa/ v
firçe kirin

rastell /rasˈteʎ/ /rəsˈteʎ/ n masc
tiraşîn
Eina en forma de pinta per remoure la terra o arreplegar fulles seques caigudes a terra.

ratapinyada /ˌra.ta.piˈɲa.ða/ n fem
şevrevînk

ratolí /rə.toˈɫi/ /rə.tuˈɫi/ n masc
mişk
Petit mamífer rosegador caracteritzat per la llarga cua, els ulls petits i brillants i el cos nerviós i pelut. En especial aquell que viu en les cases com a inquilí no desitjat.

rave /ˈra.ve/ /ˈra.və/ /ˈra.βe/ /ˈra.βə/ /ˈrejf/ n masc
tivir
Arrel comestible de la ravenera, de color rogenc.

raça /ˈra.sa/ /ˈra.sə/ n fem
نه‌ته‌وه‌

raïm /rəˈim/ n masc
tirî
(normalment no comptable) Fruit de la vinya (Vitis spp.)

raó /raˈo/ n fem
aqil
Facultat humana que permet el pensament.

reacció /re.ak.siˈo/ /re.ək.siˈo/ n fem
bertek

realitat /re.a.ɫiˈtat/ n fem
berahî

rebre /ˈre.bɾe/ /ˈrə.bɾə/ /ˈrɛ.bɾə/ v
standin
Ser el destinatari d'alguna cosa: d'un cop, d'un missatge, d'un esquitx, d'un premi, d'un honor, d'un insult ...

rebutjar /re.buˈd͡ʒaɾ/ /re.βuˈd͡ʒa/ /rə.βuˈd͡ʒa/ v
avêtin
Refusar una oferta o una sol·licitud per indigna.

recent /reˈsen/ /reˈsent/ /rəˈsen/ /rəˈsent/ adj
nû

recepta /reˈsep.ta/ /reˈsɛp.ta/ /rəˈsep.tə/ n fem
nusxe
Indicació sobre la manera de preparar un plat, una beguda, un medicament, etc. a partir d’uns ingredients.

recerca /reˈseɾ.ka/ /rəˈsəɾ.kə/ /rəˈsɛr.kə/ n fem
lêgerîn
Conjunt d’activitats de cerca curosa per trobar respostes en un àmbit concret del coneixement.

reciclatge /re.siˈkla.d͡ʒe/ /rə.siˈklad.ʒə/ n masc
veçerxandin
Acció i efecte de reciclar.

recolzar /re.koɫˈza/ /re.koɫˈzaɾ/ /rə.koɫˈza/ /rə.kuɫˈza/ v
bûn alîkar

record /reˈkɔɾt/ /rəˈkɔrt/ n masc
[[له‌بیربوون]]

recordar /re.korˈða/ /re.koɾˈða/ /re.koɾˈðaɾ/ /rə.koɾˈða/ /rə.kurˈda/ /rə.kurˈða/ v
anîn bîra xwe

recte /ˈrɛk.te/ /ˈrɛk.tə/ n masc
tortorîk
Part final de l'intestí.

reflex /reˈfɫɛks/ /rəˈfɫɛks/ n masc
belûr
Cosa que es veu reflectida.

refrany /reˈfɾaɲ/ /rəˈfɾaɲ/ n masc
gotin

refugiat /re.fu.d͡ʒiˈat/ /re.fu.ʒiˈat/ /rə.fu.ʒiˈat/ n masc
penaber

regal /reˈɣaɫ/ n masc
diyarî

regalar /re.ɣaˈɫa/ /re.ɣaˈɫaɾ/ /rə.ɣəˈɫa/ v
dan
Obsequiar graciosament amb un present.

reggaeton /re.ɣeˈton/ n masc
reggîton

regne /ˈreŋ.ne/ /ˈreŋ.nə/ /ˈreɡ.ne/ n masc
mîrnişîn
Estat governat o representat per una monarquia.

rei /ˈrɛj/ n masc
key
Cap del regne, monarca.

reina /ˈrej.na/ /ˈrɛj.nə/ n fem
şahbanû
Forma femenina de rei.

religió /re.ɫi.d͡ʒiˈo/ /re.ɫi.ʒiˈo/ n fem
ol dîn

rellotge /reˈʎɔ.d͡ʒe/ n masc
demjimêr demjimêrk

rem /ˈrem/ /ˈrəm/ /ˈrɛm/ n masc
bêr
Instrument de fusta que es fa servir per remar.

remei /reˈmej/ /rəˈməj/ /rəˈmɛj/ n masc
derman

remolatxa /re.moˈɫa.t͡ʃa/ /rə.moˈɫa.t͡ʃə/ /rə.muˈɫa.t͡ʃə/ n fem
pincar

ren /ˈren/ /ˈrɛn/ n masc
şivira kedî

rendir /renˈdi/ /renˈdiɾ/ /rənˈdi/ v
vegerandin
Reportar un benefici o utilitat.
Donar-se per vençut a l'enemic, posant-se a la seva disposició.

reni n masc
renyûm

rentar /renˈta/ /renˈtaɾ/ v
şûştin

representar /re.pɾe.zenˈta/ /re.pɾe.zenˈtaɾ/ /rə.pɾə.zənˈta/ v
lê xistin
Fer una interpretació en públic.

reproducció /re.pɾo.ðuk.siˈo/ /rə.pɾo.ðuk.siˈo/ /rə.pɾu.ðuk.siˈo/ n fem
pirbûn

res /ˈre/ /ˈres/ /ˈrəs/ /ˈrɛ/ /ˈrɛs/ pronoun
هیچ
(negatiu) Cap cosa, buit o absència.

resar /raˈza/ /reˈza/ /reˈzaɾ/ /rəˈza/ /rəˈza/ v
diʼa kirin

resistència /re.zisˈtɛn.si.a/ n fem
tirûş
Acció i efecte de resistir o resistir-se.

respirar /res.piˈɾa/ /res.piˈɾaɾ/ v
hilm dan

resposta /resˈpɔs.ta/ /resˈpɔs.tɔ/ n fem
cewab
Allò que es diu o s'escriu per contestar una pregunta.

restar /resˈta/ /resˈtaɾ/ /rəsˈta/ v
man
No moure’s del lloc on hom és.

restaurant /res.tawˈɾan/ /res.tawˈɾant/ /rəs.təwˈɾan/ /rəs.təwˈɾant/ n masc
xwaringeh

resultat /re.zuɫˈtat/ n masc
netîce

retrat /reˈtɾat/ /rəˈtɾat/ n masc
wêne

retre /ˈre.tɾe/ /ˈrɛ.tɾə/ v
vegerandin
Tornar a una persona allò que se li havia pres.
Concedir a algú allò que li és degut sense que ho demani, només per ser mereixedor.

revolució /re.vo.ɫu.siˈo/ /re.βo.ɫu.siˈo/ /rə.vo.ɫu.siˈo/ /rə.vu.ɫu.siˈo/ n fem
şoreş
Canvi dràstic polític, social o econòmic.

rial /riˈaɫ/ n masc
robar
(esports) Fossat darrere d’una barrera en curses d’obstacles.

rialla /riˈa.jə/ /riˈa.ʎa/ /riˈa.ʎə/ n fem
ken

ric /ˈrik/ adj masc
خاوه‌ن پاره‌
Amb molts diners o recursos.

rierol /ri.eˈɾɔɫ/ n masc
çay

rinoceront /ri.no.seˈɾon/ /ri.no.seˈɾont/ /ri.no.səˈɾɔnt/ /ri.nu.səˈɾɔn/ n masc
yek qoç

riquesa /riˈke.za/ /riˈkə.zə/ /riˈkɛ.zə/ n fem
serwet

ritme /ˈrid.me/ n masc
rîtm

riu n masc
çem robar
Curs d'aigua que flueix de manera força contínua.

riure /ˈriw.ɾe/ v
kenîn
Fer un moviment facial repetitiu, i sovint incontrolat, amb la boca, normalment acompanyat de so, que expressa alegria sobtada o burla.

rival /riˈvaɫ/ /riˈvaɫ/ /riˈβaɫ/ n neut
reqîb

robar /roˈba/ /roˈbaɾ/ /roˈβa/ /ruˈba/ v
دزین

robot /roˈbɔt/ /ruˈbɔt/ n masc
robot
Màquina amb certa capacitat de decisió que duu a terme tasques de forma autònoma, en especial la que té forma humanoide.

rodar /roˈða/ /roˈðaɾ/ /ruˈða/ v
zivirîn
Moure's fent voltes com una roda.

rodi n masc
rodyûm

roentgeni n masc
ûnûnûnyûm

roig /ˈrot͡ʃ/ adj masc
sor
Pertanyent o relacionat amb les idees polítiques d'esquerres.

roig /ˈrot͡ʃ/ n masc
sor
Persona d'idees polítiques d'esquerres.

romandre /roˈman.dɾe/ /roˈman.dɾə/ /ruˈman.dɾə/ v
man

romanç /roˈmans/ /ruˈmans/ n masc
roman
Llengua romànica, llengua derivada del llatí.

romanès /ro.məˈnəs/ /ru.məˈnɛs/ n masc
ڕۆمانی
(masculí singular) Llengua romànica parlada principalment a Romania i a Moldàvia.

romaní /ro.maˈni/ /ro.məˈni/ /ru.məˈni/ n masc
XXX
(botànica) Arbust mediterrani de la família de les labiades, amb fulles glàndules que contenen olis aromàtics, usades com a condiment i amb propietats estimulants (Rosmarinus officinalis).

ronyó /roˈɲo/ /ruˈɲo/ n masc
gurçik
Cadascun dels dos òrgans de l'aparell circulatori i excretori de les persones i dels altres animals vertebrats encarregats de filtrar i netejar la sang. Es troben a banda i banda del cos en la part de l'abdomen just sota les costelles.

rosa /ˈrɔ.za/ /ˈrɔ.zɔ/ adj
pembe
De color de la rosa.

rosa /ˈrɔ.za/ /ˈrɔ.zɔ/ n fem
pembe
(botànica) Flor que cria el roser.

rosa /ˈrɔ.za/ /ˈrɔ.zɔ/ n masc
pembe
Color format a partir del vermell i el blanc.

rosada /roˈza.ða/ /roˈza.ðə/ /ruˈza.ðə/ n fem
xunav

rosella /roˈze.ʎa/ /roˈze.ʎə/ /ruˈze.ʎə/ n fem
gulebûk

roure /ˈrɔw.ɾe/ /ˈrɔw.ɾə/ n masc
به‌ڕوو

rovell /roˈveʎ/ /roˈvəʎ/ /roˈβeʎ/ /ruˈvɛj/ /ruˈβɛʎ/ n masc
ژه‌نگ
Pàtina rogenca que agafa el ferro quan es podreix.
zerde
Nucli d'un ou, de color ataronjat.

rubidi n masc
rûbîdyûm

ruflet n masc
هه‌ناسه‌

rumor n
kurtepist

rutherfordi /ru.tərˈfɔr.di/ n masc
rûtherfordiyûm

ruïna /ruˈi.na/ n fem
شوێنه‌وار

ràbia /ˈra.bi.a/ n fem
harî
Malaltia vírica transmesa pels gossos.

ràdio /ˈra.ði.o/ /ˈra.ði.u/ n fem
radyo
Dispositiu receptor de radiodifusió, radioreceptor.

ràpid /ˈra.pit/ adj masc
lezgîn
Que va a molta velocitat.

rígid /ˈri.d͡ʒit/ /ˈri.ʒit/ adj masc
req

ròtula /ˈrɔ.tu.ɫa/ /ˈrɔ.tu.ɫə/ n fem
qumik

sa /sa/ /sə/ adj masc
tendurist
Que té salut i no està malalt.

sabata /saˈba.ta/ n fem
pêlav

sabater /sa.baˈteɾ/ /sa.βaˈte/ /sə.βəˈte/ n masc
solçêker
Persona que fa o ven sabates.

saber /saˈbeɾ/ /saˈβe/ n masc
zanîn
Coneixement profund.

saber /saˈbeɾ/ /saˈβe/ v
zanîn
(transitiu) Conèixer o tenir notícia d'alguna cosa.
(transitiu) Estar instruït o ser destre en algun art o facultat.

sabó /saˈbo/ n masc
sabûn

sacrifici /sa.kɾiˈfi.si/ /sə.kɾiˈfi.si/ n masc
قوربانی

safrà /səˈfɾa/ n masc
zaferan

sal n fem
xwê
Substància blanca de clorur de sodi, obtinguda principalment de l’aigua de mar, usada com a condiment i conservant.

sala /ˈsa.ɫa/ n fem
valageh

salari /saˈɫa.ɾi/ /səˈɫa.ɾi/ n masc
meaş
Retribució del treballador (assalariat) pel seu treball.

saliva /saˈɫi.va/ /saˈɫi.βa/ /səˈɫi.və/ /səˈɫi.βə/ n fem
tûk

salsa /ˈsaɫ.sa/ /ˈsaɫ.sə/ n fem
aqit
Acompanyament semilíquid del menjar per donar-li millor sabor.

saltamartí /ˌsaɫ.ta.maɾˈti/ /ˌsaɫ.tə.mərˈti/ n masc
kulî
Insecte saltador de l’ordre dels ortòpters, de color verd.

salut /saˈɫut/ n fem
saxlemî
Estat de benestar físic i absència de malaltia.

salze /ˈsaɫ.ze/ n masc
bî

sang /ˈsaŋ/ /ˈsaŋk/ /ˈsaŋk/ n fem
xwîn

sangonera /saŋ.ɡoˈne.ɾa/ /səŋ.ɡoˈne.ɾə/ /səŋ.ɡuˈne.ɾə/ n fem
arbijî

sant /sent/ /sənt/ /ˈsan/ /ˈsant/ adj masc
pîroz
Venerable per motius religiosos.

sargantana /saɾ.ɣanˈta.na/ n fem
gumgumok

seaborgi /siˈβɔr.ɡi/ n masc
seaborgiyûm

sec /ˈsek/ /ˈsək/ /ˈsɛk/ adj masc
hişk
Sense humitat o amb poca aigua.

secret /seˈkɾet/ /səˈkɾet/ /səˈkɾət/ /səˈkɾɛt/ n masc
raz

secta /ˈsɛk.ta/ /ˈsɛk.tɛ/ n fem
mezheb

seda /ˈse.ða/ /ˈsə.ðə/ /ˈsɛ.ðə/ n fem
hevrîşm

segell /seˈd͡ʒeʎ/ /seˈʒeʎ/ /səˈʒeʎ/ n masc
پوول
Paper petit estampat que cal enganxar en l'element a tractar i que demostra un pagament previ a un dels següents serveis: enviament per correu d'una carta, postal o paquet o bé realització d'una gestió mitjançant un document (instància, pòlissa, etc).

segle /ˈse.ɣɫe/ /ˈse.ɣɫə/ /ˈseɡ.ɡɫe/ /ˈseɡ.ɡɫə/ /ˈsɛ.ɣɫə/ /ˈsɛɡ.ɡɫə/ n masc
sedsal

segon /seˈɣon/ n masc
sanîye
Unitat de temps del sistema internacional que equival a la duració de 9.192.631.770 períodes de radiació corresponents a la transició entre dos nivells de l'estructura hiperfina de l'estat fonamental del cesi 133.

seient /seˈjen/ /seˈjent/ /səˈjen/ /səˈjent/ n masc
جێگه

seixanta /sejˈʃan.ta/ /seˈʃan.ta/ /siˈʃan.ta/ /siˈʃan.tə/ /ʃiˈʃan.ta/ /ʃiˈʃan.tə/ number
şêst

sella /ˈse.ʎa/ /ˈse.ʎə/ n fem
kurtan

semblant /semˈbɫan/ /semˈbɫant/ /səmˈbɫan/ /səmˈbɫant/ adj
cenaze
Que és gairebé igual a un altre.

semblant /semˈbɫan/ /semˈbɫant/ /səmˈbɫan/ /səmˈbɫant/ n masc
mirûz
Cara que manifesta l’estat d’ànim, l’estat de salut.

sembrar /semˈbɾa/ /semˈbɾaɾ/ /səmˈbɾa/ v
çandin

semen /ˈse.men/ /ˈsɛ.mən/ n masc
sperma

sempre /ˈsem.pɾe/ adv
hemîşe daîme

senat /seˈnat/ /səˈnat/ n masc
senato

senglar /seŋˈɡɫa/ /səŋˈɡɫa/ n masc
beraz

sense /ˈsen.sa/ /ˈsen.se/ /ˈsən.sə/ /ˈsɛn.sə/ preposition
bê

sentir /senˈti/ /senˈtiɾ/ v
pejinîn
Percebre amb els sentits, tret del visual.
bihîstin
Percebre sons mitjançant l'oïda.

sentit /senˈtit/ n masc
hest
Facultat per relacionar el cos i l'exterior (la vista, el tacte....)

senyal /seˈɲaɫ/ /siˈɲaɫ/ n masc
nîşan
Marca feta a alguna cosa.

senyor /seˈɲo/ /seˈɲoɾ/ /siˈɲo/ /siˈɲoɾ/ /səˈɲo/ /səˈɲu/ n masc
mamoste
(usat especialment pels nens) Home gran o desconegut.

ser /ˈse/ /ˈser/ /ˈseɾ/ /ˈsə/ /ˈsɛ/ /ˈsɛr/ v
bûn
ésser, existir

serbi adj masc
serbî
Relatiu a Sèrbia o la seva llengua.

serbi n masc
serbî
Individu de Sèrbia.
(només singular) Llengua eslava pròpia de Sèrbia.

sergent /serˈd͡ʒen/ /seɾˈd͡ʒen/ /seɾˈd͡ʒent/ /sərˈʒen/ /səɾˈʒent/ n masc
sercan

sermó /seɾˈmo/ /sərˈmo/ n masc
weiz

serp n fem
mar مار
Rèptil sense extremitats (Serpentes).

serpentó /seɾ.penˈto/ /sər.pənˈto/ n masc
mar

serra /ˈsa.rə/ /ˈsa.rɛ/ /ˈsɛ.ra/ /ˈsɛ.rɛ/ n fem
mişar
Fulla d’acer que no té dents i serveix per tallar la pedra amb l'ajuda d'aigua i sorra.

serralada /se.raˈɫa.ða/ /sə.rəˈɫa.ðə/ n fem
rêzeçiya

servent /serˈβen/ /seɾˈvent/ /seɾˈβen/ /sərˈben/ /sərˈven/ /səɾˈvent/ n masc
benî

set /ˈset/ /ˈsət/ /ˈsɛt/ number
heft
(cardinal) Sis més un.
(valor ordinal) Setè, setena.

setanta /seˈtan.ta/ number
heftê

setembre /səˈtem.bɾə/ n masc
rezber
Novè mes de l'any.

setge /ˈse.d͡ʒe/ /ˈse.d͡ʒə/ /ˈsɛ.d͡ʒə/ n masc
dorgirtin
Acció d'assetjar, encerclament d'una població, fortalesa, vaixell... per a bloquejar-la o per a combatre-la.

setmana /semˈma.na/ /seˈma.na/ n fem
hefte

setmanal /se.maˈnaɫ/ /sem.maˈnaɫ/ adj
hefteyî

setze /ˈse.d͡ze/ number
şazdeh

seure /ˈsɛw.ɾe/ v
rûniştin

sexe /ˈsɛk.se/ /ˈsɛk.sə/ n masc
zayend
Conjunt de les peculiaritats bioquímiques, fisiològiques i orgàniques que divideixen els individus d'una espècie en mascles i femelles i fan possible entre ells, mitjançant els adequats processos de conjugació o fecundació, una periòdica modificació de la informació genètica.
seks
Sexualitat, activitat sexual.

si conjunction
eger
Nexe condicional que introdueix un supòsit, una premissa.

si n masc
مه‌مک
(per extensió) Part interna d'una cosa.

sicilià n masc
sîcîlyanî
Originari de Sicília.
(només singular) Llengua parlada a Sicília.

signe /ˈsiŋ.ne/ /ˈsiɡ.ne/ n masc
dawer

significat /siŋ.ni.fiˈkat/ /siɡ.ni.fiˈkat/ n masc
wate

silenci /siˈɫen.si/ n masc
بێده‌نگ
Estat d'absència de soroll o de no parlar.

silenciós /si.ɫen.siˈos/ /si.ɫən.siˈos/ adj masc
bêdeng
Que no parla, que guarda silenci.
Lloc on, moment en què, regna el silenci.
Que no fa gaire soroll.

silici n masc
sîlîsyûm

simple /ˈsim.pɫe/ adj
hêsan
Que no presenta complexitat, que no és res més que allò.

sina /ˈsi.na/ /ˈsi.nə/ n fem
sîng

sinusitis /si.nuˈzi.tis/ n fem
sînûzît

sinònim /siˈnɔ.nim/ n masc
hevmane
Mot amb un significat igual o similar al d'un altre.

sirtaki /sirˈta.ki/ n masc
sîrtakî

sis number
şeş

situació /si.tu.a.siˈo/ /si.tu.ə.siˈo/ n fem
barûdox
Manera d'estar quelcom situat.

sobirà /so.biˈɾa/ /su.biˈɾa/ n masc
deshilatdar
Persona que té l'autoritat suprema o sobirania dins un estat. Antigament a l'alta edat mitjana també se li deia un sobirà a les tinences d'un camperol.

social /so.siˈaɫ/ /su.siˈaɫ/ adj
civakî
Pertanyent a un grup de persones.
Destinat a l'atenció de persones desafavorides.

socialdemocràcia /so.si.aɫ.de.moˈkɾa.si.a/ /so.si.əɫ.də.moˈkɾa.si.ə/ /su.si.əɫ.də.muˈkɾa.si.ə/ n fem
sosyal demokrasî

socialisme /so.si.aˈɫiz.me/ /so.si.əˈɫiz.mə/ /su.si.əˈɫiz.mə/ n masc
civakparêzî

sodi n masc
natrîyûm
Element químic de nombre atòmic 11 i símbol Na.

sofre /ˈso.fɾə/ n masc
kibrît

sofà /soˈfa/ /suˈfa/ n masc
qenepe
Seient per a més d'una persona amb respatller i reposabraços format per components relativament tous, semblant a la textura dels coixins.

sogra /ˈsɔ.ɣɾa/ /ˈsɔ.ɣɾɔ/ n fem
xesû

sogre /ˈsɔ.ɣɾe/ n masc
خه‌زور

sol /ˈsoɫ/ /ˈsuɫ/ /ˈsɔɫ/ n masc
xewer roj tav
Astre estel·lar, estrella.
roj tav
Lluentor o escalfor que produeix el sol.

soldat /soɫˈdat/ /suɫˈdat/ n masc
esker
Persona que forma part d'un exèrcit.

soldà /soɫˈda/ /suɫˈda/ n masc
sultan

solució /so.ɫu.siˈo/ /su.ɫu.siˈo/ n fem
çare
Fet de finalitzar adequadament algun tipus de problema.

sol·licitar /so.ɫi.siˈta/ /soɫ.ɫi.siˈta/ /soɫ.ɫi.siˈtaɾ/ /su.ɫi.siˈta/ /suɫ.ɫi.siˈta/ v
pirsîn

somiar /so.miˈa/ /so.miˈaɾ/ /su.miˈa/ v
خه‌وبینین
Veure representacions fictícies de la realitat durant la pèrdua de consciència del son.

somni /ˈsɔm.ni/ n masc
xewn

somriure /somˈɾiw.ɾe/ /somˈɾiw.ɾə/ /sumˈɾiw.ɾə/ v
bişirîn bişkurrîn
Riure lleument.

son /son/ /sun/ n fem
xew
Ganes de dormir.

son /son/ /sun/ n masc
xew
Estat de somni, de suspensió de la consciència

sonet /soˈnet/ /soˈnət/ /suˈnɛt/ n masc
sone

sonor /soˈnoɾ/ /suˈnor/ adj masc
dengdar

sonso /ˈson.so/ /ˈson.su/ /ˈsɔn.su/ adj masc
bêtam

sopa /ˈso.pa/ n fem
şorbe

sopar /soˈpa/ /soˈpaɾ/ /suˈpa/ n masc
şîv
Àpat principal del vespre o de la nit.

sor /ˈsɔr/ n fem
xuşk

sord /ˈsort/ adj masc
kerr

sorprendre /soɾˈpen.dɾe/ /soɾˈpən.dɾə/ /surˈpɛn.dɾə/ v
aşiftandin

sorra /ˈso.ra/ n fem
خۆڵ

sospitar /sos.piˈta/ /sos.piˈtaɾ/ /sus.piˈta/ v
gumanbarbûn şik birin ser#Kurdi yekî
Tenir una creença negativa no confirmada sobre algú, malfiar-se.

sota /ˈso.ta/ /ˈso.tə/ n fem
piyon

soterrani /so.teˈra.ni/ /so.təˈra.ni/ /su.təˈra.ni/ n masc
bodrûm

sovint /soˈvint/ /soˈβin/ /suˈvin/ adv
باره‌ها

suau /suˈaw/ adj
nerm

submarí /sub.maˈɾi/ /sum.maˈɾi/ /sum.məˈɾi/ n masc
noqav
Vaixell construït per a navegar per sota la superfície de l'aigua. Gairebé sempre són de propòsit militar.

substantiu /sups.tanˈtiw/ /sus.tanˈtiw/ n masc
navdêr

substància /supsˈtan.si.a/ /supsˈtan.si.ə/ /susˈtan.si.a/ /susˈtan.si.ə/ n fem
made

sucar-hi /suˈka.ɾi/ v
mêjîn
Treure'n profit de forma il·legal o abusiva, acceptar suborns, en especial en càrrecs de responsabilitat.

sucre /ˈsu.kɾe/ n masc
şekir

sud n masc
başûr

sud-est /ˌsuˈtest/ n masc
başûrê rojhilat

sud-oest /ˌsu.toˈest/ /ˌsu.tuˈest/ n masc
başûrê rojava

sud-sud-est /ˌsutˌsutˈest/ n masc
başûr-başûrê rojhilat

sud-sud-oest /ˌsutˌsut.oˈest/ /ˌsutˌsut.uˈest/ n masc
başûr-başûrê rojava

suec n masc
swêdî
(només singular) Llengua germànica escandinava oriental parlada a Suècia i Finlàndia.

sufocar /su.foˈka/ /su.foˈkaɾ/ /su.fuˈka/ v
fetisandin
Apagar un incendi.

suma /ˈsu.ma/ n fem
yekûn

sura /ˈsu.ɾa/ /ˈsu.ɾə/ n fem
sûre

suís /suˈis/ n masc
Swîsre
Habitant de Suïssa.

suïcidar-se /su.i.si.ðərˈsə/ /su.i.siˈðar.sə/ /su.i.siˈðaɾ.se/ /su.i.siˈðaɾ.sə/ v
kuştin
Matar-se a un mateix.

suïcidi /su.iˈsi.ði/ n masc
xwekuştin

sànscrit /ˈsans.kɾit/ n masc
sanskrîtî
Llengua clàssica de l'Índia i litúrgica de l'hinduisme, el budisme i el jainisme.

sègol /ˈse.ɣoɫ/ /ˈsɛ.ɣoɫ/ /ˈsɛ.ɣuɫ/ n masc
baçîk

sèrie /ˈse.ɾi.e/ /ˈse.ɾje/ /ˈsɛ.ɾi.ə/ /ˈsɛ.ɾjə/ n fem
lezgîn
Conjunt ordenat d'elements

sí adv
belê erê
Expressió d'afirmació com a resposta.

síl·laba /ˈsi.ɫa.βa/ /ˈsi.ɫə.βə/ /ˈsiɫ.ɫa.ba/ /ˈsiɫ.ɫə.bə/ n fem
hece
Unió de diversos sons en un sol cop de veu, cadascuna de les divisions fonètiques d'una paraula segons les espiracions necessàries per pronunciar-la.

símbol /ˈsim.boɫ/ /ˈsim.buɫ/ n masc
dawer

síndria /ˈsin.dɾi.a/ n fem
zebeş

sòlid /ˈsɔ.ɫit/ n masc
req
Estat de la matèria que es caracteritza per resistir-se a la deformació.

tabac /taˈbak/ n masc
توتن

tac /ˈtak/ n masc
nîr
(pilota basca) Peça de fusta situada a l'extrem superior d'una cesta, que serveix per a encaixar-hi els dos extrems del cèrcol i les cinc costelles principals.

taca /ˈta.ka/ /ˈta.kə/ n fem
niqte
Brutícia que es troba sobre un objecte o persona.

tacte /ˈtak.te/ /ˈtak.tə/ n masc
bale kirin
Sentit pel qual es percep l'exterior a partir de les terminacions nervioses situades a la pell del cos.

talent /taˈɫen/ /taˈɫent/ /təˈɫen/ /təˈɫent/ n masc
behre
Especial aptitud intel·lectual, natural o adquirida, per a dur a terme tasques que, en general, requereixen una elevada participació de continguts de tota mena.

tallar /taˈʎa/ /taˈʎaɾ/ /təˈja/ /təˈʎa/ v
birrîn
Trencar o separar un objecte amb ajuda d'un instrument de tall.
Esculpir, treure material d'una peça perquè agafi una forma determinada.
(pilota) Llançar la pilota amb força i amb una trajectòria tan baixa com sigui possible.

talp n masc
koremişk

tal·li /ˈta.ɫi/ /ˈtaɫ.ɫi/ n masc
talyûm

taló /taˈɫo/ n masc
çek
Document de crèdit que, separat de la matriu d'un bloc, el pagador escriu la quantitat i el dóna al cobrador.

tambor /tamˈbo/ /tamˈboɾ/ /təmˈbo/ n masc
def
Cilindre, sovint buit i giratori, que recorda la forma de l'instrument membranòfon de percussió.

tamborer /tam.boˈɾe/ /tam.boˈɾeɾ/ /təm.boˈɾe/ /təm.buˈɾe/ n masc
dahol
Músic que toca el tambor.

tanca /ˈtaŋ.ka/ n fem
çeper
Barrera col·locada en un terreny per impedir o dificultar el pas.

tancar /taŋˈka/ /taŋˈkaɾ/ v
girtin
Posar algun impediment per a privar l'entrada o sortida d'algun lloc.

tant de bo Interjection
xwezî

tap /ˈtap/ n masc
tepedor
Peça que impedeix la sortida del contingut d'un envàs.

tapís /taˈpis/ /təˈpis/ n masc
berr

tard /ˈtart/ adv
derneg

tardor /tarˈðo/ /taɾˈðoɾ/ n fem
پاییز‎ payiz

taronja /taˈɾɔɲ.d͡ʒa/ /taˈɾɔɲ.d͡ʒɔ/ /təˈɾoɲ.ʒə/ /təˈɾɔɲ.ʒə/ n fem
pirteqal پرته‌قاڵ
Fruit del taronger.

taronja /taˈɾɔɲ.d͡ʒa/ /taˈɾɔɲ.d͡ʒɔ/ /təˈɾoɲ.ʒə/ /təˈɾɔɲ.ʒə/ n masc
pirteqal
Color de l'espectre entre el vermell i el groc.

tassa /ˈta.sa/ n fem
fincan

tatuatge /ta.tuˈa.d͡ʒe/ /tə.tuˈa.d͡ʒə/ n masc
deq

taula /ˈtaw.ɫa/ n fem
mase mêze
Moble amb una superfície i potes per recolzar o deixar coses.
(tennis de taula) Taula rectangular sostinguda generalment sobre vuit potes a 76 cm d'altura, de color fosc mat, amb una superfície plana dividida per una xarxa en dos camps.

taxonomia /tak.so.noˈmi.a/ /tək.so.noˈmi.ə/ /tək.su.nuˈmi.ə/ n fem
taksonomî
Ciència que tracta de la classificació dels animals i de les plantes.

te /te/ /tə/ /ˈte/ n masc
ça çay
(aliments) Infusió amb aquestes fulles.

teatre /teˈa.tɾe/ n masc
şano

teclat /teˈkɫat/ n masc
پیتلێده‌ر

tecneci /teŋˈnɛ.si/ /təŋˈnɛ.si/ n masc
teknesyûm

teix /ˈtejʃ/ /ˈteʃ/ n masc
주목속

teixó /tejˈʃo/ /teˈʃo/ /təˈʃo/ n masc
kurbeşk

teler /teˈɫe/ /teˈɫeɾ/ /təˈɫe/ n masc
cûmik
Estri per fer teixits.

televisió /te.le.vi.ziˈo/ /te.ɫe.vi.ziˈo/ /te.ɫe.βi.ziˈo/ /tə.ɫə.vi.ziˈo/ n fem
televîzyon

televisor /te.ɫe.viˈzoɾ/ /te.ɫe.βiˈzo/ /te.ɫe.βiˈzoɾ/ /tə.ɫə.viˈzo/ /tə.ɫə.βiˈzo/ n masc
televîzyon

telèfon /teˈɫɛ.fon/ /təˈɫɛ.fon/ /təˈɫɛ.fun/ n masc
telefon
Aparell que permet la comunicació oral a distància, fent tant de transmissor com de receptor, amb un dispositiu per a seleccionar el destinatari.

telèfon mòbil n masc
bêtêlk

temperatura /tem.pe.ɾaˈtu.ɾa/ n fem
germapîv

templa /ˈtem.pɫa/ /ˈtem.pɫə/ n fem
cênik

temple /ˈtem.pɫe/ /ˈtem.pɫə/ n masc
peristgeh

temporada /tem.poˈɾa.ða/ /təm.puˈɾa.ðə/ n fem
demsal
Període de temps durant el qual es practica una activitat.

temps n masc
dem wext
Magnitud física que serveix per a avaluar l'evolució dels fets o bé per a organitzar o pronosticar allò que s'espera o es vol que passi.

tenda /ˈten.da/ /ˈten.də/ n fem
çadir
Habitacle portàtil fàcilment desmuntable.

tendre /ˈtɛn.dɾe/ /ˈtɛn.dɾə/ /ˈtɛn.dɾə/ /ˈtɛn.dɾɛ/ adj masc
bexşende
Ple d'afecte i tendresa.

tenir /teˈni/ /teˈniɾ/ /təˈni/ v
hebûn
Expressar pertinença o possessió.

tercer /terˈse/ /teɾˈseɾ/ number
سێیه‌م

termòstat /teɾˈmɔs.tat/ /təɾˈmɔs.tət/ n masc
termostat
Dispositiu que emet un senyal o tanca un circuit quan detecta que la temperatura ha sobrepassat o ha baixat per sota d'un valor preestablert. Sovint s'utilitza per a regular la temperatura d'un lloc.

terratrèmol /ˌtɛ.raˈtɾe.moɫ/ /ˌtɛ.rəˈtɾə.moɫ/ /ˌtɛ.rəˈtɾɛ.muɫ/ n masc
erdhej

terrorisme /te.roˈɾiz.me/ /tə.roˈɾiz.mə/ /tə.ruˈɾiz.mə/ n masc
terorîzm

testa /ˈtes.ta/ /ˈtes.tə/ n fem
ser
Cap d'una persona o animal.
Part anterior, frontal, d'una cosa.
Tap o part anterior de les bótes i barrils.
Mena de closca que cobreix el cos de les garoines.

testament /tes.taˈmen/ /tes.taˈment/ /təs.təˈmen/ /təs.təˈment/ n masc
wesyet

testicle /tesˈti.kɫe/ /təsˈti.kɫə/ n masc
gun hêlik

testimoni /tes.tiˈmɔ.ni/ /təs.tiˈmɔ.ni/ n neut
gewah

teulada /tewˈɫa.ða/ /təwˈɫa.ðə/ n fem
ban

text /ˈtekst/ /ˈtɛkst/ n masc
nivîsar

tia /ˈti.a/ n fem
pûr

tigre /ˈti.ɣɾə/ n masc
piling

tija /ˈti.d͡ʒa/ /ˈti.ʒa/ /ˈti.ʒə/ n fem
bistîk

timpà /timˈpa/ n masc
perdeya guh
Membrana de l'orella present en els animals de l'ordre dels cordats.

tip /ˈtip/ adj masc
betilî
Que ja en té prou, cansat i enutjat.

tirar /tiˈɾa/ /tiˈɾaɾ/ v
çûn
Prendre una direcció determinada.

tiroide /tiˈɾɔj.ðe/ /tiˈɾɔj.ðə/ n masc
toşpiya zençelokê

tisores /tiˈzo.ɾes/ n fem
meqes
Eina metàl·lica per a tallar formada per dues peces iguals (o gairebé) creuades i agafades entre elles per un petit eix també metàl·lic. Cada peça, anomenada tisora, té, a un costat del creuament, una part tallant disposada de manera que les parts tallants de les dues peces es toquen; i, a l'altra, una anella per a agafar l'eina amb un o més dits.

titani n masc
tîtan

tocar /toˈka/ /toˈkaɾ/ /tuˈka/ v
bale kirin
Posar els dits o una altra part exterior del cos fregant un altre cos.
(voleibol) Entrar en contacte, un jugador, amb la pilota amb qualsevol part del cos de la cintura cap amunt.
lê xistin
Fer sonar un instrument musical.

tocat /toˈkat/ /tuˈkat/ n masc
bale kirin

tomar /toˈma/ /tuˈma/ v
girtin
(oriental) Para la mà, estendre una tela, per agafar al vol una cosa que cau.
werbûn
(mallorquí) Fer caure a cops o empentes.

tomba /ˈtom.ba/ /ˈtom.bə/ n fem
mezel

tombar /tomˈba/ /tomˈbaɾ/ /tumˈba/ v
zivirîn
Girar una cosa d'una part a una altra.
Girar, canviar de direcció.

tomàquet /toˈma.kət/ /tuˈma.kət/ n masc
bacansor

tonell /toˈneʎ/ /tuˈneʎ/ n masc
den
Bóta, especialment grossa de més de 500 litres.

tonyina /toˈɲi.na/ /toˈɲi.nə/ /tuˈɲi.nə/ n fem
orkinos

topar /toˈpa/ /toˈpaɾ/ /tuˈpa/ v
werbûn
Trobar inesperadament allò que es buscava.

tori n masc
toryûm

tornado /toɾˈna.ðo/ /turˈna.ðu/ n masc
bablîsok

tornar /torˈna/ /toɾˈna/ /toɾˈnaɾ/ /turˈna/ v
vegerandin
Donar al propietari una cosa rebuda.

tornejar /tor.neˈd͡ʒa/ /toɾ.neˈd͡ʒaɾ/ /tur.nəˈʒa/ v
zivirîn
(transitiu) Treballar amb el torn per arrodonir esfèricament o cilíndrica una cosa que està en brut, polint-la i allisant-la.

torre /ˈto.re/ n fem
برج
Edificació militar amb una alçada superior a l'amplada per a la defensa o l'observació, que quan forma part d'una construcció més gran sobresurt dels elements que té al voltant.
Construcció mòbil de certa alçària utilitzada antigament per assaltar els castells i altres fortificacions.

tortuga /toɾˈtu.ɣə/ /turˈtu.ɣə/ n fem
req
Rèptil que forma un ordre propi (testudines), caracteritzat per l'enorme closca que li cobreix quasi tot el cos (tant per dalt com per sota). Té quatre potes curtes, una cua i una boca en forma de bec.

tos /tos/ /tus/ /ˈtos/ /ˈtɔs/ n fem
kuxik
Alliberament violent de l'aire dels pulmons produït per una contracció espasmòdica sobtada i acompanyat d'un so característic.

tossir /toˈsi/ /toˈsiɾ/ /tuˈsi/ v
kuxîn

tossut /toˈsut/ /tuˈsut/ adj masc
eynat
Persona que s'entesta a tenir la raó o a fer una cosa d'una determinada manera malgrat els avisos d'altri.

tot /ˈtɔt/ adv
hertişt
enterament

tou /ˈtow/ /ˈtɔw/ adj masc
nerm
De consistència fluixa, que en tocar-lo s'enfonsa el dit lleument.

tovalles /toˈva.ʎes/ /toˈva.ʎəs/ /toˈβa.ʎes/ /tuˈva.jəs/ /tuˈβa.ʎəs/ n fem
سفره‌

tradició /tɾa.ði.siˈo/ n fem
bastan
Tot allò que té origen en les generacions passades i que, mantenint un fort contingut social, es transmet a les següents generacions. Fa referència a l'herència que rebem dels avantpassats. Per tant, és l'objecte de culte del tradicionalisme.

traducció /tɾa.ðuk.siˈo/ n fem
tercime
Acte i efecte de traduir.
(genètica) Procés biològic en què se sintetitza una cadena de proteïnes a partir d'una seqüència d'ARN missatger.

traductor /tɾa.ðukˈto/ /tɾa.ðukˈtoɾ/ n masc
wergêr

traduir /tɾa.ðuˈi/ /tɾa.ðuˈiɾ/ /tɾə.ðuˈi/ v
wergerrandin

trametre /tɾaˈme.tɾe/ /tɾəˈmə.tɾə/ /tɾəˈmɛ.tɾə/ v
şandin

trampa /ˈtɾam.pa/ /ˈtɾam.pə/ n fem
telle
Enginy destinat a caçar animals.

transeünt /tɾan.zeˈun/ /tɾan.zeˈunt/ /tɾən.zəˈun/ /tɾən.zəˈunt/ adj
rêwî
Que està de pas, temporal.

trau /tɾaw/ n masc
xanî
Forat o tall en una peça de roba per on ha de passar un botó.

treball /tɾeˈbaʎ/ /tɾəˈbaj/ /tɾəˈbaʎ/ n masc
kar
Esforç per assolir una finalitat.
Resultat d'un esforç.
Allò a què una persona dedica la seva activitat professional.
Activitat, professional o no, que requereix esforç o no, que es desenvolupa per assolir una finalitat.
(física) Magnitud que mesura l'energia necessària per a modificar l'energia d'algun sistema, en especial per a generar moviment o alterar cossos.

treballador /tɾe.ba.ʎaˈðoɾ/ /tɾe.βa.ʎaˈðo/ /tɾə.bə.jəˈðo/ /tɾə.bə.ʎəˈðo/ n masc
کرێکار
Empleat, persona contractada per altri.

treballar /tɾe.baˈʎaɾ/ /tɾe.βaˈʎa/ /tɾə.bəˈja/ /tɾə.bəˈʎa/ v
kar kirin

tremuja /tɾeˈmu.d͡ʒa/ /tɾeˈmu.ʒa/ /tɾəˈmu.ʒə/ n fem
ser
Capçal de fusta unit per mitjà d'uns ferros a les nanses de la campana que serveix per a sostenir-la, i al mateix temps de contrapès per a que es pugui ventar fàcilment.

tren /ˈtɾen/ /ˈtɾen/ n masc
trên

trena /ˈtɾe.na/ /ˈtɾə.nə/ /ˈtɾɛ.nə/ n fem
gulî
Pentinat fet entrecreuant tres o més feixos de cabells.

trenar /tɾeˈna/ /tɾeˈnaɾ/ /tɾəˈna/ v
gulî
Fer trenes.

trencar /tɾeŋˈka/ /tɾeŋˈkaɾ/ /tɾəŋˈka/ v
şikandin
Fer trossos una cosa a base de cops, de pressió.
zivirîn
(intransitiu) Canviar de direcció d’un camí o carrer a un altre.

trenta /ˈtɾen.ta/ /ˈtɾən.tə/ /ˈtɾɛn.tə/ n masc
sî
(tennis, pilota valenciana) Segon punt guanyat en un joc per un jugador o un equip.

trenta /ˈtɾen.ta/ /ˈtɾən.tə/ /ˈtɾɛn.tə/ number
sî

trenta-sis /ˌtɾen.taˈsis/ /ˌtɾən.təˈsis/ /ˌtɾɛn.təˈsis/ number
sî û şeş

trentè /tɾenˈte/ /tɾənˈtə/ /tɾənˈtɛ/ number
sîhî

trepant /tɾeˈpan/ /tɾeˈpant/ /tɾəˈpan/ /tɾəˈpant/ n masc
boron

tres /ˈtɾes/ /ˈtɾəs/ /ˈtɾɛs/ number
sê سێ

tresor /tɾeˈzɔɾ/ /tɾəˈzɔ/ n masc
gencîne
Conjunt agrupat de diners o de coses de gran valor.

tretze /ˈtɾe.d͡ze/ number
sêzdeh

triangle /tɾiˈaŋ.ɡɫe/ n masc
سێگۆشه
Figura geomètrica de tres costats i tres angles.
Instrument idiòfon que consisteix en una vareta de metall doblegada en forma de triangle i que es toca colpejant-la amb una vareta metàl·lica.
(billar) Marc rígid de forma triangular a l'interior del qual es col·loquen les boles, utilitzat al començament d'una partida de billar americà o de snooker per a disposar les boles regularment agrupades.

triar /tɾiˈa/ /tɾiˈaɾ/ v
bijartin
Separar un o més elements dins d'un conjunt segons unes característiques concretes.

tribu /ˈtɾi.βu/ n fem
eşîr

tribunal /tɾi.βuˈnaɫ/ n masc
dadgeh

trinxa /ˈtɾiɲ.t͡ʃa/ /ˈtɾiɲ.ʃə/ n fem
lep

trist /ˈtɾist/ adj
xemgîn
Que no té alegria.

tristesa /tɾisˈte.za/ /tɾisˈtə.zə/ /tɾisˈtɛ.zə/ n fem
خه‌فه‌ت

trobar /tɾoˈba/ /tɾoˈbaɾ/ /tɾoˈβa/ /tɾuˈba/ /tɾuˈβa/ v
dîtin
Veure alguna cosa que s'havia perdut.
rastî hev hatin
(pronominal) Coincidir dos o més que vénen de llocs diferents.

troca /ˈtɾɔ.ka/ /ˈtɾɔ.kɔ/ /ˈtɾɔ.kə/ n fem
top

tron /ˈtɾɔn/ n masc
text

tronc /ˈtɾoŋ/ /ˈtɾoŋk/ /ˈtɾoŋk/ n masc
qurm
(botànica) Part dels arbres entre l'arrel i la copa, equivalent a la tija d'altres vegetals.
(argot casteller) Part vertical central d'un castell per sota del pom de dalt.

trucar /tɾuˈka/ /tɾuˈkaɾ/ v
dizî kirin
(intransitiu, central, nord-occidental) Donar cops per a demanar que obrin.
lê gerrîn
(intransitiu) Telefonar.

truita /ˈtɾuj.ta/ /ˈtɾwi.ta/ n fem
deqsor
Peix de la família dels salmònids, propi de rius cabalosos d'aigües fredes i ràpides. (Salmo trutta).

truja /ˈtɾu.d͡ʒa/ /ˈtɾu.ʒa/ /ˈtɾu.ʒə/ n fem
madek
Porc femella

trumfar /tɾuɱˈfa/ /tɾuɱˈfaɾ/ v
birrîn

trèvol /ˈtɾe.voɫ/ /ˈtɾe.βoɫ/ /ˈtɾə.voɫ/ /ˈtɾɛ.vuɫ/ n masc
nefel
Planta silvestre caracteritzada per les seves fulles trifoliades (Trifolium).

tu pronoun
tu

tuberculosi /tu.beɾ.kuˈɫɔ.zi/ /tu.βər.kuˈɫɔ.zi/ n fem
tuberkuloz

tulipa /tuˈɫi.pa/ /tuˈɫi.pə/ n fem
tule

tumor /tuˈmor/ n masc
asaw

tungstè /tuŋsˈtɛ/ n masc
tûngsten

turc n masc
tirkî
(masculí singular) Llengua turquesa parlada principalment a Turquia i Xipre.

turisme /tuˈɾiz.me/ n masc
turîzm

turó n masc
gird
Elevació moderada del terreny; muntanya o puig poc elevat; pujol.

tàlem /ˈta.ɫem/ /ˈta.ɫəm/ n masc
talamûs

tàntal /ˈtan.təɫ/ n masc
tantal

tètum /ˈtɛ.tum/ n masc
tetum
Llengua austronèsica amb forta influència del malai i del portuguès parlada a Timor Oriental on és cooficial amb el portuguès.

témer /ˈte.me/ /ˈte.meɾ/ /ˈtə.mə/ /ˈtɛ.mə/ v
tirsîn
Sentir por.

tòfona /ˈtɔ.fo.nə/ /ˈtɔ.fu.nə/ n fem
kiyarik

tórtora /ˈtor.tu.ɾə/ /ˈtoɾ.to.ɾa/ /ˈtoɾ.to.ɾə/ n fem
qumrî

ull /ˈuj/ /ˈuʎ/ n masc
çav
Òrgan dels éssers vius capaç de fixar imatges en el cervell a través de receptors de llum.

un number
yek
(cardinal) La unitat completa.

un pronoun
kesek
Una persona anònima.

ungla /ˈuŋ.ɡɫa/ n fem
نینۆک
Protecció de calci del dit humà i d'altres animals.

unitat /u.niˈtat/ n fem
yeke

univers /u.niˈvɛls/ /u.niˈvɛɾs/ /u.niˈvɛɾs/ /u.niˈβɛrs/ /u.niˈβɛɾs/ n masc
gerdûn

universitat /u.ni.ver.siˈtat/ /u.ni.veɾ.siˈtat/ /u.ni.vəɾ.siˈtat/ /u.ni.βer.siˈtat/ /u.ni.βeɾ.siˈtat/ n fem
zanîngeh zanko

unió /u.niˈo/ n fem
yekîtî

ununbi /unˈum.bi/ n masc
ûnûnbiyûm

ununhexi /u.nuˈnɛɡ.zi/ n masc
ûnûnheksiyûm

ununpenti n masc
element 115

ununquadi /un.unˈkwa.ði/ n masc
ûnûnkûadyûm

ununtri n masc
element 113

urani n masc
uranyûm

usar /uˈza/ /uˈzaɾ/ v
bi kar anîn
Fer ús, fer servir.

usuari /u.zuˈa.ɾi/ n masc
bikarhêner

utilització /u.ti.ɫi.d͡za.siˈo/ /u.ti.ɫi.d͡zə.siˈo/ /u.ti.ɫi.za.siˈo/ n fem
bikaranîn

utilitzar /u.ti.ɫiˈd͡za/ /u.ti.ɫiˈza/ /u.ti.ɫiˈzaɾ/ v
pê xebitîn

vaca /ˈba.ka/ /ˈba.kə/ /ˈva.ka/ /ˈva.kə/ n fem
çêlek
(mamífers) Mamífer remugant de granja que dóna llet, femella del bou.

vaccí /bakˈsi/ /bəkˈsi/ /vakˈsi/ /vəkˈsi/ n masc
kutan
Preparat biològic que aconsegueix immunitzar una persona o animal contra una malaltia vírica.

vagina /baˈd͡ʒi.na/ /baˈʒi.na/ /vaˈd͡ʒi.na/ /vəˈʒi.nə/ n fem
quz

vainilla /bajˈni.ʎa/ /bəjˈni.ʎə/ /vajˈni.ʎa/ /vəjˈni.ʎə/ n fem
vanîlya

vaixell /bajˈʃeʎ/ /baˈʃeʎ/ /vajˈʃeʎ/ /vəˈʃeʎ/ n masc
gemî

valentia /ba.ɫenˈti.a/ /bə.ɫənˈti.ə/ /va.ɫenˈti.a/ /və.ɫənˈti.ə/ n fem
mêranî

vall /ˈbaʎ/ /ˈvaʎ/ /ˈvaʎ/ n fem
dehl
Depressió allargada entre dos vessants de muntanyes.

valor /baˈɫor/ /baˈɫoɾ/ /vaˈɫoɾ/ /vəˈɫo/ /vəˈɫoɾ/ n
bistehî
Tret de la persona que és valenta.

vanadi /baˈna.ði/ /bəˈna.ði/ /vəˈna.ði/ n masc
vanadyûm

vapor /baˈpor/ /baˈpoɾ/ /bəˈpor/ /vaˈpoɾ/ /vəˈpoɾ/ n masc
bixar
Gas, especialment referit a l'aigua.

vedell /beˈðeʎ/ /bəˈðeʎ/ /veˈðeʎ/ /vəˈðeʎ/ n masc
golik

vedella /beˈðe.ʎa/ /bəˈðe.ʎə/ /veˈðe.ʎa/ /vəˈðe.ʎə/ n fem
golik
(no comptable) Carn per menjar preparada de vedell o de vedella.

vegada /beˈɣa.ða/ /bəˈɣa.ðə/ /veˈɣa.ða/ /vəˈɣa.ðə/ /vəˈʝa.ðə/ n fem
car

vela /ˈbɛ.ɫa/ /ˈvə.ɫə/ /ˈvɛ.ɫa/ /ˈvɛ.ɫə/ /ˈvɛ.ɾa/ n fem
beran

vell /ˈbeʎ/ /ˈvej/ /ˈveʎ/ adj masc
kevn کۆن
De llarga vida, gran.

velocitat /be.ɫo.siˈtat/ /ve.ɫo.siˈtat/ /və.ɫo.siˈtat/ /və.ɫu.siˈtat/ n fem
lez

vena /ˈbe.na/ /ˈve.na/ /ˈvə.nə/ /ˈvɛ.nə/ n masc
xwînhêner

venda /ˈben.da/ /ˈben.də/ /ˈbɛn.də/ /ˈven.da/ /ˈven.də/ /ˈvən.də/ /ˈvɛn.də/ n fem
firotin

vendre /ˈben.dɾe/ /ˈven.dɾe/ /ˈvən.dɾə/ /ˈvɛn.dɾə/ v
firotin

venedor /be.neˈðo/ /be.neˈðoɾ/ /ve.neˈðoɾ/ /və.nəˈðo/ n masc
firoşkar

venir /beˈni/ /veˈniɾ/ /vəˈni/ v
hatin
Desplaçar-se vers el lloc on és l'interlocutor.

venjança /beɲˈd͡ʒan.sa/ /bəɲˈʒan.sə/ /veɲˈd͡ʒan.sa/ /vəɲˈʒan.sə/ n fem
heyf

vent /ˈben/ /ˈven/ /ˈvent/ n masc
ba

ventall /benˈtaʎ/ /bənˈtaʎ/ /venˈtaʎ/ /vənˈtaj/ /vənˈtaʎ/ n masc
baweşînk

verb /ˈbɛrp/ /ˈbɛɾp/ /ˈvɛɾp/ /ˈvɛɾp/ n masc
lêker

verd /ˈbɛrt/ /ˈvelt/ /ˈvəɾt/ /ˈvɛɾt/ adj masc
kesk
De color verd.

verd /ˈbɛrt/ /ˈvelt/ /ˈvəɾt/ /ˈvɛɾt/ n masc
kesk
Color de l'espectre entre el groc i el blau.

verdura /berˈðu.ɾa/ /beɾˈðu.ɾa/ /veɾˈðu.ɾa/ /vəɾˈðu.ɾə/ n fem
سه‌وزه‌

vergonya /berˈɣo.ɲa/ /beɾˈɣo.ɲa/ /veɾˈɣo.ɲa/ /vəɾˈɣo.ɲə/ n fem
şerm

vermell /berˈmeʎ/ /beɾˈmeʎ/ /veɾˈmeʎ/ /vərˈmɛj/ /vəɾˈməʎ/ adj masc
sor
Franja de l'espectre solar entre el violat i el taronja, amb una llargada d'ona d'entre 627 i 770 nm.

vertebrat /ber.teˈβɾat/ /beɾ.teˈβɾat/ /bər.təˈβɾat/ /veɾ.teˈbɾat/ /vəɾ.təˈbɾat/ n masc
movikdar

verí /beˈɾi/ /veˈɾi/ /vəˈɾi/ n masc
jehr
Substància que altera les funcions normals d'un organisme quan entra en contacte amb ell.

vesc /ˈbesk/ /ˈbɛsk/ /ˈvesk/ /ˈvɛsk/ n masc
çekem

vespa /ˈbes.pa/ /ˈves.pa/ /ˈves.pə/ n fem
moz
Nom de diverses espècies d'insectes himenòpters del subordre dels apòcrits. Es caracteritzen pel seu cos groc i negre. Són temudes per la seva fiblada, verinosa, però rarament mortal.

vespre /ˈbes.pɾe/ /ˈves.pɾe/ /ˈves.pɾə/ n masc
êvare

veu /ˈbew/ /ˈvew/ /ˈvəw/ /ˈvɛw/ n fem
deng
So humà que li permet comunicar-se amb altres fent passar l'aire per les cordes vocals, que vibren i sonen.
awaz
Per extensió, so característic d'un instrument o judici d'una entitat.
Característica de la conjugació dels verbs, que distingeix entre veu activa o passiva segons l'agent que efectuï l'acció.

veure /ˈbew.ɾe/ /ˈvew.ɾe/ /ˈvəw.ɾə/ /ˈvɛw.ɾə/ v
dîtin
Percebre amb la vista

veure-hi /vəwˈɾej/ /ˈbew.ɾej/ /ˈvew.ɾej/ /ˈvəw.ɾəj/ /ˈvɛw.ɾəj/ v
dîtin
Tenir la capacitat de percebre amb la vista.

veí /beˈi/ /vaˈi/ /veˈi/ /vəˈi/ adj masc
cînar
Que és a prop, contigu.

veí /beˈi/ /vaˈi/ /veˈi/ /vəˈi/ n masc
cînar
Habitant d'una casa propera.

vi /ˈbi/ /ˈvi/ /ˈvi/ n masc
şerab
(normalment no comptable) Beguda creada de la fermentació del raïm.

viatge /biˈa.d͡ʒe/ /viˈa.d͡ʒe/ /viˈa.d͡ʒə/ n masc
ger
Desplaçament a una destinació prou allunyada.
Cada anada i tornada que es fa per transportar quelcom o fer un encàrrec

vida /ˈbi.ða/ /ˈvi.ða/ /ˈvi.ðə/ n fem
jiyan
Capacitat d'alguns éssers (vius) de complir les funcions vitals: néixer, créixer i reproduir-se.

vidre /ˈbi.ðɾe/ /ˈvi.ðɾe/ /ˈvi.ðɾə/ n masc
cam

vidu /ˈbi.ðu/ /ˈvi.ðu/ /ˈvi.ðu/ adj masc
mêrebî

vinagre /biˈna.ɣɾe/ /viˈna.ɣɾe/ /viˈna.ɣɾə/ n masc
sirke

vint /ˈbin/ /ˈvin/ /ˈvint/ number
bîst

vint-i-cinc /ˌbin.tiˈsiŋ/ /ˌvin.tiˈsiŋk/ /ˌvin.tiˈsiŋk/ number
bîstûpênc

vint-i-dos /ˌbin.tiˈðos/ /ˌvin.tiˈðos/ /ˌvin.tiˈðos/ number
bîst û du

vint-i-dues /ˌbin.tiˈðu.es/ /ˌbin.tiˈðu.əs/ /ˌvin.tiˈðu.es/ /ˌvin.tiˈðu.əs/ number
bîst
Forma femenina de vint-i-dos.

vint-i-nou /ˌbin.tiˈnɔw/ /ˌvin.tiˈnɔw/ /ˌvin.tiˈnɔw/ number
bîst

vint-i-quatre /ˌbin.tiˈkwa.tɾe/ /ˌvin.tiˈkwa.tɾe/ /ˌvin.tiˈkwa.tɾə/ number
bîst

vint-i-set /ˌbin.tiˈsɛt/ /ˌvin.tiˈsɛt/ /ˌvin.tiˈsɛt/ number
bîst

vint-i-sis /ˌbin.tiˈsis/ /ˌvin.tiˈsis/ /ˌvin.tiˈsis/ number
bîst

vint-i-tres /ˌbin.tiˈtɾes/ /ˌbin.tiˈtɾɛs/ /ˌvin.tiˈtɾes/ /ˌvin.tiˈtɾəs/ /ˌvin.tiˈtɾɛs/ number
bîst

vint-i-un /ˌbin.tiˈun/ /ˌvin.tiˈun/ /ˌvin.tiˈun/ number
bîst û yek

vint-i-una /bin.tiˈu.na/ /bin.tiˈu.nə/ /vin.tiˈu.na/ /vin.tiˈu.nə/ number
bîst
Forma femenina de vint-i-un.

vint-i-vuit /bin.tiˈβujt/ /vin.tiˈvujt/ /vin.tiˈvujt/ number
bîst

vintè /binˈte/ /binˈtɛ/ /vinˈtə/ number
bîstan

vinya /ˈbi.ɲa/ /ˈbi.ɲə/ /ˈvi.ɲa/ /ˈvi.ɲə/ n fem
rez
Planta del gènere Vitis, una variant de la qual, la Vitis vinifera, produeix el raïm.

viola /biˈɔ.ɫa/ /biˈɔ.ɫɔ/ /biˈɔ.ɫə/ /viˈɔ.ɫa/ /viˈɔ.ɫə/ n fem
benefşe
Planta que fa flors de color lila.

violència /bi.oˈɫɛn.si.a/ /bi.uˈɫɛn.si.ə/ /vi.oˈɫɛn.si.a/ /vi.oˈɫɛn.si.ə/ /vi.uˈɫɛn.si.ə/ n fem
şidet

violí /bi.oˈɫi/ /vi.oˈɫi/ /vi.uˈɫi/ n masc
keman

visitar /bi.ziˈta/ /vi.ziˈta/ /vi.ziˈtaɾ/ v
seredanî kirin

viure /ˈbiw.ɾe/ /ˈviw.ɾe/ /ˈviw.ɾə/ v
jîn
Existir, estar viu.

vocal /boˈkaɫ/ /voˈkaɫ/ /vuˈkaɫ/ n fem
dengdar

vocatiu /bo.kaˈtiw/ /bu.kəˈtiw/ /vo.kaˈtiw/ /vo.kəˈtiw/ /vu.kəˈtiw/ n masc
dariştina bazîkerî

vol /ˈbɔɫ/ /ˈvɔɫ/ /ˈvɔɫ/ n masc
firr
(handbol) Acció d'un jugador situat a prop de l'àrea de porteria contrària de saltar en direcció a la porteria per controlar una pilota procedent d'una passada i llançar-la immediatament per intentar marcar abans de tocar a terra.

volapük /bo.ɫaˈpuk/ /bu.ɫəˈpuk/ /vo.ɫaˈpuk/ /vo.ɫəˈpuk/ /vu.ɫəˈpuk/ n masc
volapûkî
Llengua planificada creada pel capellà alemany Johann Martin Schleyer el 1879 amb la intenció de facilitar la comprensió entre persones de distintes cultures.

volar /boˈɫa/ /voˈɫa/ /voˈɫaɾ/ /vuˈɫa/ v
firîn
Sostenir-se i moure's dins l'aire.

volcà /boɫˈka/ /voɫˈka/ /vuɫˈka/ n masc
volkan

voler /boˈɫe/ /voˈɫeɾ/ /voˈɫə/ /vuˈɫɛ/ v
xwestin

voltor /boɫˈto/ /boɫˈtoɾ/ /voɫˈto/ /voɫˈtoɾ/ /vuɫˈto/ n masc
هه‌ڵۆ

volum /boˈɫum/ /voˈɫum/ /vuˈɫum/ n masc
qebare

vomitar /bo.miˈta/ /vo.miˈta/ /vo.miˈtaɾ/ /vu.miˈta/ v
hilavêtin
Expulsar convulsivament per la boca.

vora /ˈbo.ɾə/ /ˈbɔ.ɾa/ /ˈbɔ.ɾɔ/ /ˈbɔ.ɾə/ /ˈvɔ.ɾa/ /ˈvɔ.ɾə/ n fem
qerax

vorera /boˈɾe.ɾa/ /buˈɾe.ɾə/ /voˈɾe.ɾa/ /voˈɾe.ɾə/ /vuˈɾe.ɾə/ n fem
meshyan

vori /ˈbɔ.ɾi/ /ˈvɔ.ɾi/ /ˈvɔ.ɾi/ n masc
aç
Substància de què consten els ullals de defensa de l'elefant i altres animals.

vosaltres /boˈza.tɾes/ /boˈzaɫ.tɾes/ /buˈza.tɾəs/ /voˈza.tɾes/ /voˈzaɫ.tɾes/ /voˈzaɫ.tɾəs/ /vuˈzal.trus/ /vuˈzaɫ.tɾəs/ pronoun
hûn

vostè /bosˈte/ /busˈtɛ/ /vosˈte/ /vosˈtə/ /vusˈtɛ/ pronoun
hûn

vot /ˈbot/ /ˈbɔt/ /ˈvɔt/ n masc
rayavêtin
Suport donat en una elecció a una proposta o persona, acte de votar.

vuit /ˈbujt/ /ˈvujt/ /ˈvujt/ number
heşt

vuitanta /bujˈtan.ta/ /bwiˈtan.ta/ /vujˈtan.ta/ /vujˈtan.tə/ number
heyştê

víking /ˈbi.kiŋ/ /ˈvi.kiŋ/ /ˈvi.kiŋk/ adj
vîkîng

vós /ˈbos/ /ˈvos/ /ˈvos/ pronoun
hûn

xacal /t͡ʃaˈkaɫ/ n masc
چه‌قه‌ڵ

xampú /t͡ʃamˈpu/ /ʃəmˈpu/ n masc
şampo شامپۆ
Sabó per rentar els cabells.

xarxa /ˈt͡ʃaɾ.t͡ʃa/ n fem
tor
Teixit de forma reticular que forma forats en forma de quadrats o rombes.
Tros d'aquest teixit fet servir per a pescar.

xat /ˈʃat/ n masc
pisîk

xec /ˈt͡ʃɛk/ /ˈʃɛk/ n masc
çek

xemeneia /t͡ʃe.meˈne.ja/ /t͡ʃe.meˈnɛ.ja/ n fem
bixêrî
Conducte destinat a ventilar o a treure fums o vapors.

xicot /t͡ʃiˈkɔt/ /ʃiˈkɔt/ n masc
evin
Noi que festeja, parella sentimental.

xicra /ˈt͡ʃi.kɾa/ /ˈʃi.kɾə/ n fem
fincan

xifra /ˈt͡ʃi.fɾa/ /ˈʃi.fɾa/ n fem
pêjimar

xilena /ʃiˈɫə.nə/ /ʃiˈɫɛ.nə/ n fem
duçerxe
(futbol) Tisora efectuada d'esquena a la porteria i amb el cos en posició quasi horitzontal.

xilòfon /ksiˈɫɔ.fon/ /ksiˈɫɔ.fun/ /ʃiˈɫɔ.fon/ /ʃiˈɫɔ.fun/ n masc
darînk

ximple /ˈt͡ʃim.pɫe/ /ˈʃim.pɫə/ adj
ehmeq
D'escassa intel·ligència o perspicàcia

xinès /ʃiˈnəs/ /ʃiˈnɛs/ adj masc
Çînî
Relatiu o pertanyent a la Xina, als seus habitants, la cultura o la llengua.

xinès /ʃiˈnəs/ /ʃiˈnɛs/ n masc
Çînî
Individu de la Xina.
(masculí singular) Grup de llengües sinotibetanes originàries de la Xina.

xiuxiuar /t͡ʃiw.t͡ʃiˈwa/ /t͡ʃiw.t͡ʃiˈwaɾ/ /ʃiw.ʃiˈwa/ v
piste-pist

xiuxiuejar /t͡ʃiw.t͡ʃi.weˈd͡ʒa/ /t͡ʃiw.t͡ʃi.weˈd͡ʒaɾ/ /t͡ʃiw.t͡ʃi.weˈʒa/ /ʃiw.ʃi.wəˈd͡ʒa/ /ʃiw.ʃi.wəˈʒa/ v
piste-pist

xocolata /t͡ʃo.koˈɫa.ta/ /ʃo.koˈɫa.tə/ /ʃu.kuˈɫa.tə/ n fem
şokolata
Llaminadura que té aquesta substància com a ingredient principal.

xofer /t͡ʃoˈfe/ /t͡ʃoˈfeɾ/ /ʃoˈfe/ /ʃuˈfe/ n masc
ajotvan

xoriguer /t͡ʃo.ɾiˈɣe/ /t͡ʃo.ɾiˈɣeɾ/ /ʃo.ɾiˈɣe/ /ʃu.ɾiˈɣe/ n masc
teztezok
(ocells) Ocell de la família dels falcònids (Falco tinnunculus), de color marronós, que s'alimenta de petits mamífers i insectes grossos.

xuclar /t͡ʃuˈkɫa/ /t͡ʃuˈkɫaɾ/ /ʃuˈkɫa/ v
mêjîn

zebra /ˈze.bɾa/ n fem
zebra

zinc /ˈziŋ/ /ˈziŋk/ n masc
çînko

zoologia /zo.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /zo.o.ɫoˈʒi.a/ /zo.o.ɫoˈʒi.ə/ /zu.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
zoolojî

Àfrica /ˈa.fɾi.ka/ pn
Efrîqa Afrîka
Continent situat al sud d'Europa.

Àsia /ˈa.zi.a/ pn
Asya ئاسیا
Continent situat entre Europa i l'oceà Pacífic.

Àustria /ˈaws.tɾi.ə/ pn
Awistriya
Estat muntanyós centreeuropeu fronterer amb Txèquia, Eslovàquia, Hongria, Eslovènia, Itàlia, Suïssa, Liechtenstein i Alemanya. El nom complet és República d'Àustria.

Índia /ˈin.di.ə/ pn
Hindistan
Península asiàtica situada al sud del continent. Està ocupada principalment pel país homònim però també per Pakistan i Bangla Desh.

àcid n masc
asîd
Tota substància, molecular o iònica, que pot acceptar un parell d'electrons.

àcid desoxiribonucleic n masc
asîda deoksirîbonukleîn

àfar /ˈa.faɾ/ /ˈa.fər/ n masc
afar
Llengua cuixítica parlada a la costa africana de la mar Roja.

àguila /ˈa.ɣi.ɫa/ n fem
êlo
Nom referit a quatre gèneres diferents, però d'aspecte semblant, d'aus rapinyaires de la família dels accipítrids.

àncora /ˈaŋ.ko.ɾa/ /ˈaŋ.ko.ɾə/ /ˈaŋ.ku.ɾə/ n fem
lenger

ànec /ˈa.nek/ /ˈa.nək/ n masc
miravî

ànim n masc
mêranî

àrab /ˈa.ɾap/ /ˈa.ɾəp/ n neut
erebî
(només en singular) Llengua parlada pels pobles originaris de la península Aràbiga. És la llengua en la que es va escriure l'Alcorà.

àtom /ˈa.tom/ /ˈa.tum/ n masc
atom

àvia /ˈa.vi.a/ /ˈa.vi.ə/ /ˈa.βi.a/ /ˈa.βi/ n fem
داپیر
Forma femenina de avi.

òrgan /ˈɔɾ.ɣan/ n masc
endam

òvul /ˈɔ.vuɫ/ /ˈɔ.vuɫ/ /ˈɔ.βuɫ/ n masc
hêk

ós n masc
hirç
Mamífer omnívor que en la classificació científica forma una família pròpia, Ursidae. És salvatge, pelut, molt voluminós i amb cua i orelles rodones i urpes llargues i dures. Camina en quatre potes (quadrúpede), però de vegades també en dues.

ús /ˈus/ n masc
bikaranîn

úter /ˈu.teɾ/ /ˈu.tər/ n masc
malzarrok

útil adj
biavantaj