-cit prefix
-cyt

ció /siˈo/ suffix
cja

ificar /i.fiˈka/ /i.fiˈkaɾ/ suffix
fikować

itzar /iˈd͡za/ /iˈd͡za/ /iˈza/ /iˈzaɾ/ suffix
izować

logia /ɫoˈd͡ʒi.a/ /ɫoˈʒi.a/ /ɫoˈʒi.ə/ /ɫuˈʒi.ə/ suffix
logia

ment /ˈmen/ /ˈment/ suffix
o
Aplicat a un verb, genera un substantiu indicant-ne «acte o efecte».

metre suffix
metr

ADN /ˌaˌðeˈe.na/ /ˌaˌðeˈe.nə/ acronym
DNA

AFI /ˈa.fi/ acronym
IPA

ARN /ˌaˌe.raˈe.na/ /ˌaˌe.rəˈe.nə/ acronym
RNA

Aaró pn
Aaron

Abel /aˈbɛɫ/ /əˈβɛɫ/ pn
Abel

Abelard /a.beˈɫaɾt/ /ə.βəˈɫart/ pn
Abelard

Abigail /a.biˈɣajɫ/ /ə.βiˈɣajɫ/ pn
Abigail

Abkhàzia /aˈpa.zi.a/ /aˈβa.zi.a/ /əˈpa.zi.ə/ pn
Abchazja

Abraham /a.bɾaˈam/ /ə.βɾəˈam/ pn
Abraham

Adam /aˈðam/ /əˈðam/ pn
Adam

Adelaida /a.ðeˈɫaj.ða/ /ə.ðəˈɫaj.ðə/ pn
Adelajda

Adonis /aˈðɔ.nis/ /əˈðɔ.nis/ pn
Adonis
(mitologia grega) Divinitat de gran bellesa disputat per Afrodita i per Persèfone.

Adrià /a.ðɾiˈa/ /ə.ðɾiˈa/ pn
Adrian

Afganistan /əv.ɣə.nisˈtan/ pn
Afganistan
Estat localitzat a Àsia que limita amb l'Iran a l'oest, amb el Pakistan al sud i a l'est, amb el Turkmenistan, l'Uzbekistan i el Tadjikistan al nord i la Xina a l'extrem més oriental. El nom oficial és República Islàmica de l'Afganistan.

Agnès /aŋˈnes/ /aɡˈnes/ /əŋˈnəs/ /əŋˈnɛs/ pn
Agnieszka

Agustí /a.ɣusˈti/ /ə.ɣusˈti/ pn
Augustyn
Prenom masculí, popularitzat per sant Agustí d'Hipona.

Ais de Provença pn
Aix-en-Provence

Albert /aɫˈbɛɾt/ /əɫˈβɛrt/ pn
Albert

Albina /aɫˈbi.na/ /əɫˈβi.nə/ pn
Albina

Albània /əɫˈβa.ni.ə/ pn
Albania
Estat independent situat a la península balcànica i fronterer amb Montenegro, Kosovo, Macedònia (l'estat independent) i Grècia. El nom complet és República d'Albània.

Alcorà /aɫ.koˈɾa/ /əɫ.koˈɾa/ /əɫ.kuˈɾa/ pn
Koran

Alemanya /ə.ɫəˈma.ɲə/ pn
Niemcy

Alexandre /a.ɫekˈsan.dɾe/ /ə.ɫəkˈsan.dɾə/ pn
Aleksander

Alfons pn
Alfons

Alger /aɫˈd͡ʒe/ /aɫˈd͡ʒeɾ/ /əɫˈʒe/ /əʎˈʒe/ pn
Algier

Algèria /əɫˈʒɛ.ɾi.ə/ /əʎˈʒɛ.ɾi.ə/ pn
Algieria
Estat africà i mediterrani situat al nord del continent. És fronterer amb Tunísia, Líbia, el Marroc, el Sàhara Occidental, Mauritània, Mali i el Níger. El nom complet és República Democràtica Popular d'Algèria.
Asteroide número 1213 descobert des d'un observatori d'Alger.

Alps /ˈaɫps/ pn
Alpy

Altar /aɫˈta/ /aɫˈtaɾ/ /əɫˈta/ pn
Ołtarz

Alícia /aˈɫi.si.a/ /əˈɫi.si.ə/ pn
Alicja
Prenom femení

Amazones /a.maˈzo.nes/ /ə.məˈzo.nəs/ pn
Amazonka
Gran riu de l'Amèrica del Sud, el més gran del continent i el més cabalós del món, que desemboca en l'Atlàntic. Neix al Perú i, a més, també fa el recorregut per terres del Brasil (per on també desemboca), Bolívia, Colòmbia i Equador.

Amfitrite /aɱ.fiˈtɾi.te/ /əɱ.fiˈtɾi.tə/ pn
Amfitryta

Amèrica /aˈmɛ.ɾi.ka/ pn
Ameryka

Amèrica del Nord /aˌmɛ.ɾi.ka.ðeɫˈnɔɾt/ pn
Ameryka Północna

Amèrica del Sud /aˌmɛ.ɾi.ka.ðeɫˈsut/ pn
Ameryka Południowa

Anastasi /a.nasˈta.zi/ /ə.nəsˈta.zi/ pn
Anastazy

Andorra /anˈdɔ.ra/ /anˈdɔ.rɔ/ /ənˈdɔ.rə/ pn
Andora
Estat europeu dels Pirineus, que fa frontera amb França i Espanya. Per raons històriques encara té una relació política i militar amb els dos estats veïns i en concret per mitjà dels seus representants oficials, cadascun dels quals té el càrrec de copríncep, el bisbe d'Urgell i el president de la república francesa. El nom oficial és Principat d'Andorra.

Andreu /anˈdɾew/ /ənˈdɾew/ pn
Andrzej Jędrzej

Andròmaca /anˈdɾɔ.ma.ka/ /ənˈdɾɔ.mə.kə/ pn
Andromacha

Andròmeda /anˈdɾɔ.me.ða/ /ənˈdɾɔ.mə.ðə/ pn
Andromeda

Anglaterra /aŋ.ɡɫaˈtɛ.ra/ /aŋ.ɡɫaˈtɛ.rɛ/ pn
Anglia
País de la Gran Bretanya, un dels constituents del Regne Unit.

Angola /əŋˈɡo.ɫə/ pn
Angola
Població dels Estats Units d'Amèrica, en l'estat d'Indiana.

Anguilla /aŋˈɡwi.ɫa/ /əŋˈɡwi.ɫə/ pn
Anguilla

Ankara /aŋˈka.ɾa/ /əŋˈka.ɾə/ pn
Ankara

Anna /ˈan.na/ /ˈan.nə/ pn
Anna
Prenom femení

Antigua i Barbuda /ənˌti.ɣwəj.βərˈbu.ðə/ pn
Antigua i Barbuda
Estat americà del Carib que ocupa tres illes, dues de principals, Antigua i Barbuda, una de molt menor, Redonda. Es troba al nord de Guadalupe.

Antoni /anˈtɔ.ni/ /ənˈtɔ.ni/ pn
Antek

Antàrtida /anˈtaɾ.ti.ða/ pn
Antarktyda

Anvers /amˈbɛrs/ /amˈbɛɾs/ /aɱˈvɛɾs/ /əmˈbɛrs/ /əɱˈvɛɾs/ pn
Antwerpia

Apol·lo /aˈpo.ɫo/ /aˈpoɫ.ɫo/ /əˈpo.ɫu/ /əˈpoɫ.ɫo/ /əˈpoɫ.ɫu/ pn
Apollo

Apol·lònia /a.poɫˈɫɔ.ni.a/ /a.poˈɫɔ.ni.a/ /ə.poɫˈɫɔ.ni.ə/ /ə.puɫˈɫɔ.ni.ə/ /ə.puˈɫɔ.ni.ə/ pn
Apolonia

Aquari /aˈkwa.ɾi/ /əˈkwa.ɾi/ pn
Wodnik

Aquisgrà /a.kizˈɣɾa/ /ə.kizˈɡɾa/ pn
Akwizgran

Aquitània /a.kiˈta.ni.a/ /ə.kiˈta.ni.ə/ pn
Akwitania

Aragó /a.ɾaˈɣo/ /ə.ɾəˈɣo/ pn
Aragonia

Argentina /ər.ʒənˈti.nə/ pn
Argentyna
Estat de l'Amèrica del Sud, situat a l'extrem sud i en la costa atlàntica d'aquest subcontinent. És fronterer amb Bolívia, el Paraguai, el Brasil, l'Uruguai i Xile. El nom oficial és República Argentina.

Arieja /a.ɾiˈe.d͡ʒa/ /a.ɾiˈe.ʒa/ /ə.ɾiˈə.ʒə/ /ə.ɾiˈɛ.ʒə/ pn
Ariège

Armènia /ərˈmɛ.ni.ə/ pn
Armenia
Estat asiàtic fronterer amb Geòrgia, l'Azerbaidjan, Turquia i l'Iran. El nom oficial és República d'Armènia.

Arnau /aɾˈnaw/ /ərˈnaw/ pn
Arnold

Arquimedes /aɾ.kiˈme.ðes/ /ər.kiˈmɛ.ðəs/ pn
Archimedes

Artur /aɾˈtuɾ/ /ərˈtur/ pn
Artur

Astúries /asˈtu.ɾi.es/ /əsˈtu.ɾi.əs/ pn
Asturia

Austràlia /əwsˈtɾa.ɫi.ə/ pn
Australia
Estat que inclou l'illa de la primera accepció i la de Tasmània, a més d'altres de menors, en especial Christmas i l'arxipèlag Cocos.

Avinyó /a.viˈɲo/ /a.βiˈɲo/ /ə.viˈɲo/ /ə.βiˈɲo/ pn
Awinion
Ciutat de la Provença situada al marge esquerre del riu Roine.

Azerbaidjan /ə.zər.βəjˈd͡ʒan/ pn
Azerbejdżan
Estat asiàtic fronterer amb Rússia, Geòrgia, Armènia i l'Iran. El nom oficial és República de l'Azerbaidjan.

Açores /aˈso.ɾes/ /əˈso.ɾəs/ pn
Azory

Bahames /bəˈa.məs/ pn
Bahamy
Arxipèlag i estat americà, situat a l'est de Florida i al nord de Cuba i molt proper al Carib.

Bahrain /bəˈɾajn/ pn
Bahrajn
Arxipèlag i estat asiàtic del golf Pèrsic situat al nord de Qatar i a l'est de l'Aràbia Saudita.

Balança /baˈɫan.sa/ /bəˈɫan.sə/ pn
Waga

Baltasar /baɫ.taˈza/ /baɫ.taˈzaɾ/ /bəɫ.təˈza/ pn
Baltazar
Prenom masculí

Bangladesh /ˌbaŋ.ɡɫəˈðɛʃ/ pn
Bangladesz
Estat asiàtic del golf de Bengala fronterer amb l'Índia i Birmània, amb nom oficial República Popular de Bangladesh.

Barbados pn
Barbados
Illa de l'arxipèlag de les Antilles, al Carib. Es troba a l'extrem est d'aquest arxipèlag.
Estat americà del Carib que ocupa l'illa homònima.

Barcelona /bal.sa'ro.na/ /baɾ.seˈɫo.na/ /bɐr.sɐˈɫo.nɐ/ /bəɾ.səˈɫo.nə/ pn
Barcelona
Capital de Catalunya i de la província homònima.

Bartomeu /baɾ.toˈmew/ /bər.tuˈmew/ /bəɾ.toˈmew/ pn
Bartłomiej

Baviera /ba.viˈe.ɾa/ /ba.βiˈe.ɾa/ /bə.viˈe.ɾə/ /bə.βiˈe.ɾə/ pn
Bawaria

Beatriu /be.aˈtɾiw/ /be.əˈtɾiw/ pn
Beatrycze

Belize /beˈlis/ pn
Belize
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb Mèxic i Guatemala.
Districte de l'estat independent homònim.

Benet /beˈnet/ /bəˈnət/ /bəˈnɛt/ pn
Benedykt
Prenom masculí, particularment per sant Benet (480-547), fundador de l’orde benedictí.

Benín /bəˈnin/ pn
Benin

Berlín /beɾˈɫin/ /bərˈɫin/ pn
Berlin

Bermudes /beɾˈmu.ðes/ /bərˈmu.ðəs/ pn
Bermudy

Bernabé /beɾ.naˈbe/ /bər.nəˈβe/ pn
Barnaba

Bernat /beɾˈnat/ /bərˈnat/ pn
Bernard
Prenom masculí d’origen germànic

Bessons /beˈsons/ /bəˈsons/ pn
Bliźnięta

Betlem /beɫˈɫem/ /beˈɫem/ /bəɫˈɫɛm/ pn
Betlejem

Bhutan pn
Bhutan

Bielorússia /biˌɛ.ɫoˈru.si.ə/ /biˌɛ.ɫuˈru.si.ə/ pn
Białoruś
Estat del nord d'Europa fronterer amb Ucraïna, Polònia, Lituània, Letònia i Rússia. El nom complet és República de Bielorússia.

Birmània /birˈma.ni.ə/ pn
Birma
(tradicional, informal) Forma alternativa de Myanmar.

Blai /ˈbɫaj/ pn
Błażej
Prenom masculí

Blanca /ˈbɫaŋ.ka/ /ˈbɫaŋ.kə/ pn
Blanka
Prenom femení

Bohèmia /boˈɛ.mi.a/ /buˈɛ.mi.ə/ pn
Czechy Bohemia

Bolívia /boˈɫi.vi.ə/ /boˈɫi.βi.a/ /buˈɫi.vi.ə/ /buˈɫi.βi.ə/ pn
Boliwia
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb el Brasil, el Paraguai, l'Argentina, Xile i el Perú.

Bordeus /boɾˈðɛws/ /burˈðɛws/ pn
Bordeaux

Borgonya /boɾˈɣo.ɲə/ /burˈɡo.ɲə/ /burˈɣo.ɲə/ pn
Burgundia

Botswana pn
Botswana
Estat africà fronterer amb Namíbia, Sud-àfrica, Zàmbia, i Zimbabwe.

Bover /boˈve/ /boˈveɾ/ /boˈβe/ /boˈβeɾ/ /buˈve/ /buˈβe/ pn
Wolarz
(astronomia) Constel·lació boreal situada entre el Serpent i la Cabellera de Berenice.

Brandenburg /ˌbɾan.demˈbuɾk/ /ˌbɾan.dəmˈburk/ pn
Brandenburgia

Brasil /bɾəˈziɫ/ pn
Brazylia
Estat de l'Amèrica del Sud, situat al costat est d'aquest subcontinent, a la vora de l'Atlàntic. És fronterer amb la Guaiana Francesa, Surinam, la Guyana, Veneçuela, Colòmbia, el Perú, Bolívia, el Paraguai, l'Argentina i l'Uruguai. El nom oficial és República Federal del Brasil.

Bratislava /bɾa.tizˈɫa.va/ /bɾa.tizˈɫa.βa/ /bɾə.tizˈɫa.və/ /bɾə.tizˈɫa.βə/ pn
Bratysława

Bremen /ˈbɾe.men/ /ˈbɾe.mən/ pn
Brema

Bruges /ˈbɾu.d͡ʒes/ /ˈbɾu.ʒes/ /ˈbɾu.ʒəs/ pn
Brugia

Brunei pn
Brunei
Estat independent del sud-est asiàtic que ocupa part de l'illa de Borneo a més d'algunes illes menors. És fronterer amb Malàisia. El nom oficial és Soldanat de Brunei.

Brussel·les /bɾuˈsɛ.ɫes/ /bɾuˈsɛ.ɫəs/ /bɾuˈsɛɫ.ɫes/ /bɾuˈsɛɫ.ɫəs/ pn
Bruksela

Buda /ˈbu.ða/ /ˈbu.ðə/ pn
Budda

Bulgària /buɫˈɣa.ɾi.ə/ pn
Bułgaria

Burkina Faso pn
Burkina Faso
Estat de l'Àfrica Occidental, fronterer amb Mali, el Níger, el Benín, el Togo, Ghana i la Costa d'Ivori.

Burundi pn
Burundi
Estat africà fronterer amb Ruanda, República Democràtica del Congo i Tanzània. El nom oficial és República de Burundi.

Burí /buˈɾi/ pn
Rylec

Bàrbara /ˈbar.bə.ɾə/ /ˈbaɾ.ba.ɾa/ pn
Barbara
Prenom femení

Bèlgica /ˈbɛɫ.ʒi.kə/ /ˈbɛʎ.ʒi.kə/ pn
Belgia
Estat del centre d'Europa situat a la costa atlàntica, fronterer amb França, Luxemburg, Països Baixos i Alemanya. El nom complet és Regne de Bèlgica.

Bíblia /ˈbi.bɫi.a/ /ˈbi.βɫi.ə/ pn
Biblia
Llibre sagrat dels cristians.

Bòsnia i Hercegovina /ˈbɔz.ni.a /ˈbɔz.ni.ə pn
Bośnia i Hercegowina
Estat situat a la península balcànica i fronterer amb Croàcia, Sèrbia i Montenegro.

CV acronym
KM
Sigles de cavall de vapor.

Ca Major pn
Wielki Pies

Caire /ˈkaj.ɾe/ /ˈkaj.ɾə/ pn
Kair

Cal·lovià /ka.ɫo.βiˈa/ /kaɫ.ɫo.viˈa/ /kaɫ.ɫo.βiˈa/ /kə.ɫu.βiˈa/ /kəɫ.ɫo.viˈa/ /kəɫ.ɫu.viˈa/ /kəɫ.ɫu.βiˈa/ n masc
kelowej

Cambodja /kamˈbɔ.d͡ʒa/ /kamˈbɔ.d͡ʒɔ/ /kəmˈbɔ.d͡ʒə/ pn
Kambodża
Estat independent del sud-est asiàtic situat a la península d'Indoxina i fronterer amb Tailàndia, Laos i el Vietnam. El nom complet és Regne de Cambodja.

Camerun /kə.məˈɾun/ pn
Kamerun
Estat africà fronterer amb Nigèria, el Txad, la República Centreafricana, la República del Congo, el Gabon i la Guinea Equatorial, a més és costaner amb el golf de Guinea. El nom complet és República del Camerun.

Canadà /kə.nəˈða/ pn
Kanada
Estat independent de l'Amèrica del nord, situat a l'extrem nord d'aquest subcontinent, fronterer directament amb els Estats Units. El nom oficial és el mateix sense afegits ni variacions.

Cantàbria /kanˈta.bɾi.a/ /kənˈta.βɾi.ə/ pn
Kantabria

Cap Verd /ˌkabˈbɛrt/ /ˌkabˈvɛɾt/ /ˌkabˈvɛɾt/ pn
Republika Zielonego Przylądka
Arxipèlag africà que es troba en l'Atlàntic, a l'oest de Mauritània i del Senegal.
Estat independent que ocupa l'arxipèlag anterior. El nom oficial és Unió de les Comores.

Cap d'Any pn
Nowy Rok

Capricorn /ka.pɾiˈkɔɾn/ /kə.pɾiˈkɔrn/ pn
Koziorożec
(astronomia) Constel·lació zodiacal situada entre Aquari i Sagitari.
(astrologia) Desena zona del zodíac ocupada pel Sol entre el 21 de desembre i el 19 de gener.

Carina pn
Karine
Prenom femení

Carles /ˈkar.ɫəs/ /ˈkaɾ.ɫes/ pn
Karol

Cassiopea /ka.si.oˈpe.a/ /kə.si.oˈpə.ə/ /kə.si.uˈpɛ.ə/ pn
Kasjopea

Catalunya /ka.taˈɫu.ɲa/ pn
Katalonia
País de la Mediterrània occidental que comprèn part del territori del nord-est d'Espanya i del sud-est de la França continental.

Catalunya del Nord pn
Katalonia Północna

Caterina /ka.taˈɾi.na/ /ka.teˈɾi.na/ /kə.təˈɾi.nə/ /kəˈtɾi.nə/ pn
Katarzyna
Prenom femení

Catània /kaˈta.ni.a/ /kəˈta.ni.ə/ pn
Katania

Caucas /ˈkaw.kas/ /ˈkaw.kəs/ pn
Kaukaz

Caín /kaˈin/ /kəˈin/ pn
Kain

Cebrià /se.bɾiˈa/ /sə.βɾiˈa/ pn
Cyprian
Prenom masculí

Cefeu /seˈfew/ /səˈfew/ pn
Cefeusz

Ceilan pn
Cejlon
Antic nom de Sri Lanka

Centaure /senˈtaw.ɾe/ /sənˈtaw.ɾə/ pn
Centaur

Cigne /ˈsiŋ.ne/ /ˈsiɡ.ne/ pn
Łabędź

Ciutat del Vaticà /siwˌta.ðeɫ.βa.tiˈka/ /siwˌtad.deɫ.βa.tiˈka/ /siwˌtad.dəɫ.və.tiˈka/ /siwˌtad.dəɫ.βə.tiˈka/ pn
Watykan
El Vaticà.

Clara pn
Klara
Prenom femení

Cleòpatra /kɫeˈɔ.pa.tɾa/ /kɫeˈɔ.pə.tɾə/ pn
Kleopatra
Prenom femení, de la dinastia egípcia dels Ptolomeu, especialment la darrera reina Cleòpatra VII.

Climent /kɫiˈmen/ /kɫiˈment/ pn
Klemens
Prenom masculí

Coblença /kobˈbɫɛn.sa/ /kobˈbɫɛn.sə/ /koˈbɫɛn.sa/ /koˈβɫɛn.sa/ /koˈβɫɛn.sɛ/ /kubˈbɫɛn.sə/ /kuˈβɫɛn.sə/ pn
Koblencja
Ciutat de Renània-Palatinat a Alemanya en el conflent del Rin i el Mosel·la.

Colòmbia /koˈɫɔm.bi.ə/ /kuˈɫɔm.bi.ə/ pn
Kolumbia
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb Veneçuela, Brasil, Perú, Equador i Panamà. El nom oficial és República de Colòmbia.

Comores pn
Komory
Estat independent que inclou tres illes de l'arxipèlag anterior (Grande Comore o Ngazidja, Mohéli o Mwali i Anjouan o Nzwani) a més d'un munt d'illots. El nom oficial és Unió de les Comores.

Constantí /kons.tanˈti/ /kons.tənˈti/ /kuns.tənˈti/ pn
Konstantyn
Prenom masculí

Constança /konsˈtan.sa/ /konsˈtan.sə/ /kunsˈtan.sə/ pn
Konstancja
Ciutat del sud de Baden-Württemberg a Alemanya.

Corea del Nord /koˌɾe.ə.ðəɫˈnɔɾt/ /kuˌɾe.ə.ðəɫˈnɔrt/ pn
Korea Północna
Estat asiàtic que ocupa la meitat nord de la península de Corea. Es fronterer amb Corea del Sud i la Xina. El nom complet és República Democràtica Popular de Corea.

Corea del Sud /koˌɾe.ə.ðəɫˈsut/ /kuˌɾe.ə.ðəɫˈsut/ pn
Korea Południowa
Estat asiàtic que ocupa la meitad sud de la península de Corea. Es fronterer amb Corea del Nord. El nom complet és República de Corea.

Corfú /koɾˈfu/ /kurˈfu/ pn
Korfu

Cosme /ˈkɔz.me/ /ˈkɔz.mə/ pn
Kosmas

Costa Rica /ˌkɔs.təˈri.kə/ pn
Kostaryka
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb Panamà i Nicaragua. El nom oficial és República de Costa Rica.

Costa d'Ivori /ˌkɔs.ta.ðiˈvɔ.ɾi/ /ˌkɔs.ta.ðiˈβɔ.ɾi/ /ˌkɔs.tə.ðiˈvɔ.ɾi/ /ˌkɔs.tə.ðiˈβɔ.ɾi/ pn
Wybrzeże Kości Słoniowej
Estat de l'Àfrica Occidental, fronterer amb Libèria, Guinea, Mali, Burkina Faso i Ghana i que és costaner amb el golf de Guinea. El nom oficial és República de la Costa d'Ivori.

Cotxer /koˈt͡ʃe/ /koˈt͡ʃeɾ/ /kuˈt͡ʃe/ pn
Woźnica

Cranc /ˈkɾaŋ/ /ˈkɾaŋk/ /ˈkɾaŋk/ pn
Raka

Creta /ˈkɾe.ta/ /ˈkɾɛ.tə/ pn
Kreta
Illa grega de la Mediterrània oriental, situada a l'extrem sud del país.

Creu del Sud pn
Krzyż Południa

Crist /ˈkɾist/ pn
Chrystus

Cristina /kɾisˈti.nə/ pn
Krystyna
Prenom femení

Cristòfol /kɾisˈtɔ.foɫ/ /kɾisˈtɔ.fuɫ/ pn
Krzysztof
Prenom masculí

Croàcia /kɾoˈa.si.ə/ /kɾuˈa.si.ə/ pn
Chorwacja
Estat situat a la península balcànica i fronterer amb Eslovènia, Hongria, Sèrbia, Montenegro i Bòsnia i Hercegovina. El nom complet és República de Croàcia.

Cuba /ˈku.βə/ pn
Kuba
Principal illa de l'arxipèlag de les Antilles, al Carib. Es troba a l'est de l'extrem nord de la península del Yucatán, al sud de Florida i les Bahames, al nord-oest de la Hispaniola i al nord de Jamaica i de les illes Caiman.

Cunegunda pn
Kunegunda
Prenom femení

Cèlia /ˈsɛ.li.a/ /ˈsɛ.ɫi.ə/ pn
Celia Celina

Còrsega /ˈkɔr.sə.ɣə/ /ˈkɔɾ.se.ɣa/ pn
Korsyka

Dalmàcia /daɫˈma.si.a/ /dəɫˈma.si.ə/ pn
Dalmacja

Damasc /daˈmask/ /dəˈmask/ pn
Damaszek

Daniel /da.niˈɛɫ/ /də.niˈɛɫ/ pn
Daniel Księga Daniela

Danubi /daˈnu.bi/ /dəˈnu.βi/ pn
Dunaj

David /daˈvit/ /daˈβit/ /dəˈvit/ /dəˈβit/ pn
Dawid
Prenom masculí

Diana /diˈa.na/ /diˈa.nə/ pn
Diana

Dinamarca /di.nəˈmar.kə/ pn
Dania
Estat escandinau que ocupa la península de Jutlàndia llevat de l'extrem sud, diverses illes properes, les illes Fèroe i Grenlàndia. El nom complet és Regne de Dinamarca.

Dione /diˈo.ne/ pn
Dione

Dionís /di.oˈnis/ /di.uˈnis/ pn
Dionizos
(mitologia grega) Déu del vi i de la vinya, patró de l’agricultura i del teatre.
Dionizy
Prenom masculí

Djibouti pn
Dżibuti
Estat africà fronterer amb Eritrea, Etiòpia i Somàlia. El nom oficial és República de Djibouti.

Dominica /do.miˈni.kə/ /du.miˈni.kə/ pn
Dominika

Déu pn
Bóg

EUA acronym
USA

Ebre /ˈe.bɾe/ /ˈe.βɾə/ pn
Ebro

Eduard /e.ðuˈaɾt/ /ə.ðuˈart/ pn
Edward
Prenom masculí

Egipte /eˈʒip.te/ /əˈʒip.tə/ pn
Egipt
Estat africà i mediterrani situat a l'extrem nord-oriental del continent i que també ocupa una petita part d'Àsia, la península del Sinaí. És fronterer amb Líbia, el Sudan i Israel. És especialment famós pel seu passat antic i les restes arqueològiques que ha deixat. El nom oficial és República Àrab d'Egipte.

El Salvador /eɫ.saɫ.vaˈðoɾ/ /eɫ.saɫ.βaˈðo/ /əɫ.səɫ.vəˈðo/ /əɫ.səɫ.βəˈðo/ pn
Salwador
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb Hondures i Guatemala. El nom oficial és República d'El Salvador.

Elisabet /e.ɫi.zaˈbɛt/ /ə.ɫi.zəˈβɛt/ pn
Elżbieta

Eliseu /e.ɫiˈzɛw/ /ə.ɫiˈzɛw/ pn
Elizeusz

Eloi /eˈɫɔj/ /əˈɫɔj/ pn
Eligiusz
Prenom masculí

Emili /eˈmi.ɫi/ /əˈmi.ɫi/ pn
Emil

Emirats Àrabs Units /ə.miˈɾatsˈa.ɾəps.uˈnits/ pn
Zjednoczone Emiraty Arabskie

Emília /eˈmi.ɫi.a/ /əˈmi.ɫi.ə/ pn
Emilia
Prenom femení

Enric /enˈrik/ /ənˈrik/ pn
Henryk
Prenom masculí

Eos /ˈɛ.os/ /ˈɛ.us/ pn
Eos

Equador /ə.kwəˈðo/ /ə.kwəˈðor/ pn
Ekwador
Estat de Sud-amèrica situat a la costa del Pacífic i fronterer amb Colòmbia i el Perú. El nom oficial és República de l'Equador.

Eritrea /e.ɾiˈtɾɛ.a/ /e.ɾiˈtɾɛ.ɛ/ /ə.ɾiˈtɾɛ.ə/ pn
Erytrea
Estat africà fronterer amb Djibouti, Etiòpia i Sudan.

Ernest /eɾˈnest/ /ərˈnest/ pn
Ernest
Prenom masculí d’origen germànic

Esaú pn
Ezaw
Prenom masculí

Escorpió /es.koɾ.piˈo/ /əs.koɾ.piˈo/ /əs.kur.piˈo/ pn
Skorpion

Escòcia /esˈkɔ.si.a/ pn
Szkocja

Eslovàquia /ez.ɫoˈva.ki.a/ /ez.ɫoˈβa.ki.a/ /əz.ɫoˈva.ki.ə/ /əz.ɫuˈva.ki.ə/ /əz.ɫuˈβa.ki.ə/ pn
Słowacja
Estat del centre d'Europa fronterer amb Polònia, Ucraïna, Hongria, Àustria i Txèquia. El nom complet és República Eslovaca.

Eslovènia /ez.ɫoˈvɛ.ni.a/ /ez.ɫoˈβɛ.ni.a/ /əz.ɫoˈvɛ.ni.ə/ /əz.ɫuˈvɛ.ni.ə/ /əz.ɫuˈβɛ.ni.ə/ pn
Słowenia
País de l'Europa central, encerclat per Itàlia, Àustria, Hongria i Croàcia. Disposa d'una petita zona costera al nord del mar Adriàtic.

Espanya /əsˈpa.ɲə/ pn
Hiszpania
Estat europeu de la península Ibèrica, que fa frontera amb Andorra, França, Portugal i Gibraltar, i a l'Àfrica inclou les illes Canàries i els enclavaments de Ceuta i Melilla. El nom oficial és Regne d'Espanya.

Estats Units /esˌtad.zuˈnits/ pn
Stany Zjednoczone
Estats Units

Estats Units d'Amèrica /əs.təts pn
Stany Zjednoczone Ameryki
Estat independent de l'Amèrica del Nord, format per una federació d'estats no independents. És fronterer amb el Canadà i Mèxic.

Esteve /asˈte.va/ /esˈte.ve/ /esˈte.βe/ /əsˈte.və/ /əsˈte.βə/ pn
Szczepan Stefan
Prenom masculí

Estònia /əsˈtɔ.ni.ə/ pn
Estonia
Estat bàltic fronterer amb Letònia i Rússia. El nom complet és República d'Estònia.

Etiòpia /ə.tiˈɔ.pi.ə/ pn
Etiopia
Estat africà fronterer amb Djibouti, Eritrea, Kenya, Somàlia i Sudan. El nom oficial és República Federal Democràtica d'Etiòpia.

Eufrates /ewˈfɾa.tes/ /əwˈfɾa.təs/ pn
Eufrat

Eugeni /ewˈd͡ʒɛ.ni/ /əwˈʒɛ.ni/ pn
Eugeniusz

Eulàlia /ewˈɫa.ɫi.a/ /əwˈɫa.ɫi.ə/ pn
Eulalia
Prenom femení

Europa /ewˈɾo.pa/ /əwˈɾɔ.pə/ pn
Europa

Euterpe /ewˈtɛɾ.pe/ /əwˈtɛr.pə/ pn
Euterpe

Eva /ˈe.va/ /ˈe.və/ /ˈe.βa/ /ˈe.βə/ pn
Ewa

Felip /feˈɫip/ /fəˈɫip/ pn
Filip

Fenícia /feˈni.si.a/ /fəˈni.si.ə/ pn
Fenicja

Ferran pn
Ferdynand

Fiji /ˈfi.ʒi/ pn
Fidżi
Estat independent oceànic que ocupa l'arxipèlag de les illes Fiji. El nom oficial és República de les Illes Fiji.

Filipines /fi.ɫiˈpi.nəs/ pn
Filipiny
Estat insular del sud-est asiàtic que ocupa l'extrem nord de l'arxipèlag d'Insulíndia. El nom complet és República de les Filipines.

Finlàndia /finˈɫan.di.ə/ pn
Finlandia
Estat escandinau fronterer amb Noruega, Suècia i Rússia. El nom complet és República de Finlàndia.

Flandes /ˈfɫan.des/ /ˈfɫan.dəs/ pn
Flandria

Florència /fɫoˈɾɛn.si.a/ /fɫoˈɾɛn.si.ə/ /fɫuˈɾɛn.si.ə/ pn
Florencja
La ciutat d'Itàlia, capital de Toscana.

Francesc /fɾanˈsesk/ /fɾənˈsəsk/ /fɾənˈsɛsk/ pn
Franciszek

França /ˈfɾan.sə/ pn
Francja
Estat europeu situat al nord dels Pirineus, que a Europa fa frontera amb Andorra, Espanya, Mònaco, Itàlia, Suïssa, Alemanya, Luxemburg i Bèlgica, i que té diversos territoris d’ultramar. El nom complet és República Francesa.

Gabon /ɡəˈβon/ pn
Gabon
Estat africà fronterer amb la Guinea Equatorial, el Camerun i la República del Congo, a més és costaner amb el golf de Guinea. El nom oficial és República Gabonesa.

Gall Dindi pn
Paw

Gal·les /ˈɡa.ɫes/ /ˈɡa.ɫəs/ /ˈɡaɫ.ɫes/ /ˈɡaɫ.ɫəs/ pn
Walia

Gant /ˈɡan/ /ˈɡant/ pn
Gandawa

Garona /ɡaˈɾo.na/ /ɡəˈɾo.nə/ pn
Garonna

Gascunya /ɡasˈku.ɲa/ /ɡəsˈku.ɲə/ pn
Gaskonia

Gaspar /ɡasˈpa/ /ɡasˈpaɾ/ /ɡəsˈpa/ pn
Kacper

Gemma /ˈd͡ʒem.ma/ /ˈʒem.mə/ pn
Gemma

Gerard /d͡ʒeˈɾaɾt/ /ʒəˈɾart/ pn
Gerard

Geòrgia /ʒeˈɔr.ʒi.ə/ pn
Georgia
Estat federat dels Estats Units.

Ghana /ˈɡa.nə/ pn
Ghana
Estat de l'Àfrica Occidental, fronterer amb la Costa d'Ivori, Burkina Faso i el Togo i que és costaner amb el golf de Guinea. El nom oficial és República de Ghana.

Gibraltar /d͡ʒi.bɾaɫˈtaɾ/ /d͡ʒi.βɾaɫˈta/ /ʒi.βɾəɫˈta/ pn
Gibraltar

Ginebra /d͡ʒiˈne.bɾa/ pn
Genewa
Ciutat i cantó de Suïssa a l’extrem sud-oest del llac Léman.
Ginewra
Prenom femení

Girafa /d͡ʒiˈɾa.fa/ pn
Żyrafa

Girona /d͡ʒiˈɾo.na/ /ʒiˈɾo.nə/ pn
Girona

Gran Bretanya pn
Wielka Brytania
Illa europea a l'est d'Irlanda i amb la qual i amb d'altres més petites forma l'arxipèlag de les illes Britàniques. Aquesta illa pertany íntegrament al Regne Unit i en ella s'hi troba Anglaterra, Escòcia i Gal·les.

Gregori /ɡɾeˈɣɔ.ɾi/ /ɡɾəˈɣɔ.ɾi/ pn
Grzegorz

Grècia /ˈɡɾɛ.si.ə/ pn
Grecja
Estat europeu situat a la península Balcànica i fronterer amb Albània, la República de Macedònia, Bulgària i Turquia. El nom complet és República Hel·lènica.

Guaiana Francesa pn
Gujana Francuska

Guam /ˈɡwam/ pn
Guam

Guatemala /ɡwə.təˈma.ɫə/ pn
Gwatemala
Capital de l'estat independent homònim i també del departament homònim.

Guernsey /ˈɡɛrn.si/ pn
Guernsey

Guillem /ɡiˈjem/ /ɡiˈʎem/ pn
Wilhelm
Prenom masculí d’origen germànic

Guinea Equatorial /ɡi.ne.ə pn
Gwinea Równikowa
Estat africà fronterer amb el Camerun i el Gabon, a més, és costaner amb l'Atlàntic. El nom oficial és República de Guinea Equatorial.

Guineueta /ɡi.neˈwe.ta/ /ɡi.nəˈwə.tə/ /ɡi.nəˈwɛ.tə/ pn
Lisek
(astronomia) Constel·lació boreal situada entre Cigne, la Lira, la Sageta, el Dofí i el Pegàs.

Guiu /ˈɡiw/ pn
Gwido
Prenom masculí

Guyana /ɡuˈja.nə/ pn
Gujana
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb Surinam, Brasil i Veneçuela. El nom oficial és República de Guyana.

Gàmbia /ˈɡam.bi.ə/ pn
Gambia
Estat africà fronterer únicament amb el Senegal i costaner amb l'Atlàntic. El nom oficial és República del Gàmbia.

Haití /əjˈti/ pn
Haiti
Estat americà del Carib que ocupa el costat oest de l'illa Hispaniola i és fronterer amb la República Dominicana. El nom oficial és República d'Haití.

Helena /eˈɫe.na/ /əˈɫə.nə/ /əˈɫɛ.nə/ pn
Helena

Hera /ˈɛ.ɾa/ /ˈɛ.ɾə/ /ˈɛ.ɾɛ/ pn
Hera

Higiea /i.d͡ʒiˈɛ.a/ /i.d͡ʒiˈɛ.ɛ/ /i.ʒiˈɛ.a/ /i.ʒiˈɛ.ə/ pn
Higieja

Hondures /onˈdu.ɾəs/ /unˈdu.ɾəs/ pn
Honduras
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb El Salvador, Nicaragua i Guatemala. El nom oficial és República d'Hondures.

Hong Kong /ˌhɔŋˈkɔŋ/ pn
Hongkong
Illa, ciutat i regió administrativa especial situada al sud de la Xina en el litoral de Canton.

Hongria /oŋˈɡɾi.ə/ /uŋˈɡɾi.ə/ pn
Węgry
País del centre d'Europa, fronterer amb Àustria, Eslovàquia, Ucraïna, Romania, Sèrbia, Croàcia i Eslovènia. El nom complet és República d'Hongria.

Horaci /oˈɾa.si/ /uˈɾa.si/ pn
Horacy

Hèrcules /ˈɛr.ku.ɫəs/ /ˈɛɾ.ku.ɫes/ pn
Herkules

IVA /ˈi.va/ /ˈi.və/ /ˈi.βa/ /ˈi.βə/ acronym
VAT

Iemen /ˈjɛ.mən/ pn
Jemen
Estat asiàtic fronterer amb l'Aràbia Saudí i Oman, a més, és costaner amb el golf d'Aden i la mar Roja. El nom complet és República del Iemen.

Ignasi /iŋˈna.zi/ /iɡˈna.zi/ pn
Ignacy

Il·lustració /i.ɫus.tɾa.siˈo/ /i.ɫus.tɾə.siˈo/ /iɫ.ɫus.tɾa.siˈo/ /iɫ.ɫus.tɾə.siˈo/ pn
Oświecenie

Indonèsia /in.doˈnɛ.zi.ə/ /in.duˈnɛ.zi.ə/ pn
Indonezja
Estat insular del sud-est asiàtic que ocupa la marjor part de l'arxipèlag d'Insulíndia. El nom complet és República d'Indonèsia.

Internet /in.terˈnet/ /in.tərˈnɛt/ pn
Internet
Xarxa informàtica descentralitzada d'abast global per a l'intercanvi de dades paquetitzades entre ordinadors que fa servir el conjunt de protocols estandarditzats TCP/IP.

Iran pn
Iran
Estat independent asiàtic fronterer amb el Turkmenistan, l'Afganistan, el Pakistan, l'Iraq, Turquia, l'Azerbaidjan i Armènia. Al nord és banyat pel mar Caspi i al sud pel Golf Pèrsic i pel Golf d'Oman. El nom complet és República Islàmica de l'Iran.

Iraq pn
Irak
Estat asiàtic fronterer amb l'Iran, Kuwait, l’Aràbia Saudita, Jordània, Síria i Turquia. El nom complet és República de l'Iraq.

Irlanda /irˈɫan.də/ pn
Irlandia
Illa europea a l'oest de l'illa de la Gran Bretanya i amb la qual i amb d'altres (de mida molt inferior) forma l'arxipèlag de les illes Britàniques.

Isabel pn
Izabela
Prenom femení

Isis /ˈi.zis/ pn
Izyda

Islàndia /izˈɫan.di.ə/ pn
Islandia
Estat europeu que ocupa principalment l'illa homònima, però també diverses illes menors properes. El nom complet és República d'Islàndia.

Israel /iz.rəˈɛɫ/ pn
Izrael
Estat asiàtic i mediterrani situat a l'extrem occidental del continent. És fronterer amb el Líban, Síria, Jordània i Egipte. El nom complet és Estat d'Israel.

Itàlia /iˈta.ɫi.ə/ pn
Włochy Italia
Estat europeu situat a la península Itàlica. El nom oficial és República Italiana.

Ixíon /ikˈsi.on/ pn
Iksjon

Jahvè pn
Jahwe

Jamaica /ʒəˈmaj.kə/ pn
Jamajka

Japó /ʒəˈpo/ pn
Japonia
Estat que ocupa l'arxipèlag anterior.

Jaume /ˈd͡ʒaw.me/ /ˈʒaw.mə/ pn
Jakub
Prenom masculí

Jehovà /d͡ʒe.oˈva/ /d͡ʒe.oˈβa/ /ʒə.oˈva/ /ʒə.uˈva/ /ʒə.uˈβa/ pn
Jehowa

Jeroni /d͡ʒeˈɾɔ.ni/ /ʒəˈɾɔ.ni/ n
Hieronim

Jersey /ˈd͡ʒɛr.si/ pn
Jersey

Jesús /d͡ʒeˈzus/ /ʒəˈzus/ pn
Jezus

Joan /d͡ʒuˈan/ /ʒuˈan/ pn
Jan Iwan
Prenom masculí d’origen cristià

Joana /d͡ʒuˈa.na/ /ʒuˈa.nə/ pn
Janina Joanna
Prenom femení

Joaquim /d͡ʒo.aˈkim/ /ʒo.əˈkim/ /ʒu.əˈkim/ pn
Joachim

Jordi /ˈd͡ʒɔɾ.ði/ /ˈʒɔr.di/ pn
Jerzy

Jordània /ʒoɾˈða.ni.ə/ /ʒurˈda.ni.ə/ /ʒurˈða.ni.ə/ pn
Jordania
Estat asiàtic fronterer amb l'Iraq i l'Aràbia Saudita, a més, és costaner amb el golf Pèrsic. El nom complet és Regne Haiximita de Jordània.

Josep /d͡ʒuˈzɛp/ /ʒuˈzep/ /ʒuˈzɛp/ pn
Józef

Juli /ˈd͡ʒu.ɫi/ /ˈʒu.ɫi/ pn
Juliusz

Julià /d͡ʒu.ɫiˈa/ /ʒu.ɫiˈa/ pn
Julian

Júlia /ˈd͡ʒu.ɫi.a/ /ˈʒu.ɫi.ə/ pn
Julia

Kabul /kaˈbuɫ/ /kəˈβuɫ/ pn
Kabul

Kazakhstan /kə.zəχsˈtan/ pn
Kazachstan
Estat asiàtic fronterer amb Rússia, la Xina, el Kirguizstan, l'Uzbekistan i el Turkmenistan, a més, és costaner amb la mar Càspia. El nom complet és República del Kazakhstan.

Kenya /ˈkɛ.ni.ə/ pn
Kenia
Estat africà fronterer amb Etiòpia, Somàlia, Sudan, Tanzània i Uganda. El nom oficial és República de Kenya.

Kirguizistan pn
Kirgistan
Estat asiàtic fronterer amb el Kazakhstan, la Xina, el Tadjikistan i l'Uzbekistan. El nom complet és República Kirguís.

Kosovo /ˈko.zo.vo/ /ˈko.zo.vo/ /ˈko.zo.βo/ pn
Kosowo

Kuwait /kuˈvajt/ /kuˈβajt/ pn
Kuwejt
Estat asiàtic fronterer amb l'Iraq i l'Aràbia Saudita, a més, és costaner amb el golf Pèrsic. El nom complet és Estat de Kuwait.

Laos /ˈɫa.os/ /ˈɫa.us/ pn
Laos
Estat asiàtic fronterer amb Tailàndia, Birmània, la Xina, el Vietnam i Cambodja. El nom complet és República Popular Democràtica de Laos.

Laura /ˈɫaw.ɾa/ /ˈɫaw.ɾə/ pn
Laura

Lesotho pn
Lesotho
Estat i enclavament dins de Sud-àfrica. El nom oficial és Regne de Lesotho.

Letònia /ɫəˈtɔ.ni.ə/ pn
Łotwa
Estat independent del nord-oest Europa fronterer amb Estònia, Lituània, Rússia i Bielorússia. El nom complet és República de Letònia.

Libèria /ɫiˈβɛ.ɾi.ə/ pn
Liberia
Estat africà fronterer amb Sierra Leone, Guinea i Costa d'Ivori, a més és costaner amb l'Atlàntic. El nom oficial és República de Libèria.

Liechtenstein pn
Liechtenstein
Minúscul estat alpí situat entre Suïssa i Àustria. El nom complet és Principat de Liechtenstein.

Lieja /ɫiˈɛ.d͡ʒa/ /ɫiˈɛ.d͡ʒɛ/ /ɫiˈɛ.ʒa/ /ɫiˈɛ.ʒə/ pn
Liège

Lisboa /ɫizˈbo.a/ /ɫizˈbo.ə/ pn
Lizbona

Lituània /ɫi.tuˈa.ni.ə/ pn
Litwa
Estat bàltic fronterer amb Polònia, Bielorússia, Letònia i Rússia (per l'enclavament de Kaliningrad). El nom oficial és República de Lituània.

Lleó /ʎəˈo/ pn
Lew
(astronomia) Constel·lació zodiacal situada entre la Verge i el Cranc.

Llop /ˈʎop/ pn
Wilk
Prenom masculí
Constel·lació austral situada entre la Balança, Centaure, el Compas, Escaire i l’Escorpió.

Llorenç /ʎoˈɾɛns/ /ʎuˈɾɛns/ pn
Laurencjusz
Prenom masculí

Lluc /ˈʎuk/ pn
Łukasz
Prenom masculí

Lluna /ˈʎu.na/ pn
Księżyc

Lluís /ʎuˈis/ pn
Ludwik

Londres /ˈɫon.dɾes/ pn
Londyn

Lovaina /ɫoˈvaj.na/ /ɫoˈvaj.nə/ /ɫoˈβaj.na/ /ɫuˈvaj.nə/ /ɫuˈβaj.nə/ pn
Lowanium

Luxemburg /ɫuk.səmˈburk/ pn
Luksemburg Luksemburgia
Estat de l'Europa central rodejat de França, Alemanya i Bèlgica. El nom complet és Gran Ducat de Luxemburg.

Líban /ˈɫi.βən/ pn
Liban
Estat asiàtic i mediterrani situat a l'extrem occidental del continent, fronterer amb Israel i Síria. El nom oficial és República Libanesa.

Líbia /ˈɫi.βi.ə/ pn
Libia
Estat africà i mediterrani situat al nord del continent. És fronterer Tunísia, Algèria, el Níger, el Txad, el Sudan i Egipte. El nom oficial és Gran República Àrab Líbia Popular Socialista o bé Gran Jamahiriyya Àrab Líbia Popular Socialista, segons la traducció.

Lídia /ˈɫi.ði.a/ /ˈɫi.ði.ə/ pn
Lidia
Prenom femení

Macau /maˈkaw/ /məˈkaw/ pn
Makau

Macedònia /mə.səˈðɔ.ni.ə/ pn
Macedonia
Regió romana que abastava bona part de la Grècia actual.
Regió grega al nord del país fronterera amb Macedònia del Nord.
(obsolet) Nom antic de Macedònia del Nord (1991-2019).

Macedònia del Nord pn
Macedonia Północna
Estat independent situat a la península balcànica i fronterer amb Bulgària, Sèrbia, Kosovo, Albània i Grècia, conegut abans del 2019 com a República de Macedònia.

Madagascar /mə.ðə.ɣəsˈkar/ pn
Madagaskar
Estat africà que ocupa l'illa homònima. El nom oficial és República de Madagascar.

Madrid /maˈðɾit/ /məˈðɾit/ pn
Madryt

Magúncia /maˈɣun.si.a/ /məˈɣun.si.ə/ pn
Moguncja

Malawi /məˈɫa.wi/ pn
Malawi
Estat africà fronterer amb Tanzània, Moçambic i a Zàmbia.. El nom oficial és República de Malawi.

Maldives /maɫˈdi.βes/ /məɫˈdi.vəs/ /məɫˈdi.βəs/ pn
Malediwy
Estat asiàtic que ocupa l'arxipèlag homònim. El nom oficial és República de les Maldives.

Mallorca /maˈʎɔr.ka/ /maˈʎɔɾ.ka/ /maˈʎɔɾ.kɔ/ /məˈʎɔr.kə/ pn
Majorka

Malta /ˈmaɫ.tə/ pn
Malta
Arxipèlag de la Mediterrània compost per tres illes principals, Malta (l'illa homònima), Gozo i Comino, i dues illes desertes, Cominotto i Filforta. Es troba en el centre de la Mediterrània, prop de Sicília. Sovint es considera europeu malgrat pertànyer a la placa tectònica africana.
Illa i estat europeu amb el nom oficial de República de Malta.

Malàisia /məˈɫaj.zi.ə/ pn
Malezja
Estat independent del sud-est asiàtic que ocupa l'extrem sud de la península de Malaca i dos territoris continus a l'illa de Borneo a més d'algunes illes menors. És fronterer amb Tailàndia, Singapur, Indonèsia i Brunei.

Man /ˈman/ pn
Wyspa Man

Marc /ˈmark/ pn
Marek Margusz Markusz

Marcel /maɾˈsɛɫ/ /mərˈsɛɫ/ pn
Marcel
Prenom masculí

Marcel·la /marˈsɛɫ.ɫa/ /maɾˈsɛ.ɫa/ /maɾˈsɛ.ɫɛ/ /maɾˈsɛɫ.ɫa/ /mərˈsɛ.ɫə/ /mərˈsɛɫ.ɫə/ /məɾˈsɛɫ.ɫə/ pn
Marcela
Prenom femení

Maria /maˈɾi.a/ /məˈɾi.ə/ pn
Maria
Prenom femení d’origen cristià

Marina /məˈɾi.nə/ pn
Maryna
Prenom femení

Marroc /məˈrɔk/ pn
Maroko
Estat africà situat a l'extrem nord-oest del continent. És fronterer amb Algèria, Mauritània i les ciutats espanyoles de Ceuta i Melilla. Ocupa de fet el territori disputat del Sàhara Occidental. El nom oficial és Regne del Marroc.

Marràqueix /maˈra.kejʃ/ /məˈra.kəʃ/ pn
Marrakesz

Marsella /maɾˈse.ʎa/ /mərˈse.ʎə/ pn
Marsylia

Mart pn
Mars
Quart planeta del sistema Solar.
Déu romà de la guerra.

Marta /ˈmar.tə/ pn
Marta
Prenom femení

Martina /maɾˈti.na/ /mərˈti.nə/ pn
Martyna
Prenom femení

Martinica /maɾ.tiˈni.ka/ /mər.tiˈni.kə/ pn
Martynika

Martí /maɾˈti/ /məɾˈti/ pn
Marcin

Mateu /maˈtew/ /məˈtew/ pn
Mateusz
Prenom masculí, d’origen bíblic per Mateu l'Evangelista

Matusalem /ma.tu.zaˈɫem/ /mə.tu.zəˈɫɛm/ pn
Matuzalem

Maurici /məwˈɾi.si/ pn
Maurycy
Prenom masculí
Mauritius
Illa principal de l'estat homònim.

Mauritània /məw.ɾiˈta.ni.ə/ pn
Mauretania
Estat africà fronterer amb el Senegal, Mali, Algèria i el Sàhara Occidental (annexionat pel Marroc). El nom oficial és República Islàmica de Mauritània.

Mayotte /maˈjɔt/ pn
Majotta

Medea /meˈðe.a/ /məˈðə.ə/ /məˈðɛ.ə/ pn
Medea

Medusa /meˈðu.za/ /məˈðu.zə/ pn
Meduza

Melcior /meɫ.siˈo/ /meɫ.siˈoɾ/ /məɫ.siˈo/ pn
Melchior

Melquisedec pn
Melchizedek
Prenom masculí

Miquel /miˈkɛɫ/ pn
Michał
Prenom masculí d’origen hebreu

Mireia /miˈɾɛ.ja/ /miˈɾɛ.jə/ /miˈɾɛ.jɛ/ pn
Mirela

Mississipí /mi.si.siˈpi/ pn
Missisipi

Moldàvia /moɫˈda.vi.a/ /moɫˈda.vi.ə/ /moɫˈda.βi.a/ /muɫˈda.vi.ə/ /muɫˈda.βi.ə/ pn
Mołdawia
Estat situat a l'est d'Europa i fronterer amb Ucraïna i Romania. El nom oficial és República de Moldàvia.

Moliner /mo.ɫiˈne/ /mo.ɫiˈneɾ/ /mu.ɫiˈne/ pn
Młynarska
Cognom d’origen d’ofici

Mongòlia /moŋˈɡɔ.ɫi.ə/ /muŋˈɡɔ.ɫi.ə/ pn
Mongolia
Estat asiàtic fronterer amb Rússia i Xina. El nom complet és República Popular de Mongòlia.

Mont-real pn
Montreal

Montenegro pn
Czarnogóra

Moscou /mosˈkɔw/ /musˈkɔw/ pn
Moskwa

Moçambic /mo.səmˈbik/ /mu.səmˈbik/ pn
Mozambik
Estat africà fronterer amb Malawi, Sud-àfrica, Swazilàndia, Tanzània, Zàmbia i Zimbàbue. El nom oficial és República de Moçambic.

Myanmar /mi.amˈmaɾ/ /mi.əmˈmar/ pn
Birma
Estat asiàtic fronterer amb la Xina, Laos, Tailàndia, Bangla Desh i l'Índia, a més, és costaner amb el mar d'Andaman i el golf de Bengala. El nom complet és Unió de Myanmar.

Mèxic /ˈmɛ.ʒik/ pn
Meksyk
Estat de l'Amèrica del Nord, situat a l'extrem sud d'aquest subcontinent i que també abasta una petita part de l'Amèrica Central. És fronterer amb els Estats Units, Guatemala i Belize. El nom oficial és Estats Units Mexicans.
Estat federat dels Estats Units Mexicans.

Mònaco /ˈmɔ.nə.ko/ /ˈmɔ.nə.ku/ pn
Monako
Estat europeu situat a la Mediterrània, a la Costa Blava, envoltat per terra de territori francès. El nom oficial és Principat de Mònaco.

Nadal /nəˈðaɫ/ pn
Boże Narodzenie
Festivitat cristiana celebrada el 25 de desembre per a commemorar el naixement de Jesús.

Namíbia /nəˈmi.βi.ə/ pn
Namibia
Estat africà fronterer amb Angola, Botswana i Zàmbia. El nom oficial és República de Namíbia.

Napoleó /na.po.ɫeˈo/ /nə.po.ɫəˈo/ /nə.pu.ɫəˈo/ pn
Napoleon

Natzaret /na.d͡zaˈɾet/ /nə.d͡zəˈɾɛt/ pn
Nazaret

Nauru pn
Nauru
Illa de la Polinèsia on es troba l'estat anterior.

Nepal /nəˈpaɫ/ pn
Nepal
Estat asiàtic fronterer amb la Índia i la Xina. El nom complet és República Federal Democràtica del Nepal.

Nicaragua /ni.kəˈɾa.ɣwə/ pn
Nikaragua
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb Costa Rica i Hondures. El nom oficial és República de Nicaragua.

Nicolau /ni.koˈɫaw/ /ni.kuˈɫaw/ pn
Mikołaj
Prenom masculí

Nicòsia /niˈkɔ.zi.a/ /niˈkɔ.zi.ə/ pn
Nikozja

Nigèria /niˈʒɛ.ɾi.a/ /niˈʒɛ.ɾi.ə/ pn
Nigeria
País d'Àfrica situat a la costa nord-est del golf de Guinea. El nom oficial és República Federal de Nigèria.

Nil /ˈniɫ/ pn
Nil
Gran riu africà, el més gran del continent i potser del món, que desemboca en la Mediterrània. Neix a Burundi i passa per Uganda, la República Democràtica del Congo, el Sudan, Etiòpia i Egipte.

Niue /ˈni.we/ /ˈni.wə/ pn
Niue

Noruega /no.ɾuˈɛ.ɣə/ /nu.ɾuˈɛ.ɣə/ pn
Norwegia
País escandinau fronterer amb Suècia, Finlàndia i Rússia. El nom oficial és Regne de Noruega.

Nova Caledònia /ˌnɔ.va.ka.ɫeˈðɔ.ni.a/ /ˌnɔ.və.kə.ɫəˈðɔ.ni.ə/ /ˌnɔ.βa.ka.ɫeˈðɔ.ni.a/ /ˌnɔ.βə.kə.ɫəˈðɔ.ni.ə/ pn
Nowa Kaledonia

Nova Zelanda /ˌnɔ.va.zeˈɫan.da/ /ˌnɔ.və.zəˈɫan.də/ /ˌnɔ.βa.zeˈɫan.da/ /ˌnɔ.βə.zəˈɫan.də/ pn
Nowa Zelandia
Arxipèlag oceànic situat als sud-est d'Austràlia i format per dues illes principals (la del Nord i la del Sud) i per d'altres de menors.

Nuremberg /ˈnu.ɾemˌbɛrk/ pn
Norymberga

OTAN /oˈtan/ /uˈtan/ acronym
NATO

Odessa /oˈðe.sa/ /oˈðɛ.sa/ /oˈðɛ.sə/ /oˈðɛ.sɛ/ /uˈðɛ.sə/ pn
Odessa

Oliver /o.ɫiˈve/ /o.ɫiˈveɾ/ /o.ɫiˈβe/ /o.ɫiˈβeɾ/ /u.ɫiˈve/ /u.ɫiˈβe/ pn
Oliwer
Prenom masculí

Oman /oˈman/ /uˈman/ pn
Oman
Estat asiàtic fronterer amb l'Aràbia Saudí, els Emirats Àrabs Units i el Iemen, a més, és costaner amb el golf d'Oman i el mar d'Aràbia. El nom complet és Sultanat d’Oman.

Orinoco /o.ɾiˈno.ko/ /u.ɾiˈno.ku/ pn
Orinoko
Gran riu de l'Amèrica del Sud, un dels més cabalosos del continent, que desemboca en l'Atlàntic. Neix a Veneçuela on fa bona part del seu recorregut i per on també desemboca i fa de frontera entre aquest país i Colòmbia d'on neixen molts dels seus afluents.

Orió /o.ɾiˈo/ /u.ɾiˈo/ pn
Orion

Orà /oˈɾa/ /uˈɾa/ pn
Oran

Oslo /ˈoz.ɫo/ /ˈɔz.ɫo/ /ˈɔz.ɫu/ pn
Oslo

PIB /ˈpip/ acronym
PKB

PS acronym
PS

Pakistan /pə.kisˈtan/ pn
Pakistan
Estat independent asiàtic i fronterer amb l'Índia, l'Iran, l'Afganistan, la Xina i que té costa amb mar Aràbic. El nom complet és República Islàmica del Pakistan.

Palau /pəˈɫaw/ pn
Palau
Arxipèlag de l’Oceania, i estat associat als Estats Units d'Amèrica, situat entre les Filipines, Nova Guinea i Guam (República de Palau).

Panamà /pə.nəˈma/ pn
Panama
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb Colòmbia i Costa Rica; el nom complet és República de Panamà.

Papua Nova Guinea /paˌpu.aˌnɔ.βa.ɣiˈne.a/ /pəˌpu.əˌnɔ.və.ɣiˈne.ə/ /pəˌpu.əˌnɔ.βə.ɣiˈne.ə/ pn
Papua-Nowa Gwinea

Paraguai /pə.ɾəˈɣwaj/ pn
Paragwaj
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb Bolívia, el Brasil i l'Argentina.

París /paˈɾis/ pn
Paryż

Pasqua /ˈpas.kwə/ n fem
Wielkanoc

Pau /ˈpaw/ pn
Paweł

País Basc pn
Baskonia Kraj Basków

Països Baixos /paˌi.zozˈβa.ʃos/ /paˌi.zozˈβaj.ʃos/ /pəˌi.zozˈba.ʃos/ /pəˌi.zuzˈba.ʃus/ pn
Holandia
Estat europeu fronterer amb Alemanya i Bèlgica. El nom oficial és Regne dels Països Baixos.

Països Catalans /paˌi.zos.ka.taˈɫans/ /pəˌi.zos.kə.təˈɫans/ /pəˌi.zus.kə.təˈɫans/ pn
Kraje katalońskie

Peixos /ˈpe.ʃos/ /ˈpe.ʃus/ /ˈpej.ʃos/ pn
Ryby

Pequín /peˈkin/ pn
Pekin

Pere /ˈpe.ɾa/ /ˈpe.ɾe/ /ˈpe.ɾə/ /ˈpe.ɾə/ pn
Piotr

Perseu /peɾˈsɛw/ /pərˈsɛw/ pn
Perseusz

Perú /pəˈɾu/ pn
Peru
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb l’Equador, Colòmbia, el Brasil, Bolívia, i Xile. El nom oficial és República del Perú.

Pirineus /pi.ɾiˈnɛws/ pn
Pireneje

Plutó /pɫuˈto/ pn
Pluton

Polinèsia /po.ɫiˈnɛ.zi.a/ /po.ɫiˈnɛ.zi.ə/ /pu.ɫiˈnɛ.zi.ə/ pn
Polynezja Polinezja

Polinèsia Francesa pn
Polinezja Francuska

Polònia /poˈɫɔ.ni.ə/ /puˈɫɔ.ni.ə/ pn
Polska
Estat europeu fronterer amb Alemanya, Txèquia, Eslovàquia, Ucraïna, Bielorússia, Lituània i amb Rússia (per l'enclavament de Kaliningrad). El nom oficial és República de Polònia.

Portugal /poɾ.tuˈɣaɫ/ /pur.tuˈɣaɫ/ pn
Portugalia
País situat al sud-oest d'Europa, membre de la Unió Europea. El nom oficial és República Portuguesa.

Ptolemeu /ptu.ɫəˈmɛw/ /to.ɫeˈmɛw/ /to.ɫəˈmɛw/ /tu.ɫəˈmɛw/ pn
Ptolemeusz

Puerto Rico pn
Portoryko
Illa i estat de les Antilles associat als Estats Units.

Pèricles pn
Perykles

QI /ˌkuˈi/ acronym
IQ
Sigles de quocient intel·lectual.

Qatar /kəˈtar/ pn
Katar
Estat asiàtic que ocupa la península homònima i que és fronterer amb l'Aràbia Saudí. El nom complet és Estat de Qatar.

Quaresma /kwaˈɾez.ma/ /kwəˈɾəz.mə/ /kwəˈɾɛz.mə/ pn
Wielki Post

Quebec /keˈbɛk/ /kəˈβɛk/ pn
Quebec

Quintí /kinˈti/ pn
Kwintyn

Quiró /kiˈɾo/ pn
Chiron
(astronomia) Cos celeste en òrbita entre Saturn i Urà.

Ramon /raˈmon/ /rəˈmon/ pn
Rajmund
Prenom masculí d’origen germànic

Raquel pn
Rachela
Prenom femení

Ratisbona /ra.tizˈbɔ.na/ /ra.tizˈβɔ.na/ /ra.tizˈβɔ.nɔ/ /rə.tizˈbɔ.nə/ pn
Ratyzbona

Raül /raˈuɫ/ /rəˈuɫ/ pn
Ralf

Rea pn
Rea
Prenom femení

Regne Unit /ˌreŋ.newˈnit/ /ˌreŋ.nəwˈnit/ pn
Zjednoczone Królestwo
Estat europeu que forma part de l'arxipèlag de les illes Britàniques, que abasta principalment l'illa de la Gran Bretanya i Irlanda del Nord, a més de diverses colònies. El nom oficial és Regne Unit de la Gran Bretanya i Irlanda del Nord.

Reis d'Orient pn
Trzech Króli

República Centreafricana /reˌpu.βɫi.kaˌsen.tɾe.a.fɾiˈka.na/ /reˌpub.bɫi.kaˌsen.tɾe.a.fɾiˈka.na/ /rəˌpu.βɫi.kəˌsen.tɾe.ə.fɾiˈka.nə/ /rəˌpub.bɫi.kəˌsen.tɾe.ə.fɾiˈka.nə/ pn
Republika Środkowoafrykańska
Estat africà fronterer amb el Txad, el Sudan, el Sudan del Sud, la República del Congo, la República Democràtica del Congo i el Camerun. El nom oficial és el mateix, sense modificacions ni més afegits.

República Democràtica del Congo pn
Demokratyczna Republika Konga
Estat africà fronterer amb la República Centreafricana, el Sudan, Uganda, Ruanda, Burundi, Tanzània, Zàmbia, Angola i la República del Congo, a més, és costaner amb l'Atlàntic.

República Dominicana pn
Dominikana
Estat americà del Carib que ocupa el costat est de l'illa Hispaniola i és fronterer amb la Haití.

Ricard /riˈkart/ pn
Ryszard

Riga /ˈri.ɣa/ /ˈri.ɣə/ pn
Ryga

Rin /ˈrin/ pn
Ren

Robert /roˈbɛɾt/ /ruˈbɛrt/ /ruˈβɛrt/ pn
Robert
Prenom masculí d’origen germànic

Roger /roˈd͡ʒeɾ/ /roˈʒe/ /ruˈʒe/ pn
Roger
Prenom masculí d’origen germànic

Roma /ˈro.ma/ pn
Rzym
Ciutat a la riba del Tíber, capital d’Itàlia.

Romania /ro.məˈni.ə/ /ru.məˈni.ə/ pn
Rumunia
Estat situat al sud-est d'Europa i fronterer amb Ucraïna, Moldàvia, Hongria, Sèrbia i Bulgària.

Romeu /roˈmɛw/ /ruˈmɛw/ pn
Romeo
Prenom masculí

Rosa /ˈrɔ.za/ /ˈrɔ.zɔ/ /ˈrɔ.zə/ pn
Róża
Prenom femení

Rússia /ˈru.si.ə/ pn
Rosja
Estat format per una federació de repúbliques i altres divisions territorials, que abasta una enorme extensió al nord d'Europa i d'Àsia, per la qual cosa és l'estat més gran del món. És fronterer amb Noruega, Finlàndia, Estònia, Letònia, Bielorússia, Ucraïna, Geòrgia, Azerbaidjan, Kazakhstan, Xina, Mongòlia i Corea del Nord a més de Lituània i Polònia per l'enclavament de Kaliningrad. El nom oficial és Federació Russa.

Sabina pn
Sabina
Prenom femení

Sagitari /sa.d͡ʒiˈta.ɾi/ /sa.ʒiˈta.ɾi/ /sə.ʒiˈta.ɾi/ pn
Strzelec

Salomó /sə.ɫoˈmo/ /sə.ɫuˈmo/ pn
Salomon
Prenom masculí

Samoa /səˈmo.ə/ pn
Samoa

Samoa Nord-americana pn
Samoa Amerykańskie

San Marino /ˌsam.maˈɾi.no/ /ˌsam.məˈɾi.nu/ pn
San Marino
Estat europeu de la península Itàlica, enclavament italià prop del mar Adriàtic. El nom oficial és República de San Marino.

Sara pn
Sara

Saragossa /sə.ɾəˈɣo.sə/ pn
Saragossa

Sastre /ˈsas.tɾe/ /ˈsas.tɾə/ pn
Krawczyk
Cognom d’origen d’ofici

Saxònia /sakˈsɔ.ni.a/ /səkˈsɔ.ni.ə/ pn
Saksonia

Sebastià /se.bas.tiˈa/ /sə.βəs.tiˈa/ pn
Sebastian
Prenom masculí

Senegal /sə.nəˈɣaɫ/ pn
Senegal
Estat africà fronterer amb Mauritània, Mali, la República de Guinea, Guinea Bissau i Gàmbia. El nom oficial és República del Senegal.

Senyor /seˈɲo/ /seˈɲoɾ/ /səˈɲo/ pn
Pan

Serpent /serˈpen/ /seɾˈpen/ /sərˈpen/ /səɾˈpent/ pn
Wąż

Serpentari /seɾ.penˈta.ɾi/ /sər.pənˈta.ɾi/ pn
Wężownik

Setmana Santa pn
Wielki Tydzień

Seychelles /səjˈʃɛɫs/ pn
Seszele
Arxipèlag i estat africà situat al nord de Madagascar.

Seül /seˈuɫ/ /səˈuɫ/ pn
Seul

Sicília /siˈsi.ɫi.a/ /siˈsi.ɫi.ə/ pn
Sycylia

Sierra Leone pn
Sierra Leone
Estat africà fronterer amb Guinea i Libèria, a més és costaner amb l'Atlàntic. El nom oficial és República de Sierra Leone.

Silvestre /siɫˈves.tɾe/ /siɫˈves.tɾə/ /siɫˈβes.tɾe/ /siɫˈβes.tɾə/ pn
Sylwester
Prenom masculí

Silèsia /siˈɫɛ.zi.a/ /siˈɫɛ.zi.ə/ pn
Śląsk

Simó /siˈmo/ pn
Szymon
Prenom masculí

Singapur /siŋ.ɡəˈpur/ pn
Singapur
Estat asiàtic que ocupa l'illa homònima a més de diverses illes menors. El nom complet és República de Singapur.

Siracusa /si.ɾaˈku.za/ /si.ɾəˈku.zə/ pn
Syrakuzy

Sol /ˈsɔɫ/ pn
słońce
Estel entorn del qual gira la Terra i els altres planetes del sistema solar.

Somàlia /soˈma.ɫi.ə/ /suˈma.ɫi.ə/ pn
Somalia
Estat africà fronterer amb Djibouti, Etiòpia i Kenya, a més és costaner amb el golf d'Aden i a l'oceà Índic. El nom oficial és República Democràtica Somali.

Sri Lanka /əzˌriˈɫaŋ.kə/ pn
Sri Lanka
Estat asiàtic que ocupa l'illa homònima. El nom complet és República Socialista Democràtica de Sri Lanka.

Sud-àfrica /suˈta.fɾi.ka/ /suˈta.fɾi.kə/ pn
Republika Południowej Afryki
Estat africà fronterer amb Botswana, Lesotho, Moçambic, Namíbia, Swazilàndia i Zimbabwe. El nom oficial és República de Sud-àfrica.
Territori plurinacional que fa referència a l'extrem sud del continent africà i que inclou, a més de la República de Sud-àfrica, els següents estats: Botswana, Lesotho, Namíbia, Swazilàndia i Zimbabwe. De vegades, però, també s'inclouen els següents estats: Angola, Comores, Madagascar, Malawi, Maurici, Moçambic i Zàmbia, a més de les següents dependències: Mayotte, Reunió i Santa Helena.

Sudan pn
Sudan
Estat africà fronterer amb Egipte, Eritrea, Etiòpia, el Sudan del Sud, la República Centreafricana, el Txad i Líbia. El nom oficial és República del Sudan.

Sudan del Sud /suˌðan.dəɫˈsut/ pn
Sudan Południowy
Estat africà fronterer amb el Sudan, Etiòpia, Kenya, Uganda, la República Democràtica del Congo, la República Centreafricana. El nom oficial és República del Sudan del Sud.

Surinam pn
Surinam
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb Guyana, el Brasil i la Guaiana Francesa. El nom oficial és República de Surinam.

Suècia /suˈɛ.si.ə/ pn
Szwecja
Estat escandinau fronterer amb Noruega i Finlàndia. El nom oficial és Regne de Suècia.

Suïssa /suˈi.sə/ pn
Szwajcaria
Estat muntanyós centreeuropeu fronterer amb Alemanya, França, Itàlia, Àustria i Liechtenstein. El nom oficial és Confederació Suïssa.

Swazilàndia /swə.ziˈɫan.di.ə/ pn
Suazi
Estat africà fronterer amb Moçambic i Sud-àfrica. El nom oficial és Regne d’Eswatini.

Sàhara /ˈsa.ha.ɾa/ /ˈsa.hə.ɾə/ pn
Sahara

Sàhara Occidental pn
Sahara Zachodnia

Sèrbia /ˈsɛr.bi.ə/ pn
Serbia

Síria /ˈsi.ɾi.ə/ pn
Syria
Estat asiàtic i mediterrani situat a l'extrem occidental del continent. És fronterer amb Turquia, l'Iraq, Jordània, Israel i el Líban. El nom oficial és República Àrab Siriana.
Antiga província romana que ocupava aproximadament l'estat actual homònim i també el Líban.

Sísif /ˈsi.zif/ pn
Syzyf

TDAH acronym
ADHD

Tadjikistan /təd.ʒi.kisˈtan/ pn
Tadżykistan
Estat asiàtic fronterer amb el Kirguizstan, la Xina, l'Afganistan i l’Uzbekistan. El nom complet és República del Tadjikistan.

Tailàndia /təjˈɫan.di.ə/ pn
Tajlandia
Estat asiàtic fronterer amb Laos, Cambodja, Malàisia i Birmània, a més, és costaner amb el golf de Siam i el mar d'Andaman. El nom complet és Regne de Tailàndia.

Taiwan /təjˈwan/ pn
Formoza
Illa asiàtica costanera amb el mar de la Xina Oriental, el mar de la Xina Meridional i l'oceà Pacífic.
Estat asiàtic que ocupa l'illa anterior. El nom complet és República de la Xina.

Talia /taˈɫi.a/ /təˈɫi.ə/ pn
Talia

Tanzània /tənˈza.ni.ə/ pn
Tanzania
Estat africà fronterer amb Burundi, Kenya, Malawi, Moçambic, la República Democràtica del Congo, Ruanda, Uganda i Zàmbia. El nom oficial és República Unida de Tanzània.

Taure /ˈtaw.ɾe/ /ˈtaw.ɾə/ pn
Byk

Teresa /teˈɾe.za/ /təˈɾə.zə/ /təˈɾɛ.zə/ /ˈtɾɛ.zə/ pn
Teresa

Terra /ˈtɛ.ra/ /ˈtɛ.rə/ /ˈtɛ.rɛ/ pn
Ziemia
Planeta on viuen els humans i altres criatures.

Thor /ˈtor/ pn
Thor

Tibet /tiˈbet/ /tiˈβɛt/ pn
Tybet

Timoteu pn
Tymoteusz
Prenom masculí

Tirana /tiˈɾa.na/ /tiˈɾa.nə/ pn
Tirana

Togo pn
Togo
Estat de l'Àfrica Occidental, fronterer amb Ghana, Benín i Burkina Faso i que és costaner amb el golf de Guinea. El nom oficial és República Togolesa.

Tokelau /to.keˈɫaw/ pn
Wyspy Tokelau

Tolosa /toˈɫo.za/ /toˈɫo.zə/ /tuˈɫo.zə/ pn
Tuluza

Tomàs /toˈmas/ /tuˈmas/ pn
Tomasz
Prenom masculí

Tonga /ˈtoŋ.ɡə/ pn
Tonga
Estat independent oceànic que ocupa l'arxipèlag de les illes Tonga.

Trinitat i Tobago pn
Trynidad i Tobago
Estat americà de les Antilles que ocupa principalment les illes de Trinitat i Tobago, a més d'un munt d'illes menors. El nom complet és República de Trinitat i Tobago.

Trèveris /ˈtɾɛ.ve.ɾis/ /ˈtɾɛ.və.ɾis/ /ˈtɾɛ.βe.ɾis/ /ˈtɾɛ.βə.ɾis/ pn
Trewir

Tunísia /tuˈni.zi.ə/ pn
Tunezja
Estat africà i mediterrani situat al nord del continent. És fronterer Algèria i Líbia. El nom oficial és República de Tunísia.

Turkmenistan /turɡ.mə.nisˈtan/ pn
Turkmenistan
Estat asiàtic fronterer amb el Kazakhstan, l’Uzbekistan, l'Afganistan i l'Iran, a més, és costaner amb la mar Càspia. El nom complet és República del Turkmenistan.

Turquia /turˈki.ə/ pn
Turcja
Estat situat principalment a la península d'Anatòlia on té la capital, però que també ocupa una petita part d'Europa on es troba la principal ciutat del país Istanbul. És fronterer amb Bulgària, Grècia, Geòrgia, Armènia, l’Azerbaidjan, l’Iran, l’Iraq i Síria. El nom oficial és República de Turquia.

Turíngia /tuˈɾiɲ.d͡ʒi.a/ /tuˈɾiɲ.ʒi.ə/ pn
Turyngia

Tuvalu /tuˈva.ɫu/ /tuˈva.ɫu/ /tuˈβa.ɫu/ pn
Tuvalu
Estat format per un petit nombre de minúscules illes de la Polinèsia.

Txad pn
Czad
Estat africà fronterer amb Líbia, el Sudan, República Centreafricana, el Camerun, Nigèria i el Níger. El nom oficial és República del Txad.

UCI /ˈu.si/ acronym
OIT

URSS /ˈurs/ acronym
ZSRR

Ucraïna /u.kɾəˈi.nə/ pn
Ukraina
Estat de l'Est d'Europa fronterer amb Bielorússia, Rússia, Romania, Moldàvia, Hongria, Eslovàquia i Polònia.

Uganda /uˈɣan.də/ pn
Uganda
Estat africà fronterer amb Kenya, el Sudan, la República Democràtica del Congo, Ruanda i Tanzània. El nom oficial és República d'Uganda.

Uruguai pn
Urugwaj

Uzbekistan /uz.bə.kisˈtan/ pn
Uzbekistan
Estat asiàtic fronterer amb el Kazakhstan, el Tadjikistan, el Kirguizstan, l'Afganistan i el Turkmenistan, a més, és costaner amb la mar d'Aral. El nom complet és República de l'Uzbekistan.

València /baˈɫen.si.a/ /baˈɫɛn.si.a/ /vaˈɫen.si.a/ /vəˈɫɛn.si.ə/ pn
Walencja

Valònia /baˈɫɔ.ni.a/ /bəˈɫɔ.ni.ə/ /vaˈɫɔ.ni.a/ /vəˈɫɔ.ni.ə/ pn
Walonia

Varsòvia /barˈsɔ.βi.a/ /baɾˈsɔ.βi.a/ /vaɾˈsɔ.vi.a/ /vəɾˈsɔ.vi.ə/ pn
Warszawa

Vaticà /ba.tiˈka/ /bə.tiˈka/ /va.tiˈka/ /və.tiˈka/ pn
Watykan

Veneçuela /be.ne.suˈɛ.ɫɛ/ /bə.nə.suˈɛ.ɫə/ /ve.ne.suˈɛ.ɫa/ /və.nə.suˈɛ.ɫə/ pn
Wenezuela
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb Guyana, Brasil i Colòmbia. El nom complet és República Bolivariana de Veneçuela.

Ventafocs /ˌben.taˈfɔks/ /ˌben.təˈfɔks/ /ˌven.taˈfɔks/ /ˌven.təˈfɔks/ pn
Kopciuszek

Venus /ˈbɛ.nus/ /ˈvɛ.nus/ /ˈvɛ.nus/ pn
Wenus

Verge /ˈbɛr.d͡ʒe/ /ˈbɛr.ʒə/ /ˈbɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.ʒə/ pn
Panna
La Verge Maria, Mare de Déu.
(astronomia) Constel·lació zodiacal situada entre Cabellera de Berenice, el Lleó, la Copa, el Corb, l’Hidra femella, la Balança, el Serpent i Bover.

Verònica /beˈɾɔ.ni.ka/ /bəˈɾɔ.ni.kə/ /veˈɾɔ.ni.ka/ /vəˈɾɔ.ni.kə/ pn
Weronika
Prenom femení

Viccionari /bik.si.oˈna.ɾi/ /vik.si.oˈna.ɾi/ /vik.si.uˈna.ɾi/ pn
Wikisłownik

Victòria /bikˈtɔ.ɾi.a/ /vikˈtɔ.ɾi.a/ /vikˈtɔ.ɾi.ə/ pn
Wiktoria
Prenom femení

Viena /biˈe.na/ /biˈɛ.nə/ /viˈe.na/ /viˈɛ.nə/ pn
Wiedeń

Vietnam /bi.edˈnam/ /bi.ədˈnam/ /vi.ədˈnam/ pn
Wietnam
Estat asiàtic fronterer amb la Xina, Laos i Cambodja, a més, és costaner amb el Golf de Tonquín. El nom complet és República Socialista del Vietnam.

Viquipèdia /bi.kiˈpɛ.ði.a/ /vi.kiˈpɛ.ði.a/ /vi.kiˈpɛ.ði.ə/ pn
Wikipedia

Víctor /ˈbik.tor/ /ˈbik.toɾ/ /ˈbik.tur/ /ˈvik.toɾ/ /ˈvik.tur/ pn
Wiktor

Wallis i Futuna pn
Wallis i Futuna

Xavier /ʃa.viˈeɾ/ /ʃa.βiˈe/ /ʃa.βiˈeɾ/ /ʃə.viˈe/ /ʃə.βiˈe/ pn
Ksawery

Xile /ˈʃi.ɫə/ pn
Chile
República situada a l'oest de l'extrem sud d'Amèrica. Té forma allargassada i és limítrof amb l'Argentina a l'est, i amb Bolívia i el Perú al nord. El nom complet és República de Xile.

Xina /ˈʃi.nə/ pn
Chiny Chińska Republika Ludowa

Xipre /ˈʃi.pɾə/ pn
Cypr
País que ocupa l'illa homònima i que està dividit en dos estats. L'occidental, d'influència grega, ocupa el seixanta per cent del país, està reconegut internacionalment i el seu nom oficial és República de Xipre. L'oriental és el resultat de la intervenció militar turca, només està reconegut per Turquia i el seu nom oficial és República Turca de Xipre del Nord. Es considera pertanyent geogràficament a l'Àsia, però, sovint es tracta políticament com a part d'Europa.

Xipre del Nord pn
Cypr Północny

Zimbàbue pn
Zimbabwe

Zàmbia /ˈzam.bi.ə/ pn
Zambia
Estat africà fronterer amb Angola, Botswana, Malawi, Moçambic, Namíbia, la República Democràtica del Congo, Tanzània i Zimbàbue. El nom oficial és República de Zàmbia.

a /a/ /ə/ preposition
do
Direcció del moviment.
El terme del moviment o la distància.

a causa de preposition
z powodu

a contracor /a /ə adv
niechętnie

a l'engròs /a.ɫeŋˈgɾɔs/ /ə.ɫəŋˈgɾɔs/ adv
hurt
(comerç) Venda en gran quantitat o a clients majoristes.

a l'inrevés /a /ə adv
na odwrót

a l'uníson /a /ə adv
unisono

a la moda /a /ə adj
modny

a poc a poc /aˌpɔ.kaˈpɔk/ adv
krok po kroku

a prop adv
blisko
A poca distància, espacial o temporal.

a vegades adv
czasami

aC acronym
p.n.e.

aalenià /a.a.ɫe.niˈa/ /ə.ə.ɫə.niˈa/ adj masc
aalen
Relatiu o pertanyent al període aalenià.

aalenià /a.a.ɫe.niˈa/ /ə.ə.ɫə.niˈa/ n masc
aalen
Primer estatge del juràssic mitjà, situat entre el toarcià i el bajocià.

abacial /a.ba.siˈaɫ/ /ə.βə.siˈaɫ/ adj
opacki

abacà /a.baˈka/ /ə.βəˈka/ n masc
banan manilski
Fibra tèxtil obtinguda de la planta del mateix nom.

abadessa /a.baˈðe.sa/ /ə.bəˈðə.sə/ /ə.bəˈðɛ.sə/ n fem
ksieni przeorysza

abadia /a.baˈði.a/ n fem
opactwo

abandonar /a.ban.doˈnaɾ/ /a.βan.doˈna/ /ə.bən.doˈna/ /ə.bən.duˈna/ v
opuścić
Deixar de banda, desemparar, no fer cas d'una cosa o persona.

abandó /a.banˈdo/ n masc
abandon

abans /aˈbans/ adv
przed

abast /aˈbast/ /əˈβast/ n masc
zasięg

abat /aˈbat/ n masc
opat

abdicar /ab.diˈka/ /ab.diˈkaɾ/ /əb.diˈka/ v
abdykować

abdomen /abˈdɔ.men/ /əbˈdɔ.mən/ n masc
odwłok

abdominal /ab.do.miˈnaɫ/ /əb.do.miˈnaɫ/ /əb.du.miˈnaɫ/ adj
abdominalny

abdominals /ab.do.miˈnaɫs/ /əb.du.miˈnaɫs/ n masc
brzuszki

abducció /ab.duk.siˈo/ /əb.duk.siˈo/ n fem
abdukcja

abella /aˈbe.ʎa/ /əˈbə.ʎə/ /əˈbɛ.jə/ n fem
pszczoła
Insecte que vola i produeix mel (Apis mellifera).

abellerol /a.be.ʎeˈɾɔɫ/ /ə.bə.jəˈɾɔɫ/ /ə.bə.ʎəˈɾɔɫ/ /ə.βə.ʎəˈɾɔɫ/ n masc
żołna

abellot /a.beˈʎɔt/ /ə.bəˈjɔt/ /ə.bəˈʎɔt/ n masc
truteń
Abella mascle.

aberrant /a.beˈrant/ /a.βeˈran/ /ə.bəˈran/ /ə.bəˈrant/ /ə.βəˈran/ adj
dziwaczny

abeurar /a.bewˈɾaɾ/ /a.βewˈɾa/ /ə.βəwˈɾa/ v
poić
Donar beure al bestiar.

abisme /aˈbiz.me/ /əˈβiz.mə/ n masc
czeluść
Fondària immensa.

abiòtic /a.biˈɔ.tik/ /ə.βiˈɔ.tik/ adj masc
abiotyczny
Que no forma part dels éssers vius o no és producte d'ells.

abjurar /ab.d͡ʒuˈɾa/ /ab.d͡ʒuˈɾaɾ/ /əb.ʒuˈɾa/ v
wyrzec się

abkhaz /aˈpas/ /aˈβas/ /əˈpas/ adj
abchaski
Propi d'Abkhàzia, els seus habitants o la seva llengua.

abkhaz /aˈpas/ /aˈβas/ /əˈpas/ n masc
Abchaz
Individu del poble del Caucas establert a Abkhàzia i Adjària (Geòrgia).
abchaski
Llengua caucàsica del nord-oest pròpia d'Abkhàzia.

ablatiu /a.bɫaˈtiw/ /ə.βɫəˈtiw/ n masc
ablatiwus ablatyw

abocador /a.bo.kaˈðoɾ/ /a.βo.kaˈðo/ /ə.bo.kəˈðo/ /ə.bu.kəˈðo/ n masc
śmietnik

abocar /a.boˈkaɾ/ /a.βoˈka/ /ə.boˈka/ /ə.buˈka/ v
lać
Fer passar un líquid d'un recipient a un altre.

abolir /a.boˈɫiɾ/ /a.βoˈɫi/ /ə.boˈɫi/ /ə.buˈɫi/ /ə.βuˈɫi/ v
znosić

abominable /a.bo.miˈna.bɫe/ /a.βo.miˈna.βɫe/ /a.βo.miˈnab.bɫe/ /ə.bo.miˈnab.bɫə/ /ə.bu.miˈnab.bɫə/ /ə.βu.miˈna.βɫə/ /ə.βu.miˈnab.bɫə/ adj
niegodziwy

abraçada /a.bɾaˈsa.ða/ /ə.βɾəˈsa.ðə/ n fem
przytulenie objęcie

abraçar /a.bɾaˈsaɾ/ /a.βɾaˈsa/ /ə.βɾəˈsa/ v
obejmować
Estrènyer amb els braços.
Seguir una causa, opinió o partit.

abreviatura /a.bɾe.vi.aˈtu.ɾa/ /a.βɾe.βi.aˈtu.ɾa/ /ə.bɾə.vi.əˈtu.ɾə/ n fem
skrót
Escurçament d'una paraula, representada amb la lletra inicial o les més significatives.

abric /aˈbɾik/ n masc
płaszcz
Peça llarg de roba destinada a combatre el fred que cobreix més de mig cos, es col·loca com una jaqueta i és gruixuda.

abril /əˈβɾiɫ/ n masc
kwiecień
Quart mes de l'any.

abrogació /a.bɾo.ɣa.siˈo/ /ə.bɾo.ɣə.siˈo/ /ə.bɾu.ɣə.siˈo/ /ə.βɾu.ɣə.siˈo/ n fem
abrogacja

abrogar /a.bɾoˈɣaɾ/ /a.βɾoˈɣa/ /ə.bɾoˈɣa/ /ə.bɾuˈɣa/ /ə.βɾuˈɣa/ v
anulować

absent /apˈsen/ /apˈsent/ /əpˈsen/ /əpˈsent/ adj
nieobecny
Que no està atent a la situació present.

absenta /apˈsen.ta/ /əpˈsen.tə/ n fem
absynt piołunówka

absis n masc
absyda

absoldre /apˈsɔɫ.dɾe/ v
rozgrzeszyć
Donar per lliure d'algun càrrec o obligació.
Remetre a un penitent els seus pecats en el tribunal de confessió, llevar-li les censures en què hagués incorregut.

absolut /ap.soˈɫut/ /əp.soˈɫut/ /əp.suˈɫut/ adj masc
absolutny

absolutament /ap.soˌɫu.taˈmen/ /ap.soˌɫu.taˈment/ /əp.soˌɫu.təˈment/ /əp.suˌɫu.təˈmen/ adv
absolutnie

absolutitzar /ap.so.ɫu.tiˈd͡za/ /ap.so.ɫu.tiˈza/ /ap.so.ɫu.tiˈzaɾ/ /əp.so.ɫu.tiˈd͡za/ /əp.su.ɫu.tiˈd͡za/ v
absolutyzować

absorbir /ap.sorˈβi/ /ap.soɾˈbiɾ/ /ap.soɾˈβi/ /əp.soɾˈbi/ /əp.surˈbi/ v
wchłaniać
Amarar, penetrar dins.

abstemi /apsˈtɛ.mi/ /əpsˈtɛ.mi/ n masc
abstynent
Persona que mai ingereix begudes alcohòliques.

abstenir-se /aps.teˈniɾ.se/ /əps.tə.niɾˈsə/ /əps.təˈnir.sə/ v
powstrzymać

abstinent /aps.tiˈnen/ /aps.tiˈnent/ /əps.tiˈnen/ /əps.tiˈnent/ adj
wstrzemięźliwy

abstracció /aps.tɾak.siˈo/ /əps.tɾək.siˈo/ n fem
abstrakcja

abstracte /apsˈtɾak.te/ /əpsˈtɾak.tə/ adj masc
abstrakcyjny

absurdament /apˌsur.ðaˈmen/ /apˌsuɾ.ðaˈmen/ /apˌsuɾ.ðaˈment/ /əpˌsur.dəˈmen/ /əpˌsur.ðəˈmen/ /əpˌsuɾ.ðəˈment/ adv
absurdalnie

absència /apˈsɛn.si.a/ /apˈsɛn.sja/ /əpˈsɛn.sjə/ n fem
nieobecność

abundant /a.βunˈdan/ /a.βunˈdant/ /ə.βunˈdan/ /ə.βunˈdant/ adj
obfity

abundantment /a.bunˌdamˈment/ /a.βunˌdamˈmen/ /ə.bunˌdamˈmen/ /ə.bunˌdamˈment/ adv
detalicznie

abundància /a.bunˈdan.si.a/ /ə.βunˈdan.si.ə/ n fem
obfitość

abusivament /a.buˌzi.vaˈment/ /a.βuˌzi.βaˈmen/ /ə.buˌzi.vəˈmen/ /ə.buˌzi.vəˈment/ /ə.βuˌzi.βəˈmen/ adv
abuzywnie

abús /aˈbus/ n masc
nadużycie

acabar /a.kaˈbaɾ/ /a.kaˈβa/ v
kończyć

acadèmia /a.kaˈðɛ.mi.a/ n fem
akademia
Societat literària, artística o científica constituïda per a l'avançament de les bones lletres, de les arts o les ciències.
Institució educativa de caràcter privat on es porten a terme estudis complementaris als de l'educació regular i formal.

acadèmic /a.kaˈðɛ.mik/ /ə.kəˈðɛ.mik/ adj masc
academicki
Relatiu o pertanyent a l'ensenyament, particularment universitari.

acadèmic /a.kaˈðɛ.mik/ /ə.kəˈðɛ.mik/ n masc
akademik
Membre d'una acadèmia.

acadèmicament /a.kaˌðɛ.mi.kaˈmen/ /a.kaˌðɛ.mi.kaˈment/ /ə.kəˌðɛ.mi.kəˈmen/ /ə.kəˌðɛ.mi.kəˈment/ adv
akademicko

acalcúlia /a.kaɫˈku.ɫi.a/ /ə.kəɫˈku.ɫi.ə/ n fem
akalkulia

acampar /a.kamˈpa/ /a.kamˈpaɾ/ /ə.kəmˈpa/ v
biwakować

acariciar /a.ka.ɾi.siˈa/ /a.ka.ɾi.siˈaɾ/ v
pieścić
Fer carícies, tractar amb afecte.
głaskać gładzić
Passar els dits suaument per una superfície.

acceleració /ak.se.ɫe.ɾa.siˈo/ n fem
przyspieszenie akceleracja
Magnitud física que indica com canvia la velocitat d'un cos en relació amb el temps.

accelerar /ak.se.ɫeˈɾa/ /ak.se.ɫeˈɾaɾ/ /ək.sə.ɫəˈɾa/ v
przyśpieszać
Fer amb promptitud, més ràpid.
Donar més velocitat

accent /akˈsen/ /akˈsent/ /əkˈsen/ /əkˈsent/ n masc
akcent
Signe gràfic que es col·loca sobre una vocal per marcar-ne alguna qualitat.

accentuar /ak.sen.tuˈa/ /ak.sen.tuˈaɾ/ /ək.sən.tuˈa/ v
akcentować
Donar o prendre més importància.
Posar un accent gràfic o titlla.

acceptable /ak.sepˈta.bɫe/ /ak.sepˈta.βɫe/ /ak.sepˈtab.bɫe/ /ək.səpˈta.βɫə/ /ək.səpˈtab.bɫə/ adj
akceptowalny

acceptablement /ak.sepˌta.bɫeˈment/ /ak.sepˌta.βɫeˈmen/ /ak.sepˌtab.bɫeˈmen/ /ək.səpˌta.βɫəˈmen/ /ək.səpˌtab.bɫəˈmen/ /ək.səpˌtab.bɫəˈment/ adv
akceptowalnie

acceptar /ak.sepˈta/ /ak.sepˈtaɾ/ /ək.səpˈta/ v
przyjmować akceptować
Admetre el que algú ofereix, dóna o encarrega.

accessibilitat /ak.se.si.βi.liˈtat/ /ək.sə.si.βi.ɫiˈtat/ n fem
dostępność
Qualitat de ser accessible, receptivitat

accident /ak.siˈðen/ /ak.siˈðent/ /ək.siˈðen/ /ək.siˈðent/ n masc
wypadek
Sinistre, esdeveniment, generalment violent i sobtat, de conseqüències funestes o negatives.

accidentalment /ak.si.ðenˌtaɫˈmen/ /ak.si.ðenˌtaɫˈment/ /ək.si.ðənˌtaɫˈmen/ /ək.si.ðənˌtaɫˈment/ adv
przypadkowo

acció /akˈsjo/ /ək.siˈo/ /əkˈsjo/ n fem
czynność akcja
Efecte produït per l'actuació d'una cosa sobre una altra.
akcja
Participació en la propietat d'una empresa, negociada en el mercat borsari o no.

accés /akˈses/ n masc
dostęp
Zona que permet entrar a un lloc.

acer /aˈse/ /aˈser/ /aˈseɾ/ /əˈse/ /əˈser/ /əˈseɾ/ n masc
stal

acetil /a.seˈtiɫ/ /ə.səˈtiɫ/ n masc
acetyl

acidesa /a.siˈðe.a/ /a.siˈðe.za/ /ə.siˈðə.zə/ /ə.siˈðɛ.zə/ n fem
kwasowość

acidificar /a.si.ði.fiˈka/ /a.si.ði.fiˈkaɾ/ v
kwasić

acidosi /a.siˈðɔ.zi/ /ə.siˈðɔ.zi/ n fem
acydemia

aclamar /a.kɫaˈma/ /a.kɫaˈmaɾ/ /ə.kɫəˈma/ v
aklamować
Demostrar públicament l'admiració o l'aprovació d'algú altre mitjançant ovacions i aplaudiments.
Nomenar algú per aclamació.

aclimatar /a.kɫi.maˈta/ /a.kɫi.maˈtaɾ/ /ə.kɫi.məˈta/ v
aklimatyzować

acne /ˈaŋ.ne/ /ˈaŋ.nə/ /ˈaɡ.ne/ n fem
trądzik

acoblar /a.kobˈbɫa/ /a.koˈbɫaɾ/ /a.koˈβɫa/ /ə.kobˈbɫa/ /ə.kubˈbɫa/ /ə.kuˈβɫa/ v
połączyć
Unir dues peces de manera que entrin l'una dins de l'altra.

acollir /a.koˈʎi/ /a.koˈʎiɾ/ /ə.koˈʎi/ /ə.kuˈji/ v
witać
Admetre a algú en la seva casa o companyia.

acomiadar /a.ko.mi.aˈða/ /a.ko.mi.aˈðaɾ/ /ə.ko.mi.əˈða/ /ə.ku.mi.əˈða/ v
zwolnić
Despatxar de la feina, donar comiat.

acomodació /a.ko.mo.ða.siˈo/ /ə.ku.mu.ðə.siˈo/ n fem
akomodacja
Procés d'adaptació al medi mitjançant el qual una persona modifica els seus esquemes de comportament per adaptar-se a una situació nova.

acomodar /a.ko.moˈða/ /a.ko.moˈðaɾ/ /ə.ko.moˈða/ /ə.ku.muˈða/ v
akomodować
Ordenar, posar en el forma deguda.

acompanyar /a.kom.paˈɲa/ /a.kom.paˈɲaɾ/ /ə.kom.pəˈɲa/ /ə.kum.pəˈɲa/ v
akompaniować
Anar en companyia d'una o moltes persones.
(esports de pilota) Prolongar el contacte d'una part del cos o d'un instrument amb la pilota, la bola o el disc després de l'impacte per assegurar-ne la possessió en rebre'l o la direcció en llançar-lo.

aconseguir /a.kon.seˈɣi/ /a.kon.seˈɣiɾ/ /ə.kon.səˈɣi/ /ə.kun.səˈɣi/ v
dostawać
Arribar a assolir un objectiu.

aconsellar /a.kon.seˈʎa/ /a.kon.seˈʎaɾ/ /ə.kon.səˈʎa/ /ə.kun.səˈja/ /ə.kun.səˈʎa/ v
radzić poradzić

acord /aˈkɔɾt/ n masc
umowa
El resultat d'una negociació, quan les diverses parts han arribat a una decisió acceptada per tots.
akord
Diverses notes que sonen simultàniament.

acord de confidencialitat n masc
lojalka

acordar /a.korˈða/ /a.koɾˈða/ /a.koɾˈðaɾ/ /ə.koɾˈða/ /ə.kurˈda/ /ə.kurˈða/ v
uzgadniać
(pronominal) Posar-se d'acord.

acordió /a.koɾ.ðiˈo/ /ə.koɾ.ðiˈo/ /ə.kur.ðiˈo/ n masc
akordeon

acostumar /a.kos.tuˈma/ /a.kos.tuˈmaɾ/ /ə.kos.tuˈma/ /ə.kus.tuˈma/ v
przyzwyczaić
Fer que algú prengui el costum de fer alguna cosa.
Tenir de costum.
(pronominal) Prendre el costum de fer alguna cosa.

acre /ˈa.kɾe/ /ˈa.kɾə/ n masc
akr

acreditació /a.kɾe.ði.ta.siˈo/ /ə.kɾə.ði.tə.siˈo/ n fem
akredytacja

acrobàcia /a.kɾoˈba.si.a/ /ə.kɾoˈba.si.ə/ /ə.kɾuˈba.si.ə/ /ə.kɾuˈβa.si.ə/ n fem
akrobatyka
Art consistent a fer demostracions d'exercicis arriscats d'equilibri.

acrofòbia /a.kɾoˈfɔ.bi.a/ /ə.kɾoˈfɔ.bi.ə/ /ə.kɾuˈfɔ.bi.ə/ /ə.kɾuˈfɔ.βi.ə/ n fem
akrofobia

acromegàlia /a.kɾo.meˈɣa.ɫi.a/ /ə.kɾo.məˈɣa.ɫi.ə/ /ə.kɾu.məˈɣa.ɫi.ə/ n fem
akromegalia

acromàtic /a.kɾuˈma.tik/ /ə.kɾuˈma.tik/ adj masc
achromatyczny

acronímia /a.kɾoˈni.mi.a/ /ə.kɾoˈni.mi.ə/ /ə.kɾuˈni.mi.ə/ n fem
akronimizacja

acrílic /aˈkɾi.ɫik/ /əˈkɾi.ɫik/ adj masc
akrylowy

acròbata /aˈkɾɔ.ba.ta/ /əˈkɾɔ.βə.tə/ n neut
akrobata

acrònim /aˈkɾɔ.nim/ /əˈkɾɔ.nim/ n masc
akronim
Abreviació formada per fragments d'una expressió de forma que es pot llegir com un mot.

acròstic /aˈkɾɔs.tik/ /əˈkɾɔs.tik/ n masc
akrostych

acta /ˈak.ta/ n fem
protokół

acte /ˈak.te/ n masc
czyn
Fet realitzat per la voluntat d'una persona o per un grup.

acte de parla n masc
akt mowy

actini /əkˈti.ni/ n masc
aktyn

actinomicosi /ak.ti.no.miˈkɔ.zi/ /ək.ti.no.miˈkɔ.zi/ /ək.ti.nu.miˈkɔ.zi/ n fem
aktynomikoza

actitud /a.tiˈtut/ /ak.tiˈtut/ /ək.tiˈtut/ /ək.tiˈtut/ n fem
postawa nastawienie

actiu /akˈtiw/ /əkˈtiw/ adj masc
aktywny
Dit de la persona amb tendència a moure's o amb preferència per fer coses més que a observar-les.

activament /akˌti.vaˈment/ /akˌti.βaˈmen/ /əkˌti.vəˈmen/ /əkˌti.vəˈment/ /əkˌti.βəˈmen/ adv
aktywnie

activar /ak.tiˈvaɾ/ /ak.tiˈβa/ /ək.tiˈva/ /ək.tiˈβa/ v
aktywować
Fer que una cosa o persona passiva, tranquil·la o quieta prengui excitació, nervi.

activisme /ak.tiˈviz.me/ /ak.tiˈβiz.me/ /ək.tiˈviz.mə/ /ək.tiˈβiz.mə/ n masc
aktywizm

activitat /ak.ti.viˈtat/ /ak.ti.βiˈtat/ /ək.ti.viˈtat/ /ək.ti.βiˈtat/ n fem
aktywność

actor /akˈto/ /akˈtoɾ/ /əkˈto/ n masc
aktor

actriu /akˈtɾiw/ n fem
aktorka

actuació /ak.tu.a.siˈo/ /ək.tu.ə.siˈo/ n fem
gra
La interpretació d'un actor de teatre o d'un grup d'actors.

actual /ak.tuˈaɫ/ /ək.tuˈaɫ/ adj
bieżący aktualny

actualitzar /ak.tu.a.ɫiˈd͡za/ /ak.tu.a.ɫiˈza/ /ak.tu.a.ɫiˈzaɾ/ /ək.tu.ə.ɫiˈd͡za/ v
aktualizować

actualment /ak.tuˌaɫˈmen/ /ak.tuˌaɫˈment/ /ək.tuˌaɫˈmen/ /ək.tuˌaɫˈment/ adv
aktualnie

actuar /ak.tuˈa/ /ak.tuˈaɾ/ /ək.tuˈa/ v
grać działać

acudit n masc
dowcip kawał
Història breu còmica d’intenció humorística.

aculturació /a.kuɫ.tu.ɾa.siˈo/ /ə.kuɫ.tu.ɾə.siˈo/ n fem
akulturacja
Procés de canvi cultural pel qual determinades formes de vida o de cultura han estat introduïdes en una societat a través del seu contacte amb una altra societat parcialment o totalment diferent.

acumular /a.ku.muˈlaɾ/ /a.ku.muˈɫa/ /ə.ku.muˈɫa/ v
akumulować
Ajuntar i amuntonar.

acupuntura /a.ku.punˈtu.ɾa/ /ə.ku.punˈtu.ɾə/ n fem
akupunktura

acuradament /a.kuˌɾa.ðaˈmen/ /a.kuˌɾa.ðaˈment/ /ə.kuˌɾa.ðəˈmen/ /ə.kuˌɾa.ðəˈment/ adv
ostrożnie

acusació /a.ku.za.siˈo/ n fem
oskarżenie

acusador /a.ku.zaˈðo/ /a.ku.zaˈðoɾ/ /ə.ku.zəˈðo/ adj masc
oskarżyciel
Relatiu a l'acusació.
(també substantivat) El qui fa una acusació.

acusar /a.kuˈza/ /a.kuˈzaɾ/ v
oskarżać
Encausar, posar una demanda.

acusatiu /a.ku.zaˈtiw/ adj masc
biernikowy
Que delata la culpabilitat d'algú.

acusatiu /a.ku.zaˈtiw/ n masc
biernik biernikowy
Cas gramatical que adopta una paraula que expressa l'objecte d'un verb transitiu, és a dir, sobre qui o què recau l'acció del subjecte en una frase.

acàcia /aˈka.si.a/ n fem
akacja

acètic /aˈsɛ.tik/ /əˈsɛ.tik/ adj masc
octowy

acòlit /aˈkɔ.ɫit/ /əˈkɔ.ɫit/ n masc
akolita

adaptació /a.ðap.ta.siˈo/ /ə.ðəp.tə.siˈo/ n fem
przystosowanie adaptacja
Procés pel qual una persona, un grup o una institució adquireix l'aptitud per viure en un medi determinat, la qual afavoreix la seva existència, supervivència i progrés.

adaptar /a.ðapˈta/ /a.ðapˈtaɾ/ v
adaptować

addicció /a.ðik.siˈo/ /ad.dik.siˈo/ /əd.dik.siˈo/ n fem
uzależnienie

addició /a.ði.siˈo/ /ad.di.siˈo/ /əd.di.siˈo/ n fem
dodawanie
Acció d’addicionar, d’afegir.
Operació aritmètica de suma.

addicte /adˈdik.te/ /aˈðik.te/ /ədˈdik.tə/ n masc
entuzjasta
Persona molt inclinada a alguna cosa.

addictiu /a.ðikˈtiw/ /ad.dikˈtiw/ /əd.dikˈtiw/ adj masc
uzależniający

adenocarcinoma /a.ðe.no.kaɾ.siˈno.ma/ /ə.ðə.no.kəɾ.siˈno.mə/ /ə.ðə.nu.kər.siˈno.mə/ n masc
gruczolakorak

adenoïdal /a.ðe.no.iˈðaɫ/ /ə.ðə.no.iˈðaɫ/ /ə.ðə.nu.iˈðaɫ/ adj
adenoidalny

adequadament /a.ðeˌkwa.ðaˈmen/ /a.ðeˌkwa.ðaˈment/ /ə.ðəˌkwa.ðəˈmen/ /ə.ðəˌkwa.ðəˈment/ adv
adekwatnie

adequat /a.ðeˈkwat/ /ə.ðəˈkwat/ adj masc
adekwatny

adessiu /a.ðeˈsiw/ /ə.ðəˈsiw/ n masc
adesywny

adhesiu /a.ðeˈziw/ n masc
kleiwo
Paper, normalment de dimensions petites, amb una cara que enganxa.
Substància que s'aplica entre dues superfícies per enganxar-les.

adiabàtic /a.ði.aˈba.tik/ /ə.ði.əˈβa.tik/ adj masc
adiabatyczny

adjacent /ad.d͡ʒaˈsen/ /ad.d͡ʒaˈsent/ /əd.ʒəˈsen/ /əd.ʒəˈsent/ adj
przyległy

adjectiu /ad.d͡ʒekˈtiw/ n masc
przymiotnik

adjectivació /ad.d͡ʒek.ti.va.siˈo/ /ad.d͡ʒek.ti.βa.siˈo/ /əd.ʒək.ti.və.siˈo/ /əd.ʒək.ti.βə.siˈo/ n fem
adiektywizacja

admetre /adˈme.tɾe/ /ədˈmɛ.tɾə/ v
wpuścić
Rebre, donar entrada o audiència.

administració /ad.mi.nis.tɾa.siˈo/ /əd.mi.nis.tɾə.siˈo/ n fem
administracja

administrar /ad.mi.nisˈtɾa/ /ad.mi.nisˈtɾaɾ/ /əd.mi.nisˈtɾa/ v
administrować

administratiu /ad.mi.nis.tɾaˈtiw/ /əd.mi.nis.tɾəˈtiw/ adj masc
administracyjny

administrativament /ad.mi.nis.tɾaˌti.vaˈment/ /ad.mi.nis.tɾaˌti.βaˈmen/ /əd.mi.nis.tɾəˌti.vəˈmen/ /əd.mi.nis.tɾəˌti.vəˈment/ /əd.mi.nis.tɾəˌti.βəˈmen/ adv
administracyjnie

admiració /ad.mi.ɾa.siˈo/ /əd.mi.ɾə.siˈo/ n fem
podziw admiracja

admirar /ad.miˈɾa/ /ad.miˈɾaɾ/ /əd.miˈɾa/ v
admirować
Mirar, contemplar amb admiració.

admissió /ad.mi.siˈo/ /əd.mi.siˈo/ n fem
admisja

adob /aˈðop/ /əˈðop/ n masc
nawóz
En agricultura, fems o qualsevol altra cosa que amb què s’engreixen les terres a fi que produeixin més.

adobar /a.ðoˈbaɾ/ /a.ðoˈβa/ /ə.ðoˈba/ /ə.ðuˈba/ /ə.ðuˈβa/ v
garbować
Assaonar les pells.

adoberia /a.ðo.βeˈɾi.a/ /ə.ðu.βəˈɾi.ə/ n fem
garbarnia

adoctrinament /a.ðok.tɾi.naˈmen/ /a.ðok.tɾi.naˈment/ /ə.ðok.tɾi.nəˈment/ /ə.ðuk.tɾi.nəˈmen/ n masc
indoktrynacja

adoctrinar /a.ðok.tɾiˈna/ /a.ðok.tɾiˈnaɾ/ /ə.ðok.tɾiˈna/ /ə.ðuk.tɾiˈna/ v
indoktrynować
Instruir algú en alguna cosa.

adolescent /a.ðo.ɫeˈsen/ /a.ðo.ɫeˈsent/ /ə.ðo.ɫəsˈsent/ /ə.ðu.ɫəsˈsen/ adj
adolescent nastolatek
Relatiu a l’adolescència.

adolescent /a.ðo.ɫeˈsen/ /a.ðo.ɫeˈsent/ /ə.ðo.ɫəsˈsent/ /ə.ðu.ɫəsˈsen/ n neut
adolescent nastolatek
Jove que està en l’adolescència, que ha començat la pubertat i encara no és adult.

adolescència /a.ðo.ɫeˈsɛn.si.a/ /ə.ðo.ɫəsˈsɛn.si.ə/ /ə.ðu.ɫəsˈsɛn.si.ə/ n fem
adolescencja

adolorit /a.ðo.ɫoˈɾit/ /ə.ðo.ɫoˈɾit/ /ə.ðu.ɫuˈɾit/ adj masc
bolący

adonar-se /a.ðoˈnaɾ.se/ /ə.ðoˈnaɾ.sə/ /ə.ðu.nərˈsə/ /ə.ðuˈnar.sə/ v
spostrzec

adonis n masc
adonis

adopció /a.ðop.siˈo/ /ə.ðup.siˈo/ n fem
adopcja

adoptar /a.ðopˈta/ /a.ðopˈtaɾ/ /ə.ðopˈta/ /ə.ðupˈta/ v
adoptować
Afillar un estrany.
Admetre, aprovar, seguir una opinió.

adorablement /a.ðoˌɾa.bɫeˈment/ /a.ðoˌɾa.βɫeˈmen/ /a.ðoˌɾab.bɫeˈmen/ /ə.ðoˌɾab.bɫəˈment/ /ə.ðuˌɾa.βɫəˈmen/ /ə.ðuˌɾab.bɫəˈmen/ adv
uroczo

adorar /a.ðoˈɾa/ /a.ðoˈɾaɾ/ /ə.ðoˈɾa/ /ə.ðuˈɾa/ v
uwielbiać adorować
Honrar, reverenciar amb culte exterior.
uwielbiać
Amar en extrem.

adormit /a.ðoɾˈmit/ /ə.ðoɾˈmit/ /ə.ðurˈmit/ adj
uśpiony

adquirir /at.kiˈɾi/ /at.kiˈɾiɾ/ /ək.kiˈɾi/ /ət.kiˈɾi/ v
nabywać
Posseir una cosa perquè s'ha comprat o guanyat.

adquisició /at.ki.zi.siˈo/ /ək.ki.zi.siˈo/ /ət.ki.zi.siˈo/ n fem
nabycie
Acció d’adquirir.

adrenalina /a.ðɾe.naˈɫi.na/ /ə.ðɾə.nəˈɫi.nə/ n fem
adrenalina

adreça /aˈðɾe.sa/ /əˈðɾə.sə/ /əˈðɾɛ.sə/ n fem
adres
Indicació de qualsevol mena que fa referència a un edifici concret i, sovint, a una part d'aquest edifici (habitatge, oficina, etc.), en especial quan s'indica la població, el carrer i dins del carrer el número.

adreçar /a.ðɾeˈsa/ /a.ðɾeˈsaɾ/ v
adresować
(pronominal) Dirigir-se a algú.

adult /aˈðuɫ/ /aˈðuɫt/ /əˈðuɫ/ /əˈðuɫt/ adj masc
dorosły
No apte per a menors.

adult /aˈðuɫ/ /aˈðuɫt/ /əˈðuɫ/ /əˈðuɫt/ n masc
dorosły
Persona ja madura i crescuda, que no és un infant.

adulteri /a.ðuɫˈtɛ.ɾi/ /ə.ðuɫˈtɛ.ɾi/ n masc
cudzołóstwo

adventisme /ad.benˈtiz.me/ /ad.venˈtiz.me/ /əb.vənˈtiz.mə/ /əd.bənˈtiz.mə/ n masc
adwentyzm
Qualsevol de les doctrines cristianes que creuen en el prompte retorn de Jesucrist.

adventista /ad.benˈtis.ta/ /ad.benˈtis.te/ /ad.venˈtis.ta/ /ad.venˈtis.te/ /əb.vənˈtis.tə/ /əd.bənˈtis.tə/ n neut
adwentysta

adverbi /adˈbɛr.βi/ /adˈbɛɾ.βi/ /adˈvɛɾ.bi/ /əbˈvɛɾ.bi/ n masc
przysłówek adverbium

adverbialment /ad.ber.βiˌaɫˈmen/ /ad.beɾ.βiˌaɫˈmen/ /ad.veɾ.biˌaɫˈment/ /əb.vər.biˌaɫˈmen/ /əb.vəɾ.biˌaɫˈment/ /əd.bər.biˌaɫˈmen/ adv
adwerbalnie

advers /adˈbɛrs/ /adˈbɛɾs/ /adˈvɛɾs/ /əbˈvɛɾs/ /ədˈbɛrs/ adj masc
niekorzystny

adversari /ad.berˈsa.ɾi/ /ad.beɾˈsa.ɾi/ /ad.veɾˈsa.ɾi/ /əb.vəɾˈsa.ɾi/ /əd.bərˈsa.ɾi/ n masc
przeciwnik

advertència /ad.berˈtɛn.si.a/ /ad.beɾˈtɛn.si.a/ /ad.veɾˈtɛn.si.a/ /əb.vəɾˈtɛn.si.ə/ /əd.bərˈtɛn.si.ə/ n fem
ostrzeżenie

advocar /ad.boˈka/ /ad.voˈkaɾ/ /əb.voˈka/ /əb.vuˈka/ /əd.buˈka/ v
adwokatować

advocat /ad.boˈkat/ /ad.voˈkat/ /əb.voˈkat/ /əb.vuˈkat/ n masc
prawnik adwokat

adéu /əˈðew/ Interjection
do widzenia
Expressió de comiat utilitzada entre dues persones amb tractament de tu, sense importar el moment del dia ni les circumstàncies.

adúlter /aˈðuɫ.teɾ/ /əˈðuɫ.tər/ adj masc
cudzołożny
Que comet o implica adulteri.

aero- prefix
aero-

aerobi /a.eˈɾɔ.bi/ /ə.eˈɾɔ.βi/ n masc
aerob
Microorganisme o bacteri que pot viure en presència d'oxigen.

aerolliscador /aˌe.ɾo.ʎis.kaˈðo/ /aˌe.ɾo.ʎis.kaˈðoɾ/ /əˌe.ɾo.ʎis.kəˈðo/ /əˌe.ɾu.ʎis.kəˈðo/ n masc
poduszkowiec

aeronau /aˌe.ɾoˈnaw/ /əˌe.ɾoˈnaw/ /əˌe.ɾuˈnaw/ n fem
statek powietrzny
Vehicle amb capacitat per a viatjar per l'aire (avió, helicòpter, autogir, dirigible, etc).

aeronàutica /aˌe.ɾoˈnaw.ti.ka/ /əˌe.ɾoˈnaw.ti.kə/ /əˌe.ɾuˈnaw.ti.kə/ n fem
aeronautyka

aeroplà /aˌe.ɾoˈpɫa/ /əˌe.ɾoˈpɫa/ /əˌe.ɾuˈpɫa/ n masc
samolot

aeroport /aˌe.ɾoˈpɔɾt/ /əˌe.ɾoˈpɔɾt/ /əˌe.ɾuˈpɔrt/ n masc
lotnisko port lotniczy

aerosol /aˌe.ɾoˈsɔɫ/ /əˌe.ɾoˈsɔɫ/ /əˌe.ɾuˈsɔɫ/ n masc
aerozol

aerostàtica /aˌe.ɾosˈta.ti.ka/ /əˌe.ɾosˈta.ti.kə/ /əˌe.ɾusˈta.ti.kə/ n fem
aerostatyka

aeròbic /a.eˈɾɔ.bik/ adj masc
aerobikowy

afaitar /a.fajˈta/ /a.fajˈtaɾ/ v
golić się
Raspar per llevar el pèl, especialment de la barba.

afecte /aˈfɛk.te/ /əˈfɛk.tə/ n masc
uczucie
Qualsevol sentiment que commou l'ànima, especialment l'amor no sexual per una persona.

afectivitat /a.fek.ti.viˈtat/ /a.fek.ti.βiˈtat/ /ə.fək.ti.viˈtat/ /ə.fək.ti.βiˈtat/ n fem
uczuciowość

afectuosament /a.fek.tuˌo.zaˈmen/ /a.fek.tuˌo.zaˈment/ /ə.fək.tuˌo.zəˈmen/ /ə.fək.tuˌo.zəˈment/ adv
czule

afectuós /a.fek.tuˈos/ /ə.fək.tuˈos/ adj masc
czuły

afegir /a.feˈd͡ʒi/ /a.feˈd͡ʒiɾ/ /a.feˈʒi/ /ə.fəˈʒi/ v
dodawać dodać
Augmentar, posar-ne més.

afer /aˈfeɾ/ /əˈfer/ n masc
romans
Cosa rellevant a fer.
Ocupació que requereix treball o atenció.

afganès /av.ɣaˈnes/ /əv.ɣəˈnəs/ /əv.ɣəˈnɛs/ adj masc
afgański

aficionat /a.fi.si.oˈnat/ /ə.fi.si.oˈnat/ /ə.fi.si.uˈnat/ adj masc
amator
Que cultiva alguna afició no professionalment.

afinar /a.fiˈna/ /a.fiˈnaɾ/ /ə.fiˈna/ v
stroić
Trempar els instruments dels músics.

afinitat /e.fi.niˈtat/ /ə.fi.niˈtat/ n fem
bliskość

afirmació /a.fiɾ.ma.siˈo/ /ə.fir.mə.siˈo/ n fem
afirmacja

afirmativament /a.fir.maˌti.βaˈmen/ /a.fiɾ.maˌti.vaˈment/ /a.fiɾ.maˌti.βaˈmen/ /ə.fir.məˌti.vəˈmen/ /ə.fir.məˌti.βəˈmen/ /ə.fiɾ.məˌti.vəˈment/ adv
afirmatywnie

afix /aˈfiks/ /əˈfiks/ n masc
afiks
(gramàtica) Morfema que es fusiona amb una paraula o la seva arrel per formar-ne una altra. Un afix pot ser un prefix, un sufix, un interfix o un infix.

aflatoxina /a.fɫa.tokˈsi.na/ /ə.fɫə.tokˈsi.nə/ /ə.fɫə.tukˈsi.nə/ n fem
aflatoksyna

afonia /a.foˈni.a/ /ə.foˈni.ə/ /ə.fuˈni.ə/ n fem
afonia

aforisme /a.foˈɾiz.me/ /ə.foˈɾiz.mə/ /ə.fuˈɾiz.mə/ n masc
aforyzm

afortunadament /a.for.tuˌna.ðaˈmen/ /a.foɾ.tuˌna.ðaˈmen/ /a.foɾ.tuˌna.ðaˈment/ /ə.foɾ.tuˌna.ðəˈment/ /ə.fur.tuˌna.ðəˈmen/ adv
stety

africà /ə.fɾiˈka/ adj masc
afrykański
Relacionat amb Àfrica.

africà /ə.fɾiˈka/ n masc
Afrykanin
Habitant d'Àfrica.

afrikaans n masc
afrykanerski afrikaans

afro- prefix
afro-

afront /aˈfɾon/ /aˈfɾont/ /əˈfɾon/ /əˈfɾont/ n masc
afront

afrontar /a.fɾonˈta/ /a.fɾonˈtaɾ/ /ə.fɾonˈta/ /ə.fɾunˈta/ v
przeciwstawiać się
Confrontar.
Causar afront.

afusellament /a.fu.ze.ʎaˈmen/ /a.fu.ze.ʎaˈment/ /ə.fu.zə.ʎəˈmen/ /ə.fu.zə.ʎəˈment/ n masc
rozstrzelanie

afònic /aˈfɔ.nik/ /əˈfɔ.nik/ adj
afoniczny

agafador /a.ɣa.faˈðo/ /a.ɣa.faˈðoɾ/ /ə.ɣə.fəˈðo/ n masc
łapka kuchenna

agafar /a.ɣaˈfa/ /a.ɣaˈfaɾ/ v
brać
Prendre amb la mà alguna cosa.

agapornis /a.ɣaˈpɔɾ.nis/ /ə.ɣəˈpɔr.nis/ n masc
nierozłączka

agar-agar /aˌɣaɾ.aˈɣaɾ/ /əˌɣar.əˈɣar/ n masc
agar

agenda /aˈd͡ʒen.da/ /aˈʒen.da/ n fem
terminarz

agenollar-se /a.d͡ʒe.noˈʎaɾ.se/ /a.ʒe.noˈʎar.se/ /ə.ʒə.noˈʎaɾ.sə/ /ə.ʒə.nu.jərˈsə/ /ə.ʒə.nuˈʎar.sə/ v
klęczeć

agent /aˈd͡ʒen/ /aˈd͡ʒent/ /aˈʒen/ /əˈʒen/ /əˈʒent/ n masc
agent
Allò que obra i que té la facultat de produir algun efecte.

agent /aˈd͡ʒen/ /aˈd͡ʒent/ /aˈʒen/ /əˈʒen/ /əˈʒent/ n neut
agent
Aquell qui té la facultat d'obrar per algú, per exemple en els seus negocis (agent de negocis), o fent mantenir l'ordre al seu entorn (agent de l'autoritat), o ajudant al fiscal (agent fiscal), etc.

agilitat /a.d͡ʒi.ɫiˈtat/ /a.ʒi.ɫiˈtat/ /ə.ʒi.ɫiˈtat/ n fem
zwinność

agitació /a.d͡ʒi.ta.siˈo/ /a.ʒi.ta.siˈo/ /ə.ʒi.tə.siˈo/ n fem
wzburzenie

agnat /aŋˈnat/ /aɡˈnat/ /əŋˈnat/ n masc
agnat

agnosticisme /aŋ.nos.tiˈsiz.me/ /aɡ.nos.tiˈsiz.me/ /əŋ.nos.tiˈsiz.mə/ /əŋ.nus.tiˈsiz.mə/ n masc
agnostycyzm

agnòsia /aŋˈnɔ.zi.a/ /aɡˈnɔ.zi.a/ /əŋˈnɔ.zi.ə/ n fem
agnozja

agnòstic /aŋˈnɔs.tik/ /aɡˈnɔs.tik/ /əŋˈnɔs.tik/ adj masc
agnostyk

agonia /a.ɣoˈni.a/ /ə.ɣoˈni.ə/ /ə.ɣuˈni.ə/ n fem
agonia

agosarat /a.ɣo.zaˈɾat/ /ə.ɣo.zəˈɾat/ /ə.ɣu.zəˈɾat/ adj masc
śmiały

agost /əˈɣost/ n masc
sierpień
Vuitè mes de l'any.

agradable /a.ɣɾaˈða.bɫe/ /a.ɣɾaˈða.βɫe/ /a.ɣɾaˈðab.bɫe/ /ə.ɣɾəˈða.βɫə/ /ə.ɣɾəˈðab.bɫə/ adj
przyjemny

agradablement /a.ɣɾaˌða.bɫeˈment/ /a.ɣɾaˌða.βɫeˈmen/ /a.ɣɾaˌðab.bɫeˈmen/ /ə.ɣɾəˌða.βɫəˈmen/ /ə.ɣɾəˌðab.bɫəˈmen/ /ə.ɣɾəˌðab.bɫəˈment/ adv
miło

agradar /a.ɣɾaˈða/ /a.ɣɾaˈðaɾ/ v
lubić
Complaure, acontentar, donar gust.

agrair /a.ɣɾaˈi/ /a.ɣɾaˈiɾ/ v
dziękować

agrari /aˈɣɾa.ɾi/ /əˈɣɾa.ɾi/ adj masc
agrarny

agraïment /a.ɣɾa.iˈmen/ /a.ɣɾa.iˈment/ /ə.ɣɾə.iˈmen/ /ə.ɣɾə.iˈment/ n masc
podziękowanie

agre /ˈa.ɣɾe/ /ˈa.ɣɾə/ adj masc
zjełczały

agredolç /ˌa.ɣɾeˈðoɫs/ /ˌa.ɣɾəˈðoɫs/ adj masc
słodko-gorzki

agregat /a.ɣɾeˈɣat/ /ə.ɣɾəˈɣat/ n masc
attaché
Funcionari adjunt a una plaça fixa.

agressiu /a.ɣɾeˈsiw/ /ə.ɣɾəˈsiw/ adj masc
agresywny

agressivament /a.ɣɾeˌsi.vaˈment/ /a.ɣɾeˌsi.βaˈmen/ /ə.ɣɾəˌsi.vəˈmen/ /ə.ɣɾəˌsi.vəˈment/ /ə.ɣɾəˌsi.βəˈmen/ adv
agresywnie

agressivitat /a.ɣɾe.si.viˈtat/ /a.ɣɾe.si.βiˈtat/ /ə.ɣɾə.si.viˈtat/ /ə.ɣɾə.si.βiˈtat/ n fem
agresywność

agressió /a.ɣɾe.siˈo/ /ə.ɣɾə.siˈo/ n fem
agresja

agricultura /a.ɣɾi.kuɫˈtu.ɾa/ n fem
rolnictwo

agrimensor /a.ɣɾi.menˈso/ /a.ɣɾi.menˈsoɾ/ /ə.ɣɾi.mənˈso/ n masc
geodeta

agro- prefix
agro-

agronomia /a.ɣɾo.noˈmi.a/ /ə.ɣɾo.noˈmi.ə/ /ə.ɣɾu.nuˈmi.ə/ n fem
agronomia

agrupament /a.ɣɾu.paˈmen/ /a.ɣɾu.paˈment/ /ə.ɣɾu.pəˈmen/ /ə.ɣɾu.pəˈment/ n masc
bateria
Acció i efecte d'agrupar o agrupar-se.
(rugbi) Conjunt de jugadors de tots dos equips agafats entre ells de manera espontània al voltant de la pilota.

agrupar /a.ɣɾuˈpa/ /a.ɣɾuˈpaɾ/ /ə.ɣɾuˈpa/ v
grupować

agrícola /aˈɣɾi.ko.ɫa/ /əˈɣɾi.ko.ɫə/ /əˈɣɾi.ku.ɫə/ adj
rolniczy

agrònom /aˈɣɾɔ.nom/ /əˈɣɾɔ.nom/ /əˈɣɾɔ.num/ n masc
agronom

agulla /aˈu.ʎa/ /aˈɣu.ʎa/ /əˈɣu.jə/ /əˈɣu.ʎə/ /ˈɡu.jə/ n fem
igła drut
Barreta punxeguda de metall, de fusta o d'os amb un ull per on es passa el fil, corda, etc., amb la qual es cus, teixeix o broda.

agulla de cap n fem
szpilka

agulleta de riu n fem
iglicznia czarnomorska

agut /əˈɣut/ adj masc
ostry

agència /aˈd͡ʒɛn.si.a/ /aˈʒɛn.si.a/ n masc
agencja

agència de viatges n fem
biuro podróży

agència tributària n fem
organ podatkowy

ahir /aˈi/ /aˈiɾ/ adv
wczoraj
En el dia antecedent i immediat al dia en què es parla, és a dir, al dia d'avui.
Poc temps fa, fa poc, poc ha.

aigua /ˈaj.ɣwə/ /ˈal.ɡwa/ n fem
woda
(no comptable) Líquid format per molècules que contenen un àtom d'oxigen i dos d'hidrogen.

aiguafort /ˌaj.ɣwaˈfɔɾt/ /ˌaj.ɣwəˈfɔrt/ n masc
akwaforta

aigualir /aj.ɣwaˈɫi/ /aj.ɣwaˈɫiɾ/ /əj.ɣwəˈɫi/ v
rozwadniać

aiguamarina /ˌaj.ɣwə.məˈɾi.nə/ n fem
akwamaryn

aiguamoll /ˌaj.ɣwaˈmɔʎ/ n masc
bagno moczar

aiguarràs /ˌaj.ɣwaˈras/ n masc
terpentyna

aigües /ˈa.wi.es/ /ˈaј.ɣos/ /ˈaј.ɣwes/ /ˈaј.ɣwəs/ /ˈaј.ɣəs/ n fem
woda
Brillantor de les pedres precioses i certs materials.

aimara /ajˈma.ɾa/ /əjˈma.ɾə/ adj
ajmara
Relatiu al poble dels aimares, la seva cultura o la llengua.

aimara /ajˈma.ɾa/ /əjˈma.ɾə/ n masc
ajmara
Llengua ameríndia de l'altiplà entre Bolívia, Perú i Xile.

aimara /ajˈma.ɾa/ /əjˈma.ɾə/ n neut
ajmara
Natural d'un poble de la conca del llac Titicaca, a l'Amèrica del Sud.

aire /ˈaj.ɾe/ n masc
powietrze
(normalment no comptable) Gasos de l’atmosfera.

aire condicionat n masc
klimatyzacja

airejar /aj.ɾeˈd͡ʒa/ /aj.ɾeˈd͡ʒaɾ/ /aj.ɾeˈʒa/ /əj.ɾəˈd͡ʒa/ /əj.ɾəˈʒa/ v
napowietrzać

aixa /ˈa.ʃa/ /ˈa.ʃə/ /ˈaj.ʃa/ n fem
ciesak ciosła

aixada /ajˈʃa.ða/ /aˈʃa.ða/ /əˈʃa.ðə/ n fem
motyka

aixecar /a.ʃeˈka/ /aj.ʃeˈka/ /aj.ʃeˈkaɾ/ /ə.ʃeˈka/ /ə.ʃəˈka/ v
podnieść
Separar una cosa del lloc on reposava, elevant-la.

aixella /ajˈʃe.ʎa/ /aˈʃe.ʎa/ n fem
pacha

aixeta /ajˈʃe.ta/ /aˈʃe.ta/ /əˈʃə.tə/ /əˈʃɛ.tə/ n fem
kran kurek
Vàlvula a l’extrem d’una conducció, o a l’orifici d’un recipient, per a regular manualment la sortida del líquid.

així /ajˈʃi/ /aˈʃi/ adv
tak
D’aquesta manera.
więc
De la mateixa manera, en conseqüència.

així així adv
tak sobie

això rai /ajˌʃɔ /aˌʃɔ /əˌʃɔ Interjection
(nic) nie szkodzi

ajornar /a.d͡ʒoɾˈna/ /a.d͡ʒoɾˈnaɾ/ /a.ʒorˈna/ /ə.ʒoɾˈna/ /ə.ʒurˈna/ v
odroczyć
Posposar, traslladar per més endavant una tasca o esdeveniment

ajuda /aˈʒu.ða/ /əˈʒu.ðə/ n fem
pomoc
(antigament) Socors, favor.

ajudant /a.d͡ʒuˈðan/ /a.d͡ʒuˈðant/ /a.ʒuˈðan/ /ə.ʒuˈðan/ /ə.ʒuˈðant/ n masc
pomocnik
Persona la feina de la qual és ajudar un altre professional, auxiliar.

ajudar /a.d͡ʒuˈða/ /a.d͡ʒuˈðaɾ/ /a.ʒuˈða/ v
pomoć pomagać

ajuntament /a.d͡ʒun.taˈmen/ /a.d͡ʒun.taˈment/ /a.ʒun.taˈmen/ /ə.ʒun.təˈmen/ /ə.ʒun.təˈment/ n masc
ratusz
Edifici principal on es troba l'òrgan que governa un municipi.

ajuntar /a.d͡ʒunˈta/ /a.d͡ʒunˈtaɾ/ /a.ʒunˈta/ /ə.ʒunˈta/ v
połączyć
Unir unes coses amb altres.
En alguns oficis mecànics, ajustar, unir, fer venir bé les peces que entren en una obra.

ajustar /a.d͡ʒusˈta/ /a.d͡ʒusˈtaɾ/ /a.ʒusˈta/ /ə.ʒusˈta/ v
dostosować
Igualar una cosa amb altra, arreglar-la, acomodar-la, fer-la venir bé.
Arreglar alguna cosa a allò que és just.

al capdavall /aɫˌkab.daˈvaʎ/ /aɫˌkab.daˈβaʎ/ /əɫˌkab.dəˈvaʎ/ /əɫˌkab.dəˈβaʎ/ adv
ostatecznie
Finalment, després de superats tots els obstacles i temences.

al dente /aɫˈden.te/ /aɫˈdɛn.te/ adv
al dente

ala /ˈa.ɫa/ n fem
skrzydło
Cadascuna de les dues extremitats dels ocells, dels ratpenats, de molts insectes i d'alguns rèptils prehistòrics, situades als costats del cos i que en la majoria de casos serveixen per a volar. Cal destacar en el cas dels insectes que acostumen a tenir més d'un parell d'ales.
Cadascuna de les dues peces planes que van a banda i banda del cos de l'avió i que serveixen per estabilitzar el vol. Si en comptes de dues peces n'hi ha una sola també s'anomena ala (l'ala superior dels biplans, etc).
Part lateral o auxiliar d'una construcció.
Part d'un barret que el rodeja de forma horitzontal per la base de forma més o menys plana i que serveix per defensar al seu usuari de les inclemències del temps i dels rajos del sol.
(futbol) Cadascuna de les dues parelles de jugadors formades per l'extrem i l'interior d'un mateix costat del camp de joc.

alabastre /ə.ɫəˈβas.tɾə/ n masc
alabaster
Varietat de guix microcristal·lí compacte, blanc i translúcid, usat en escultura i ornamentació.
alabastron
Tipus de vas grec d’origen egipci de forma afusada.

alambí /a.ɫamˈbi/ /ə.ɫəmˈbi/ n masc
alembik

alamànic /a.ɫaˈma.nik/ /ə.ɫəˈma.nik/ n masc
alemański

alarma /aˈɫaɾ.ma/ /əˈɫar.mə/ n fem
alarm
Missatge d'avís que hom dona quan es detecta un perill: incendis, atac de l'enemic, etc.

alarmant /a.ɫarˈman/ /a.ɫaɾˈman/ /a.ɫaɾˈmant/ /ə.ɫərˈman/ /ə.ɫəɾˈmant/ adj
alarmujący

alarmar /a.ɫarˈma/ /a.ɫaɾˈma/ /a.ɫaɾˈmaɾ/ /ə.ɫərˈma/ v
alarmować

alat /aˈɫat/ /əˈɫat/ adj masc
skrzydlaty

alatzà /a.ɫaˈd͡za/ /ə.ɫəˈd͡za/ adj masc
gniady

alba /ˈaw.βə/ /ˈaɫ.ba/ /ˈaɫ.βə/ n fem
świt
Primera llum que es descobreix per orient abans d'eixir el sol.
alba
Vestidura de tela blanca que sacerdots, diaques i subdiaques es posen sobre el seu propi hàbit i l'amit per a celebrar el sant ofici de la missa i altres oficis divins.
brzask
Arbre d'uns vint a vint-i-cinc peus d'alçada, d'escorça blanquinosa i fulles de color verd clar. Creix en poc temps i la seva fusta, què és blanca i lleugera, triga molt a podrir-se dins de l'aigua (Populus alba).

albanès /əɫ.bəˈnəs/ /əɫ.bəˈnɛs/ adj masc
albański
Relatiu a Albània

albanès /əɫ.bəˈnəs/ /əɫ.bəˈnɛs/ n masc
albański
Natural d'Albània.
(només en singular) Llengua parlada a Albània, el Kosovo i a zones de Macedònia.

albarda /aɫˈbaɾ.ða/ /əɫˈβar.də/ n fem
siodło juczne
Guarniment principal de les bèsties de càrrega.

albatros /aɫˈba.tɾos/ /əɫˈba.tɾos/ /əɫˈba.tɾus/ /əɫˈβa.tɾus/ n masc
albatros

albercoc /əɫ.βərˈkɔk/ n masc
morela

albercoquer /aɫ.βer.koˈke/ /aɫ.βeɾ.koˈke/ /əɫ.bər.kuˈke/ /əɫ.bəɾ.koˈke/ /əɫ.βər.kuˈke/ n masc
morela

alberg /aɫˈbɛɾk/ /əɫˈβɛrk/ n masc
hostel

alberg de joventut n masc
schronisko młodzieżowe

alberginiera /aɫ.beɾ.d͡ʒi.niˈe.ɾa/ /əɫ.βər.ʒi.niˈe.ɾə/ n fem
bakłażan oberżyna

albergínia /aw.βerˈʒi.ni.a/ /aɫ.βerˈʒi.ni.a/ /u.βərˈʒi.ni.ə/ /əw.βərˈʒi.ni.ə/ /əɫ.βərˈʒi.ni.ə/ n fem
bakłażan oberżyna

albinisme /aɫ.biˈniz.me/ /əɫ.βiˈniz.mə/ n masc
albinizm

alburn /aɫˈbuɾn/ /əɫˈβurn/ n masc
ukleja

albúmina /aɫˈbu.mi.na/ /əɫˈβu.mi.nə/ n fem
albumina

alcaloide /aɫ.kaˈɫɔj.ðe/ /əɫ.kəˈɫɔj.ðə/ n masc
alkaloid

alcalí /aɫ.kaˈɫi/ /əɫ.kəˈɫi/ adj masc
alkaliczny

alcohol /aɫ.koˈɔɫ/ /əɫ.koˈɔɫ/ /əɫ.kuˈɔɫ/ n masc
alkohol

alcoholisme /aɫ.ko.oˈɫiz.me/ /əɫ.ko.oˈɫiz.mə/ /əɫ.ku.uˈɫiz.mə/ n masc
alkoholizm

alcoholitzar /aɫ.ko.o.ɫiˈd͡za/ /aɫ.ko.o.ɫiˈza/ /aɫ.ko.o.ɫiˈzaɾ/ /əɫ.ko.o.ɫiˈd͡za/ /əɫ.ku.u.ɫiˈd͡za/ v
alkoholizować

alcoholèmia /aɫ.ko.oˈɫɛ.mi.a/ /əɫ.ko.oˈɫɛ.mi.ə/ /əɫ.ku.uˈɫɛ.mi.ə/ n fem
zawartość alkoholu we krwi

alcohòlic /aɫ.koˈɔ.ɫik/ /əɫ.koˈɔ.ɫik/ /əɫ.kuˈɔ.ɫik/ adj masc
alkoholiczka
Relatiu a l’alcohol.
Relatiu a l’alcoholisme.

alcohòlic /aɫ.koˈɔ.ɫik/ /əɫ.koˈɔ.ɫik/ /əɫ.kuˈɔ.ɫik/ n masc
alkoholiczka
Persona addicta a l’alcohol, que pateix alcoholisme.

alcova /aɫˈkɔ.va/ /aɫˈkɔ.βa/ /aɫˈkɔ.βɔ/ /əɫˈkɔ.və/ /əɫˈkɔ.βə/ n fem
alkowa

alcàsser /aɫˈka.seɾ/ /əɫˈka.sər/ n masc
alkazar
(històric) Palau fortificat de l’Àndalus.

aldehid /aɫ.deˈit/ /əɫ.dəˈit/ n masc
aldehyd

aleatori /a.ɫe.aˈtɔ.ɾi/ adj masc
losowy

alegria /a.ɫeˈɣɾi.a/ n fem
radość
Sentiment de plaer que neix generalment d'una viva satisfacció de l'ànima i es manifesta amb signes exteriors.

alemany /a.ɫeˈmaɲ/ adj masc
niemiecki
Relatiu o pertanyent a Alemanya, als seus habitants o a la llengua alemanya.

alemany /a.ɫeˈmaɲ/ n masc
niemiecki
Natural d'Alemanya o del poble de llengua alemanya.

alena /aˈɫe.na/ /əˈɫɛ.nə/ n fem
szydło

alerta /aˈɫɛr.ta/ /aˈɫɛɾ.ta/ /aˈɫɛɾ.tɛ/ /əˈɫɛr.tə/ n fem
alarm

aleró /a.ɫeˈɾo/ /ə.ɫəˈɾo/ n masc
lotka
Ala d’aviram desplomada per al seu consum.
(aeronàutica) Peça mòbil i maniobrable de l’ala d’un avió.

aleta /aˈɫe.ta/ /əˈɫə.tə/ /əˈɫɛ.tə/ n fem
płetwa
Extremitat dels peixos que mouen per impulsar-se o per estabilitzar la seva posició.

aleuta /aˈɫɛw.ta/ /aˈɫɛw.tɛ/ /əˈɫɛw.tə/ adj
Aleuta
Relatiu o pertanyent a les illes Aleutianes, als seus habitants o a la seva llengua, incloent-hi la península d'Alaska.

aleuta /aˈɫɛw.ta/ /aˈɫɛw.tɛ/ /əˈɫɛw.tə/ n neut
Aleuta
Natural de les illes Aleutianes o del poble originari.
(masculí singular) Llengua parlada a les illes Aleutianes i a la península d’Alaska, una branca de la família esquimoalèutica.

alfa /ˈaɫ.fa/ /ˈaɫ.fə/ n fem
alfa

alfabet /aɫ.faˈbet/ n masc
alfabet

alfabetitzar /aɫ.fa.be.tiˈzaɾ/ /aɫ.fa.βe.tiˈd͡za/ /aɫ.fa.βe.tiˈza/ /əɫ.fə.βə.tiˈd͡za/ v
likwidować analfabetyzm

alfabèticament /aɫ.faˌbɛ.ti.kaˈment/ /aɫ.faˌβɛ.ti.kaˈmen/ /əɫ.fəˌbɛ.ti.kəˈmen/ /əɫ.fəˌbɛ.ti.kəˈment/ /əɫ.fəˌβɛ.ti.kəˈmen/ adv
abecadłowo

alfals /aɫˈfaɫs/ /əɫˈfaɫs/ n masc
lucerna

alfil /aɫˈfiɫ/ /əɫˈfiɫ/ n masc
goniec laufer

alforja /aɫˈfɔr.d͡ʒa/ /aɫˈfɔɾ.d͡ʒa/ /aɫˈfɔɾ.d͡ʒɔ/ /əɫˈfɔr.ʒə/ n fem
juk

alga /ˈaɫ.ɣa/ n fem
glon wodorost

algebraic /aɫ.d͡ʒeˈbɾajk/ /əɫ.ʒəˈbɾajk/ /əʎ.ʒəˈβɾajk/ adj masc
algebraiczny

algerià /əɫ.ʒə.ɾiˈa/ /əʎ.ʒə.ɾiˈa/ adj masc
algierski
Relatiu a Algèria.

algorisme /aɫ.ɣoˈɾiz.me/ /əɫ.ɣoˈɾiz.mə/ /əɫ.ɣuˈɾiz.mə/ n masc
algorytm

algun /aɫˈɣun/ adj masc
niektóre

alguna cosa pronoun
coś

algàlia /aɫˈɣa.ɫi.a/ /əɫˈɣa.ɫi.ə/ n fem
cywet
Perfum extret de les glàndules del gat mesquer.

algú /aɫˈɣu/ pronoun
ktoś

alhora /aˈɫɔ.ɾa/ /aˈɫɔ.ɾɔ/ /əˈɫɔ.ɾə/ adv
jednocześnie
simultàniament

aliança /a.ɫiˈan.sa/ /ə.ɫiˈan.sə/ n fem
alians
Unió o lliga que en virtut d'un tractat formen diferents pobles.
Connexió o parentiu contret per via de casament.
aliansa
Pacte, convenció.

alicates /a.ɫiˈka.tes/ /ə.ɫiˈka.təs/ n fem
szczypce

alienació /a.li.e.na.siˈo/ /ə.ɫi.ə.nə.siˈo/ n fem
alienacja
Acció o efecte d'alienar.
Procés d'allunyament sociopsicològic d'un individu o una col·lectivitat envers un grup o envers la seva identitat i les seves conviccions mitjançant una conducta considerada desviada.

alienar /a.ɫi.eˈna/ /a.ɫi.eˈnaɾ/ /ə.ɫi.əˈna/ v
alienować
Passar o entregar a altre el domini d'alguna cosa.
Treure a algú de si, privar-lo de l'ús de la raó o dels sentits.

aliment /a.ɫiˈmen/ /a.ɫiˈment/ /ə.ɫiˈmen/ /ə.ɫiˈment/ n masc
pokarm

alimentació /a.ɫi.men.ta.siˈo/ /ə.ɫi.mən.tə.siˈo/ n fem
odżywianie

all /ˈaʎ/ n masc
czosnek
(botànica) Planta originària de l'Extrem Orient, de fulles llargues i primes, famosa pel seu bulb comestible, fort de sabor i olor, que es divideix alhora en diversos bulbs separats per membranes (Allium sativum).

allargar /a.ʎarˈɣa/ /a.ʎaɾˈɣa/ /a.ʎaɾˈɣaɾ/ /ə.ʎərˈɡa/ v
przedłużyć
Fer més llarga una cosa.

allau /aˈʎaw/ /əˈʎaw/ n fem
lawina

alletar /a.ʎeˈta/ /a.ʎeˈtaɾ/ /ə.ʎəˈta/ v
karmić mlekiem

alleugerir /a.ʎew.d͡ʒeˈɾi/ /a.ʎew.d͡ʒeˈɾiɾ/ /ə.ʎəw.ʒəˈɾi/ v
odciążać
Fer més lleugera o menys pesada alguna cosa.
Alleujar, moderar.

alleujar /a.ʎewˈd͡ʒa/ /a.ʎewˈd͡ʒaɾ/ v
ulżyć

alliberar /a.ʎi.beˈɾaɾ/ /a.ʎi.βeˈɾa/ /ə.ʎi.βəˈɾa/ v
oswabadzać
Donar llibertat.
Eliminar d'alguna cosa, traves, molèsties, riscos, etc.

alligar /a.ʎiˈɣa/ /a.ʎiˈɣaɾ/ /ə.ʎiˈɣa/ v
sprzymierzać się

allotjament /a.ʎo.d͡ʒaˈmen/ /a.ʎo.d͡ʒaˈment/ /ə.ʎo.d͡ʒəˈment/ /ə.ʎu.d͡ʒəˈmen/ n masc
mieszkanie
Acció i efecte d'allotjar o allotjar-se.
Lloc on un s'allotja.

allunatge n masc
lądowanie na Księżycu

allunyament /a.ʎu.ɲaˈmen/ /a.ʎu.ɲaˈment/ /ə.ʎu.ɲəˈmen/ /ə.ʎu.ɲəˈment/ n masc
odległość

allà /aˈʎa/ adv
tam

alma mater /ˌaɫ.ma /ˌaɫ.mə n fem
Alma Mater

almanac /aɫ.maˈnak/ /əɫ.məˈnak/ n masc
almanach

almenys /aɫˈmeɲs/ /əɫˈmeɲs/ adv
co najmniej

almirall /aɫ.miˈɾaʎ/ /əɫ.miˈɾaʎ/ n masc
admirał

almoina /aɫˈmɔj.na/ /aɫˈmɔj.nɔ/ n fem
jałmużna

almívar /aɫˈmi.vaɾ/ /aɫˈmi.βar/ /aɫˈmi.βaɾ/ /əɫˈmi.vəɾ/ /əɫˈmi.βər/ n masc
syrop

alosa /aˈɫɔ.za/ /aˈɫɔ.zɔ/ n fem
skowronek
(aus) Ocell de la família de les alàudides (Alauda arvensis).

alou /aˈɫɔw/ /əˈɫɔw/ n masc
alodium

alpaca /aɫˈpa.ka/ /əɫˈpa.kə/ n fem
alpaka

alquena /aɫˈke.na/ /əɫˈkɛ.nə/ n fem
henna

alquil /aɫˈkiɫ/ /əɫˈkiɫ/ n masc
alkil

alquimista /aɫ.kiˈmis.ta/ /aɫ.kiˈmis.te/ /əɫ.kiˈmis.tə/ n neut
alchemik

alquímia /aɫˈki.mi.a/ n fem
alchemia

alsacià /aɫ.sa.siˈa/ n masc
Alzatczyk
Persona que habita o és originària d'Alsàcia.

alt /ˈaɫ/ /ˈaɫt/ adj masc
wysoki
De mida superior a l'ordinària en sentit vertical.
Situat en un punt elevat.

altament /ˌaɫ.taˈmen/ /ˌaɫ.taˈment/ /ˌaɫ.təˈmen/ /ˌaɫ.təˈment/ adv
wysoko

altar /aɫˈta/ /aɫˈtaɾ/ n masc
ołtarz

altaveu /ˌaɫ.taˈvew/ /ˌaɫ.taˈβew/ /ˌaɫ.təˈvəw/ /ˌaɫ.təˈvɛw/ n masc
głośnik

alteració /aɫ.te.ɾa.siˈo/ /əɫ.tə.ɾə.siˈo/ n fem
zmiana
Canvi en l'ordre d'una cosa.
En una partitura, canvi d'una nota que passarà a interpretar-se en bemoll o en sostingut, segons s'indiqui.

alterar /aɫ.teˈɾa/ /aɫ.teˈɾaɾ/ /əɫ.təˈɾa/ v
zmieniać
Modificar, canviar.
psuć
Posar nerviós a algú.

altercació /aɫ.teɾ.ka.siˈo/ /əɫ.tər.kə.siˈo/ n fem
awantura

alternatiu /aɫ.teɾ.naˈtiw/ adj masc
alternatywny

alternativament /aɫ.ter.naˌti.βaˈmen/ /aɫ.teɾ.naˌti.vaˈment/ /aɫ.teɾ.naˌti.βaˈmen/ /əɫ.tər.nəˌti.vəˈmen/ /əɫ.tər.nəˌti.βəˈmen/ /əɫ.təɾ.nəˌti.vəˈment/ adv
alternatywnie

altitud /aɫ.tiˈtut/ /əɫ.tiˈtut/ n fem
wysokość

alto /ˈaɫ.to/ /ˈaɫ.tu/ Interjection
postój

altre /ˈa.tɾe/ /ˈa.tɾə/ /ˈal.tɾu/ /ˈaɫ.tɾe/ /ˈaɫ.tɾə/ pronoun
inny

altruisme /aɫ.tɾuˈiz.me/ /əɫ.tɾuˈiz.mə/ n masc
altruizm

altura /aɫˈtu.ɾa/ /əɫˈtu.ɾə/ n fem
wysokość

alum /aˈɫum/ /əˈɫum/ n masc
ałun

alumini /ə.ɫuˈmi.ni/ n masc
glin aluminium

alveolar /aɫ.ve.oˈɫaɾ/ /aɫ.βe.oˈɫar/ /aɫ.βe.oˈɫaɾ/ /əɫ.və.oˈɫaɾ/ /əɫ.və.uˈɫar/ /əɫ.βə.uˈɫar/ adj
alweolarny

alvocat /aɫ.voˈkat/ /aɫ.βoˈkat/ /əɫ.voˈkat/ /əɫ.vuˈkat/ /əɫ.βuˈkat/ n masc
awokado

alvèol /aɫˈvɛ.oɫ/ /aɫˈβɛ.oɫ/ /əɫˈvɛ.uɫ/ /əɫˈβɛ.uɫ/ n masc
pęcherzyk płucny
(anatomia) Qualsevol cavitat minúscula dels organismes vius.

alvèol pulmonar n masc
pęcherzyk płucny

alzina /aɫˈzi.na/ /əɫˈzi.nə/ n fem
dąb

alzinar /aɫ.ziˈna/ /aɫ.ziˈnaɾ/ /əɫ.ziˈna/ n masc
dąbrowa
Bosc d'alzines.

al·latiu /a.ɫaˈtiw/ /aɫ.ɫaˈtiw/ /ə.ɫəˈtiw/ /əɫ.ɫəˈtiw/ n masc
allatyw

al·legoria /a.ɫe.ɣoˈɾi.a/ /aɫ.ɫe.ɣoˈɾi.a/ /ə.ɫə.ɣuˈɾi.ə/ /əɫ.ɫə.ɣoˈɾi.ə/ /əɫ.ɫə.ɣuˈɾi.ə/ n fem
alegoria

al·legoritzar /a.ɫe.ɣo.ɾiˈd͡za/ /a.ɫe.ɣo.ɾiˈza/ /aɫ.ɫe.ɣo.ɾiˈd͡za/ /aɫ.ɫe.ɣo.ɾiˈzaɾ/ /ə.ɫə.ɣu.ɾiˈd͡za/ /əɫ.ɫə.ɣo.ɾiˈd͡za/ /əɫ.ɫə.ɣu.ɾiˈd͡za/ v
alegoryzować

al·legòricament /a.ɫeˌɣɔ.ɾi.kaˈmen/ /aɫ.ɫeˌɣɔ.ɾi.kaˈmen/ /aɫ.ɫeˌɣɔ.ɾi.kaˈment/ /ə.ɫəˌɣɔ.ɾi.kəˈmen/ /əɫ.ɫəˌɣɔ.ɾi.kəˈmen/ /əɫ.ɫəˌɣɔ.ɾi.kəˈment/ adv
alegorycznie

al·lel /aɫˈɫɛɫ/ /aˈɫɛɫ/ /əɫˈɫɛɫ/ /əˈɫɛɫ/ n masc
allel

al·lelopatia /a.ɫe.ɫo.paˈti.a/ /aɫ.ɫe.ɫo.paˈti.a/ /ə.ɫə.ɫu.pəˈti.ə/ /əɫ.ɫə.ɫo.pəˈti.ə/ /əɫ.ɫə.ɫu.pəˈti.ə/ n fem
allelopatia

al·leluia /a.ɫeˈɫu.ja/ /aɫ.ɫeˈɫu.ja/ /ə.ɫəˈɫu.jə/ /əɫ.ɫəˈɫu.jə/ Interjection
alleluja

al·ligàtor /a.ɫiˈɣa.tor/ /aɫ.ɫiˈɣa.tor/ /aɫ.ɫiˈɣa.toɾ/ n masc
aligator

al·literació /a.ɫi.te.ɾa.siˈo/ /aɫ.ɫi.te.ɾa.siˈo/ /ə.ɫi.tə.ɾə.siˈo/ /əɫ.ɫi.tə.ɾə.siˈo/ n fem
aliteracja

al·lo- /a.ɫo/ /aɫ.ɫo/ /ə.ɫu/ /əɫ.ɫo/ /əɫ.ɫu/ prefix
allo-

al·lucinació /a.ɫu.si.na.siˈo/ /əɫ.ɫu.si.nə.siˈo/ n fem
halucynacja

al·lucinogen /a.ɫu.siˈnɔ.d͡ʒen/ /a.ɫu.siˈnɔ.ʒen/ /aɫ.ɫu.siˈnɔ.d͡ʒen/ /aɫ.ɫu.siˈnɔ.ʒen/ /ə.ɫu.siˈnɔ.ʒən/ /əɫ.ɫu.siˈnɔ.ʒən/ adj masc
halucynogenny
Que causa al·lucinacions.

al·lucinogen /a.ɫu.siˈnɔ.d͡ʒen/ /a.ɫu.siˈnɔ.ʒen/ /aɫ.ɫu.siˈnɔ.d͡ʒen/ /aɫ.ɫu.siˈnɔ.ʒen/ /ə.ɫu.siˈnɔ.ʒən/ /əɫ.ɫu.siˈnɔ.ʒən/ n masc
halucynogen
Substància que causa al·lucinacions.

al·lusió /a.ɫu.ziˈo/ /aɫ.ɫu.ziˈo/ /ə.ɫu.ziˈo/ /əɫ.ɫu.ziˈo/ n fem
aluzja

al·lèrgia /aɫˈɫɛɾ.d͡ʒi.a/ /aˈɫɛɾ.d͡ʒi.a/ /əɫˈɫɛr.ʒi.ə/ /əɫˈɫɛɾ.ʒi.ə/ /əˈɫɛr.ʒi.ə/ n fem
alergia

al·lèrgic /aɫˈɫɛɾ.d͡ʒik/ /aˈɫɛɾ.d͡ʒik/ /əɫˈɫɛr.ʒik/ /əɫˈɫɛɾ.ʒik/ /əˈɫɛr.ʒik/ adj masc
alergiczny

al·lòfon /aɫˈɫɔ.fon/ /aˈɫɔ.fon/ /əɫˈɫɔ.fon/ /əɫˈɫɔ.fun/ /əˈɫɔ.fun/ adj masc
allofon
De llengua usual o materna diferent de l'oficial o majoritària del país.

al·lòfon /aɫˈɫɔ.fon/ /aˈɫɔ.fon/ /əɫˈɫɔ.fon/ /əɫˈɫɔ.fun/ /əˈɫɔ.fun/ n masc
allofon
Variant d’un fonema que apareix en un context determinat.

al·lògraf /aɫˈɫɔ.ɣɾaf/ /aˈɫɔ.ɣɾaf/ /əɫˈɫɔ.ɣɾəf/ /əˈɫɔ.ɣɾəf/ n masc
allograf

alè /aˈɫe/ /əˈɫə/ /əˈɫɛ/ n masc
oddech

alèxia /aˈɫɛk.si.a/ /əˈɫɛk.si.ə/ n fem
aleksja

alògic /aˈɫɔ.d͡ʒik/ /aˈɫɔ.ʒik/ /əˈɫɔ.ʒik/ adj masc
alogiczny

amabilitat /a.ma.bi.ɫiˈtat/ /ə.mə.βi.ɫiˈtat/ n fem
uprzejmość

amagar /a.maˈɣa/ /a.maˈɣaɾ/ /ə.məˈɣa/ v
chować ukryć
Ocultar, deixar quelcom en un lloc perquè un altre no ho trobi.

amagat /a.maˈɣat/ /ə.məˈɣat/ adj masc
ukryty

amagatall /a.ma.ɣaˈtaʎ/ /ə.mə.ɣəˈtaj/ /ə.mə.ɣəˈtaʎ/ n masc
kryjówka

amalgama /a.maɫˈɣa.ma/ /ə.məɫˈɣa.mə/ n fem
amalgamat

amanida /a.maˈni.ða/ n fem
sałatka

amanita /a.maˈni.ta/ /ə.məˈni.tə/ n fem
muchomor

amant /aˈman/ /aˈmant/ /əˈman/ /əˈmant/ n neut
kochanek
Persona que ama o estima, que té el sentiment de l'amor.
amator
Persona amb qui es té una relació extramatrimonial.

amar /aˈma/ /aˈmaɾ/ v
kochać

amarar /a.maˈɾa/ /a.maˈɾaɾ/ /ə.məˈɾa/ v
przesiąknąć
Mullar alguna cosa de manera que quedi de dins i de fora penetrada de líquid.

amarg /aˈmaɾk/ adj masc
gorzki
De sabor desagradable, més o menys semblant al del fel.

amarrar /a.maˈra/ /a.maˈraɾ/ /ə.məˈra/ v
cumować
Lligar i assegurar una cosa amb altra per medi d'algunes cordes, cables, cadenes, etc.

amb /am/ preposition
z
Nexe que indica companyia o inclusió.
Introdueix el complement verbal d'instrument.

ambaixada /am.bajˈʃa.ða/ /am.baˈʃa.ða/ n fem
ambasada

ambaixador /am.ba.ʃaˈðoɾ/ /am.baj.ʃaˈðo/ /am.baj.ʃaˈðoɾ/ n masc
ambasador

ambiciosament /am.bi.siˌo.zaˈmen/ /am.bi.siˌo.zaˈment/ /əm.bi.siˌo.zəˈmen/ /əm.bi.siˌo.zəˈment/ adv
ambicjonalnie

ambició /am.bi.siˈo/ n fem
ambicja

ambidextre /am.biˈðeks.tɾe/ /əm.biˈðəks.tɾə/ /əm.biˈðɛks.tɾə/ adj masc
oburęczny

ambient /am.biˈen/ /am.biˈent/ /əm.biˈen/ /əm.biˈent/ n masc
środowisko
Aire que envolta un espai concret.
Conjunt de costums, d'esdeveniments, etc., entre els quals viu una persona o es produeix un fet, i que poden actuar sobre l'individu.

ambigu /amˈbi.ɣu/ /əmˈbi.ɣu/ adj masc
dwuznaczny

ambiguament /amˌbi.ɣwaˈmen/ /amˌbi.ɣwaˈment/ /əmˌbi.ɣwəˈmen/ /əmˌbi.ɣwəˈment/ adv
dwuznaczny

ambivalent /am.bi.vaˈɫent/ /am.bi.βaˈɫen/ /əm.bi.vəˈɫen/ /əm.bi.vəˈɫent/ /əm.bi.βəˈɫen/ adj
ambiwalentny

ambivalència /am.bi.vaˈɫɛn.si.a/ /am.bi.βaˈɫɛn.si.a/ /əm.bi.vəˈɫɛn.si.ə/ /əm.bi.βəˈɫɛn.si.ə/ n fem
ambiwalencja

ambrat /amˈbɾat/ /əmˈbɾat/ adj masc
bursztynowy

ambre /ˈam.bɾə/ n masc
bursztyn
(invariable) Color groguenc ataronjat com la resina groga.

ambrosia /am.bɾoˈzi.a/ /əm.bɾoˈzi.ə/ /əm.bɾuˈzi.ə/ n fem
ambrozja

ambulatori /am.bu.ɫaˈtɔ.ɾi/ adj masc
ambulatoryjny
Relatiu al fet de caminar.
(medicina) Que permet al malalt moure’s, que no ha de fer llit.

ambulància /am.buˈɫan.si.a/ n fem
ambulans karetka

amenaça /a.meˈna.sa/ /ə.məˈna.sə/ n fem
groźba

amenaçador /a.me.na.saˈðo/ /a.me.na.saˈðoɾ/ adj masc
arcygroźny
Que amenaça.

amenaçar /a.me.naˈsa/ /a.me.naˈsaɾ/ v
grozić

americi /ə.məˈɾi.si/ n masc
ameryk

americà /a.me.ɾiˈka/ /ə.mə.ɾiˈka/ adj masc
amerykański
relacionat amb Amèrica

americà /a.me.ɾiˈka/ /ə.mə.ɾiˈka/ n masc
amerykański
llengua anglesa parlada als Estats Units d'Amèrica

ametista /ə.məˈtis.tə/ n fem
ametyst
Varietat transparent del quars, de color morat, utilitzada com a pedra preciosa.

ametista /ə.məˈtis.tə/ n masc
ametyst
Color morat entre violeta i porpra com la pedra preciosa.

ametlla /aˈmeɫ.ɫa/ /aˈmeʎ.ʎa/ /ˈməɫ.ɫə/ /ˈmɛɫ.ɫə/ n fem
migdał

amfibi /aɱˈfi.bi/ /əɱˈfi.βi/ n masc
płaz amfibia
Individu de la classe de vertebrats anamniotes, tetràpodes, amb respiració branquial durant la fase larvària i pulmonar en l'estat adult.

amfiteatre /aɱ.fi.teˈa.tɾe/ n masc
amfiteatr

amhàric /aˈma.ɾik/ n masc
amharski

amiant /a.miˈan/ /a.miˈant/ /ə.miˈan/ /ə.miˈant/ n masc
azbest

amic /aˈmik/ n masc
przyjaciel druh
Que té amistat.

amigablement /a.miˌɣa.bɫeˈment/ /a.miˌɣa.βɫeˈmen/ /a.miˌɣab.bɫeˈmen/ /ə.miˌɣa.βɫəˈmen/ /ə.miˌɣab.bɫəˈmen/ /ə.miˌɣab.bɫəˈment/ adv
przyjaźnie

amilasa /a.miˈɫa.za/ /ə.miˈɫa.zə/ n fem
amylaza

amistat /a.misˈtat/ n fem
przyjaźń
Sentiment d'afecte profund per una altra persona amb independència del parentiu o de l'atracció sexual.

amistós /a.misˈtos/ /ə.misˈtos/ adj masc
przyjacielski

amnistia /am.nisˈti.a/ /əm.nisˈti.ə/ n fem
amnestia

amnistiar /am.nis.tiˈa/ /am.nis.tiˈaɾ/ /əm.nis.tiˈa/ v
amnestować

amnèsia /amˈnɛ.zi.a/ /əmˈnɛ.zi.ə/ n fem
amnezja

amonal /a.moˈnaɫ/ /ə.moˈnaɫ/ /ə.muˈnaɫ/ n masc
amonal

amor /aˈmoɾ/ /əˈmo/ /əˈmor/ n
miłość kochanie
Sentiment d'estimació profunda cap a una altra persona, criatura, objecte o idea.

amoralitat /a.mo.ɾa.ɫiˈtat/ /ə.mo.ɾə.ɫiˈtat/ /ə.mu.ɾə.ɫiˈtat/ n fem
amoralizm

amortitzar /a.mor.tiˈd͡za/ /a.moɾ.tiˈza/ /a.moɾ.tiˈzaɾ/ /ə.moɾ.tiˈd͡za/ /ə.mur.tiˈd͡za/ v
amortyzować
Redimir el capital.

amorós /a.moˈɾos/ /ə.moˈɾos/ /ə.muˈɾos/ adj masc
kochliwy

ampere /amˈpeɾ/ /əmˈper/ n masc
amper

ampit /amˈpit/ n masc
parapet

amplada /amˈpɫa.ða/ /əmˈpɫa.ðə/ n fem
szerokość

ample /ˈam.pɫe/ /ˈam.pɫə/ adj masc
szeroki
Que té unes mides grans en amplària.

amplificar /am.pɫi.fiˈka/ /am.pɫi.fiˈkaɾ/ /əm.pɫi.fiˈka/ v
amplifikować

amplitud /am.pɫiˈtut/ /əm.pɫiˈtut/ n fem
amplituda

ampolla /amˈpo.ʎa/ n fem
butelka
Recipient de coll estret destinat per a contenir líquids.

amputació /am.pu.ta.siˈo/ /əm.pu.tə.siˈo/ n fem
amputacja

amputar /am.puˈta/ /am.puˈtaɾ/ /əm.puˈta/ v
amputować

amulet /a.muˈɫet/ /ə.muˈɫət/ /ə.muˈɫɛt/ n masc
amulet

amunt /aˈmun/ /aˈmunt/ /əˈmun/ /əˈmunt/ adv
na górze
En direcció de baix a un lloc més alt.

amén /əˈmen/ Interjection
amen

amígdala /aˈmid͡ʒ.ða.ɫa/ /əˈmid͡ʒ.ðə.ɫə/ n fem
migdał

anacolut /a.na.koˈɫut/ /ə.nə.koˈɫut/ /ə.nə.kuˈɫut/ n masc
anakolut

anacoreta /a.na.koˈɾɛ.ta/ /a.na.koˈɾɛ.tɛ/ /ə.nə.koˈɾɛ.tə/ /ə.nə.kuˈɾɛ.tə/ n masc
anachoreta

anacronisme /a.na.kɾoˈniz.me/ /ə.nə.kɾoˈniz.mə/ /ə.nə.kɾuˈniz.mə/ n masc
anachroniczność

anaerobi /an.a.eˈɾɔ.bi/ /ən.ə.eˈɾɔ.βi/ adj masc
beztlenowy
Dit de l’organisme que no necessita oxigen lliure per respirar i que, per tant, es pot desenvolupar sense oxigen.

anaerobi /an.a.eˈɾɔ.bi/ /ən.ə.eˈɾɔ.βi/ n masc
anaerob
Organisme que no necessita oxigen per a viure.

anagrama /a.naˈɣɾa.ma/ n masc
anagram

analfabet /a.naɫ.faˈbet/ /ə.nəɫ.fəˈbət/ /ə.nəɫ.fəˈbɛt/ /ə.nəɫ.fəˈβɛt/ n masc
analfabeta

analfabetisme /a.naɫ.fa.beˈtiz.me/ n masc
analfabetyzm

analgèsia /a.naɫˈd͡ʒɛ.zi.a/ /ə.nəɫˈʒɛ.zi.ə/ /ə.nəʎˈʒɛ.zi.ə/ n fem
analgezja
Incapacitat per sentir dolor.

analgèsic /a.naɫˈd͡ʒɛ.zik/ /ə.nəɫˈʒɛ.zik/ /ə.nəʎˈʒɛ.zik/ adj masc
analgetyczny

analitzar /a.na.ɫiˈd͡za/ /a.na.ɫiˈza/ /a.na.ɫiˈzaɾ/ /ə.nə.ɫiˈd͡za/ v
analizować

analogia /a.na.ɫoˈd͡ʒi.a/ /a.na.ɫoˈʒi.a/ /ə.nə.ɫoˈʒi.ə/ /ə.nə.ɫuˈʒi.ə/ n fem
analogia
(filologia) Procés de creació o modificació de mots per adaptació a un model conegut d’un grup de mots.

analíticament /a.naˌɫi.ti.kaˈmen/ /a.naˌɫi.ti.kaˈment/ /ə.nəˌɫi.ti.kəˈmen/ /ə.nəˌɫi.ti.kəˈment/ adv
analitycznie

analògicament /a.naˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈmen/ /a.naˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈment/ /a.naˌɫɔ.ʒi.kaˈmen/ /ə.nəˌɫɔ.ʒi.kəˈmen/ /ə.nəˌɫɔ.ʒi.kəˈment/ adv
analogicznie

anamnesi /a.namˈnɛ.zi/ /ə.nəmˈnɛ.zi/ n fem
anamneza

ananàs /a.naˈnas/ /ə.nəˈnas/ n masc
ananas
Planta herbàcia, perenne, de la família de les bromeliàcies, cultivada pel seu fruit (Ananas comosus).

anar /aˈna/ /aˈnaɾ/ v
chodzić iść
Moure's d'un lloc a un altre.

anarquia /a.naɾˈki.a/ n fem
anarchia

anarquisme /a.naɾˈkiz.me/ n masc
anarchizm

anastomosi /a.nas.toˈmɔ.zi/ /ə.nəs.tuˈmɔ.zi/ n fem
anastomoza

anatema /a.naˈte.ma/ /ə.nəˈte.mə/ n masc
anatema

anatomia /a.na.toˈmi.a/ /ə.nə.tuˈmi.ə/ n fem
anatomia

anatòmic /a.naˈtɔ.mik/ /ə.nəˈtɔ.mik/ adj masc
anatomiczny

anatòmicament /a.naˌtɔ.mi.kaˈmen/ /a.naˌtɔ.mi.kaˈment/ /ə.nəˌtɔ.mi.kəˈmen/ /ə.nəˌtɔ.mi.kəˈment/ adv
anatomicznie

ancià /an.siˈa/ /ən.siˈa/ adj masc
starszy

ancorar /aŋ.koˈɾa/ /aŋ.koˈɾaɾ/ /əŋ.koˈɾa/ /əŋ.kuˈɾa/ v
zakotwiczyć

andana /anˈda.na/ /ənˈda.nə/ n fem
peron
Construcció a la vora de les vies en una estació, on els passatgers esperen per pujar al tren.

andorrà /ən.doˈra/ /ən.duˈra/ adj masc
andorski
Relatiu a Andorra, el principat o Andorra la Vella.

andorrà /ən.doˈra/ /ən.duˈra/ n masc
andorski
Natural d’Andorra.

andragogia n fem
andragogika

androgen /anˈdɾɔ.d͡ʒen/ /anˈdɾɔ.ʒen/ /ənˈdɾɔ.ʒən/ n masc
androgen

androide /anˈdɾɔj.ðe/ /ənˈdɾɔj.ðə/ n masc
android

andí /anˈdi/ adj masc
andyjski
Relatiu o pertanyent als Andes.

andí /anˈdi/ n masc
andyjski
Persona que habita o és originària dels Andes.

anell /aˈneʎ/ /əˈneʎ/ n masc
pierścień
Cercle de metall que es posa al voltant d'un dit com a guarniment.
Cercle de metall emprat per a cenyir un objecte o grup d'objectes.

anestesiar /a.nes.te.ziˈa/ /a.nes.te.ziˈaɾ/ v
znieczulać

anestèsia /a.nesˈtɛ.zi.a/ /ə.nəsˈtɛ.zi.ə/ n fem
znieczulenie anestezja

angle /ˈaŋ.ɡɫe/ /ˈaŋ.ɡɫə/ n masc
kąt
(matemàtiques, geometria) Magnitud que mesura la inclinació d'una recta respecte d'una altra.
(hoquei sobre patins) Cadascuna de les quatre cantonades de l'àrea de penal, des de les quals s'executen les faltes comeses dintre l'àrea que no han estat sancionades amb un penal.

angle recte /ˌaŋ.ɡɫeˈrɛk.te/ n masc
kąt prosty

anglicisme /aŋ.ɡɫiˈsiz.me/ /əŋ.ɡɫiˈsiz.mə/ n masc
anglicyzm
Mot o construcció importada en una llengua a partir de l'anglès, en forma adaptada o no.

anglicitzar /aŋ.ɡɫi.siˈd͡za/ /aŋ.ɡɫi.siˈza/ /aŋ.ɡɫi.siˈzaɾ/ /əŋ.ɡɫi.siˈd͡za/ v
angielszczyć

anglosaxó /ˌaŋ.ɡɫo.zakˈso/ /ˌaŋ.ɡɫo.zəkˈso/ /ˌaŋ.ɡɫu.zəkˈso/ adj
anglosaski
Relatiu als pobles anglosaxons.
Relatiu a la cultura britànica.

anglosaxó /ˌaŋ.ɡɫo.zakˈso/ /ˌaŋ.ɡɫo.zəkˈso/ /ˌaŋ.ɡɫu.zəkˈso/ n masc
anglosaski
Individu dels pobles germànics que envaïren el sud i l'est de la Gran Bretanya al començament del segle V.
Individu de cultura britànica.

anglès /aŋˈɡɫes/ /əŋˈɡɫəs/ /əŋˈɡɫɛs/ n masc
język angielski angielski
(només en singular) Llengua germànica originària d'Anglaterra parlada a Austràlia, Bermuda, Canadà, Estats Units, Irlanda, Jamaica, Nova Zelanda i en molts d'altres llocs.

angoixa /aŋˈɡo.ʃa/ /aŋˈɡoj.ʃa/ /əŋˈɡo.ʃə/ n fem
niepokój

angolès /aŋ.ɡoˈɫes/ /əŋ.ɡoˈɫəs/ /əŋ.ɡuˈɫɛs/ adj masc
angolski
Relatiu o pertanyent a Angola.

angolès /aŋ.ɡoˈɫes/ /əŋ.ɡoˈɫəs/ /əŋ.ɡuˈɫɛs/ n masc
angolski
Habitant d'Angola

angora /aŋˈɡo.ɾa/ /əŋˈɡo.ɾə/ n fem
angorski

anguila /aŋˈɡi.ɫa/ n fem
węgorz węgorzokształtne

anguila elèctrica n fem
strętwa

angèlicament /aɲˌd͡ʒɛ.ɫi.kaˈmen/ /aɲˌd͡ʒɛ.ɫi.kaˈment/ /əɲˌʒɛ.ɫi.kəˈmen/ /əɲˌʒɛ.ɫi.kəˈment/ adv
anielsko

angúnia /aŋˈgu.ni.a/ /əŋˈgu.ni.ə/ n fem
cierpienie

anhel /aˈnɛɫ/ /əˈnɛɫ/ n masc
tęsknota

animació n fem
animacja

animal /ə.niˈmaɫ/ n masc
zwierzę

animalista /a.ni.maˈɫis.ta/ /a.ni.maˈɫis.te/ /ə.ni.məˈɫis.tə/ n neut
animalista
(arts) Artista que representa figures d’animals.

animar /a.niˈma/ /a.niˈmaɾ/ /ə.niˈma/ v
animować
Encoratjar, donar suport per fer una cosa.

animosament /a.niˌmo.zaˈmen/ /a.niˌmo.zaˈment/ /ə.niˌmo.zəˈmen/ /ə.niˌmo.zəˈment/ adv
odważnie

aniversari /a.ni.veɾˈsa.ɾi/ /a.ni.βerˈsa.ɾi/ /a.ni.βeɾˈsa.ɾi/ /ə.ni.vəɾˈsa.ɾi/ n masc
rocznica
Dia de l'any corresponent a un esdeveniment d'anys anteriors.

anió /a.niˈo/ /ə.niˈo/ n masc
anion

annexió /an.nek.siˈo/ /ən.nək.siˈo/ n masc
aneksja

anomenar /a.no.meˈna/ /a.no.meˈnaɾ/ /ə.no.məˈna/ /ə.nu.məˈna/ v
nazwać
Posar nom.

anormal /a.noɾˈmaɫ/ /ə.noɾˈmaɫ/ /ə.nurˈmaɫ/ adj
nienormalny

anormalitat /a.noɾ.ma.ɫiˈtat/ /ə.noɾ.mə.ɫiˈtat/ /ə.nur.mə.ɫiˈtat/ n fem
anormalność

anorèxia /a.noˈɾɛk.si.a/ /ə.noˈɾɛk.si.ə/ /ə.nuˈɾɛk.si.ə/ n fem
anoreksja jadłowstręt

anorèxia nerviosa n fem
anoreksja

ansa /ˈan.sa/ /ˈan.sə/ n fem
rączka
Cadascun dels elements situats a cada banda d'un cistell, d'una olla o d'una cassola, que es fan servir per agafar aquests objectes.

ansietat /an.si.eˈtat/ /ən.si.əˈtat/ n fem
lęk

ant /ˈan/ /ˈant/ n masc
łoś
Espècie de cèrvid (Alces alces) del nord d'Euràsia i d'Amèrica amb un banyam notable del mascles amb forma de palma.

antedatar /ˌan.te.ðaˈta/ /ˌan.te.ðaˈtaɾ/ /ˌan.tə.ðəˈta/ v
antydatować

antena /anˈte.na/ /ənˈtɛ.nə/ n fem
antena
Part d'alguns animals que serveix per a captar dades de l'exterior, té forma allargada i és relativament tova, a diferència de la banya.
Trossos de metall que serveixen per captar millor el senyal elèctric.
(voleibol) Cadascuna de les dues barres verticals de material flexible fixades als extrems de la xarxa, que marquen el límit de l'espai de pas.
(nàutica) Verga llarga que, situada obliquament a la vela llatina, es fa servir per hissar-la.

anteridi /an.teˈɾi.ði/ /ən.təˈɾi.ði/ n masc
plemnia

antibiosi /an.ti.biˈɔ.zi/ /ən.ti.βiˈɔ.zi/ n fem
antybioza

antibiòtic n masc
antybiotyczny

anticapitalisme /ˌan.ti.ka.pi.taˈɫiz.me/ /ˌan.ti.kə.pi.təˈɫiz.mə/ n masc
antykapitalizm

anticipació /an.ti.si.pa.siˈo/ /ən.ti.si.pə.siˈo/ n fem
oczekiwanie

anticlerical /ˌan.ti.kɫe.ɾiˈkaɫ/ /ˌan.ti.kɫə.ɾiˈkaɫ/ adj
antyklerykalny

anticoagulant /ˌan.ti.ko.a.ɣuˈɫan/ /ˌan.ti.ko.a.ɣuˈɫant/ /ˌan.ti.ko.ə.ɣuˈɫant/ /ˌan.ti.ku.ə.ɣuˈɫan/ adj
przeciwzakrzepowy

anticòs /ˌan.tiˈkɔs/ n masc
przeciwciało antyciało

antifeixisme /an.ti.fejˈʃiz.me/ /an.ti.feˈʃiz.me/ /ən.ti.fəˈʃiz.mə/ n masc
antyfaszyzm

antifeminisme /an.ti.fe.miˈniz.me/ /ən.ti.fə.miˈniz.mə/ n masc
antyfeminizm

antiguitat /an.ti.ɣiˈtat/ /ən.ti.ɣiˈtat/ n fem
antyk

antimoni /ən.tiˈmɔ.ni/ n masc
antymon

antineutró /an.ti.newˈtɾo/ /ən.ti.nəwˈtɾo/ n masc
antyneutron

antipartícula /ˌan.ti.paɾˈti.ku.ɫa/ /ˌan.ti.pərˈti.ku.ɫə/ n fem
antycząstka

antipatia /an.ti.paˈti.a/ /ən.ti.pəˈti.ə/ n fem
antypatia

antiprotó /an.ti.pɾoˈto/ /ən.ti.pɾuˈto/ n masc
antyproton

antiquark /ˌan.tiˈkwark/ n masc
antykwark

antisemitisme /ˌan.ti.se.miˈtiz.me/ /ˌan.ti.sə.miˈtiz.mə/ n masc
antysemityzm

antologia /an.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /an.to.ɫoˈʒi.a/ /ən.to.ɫoˈʒi.ə/ /ən.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
antologia

antonomàsia /an.to.noˈma.zi.a/ /ən.to.noˈma.zi.ə/ /ən.tu.nuˈma.zi.ə/ n fem
antonomazja

antracnosi /an.tɾaŋˈnɔ.zi/ /an.tɾaɡˈnɔ.zi/ /ən.tɾəŋˈnɔ.zi/ n fem
antraknoza

antropocentrisme /an.tɾo.po.senˈtɾiz.me/ /ən.tɾo.po.sənˈtɾiz.mə/ /ən.tɾu.pu.sənˈtɾiz.mə/ n masc
antropocentryzm

antropologia /an.tɾo.po.ɫoˈd͡ʒi.a/ /an.tɾo.po.ɫoˈʒi.a/ /ən.tɾo.po.ɫoˈʒi.ə/ /ən.tɾu.pu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
antropologia

antropònim /an.tɾoˈpɔ.nim/ /ən.tɾoˈpɔ.nim/ /ən.tɾuˈpɔ.nim/ n masc
antroponim

antàrtic /ənˈtar.tik/ adj masc
antarktyczny
Relatiu o pertanyent a l'Antàrtida o a la regió circumdant.

antídot /anˈti.ðot/ /ənˈti.ðut/ n masc
odtrutka antidotum

antílop /anˈti.ɫop/ /ənˈti.ɫop/ /ənˈti.ɫup/ n masc
antylopa

antípoda /anˈti.po.ða/ /ənˈti.po.ðə/ /ənˈti.pu.ðə/ n neut
antypod
(sovint en plural) Habitants de la Terra que ocupen llocs de la mateixa diametralment oposats entre sí.
Persona o cosa de geni o natura oposats entre sí.

antònim /anˈtɔ.nim/ adj masc
antonim
Contrari, amb un significat oposat a una altra.

anual /a.nuˈaɫ/ /ə.nuˈaɫ/ adj
coroczny

anualment /a.nuˌaɫˈmen/ /a.nuˌaɫˈment/ /ə.nuˌaɫˈmen/ /ə.nuˌaɫˈment/ adv
corocznie

anul·lar /a.nuɫˈɫa/ /a.nuɫˈɫaɾ/ /a.nuˈɫa/ /ə.nuɫˈɫa/ /ə.nuˈɫa/ v
anulować
Invalidar, donar per nul algun tractat, contracte o privilegi.

anunci /aˈnun.si/ /əˈnun.si/ n masc
anons
Comunicació escrita o oral adreçada al públic en general.
reklama
Reclam per donar a conèixer un producte que es vol vendre.

anunciant /a.nun.siˈan/ /a.nun.siˈant/ /ə.nun.siˈan/ /ə.nun.siˈant/ n neut
konferansjer
Persona que anuncia l’arribada d’algú en un lloc.
ogłoszeniodawca
Empresa o persona que anuncia un producte o servei amb propòsit publicitari.

anunciar /a.nun.siˈa/ /a.nun.siˈaɾ/ v
ogłaszać
Donar la primera notícia o avís d'alguna cosa.

anus /ˈa.nus/ n masc
odbyt

anxova /aɲˈt͡ʃɔ.va/ /aɲˈt͡ʃɔ.βɔ/ /əɲˈʃɔ.və/ /əɲˈʃɔ.βə/ n fem
sardela

any /an/ /ˈaɲ/ /ˈaɲ/ n masc
rok
Segons el calendari gregorià, temps que transcorre entre dia 1 de gener i dia 31 de desembre (365).
Temps que triga qualsevol planeta del sistema solar en fer el seu moviment de translació.

any de traspàs n masc
rok przestępny

anyell /aˈɲeʎ/ /əˈɲeʎ/ n masc
jagnię

anys /ˈaɲs/ /ˈaɲt͡ʃ/ /ˈaɲʃ/ /ˈaјns/ /ˈaјɲs/ /ˈaјɲʃ/ n masc
lat lata rok
Forma plural de any.

anàleg /aˈna.ɫek/ /əˈna.ɫək/ adj masc
analogiczny

anàlisi /aˈna.ɫi.zi/ n fem
analiza
Descomposició metòdica d'un tot complex en els seus constituents amb l'objectiu d'adquirir coneixement.

anàlogament /aˌna.ɫo.ɣaˈmen/ /aˌna.ɫo.ɣaˈment/ /əˌna.ɫo.ɣəˈment/ /əˌna.ɫu.ɣəˈmen/ adv
analogicznie

anàrquicament /aˌnar.ki.kaˈmen/ /aˌnaɾ.ki.kaˈmen/ /aˌnaɾ.ki.kaˈment/ /əˌnar.ki.kəˈmen/ /əˌnaɾ.ki.kəˈment/ adv
anarchicznie

anècdota /əˈnɛɡ.du.tə/ n fem
anegdota

anèmia /aˈnɛ.mi.a/ /əˈnɛ.mi.ə/ n fem
anemia niedokrwistość

anís /aˈnis/ /əˈnis/ n masc
anyż biedrzeniec anyż
Licor aromatitzat amb Pimpinella anisum.

anònim /aˈnɔ.nim/ /əˈnɔ.nim/ adj masc
bezimienny anonimowy
Que no ha donat a conèixer el seu nom.

anònimament /aˌnɔ.ni.maˈmen/ /aˌnɔ.ni.maˈment/ /əˌnɔ.ni.məˈmen/ /əˌnɔ.ni.məˈment/ adv
anonimowo

aorta /aˈɔɾ.ta/ /əˈɔr.tə/ n fem
aorta

apagar /a.paˈɣa/ /a.paˈɣaɾ/ /ə.pəˈɣa/ v
wyłączać stłumić
Extingir, deixar de cremar, de fer llum.

aparador /a.pa.ɾaˈðo/ /a.pa.ɾaˈðoɾ/ n masc
witryna
Finestra de les botigues en què exposen els seus productes.

aparat crític n masc
aparat krytyczny

aparell /a.paˈɾeʎ/ /ə.pəˈɾeʎ/ /ə.pəˈɾəʎ/ /ə.pəˈɾɛj/ n masc
aparat
Prevenció, preparatiu, disposició, reunió d'allò que es necessita per algun objecte.
Pompa, ostentació.

aparentment /a.paˌɾemˈmen/ /a.paˌɾemˈment/ /ə.pəˌɾemˈmen/ /ə.pəˌɾemˈment/ adv
widocznie

aparença /a.paˈɾen.sa/ /ə.pəˈɾən.sə/ /ə.pəˈɾɛn.sə/ n fem
wygląd

aparició /a.pa.ɾi.siˈo/ /ə.pə.ɾi.siˈo/ n fem
stawiennictwo

aparèixer /a.paˈɾe.ʃe/ /a.paˈɾej.ʃe/ /a.paˈɾej.ʃeɾ/ /ə.pəˈɾə.ʃə/ /ə.pəˈɾɛ.ʃə/ v
zjawiać się
Presentar-se a la vista impensadament.

apatia /a.paˈti.a/ /ə.pəˈti.ə/ n fem
apatia

apedaçar /a.pe.ðaˈsa/ /a.pe.ðaˈsaɾ/ /ə.pə.ðəˈsa/ v
załatać

apel·lació /a.pe.ɫa.siˈo/ /a.peɫ.ɫa.siˈo/ /ə.pə.ɫə.siˈo/ /ə.pəɫ.ɫə.siˈo/ n fem
apelacja
(dret) Acció d'apel·lar.

apel·lar /a.peɫˈɫa/ /a.peɫˈɫaɾ/ /a.peˈɫa/ /ə.pəɫˈɫa/ /ə.pəˈɫa/ v
apelować
Recórrer a alguna cosa per buscar remei.

aperitiu /a.pe.ɾiˈtiw/ n masc
aperitif
Col·lació de beguda i tapes que es pren abans d’un àpat.

api n masc
seler

apicultor /a.pi.kuɫˈto/ /a.pi.kuɫˈtoɾ/ /ə.pi.kuɫˈto/ n masc
pszczelarz

aplanar /a.pɫaˈna/ /a.pɫaˈnaɾ/ /ə.pɫəˈna/ v
prostować
Posar plana una superfície.

aplaudiment /a.pɫaw.ðiˈmen/ /a.pɫaw.ðiˈment/ /ə.pɫəw.ðiˈmen/ /ə.pɫəw.ðiˈment/ n masc
aplauz poklask

aplaudir /a.pɫawˈði/ /a.pɫawˈðiɾ/ /ə.pɫəwˈði/ v
klaskać

aplegapilotes /aˌpɫe.ɣa.piˈɫɔ.tes/ /əˌpɫə.ɣə.piˈɫɔ.təs/ /əˌpɫɛ.ɣə.piˈɫɔ.təs/ n neut
chłopiec do piłek

aplicació /a.pɫi.ka.siˈo/ /ə.pɫi.kə.siˈo/ n fem
aplikacja

aplicar /a.pɫiˈka/ /a.pɫiˈkaɾ/ /ə.pɫiˈka/ v
kłaść
Ajuntar o posar una cosa sobre d'altra.
Destinar alguna cosa a algun ús.
(pronominal) Posar atenció o enteniment en l'estudi o execució d'alguna cosa.

apocalipsi /a.po.kaˈɫip.si/ /ə.po.kəˈɫip.si/ /ə.pu.kəˈɫip.si/ n fem
apokalipsa

apogeu /a.poˈd͡ʒɛw/ /a.poˈʒɛw/ /ə.poˈʒɛw/ /ə.puˈʒɛw/ n masc
apogeum
Punt de distància màxima d’un satèl·lit respecte de la Terra.

apologitzar /a.po.ɫo.d͡ʒiˈza/ /a.po.ɫo.d͡ʒiˈzaɾ/ /a.po.ɫo.ʒiˈd͡za/ /ə.po.ɫo.ʒiˈd͡za/ /ə.pu.ɫu.ʒiˈd͡za/ v
apologizować

apologèticament /a.po.ɫoˌd͡ʒɛ.ti.kaˈmen/ /a.po.ɫoˌd͡ʒɛ.ti.kaˈment/ /a.po.ɫoˌʒɛ.ti.kaˈmen/ /ə.po.ɫoˌʒɛ.ti.kəˈment/ /ə.pu.ɫuˌʒɛ.ti.kəˈmen/ adv
przepraszająco

aponeurosi /a.po.newˈɾɔ.zi/ /ə.pu.nəwˈɾɔ.zi/ n fem
rozcięgno

apoplexia /a.po.pɫekˈsi.a/ /ə.po.pɫəkˈsi.ə/ /ə.pu.pɫəkˈsi.ə/ n fem
apopleksja

apoptosi /a.popˈtɔ.zi/ /ə.popˈtɔ.zi/ /ə.pupˈtɔ.zi/ n fem
apoptoza

aporofòbia /a.po.ɾoˈfɔ.bi.a/ /ə.po.ɾoˈfɔ.bi.ə/ /ə.pu.ɾuˈfɔ.bi.ə/ /ə.pu.ɾuˈfɔ.βi.ə/ n fem
strach przed biednymi

aposició /a.po.zi.siˈo/ /ə.po.zi.siˈo/ /ə.pu.zi.siˈo/ n fem
apozycja

aposta /aˈpɔs.ta/ /aˈpɔs.tɔ/ /əˈpɔs.tə/ n fem
zakład

apostar /a.posˈta/ /a.posˈtaɾ/ /ə.posˈta/ /ə.pusˈta/ v
postawić
Fer una juguesca, dir que es pagarà alguna cosa o que es farà quelcom si passa determinat esdeveniment.

apostatar /a.pos.taˈta/ /a.pos.taˈtaɾ/ /ə.pos.təˈta/ /ə.pus.təˈta/ v
odstąpić

apostrofar /a.pos.tɾoˈfa/ /a.pos.tɾoˈfaɾ/ /ə.pos.tɾoˈfa/ /ə.pus.tɾuˈfa/ v
apostrofować
Escriure un apòstrof.
Dirigir un apòstrofe a algú.

apoteci /a.poˈtɛ.si/ /ə.poˈtɛ.si/ /ə.puˈtɛ.si/ n masc
apotecjum

aprendre /aˈpen.dɾe/ /əˈpən.dɾə/ /əˈpɛn.dɾə/ v
uczyć się

aprenentatge /a.pɾe.nenˈta.d͡ʒe/ /ə.pɾə.nənˈta.d͡ʒə/ n masc
nauczanie

apropiadament /a.pɾo.piˌa.ðaˈmen/ /a.pɾo.piˌa.ðaˈment/ /ə.pɾo.piˌa.ðəˈment/ /ə.pɾu.piˌa.ðəˈmen/ adv
odpowiednio

aprovació /a.pɾo.va.siˈo/ /a.pɾo.βa.siˈo/ /ə.pɾo.və.siˈo/ /ə.pɾu.və.siˈo/ /ə.pɾu.βə.siˈo/ n fem
aprobata

aprovar /a.pɾoˈvaɾ/ /a.pɾoˈβa/ /ə.pɾoˈva/ /ə.pɾuˈva/ /ə.pɾuˈβa/ v
aprobować
Mostrar aprovació, considerar acceptable o bo.

aproximadament /a.pɾok.siˌma.ðaˈmen/ /a.pɾok.siˌma.ðaˈment/ /ə.pɾok.siˌma.ðəˈment/ /ə.pɾuk.siˌma.ðəˈmen/ adv
około jako tako

apte /ˈap.te/ /ˈap.tə/ adj masc
zdatny
Amb capacitat per fer una tasca determinada, amb un cert nivell.

aptitud /ap.tiˈtut/ /əp.tiˈtut/ n fem
uzdolnienie

apuntador /a.pun.taˈðo/ /a.pun.taˈðoɾ/ /ə.pun.təˈðo/ n masc
wskazówka
(informàtica, programació) Tipus de dada capaç de contenir una adreça de memòria que assenyala una altra dada, típicament la que assenyala el contingut d'una variable.

apuntar /a.punˈta/ /a.punˈtaɾ/ v
celować
Dirigir la punta de l'arma en posició de disparar.

apàtic /aˈpa.tik/ /əˈpa.tik/ adj masc
apatyczny

apàticament /aˌpa.ti.kaˈmen/ /aˌpa.ti.kaˈment/ /əˌpa.ti.kəˈmen/ /əˌpa.ti.kəˈment/ adv
apatycznie

apèndix /aˈpɛn.diks/ /əˈpɛn.diks/ n masc
aneks
Òrgan o membre subordinat a una altra.

apòcope /aˈpɔ.ko.pe/ /əˈpɔ.ku.pə/ n fem
apokopa

apòfisi /aˈpɔ.fi.zi/ /əˈpɔ.fi.zi/ n fem
apofiza
(anatomia) Protuberància normalment en un os.
(botànica) Dilatació o inflament d’una estructura filamentosa, com ara l’extrem d’un esporangiòfor sota l’esporangi en les mucorals.

apòstol /aˈpɔs.toɫ/ /əˈpɔs.toɫ/ /əˈpɔs.tuɫ/ n masc
apostoł apostołka

aquarel·la /a.kwaˈɾɛ.ɫa/ /a.kwaˈɾɛ.ɫɛ/ /a.kwaˈɾɛɫ.ɫa/ /ə.kwəˈɾɛ.ɫə/ /ə.kwəˈɾɛɫ.ɫə/ n fem
akwarela

aquari /aˈkwa.ɾi/ /əˈkwa.ɾi/ n masc
akwarium
Recipient per contenir peixos en captivitat, usualment més gros que una peixera.

aquest /aˈkest/ /aˈket/ /əˈkəst/ /əˈkət/ /əˈkɛst/ /əˈkɛt/ adj masc
ten
Demostratiu de proximitat en l’espai, el temps o el discurs respecte a la primera persona o la segona persona.

aquàtic /aˈkwa.tik/ /əˈkwa.tik/ adj masc
wodny

aquí /aˈki/ adv
tu
En aquest o aqueix lloc, indicant proximitat respecte a la primera persona o a la segona persona.

aqüeducte /a.kweˈðuk.te/ /ə.kwəˈðuk.tə/ n masc
akwedukt

aqüífer /aˈkwi.feɾ/ /əˈkwi.fər/ n masc
warstwa wodonośna

ara /ˈa.ɾa/ adv
teraz

arabesc /a.ɾaˈbesk/ /ə.ɾəˈbəsk/ /ə.ɾəˈbɛsk/ /ə.ɾəˈβɛsk/ n masc
arabeska

arabització /a.ɾa.bi.za.siˈo/ /a.ɾa.βi.d͡za.siˈo/ /ə.ɾə.βi.d͡zə.siˈo/ n fem
arabizacja

arada /aˈɾa.ða/ /əˈɾa.ðə/ n fem
pług

aragonès /ə.ɾə.ɣoˈnəs/ /ə.ɾə.ɣuˈnɛs/ adj masc
aragoński
Relatiu o pertanyent a l'Aragó, als seus habitants o a la seva llengua.

aragonès /ə.ɾə.ɣoˈnəs/ /ə.ɾə.ɣuˈnɛs/ n masc
aragoński
Natiu de l'Aragó.
(només en singular) Llengua històricament parlada en el Pirineu d'Aragó.

arameu /a.ɾaˈmɛw/ /ə.ɾəˈmɛw/ adj masc
aramejski
Relatiu a Aram o als arameus.

arameu /a.ɾaˈmɛw/ /ə.ɾəˈmɛw/ n masc
Aramejczyk
Natural del poble semita establert en l'antic Orient entre Mesopotàmia, Palestina i Síria.
aramejski
(només en singular) Llengua i conjunt de dialectes semítics nord-occidentals del Pròxim Orient, que inclou:
La llengua de Jesús de Natzaret, o judeopalestí.

aranya /əˈɾa.ɲə/ n fem
pająk
Invertebrat artròpode de l’ordre dels araneids adaptat al medi aeri, amb vuit potes i un parell de quelícers modificats en ullals capaços d'injectar verí.

aranyó /a.ɾaˈɲo/ /ə.ɾəˈɲo/ n masc
tarnina
Fruit de l'aranyoner (Prunus spinosa).

aranzel /a.ɾanˈzɛɫ/ /ə.ɾənˈzɛɫ/ n masc
taryfa

arbitrar /ar.βiˈtɾa/ /aɾ.biˈtɾaɾ/ /aɾ.βiˈtɾa/ /ər.biˈtɾa/ v
arbitrażować

arbitrari /aɾ.βiˈtɾa.ɾi/ /ər.biˈtɾa.ɾi/ adj masc
arbitralny
Relatiu, depenent o pertanyent a l'arbitri, als àrbitres o a l'arbitració.

arbitràriament /ar.βiˌtɾa.ɾi.aˈmen/ /aɾ.biˌtɾa.ɾi.aˈment/ /aɾ.βiˌtɾa.ɾi.aˈmen/ /ər.biˌtɾa.ɾi.əˈmen/ /əɾ.biˌtɾa.ɾi.əˈment/ adv
arbitralnie

arboç /aɾˈbos/ /ərˈbos/ n masc
chruścina jagodna

arbre /ˈa.bɾe/ /ˈar.bɾə/ /ˈaɾ.bɾe/ n masc
drzewo
(botànica) Vegetal superior que consta d'arrel, tronc i fulles.
(informàtica) Representació d'una estructura de dades constituïda per una sèrie de nodes relacionats jeràrquicament entre si, de manera que hi ha un únic node que fa d'arrel de l'estructura i que cada altre node procedeix d'un sol node immediatament anterior en la jerarquia.

arbre binari n masc
drzewo binarne

arbre de l'amor n masc
judaszowiec południowy

arbust /aɾˈbust/ n masc
krzew krzak

arc n masc
łuk smyczek
Arma consistent en una corda tensada que llença una fletxa.
łuk
Corba que cobreix un espai arquitectònic entre dos pilars, columnes o parets.

arc de Sant Martí /ˌaɾɡ.deˌzam.maɾˈti/ n masc
tęcza

arcaic /aɾˈkajk/ /ərˈkajk/ adj masc
archaiczny

arcaisme /aɾ.kaˈiz.me/ /ər.kəˈiz.mə/ n masc
archaizm
En una llengua, paraula o expressió considerada antiquada, en desús.

arcaïtzar /ar.ka.iˈd͡za/ /aɾ.ka.iˈza/ /aɾ.ka.iˈzaɾ/ /ər.kə.iˈd͡za/ v
archaizować

arcont /arˈkɔn/ /aɾˈkɔnt/ /ərˈkɔn/ /əɾˈkɔnt/ n masc
archont

arcosaure /ər.kuˈzaw.ɾə/ /əɾ.koˈzaw.ɾə/ n masc
archozaur

arcàdic /aɾˈka.ðik/ /ərˈka.ðik/ adj masc
arkadyjski
Relatiu o pertanyent a Arcàdia (Grècia).

arcàdic /aɾˈka.ðik/ /ərˈka.ðik/ n masc
arkadyjski
Persona que habita o és originària de Arcàdia (Grècia).

ardiaca /aɾ.ðiˈa.ka/ /ər.diˈa.kə/ n masc
archidiakon

ardit /aɾˈðit/ /ərˈdit/ n masc
podstęp
Estratagema elaborat per a aconseguir quelcom, sovint per enganyar l'enemic.

arena /aˈɾe.na/ /əˈɾə.nə/ /əˈɾɛ.nə/ n fem
arena
Part central d'un amfiteatre o similar on té lloc un espectacle i originalment era de sorra.

areng /aˈɾeŋ/ /aˈɾeŋk/ /əˈɾəŋk/ /əˈɾɛŋ/ /əˈɾɛŋk/ n masc
śledź
Peix semblant a la sardina, però més gros. (Clupea harengus)

aresta /aˈɾes.ta/ /əˈɾes.tə/ n fem
krawędź

argent /arˈd͡ʒen/ /aɾˈd͡ʒen/ /ərˈʒen/ /əɾˈʒent/ n masc
srebro

argentar /ar.d͡ʒenˈta/ /aɾ.d͡ʒenˈta/ /aɾ.d͡ʒenˈtaɾ/ /ər.ʒənˈta/ v
posrebrzać
Guarnir alguna cosa amb plata.
Donar color semblant al de la plata.

argentat /aɾ.d͡ʒenˈtat/ /ər.ʒənˈtat/ adj masc
srebrny

argentí /ər.ʒənˈti/ adj masc
argentyński
Que fa el so o té el color de plata.
Relatiu a l'Argentina.

argentí /ər.ʒənˈti/ n masc
Argentyńczyk
Natural de l'Argentina.

argila /aɾˈd͡ʒi.ɫa/ /ərˈʒi.ɫə/ n fem
glina

argot /aɾˈɣɔt/ /ərˈɡɔt/ n masc
gwara żargon

argument /ar.ɣuˈmen/ /aɾ.ɣuˈmen/ /aɾ.ɣuˈment/ /ər.ɡuˈmen/ /ər.ɣuˈmen/ /əɾ.ɣuˈment/ n masc
argument racja

argumentació n fem
argumentacja

argó /ərˈɡo/ n masc
argon

ari /ˈa.ɾi/ adj masc
Aryjczyk

ariet /a.ɾiˈet/ /ə.ɾiˈɛt/ n masc
taran

aristocràtic /a.ɾis.toˈkɾa.tik/ /ə.ɾis.tuˈkɾa.tik/ adj masc
arystokratyczny

aristocràticament /a.ɾis.toˌkɾa.ti.kaˈmen/ /a.ɾis.toˌkɾa.ti.kaˈment/ /ə.ɾis.toˌkɾa.ti.kəˈment/ /ə.ɾis.tuˌkɾa.ti.kəˈmen/ adv
arystokratycznie

aristòcrata /a.ɾisˈtɔ.kɾa.ta/ /ə.ɾisˈtɔ.kɾə.tə/ n neut
arystokrata

aritmètica /a.ɾidˈmɛ.ti.ka/ n fem
arytmetyka

aritmèticament /a.ɾidˌmɛ.ti.kaˈmen/ /a.ɾidˌmɛ.ti.kaˈment/ /ə.ɾidˌmɛ.ti.kəˈmen/ /ə.ɾidˌmɛ.ti.kəˈment/ adv
arytmetycznie

arizotònic /a.ri.zoˈtɔ.nik/ /ə.ri.zoˈtɔ.nik/ /ə.ri.zuˈtɔ.nik/ adj masc
mający akcent na przyrostku

arma /ˈaɾ.ma/ n fem
broń
Eina destinada a atacar o a defensar d'un atac.

arma blanca n fem
broń biała

arma de destrucció massiva n fem
broń masowego rażenia
Arma que comparada amb les armes convencionals té capacitat de mortaldat molt superior. En especial es refereix a les nuclears, biològiques i químiques.

armadillo /aɾ.maˈði.ʎo/ /ər.məˈði.ʎu/ /əɾ.məˈði.ʎo/ n masc
pancernik

armadura /aɾ.maˈðu.ɾa/ /ər.məˈðu.ɾə/ n fem
zbroja
Vestit metàl·lic que cobreix un soldat complet o, si més no, les parts més vitals i que té com objectiu protegir-lo.

armar /arˈma/ /aɾˈma/ /aɾˈmaɾ/ /ərˈma/ v
uzbroić zbroić
Proveir d'armes ofensives o defensives.

armari /aɾˈma.ɾi/ n masc
szafa

armeni /ərˈmɛ.ni/ adj masc
ormiański armeński

armer /arˈme/ /aɾˈmeɾ/ /ərˈme/ n masc
płatnerz
Persona dedicada a les armes: fabricant, venedor, guardià, curador.

armilla /aɾˈmi.ʎa/ /ərˈmi.ʎə/ n fem
kamizelka bezrękawnik

arna /ˈar.nə/ /ˈaɾ.na/ n fem
Wosk pszczeli
Niu natural d’abelles.
ćma motyl nocny
Insecte lepidòpter, generalment nocturn.

aroma /aˈɾo.ma/ /əˈɾo.mə/ n
aromat

arpa /ˈaɾ.pa/ n fem
harfa arfa

arpegi /arˈpɛ.ʒi/ /aɾˈpɛ.d͡ʒi/ /ərˈpɛ.ʒi/ n masc
arpeggio

arpó /aɾˈpo/ /ərˈpo/ n masc
harpun

arquebisbe /aɾ.keˈbiz.be/ /ər.kəˈβiz.bə/ n masc
arcybiskup

arquejar /ar.keˈʒa/ /aɾ.keˈd͡ʒa/ /aɾ.keˈd͡ʒaɾ/ /ər.kəˈʒa/ /əɾ.kəˈd͡ʒa/ v
tworzyć łuk
Donar a alguna cosa la forma d'arc.

arqueologia /ar.ke.o.ɫoˈʒi.a/ /aɾ.ke.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ər.kə.u.ɫuˈʒi.ə/ /əɾ.kə.o.ɫoˈʒi.ə/ n fem
archeologia

arqueològic /ar.ke.oˈɫɔ.ʒik/ /aɾ.ke.oˈɫɔ.d͡ʒik/ /ər.kə.uˈɫɔ.ʒik/ /əɾ.kə.oˈɫɔ.ʒik/ adj masc
archeologiczny

arquer /arˈke/ /aɾˈkeɾ/ /ərˈke/ n masc
łucznik łuczniczka
Aquell que dispara fletxes amb un arc.

arqueòleg /aɾ.keˈɔ.ɫek/ n masc
archeolog archeolożka

arquitecte /aɾ.kiˈtɛk.te/ n masc
architekt

arquitectura /aɾ.ki.tekˈtu.ɾa/ n fem
architektura
Disciplina que estudia el disseny i construcció dels edificis i el paisatge urbà.

arquitrau /aɾ.kiˈtɾaw/ /ər.kiˈtɾaw/ n masc
architraw

arquivolta /ar.kiˈβɔɫ.ta/ /aɾ.kiˈvɔɫ.ta/ /aɾ.kiˈβɔɫ.tɔ/ /ər.kiˈβɔɫ.tə/ /əɾ.kiˈvɔɫ.tə/ n fem
archiwolta

arracada /a.raˈka.ða/ /ə.rəˈka.ðə/ n fem
kolczyk

arrel /aˈrɛɫ/ n fem
korzeń pierwiastek
Part baixa dels vegetals mitjançant la qual estan subjectes a terra i obtenen nutrients.

arrel quadrada n fem
pierwiastek kwadratowy

arrelar /a.reˈɫa/ /a.reˈɫaɾ/ /ə.rəˈɫa/ v
zakorzeniać się
Fer arrels els arbres i plantes.
(figuradament) Fixar-se una idea, ús, costum.

arrest /aˈrest/ /əˈrest/ n masc
aresztowanie

arrestar /a.resˈta/ /a.resˈtaɾ/ /ə.rəsˈta/ v
aresztować

arribada /a.riˈba.ða/ n fem
przyjazd
Acció d'arribar o allò que ha arribat.

arribar /a.riˈbaɾ/ /a.riˈβa/ v
przybywać
Anar a la destinació, acabar el moviment.

arriscar /a.risˈka/ /a.risˈkaɾ/ /ə.risˈka/ v
ryzykować

arrissar /a.riˈsa/ /a.riˈsaɾ/ /ə.riˈsa/ v
fryzować

arrogant /a.roˈɣan/ /a.roˈɣant/ /ə.roˈɣant/ /ə.ruˈɣan/ adj
arogancki

arrogantment /a.roˌɣamˈmen/ /a.roˌɣamˈment/ /ə.roˌɣamˈment/ /ə.ruˌɣamˈmen/ adv
arogancko

arronsar les espatlles v
wzruszyć ramionami

arrossar /a.roˈsa/ /a.roˈsaɾ/ /ə.roˈsa/ /ə.ruˈsa/ n masc
ryżowym polu

arrossegar /a.ro.seˈɣa/ /a.ro.seˈɣaɾ/ /ə.ro.səˈɣa/ /ə.ru.səˈɣa/ v
ciągnąć
Moure arran de terra, en contacte amb el sòl.

arrossera /a.roˈse.ɾa/ /ə.roˈse.ɾə/ /ə.ruˈse.ɾə/ n fem
ryżowar

arrova /aˈrɔ.va/ /aˈrɔ.βa/ /aˈrɔ.βɔ/ /əˈrɔ.və/ /əˈrɔ.βə/ n fem
małpa
Unitat de pes equivalent a 10,400 kg, la quarta part d'un quintar.
(informàtica) Símbol que s'empra per a citar una adreça de correu electrònic.

arruga /aˈru.ɣa/ /əˈru.ɣə/ n fem
zmaszczka
Plec que es presenta a la pell per la pèrdua d’elasticitat, normalment per envelliment.

arrugar /a.ruˈɣa/ /a.ruˈɣaɾ/ /ə.ruˈɣa/ v
marszczyć

arròs /aˈrɔs/ n masc
ryż

arsènic /ərˈsɛ.nik/ n masc
arsen

art n
sztuka
Creació humana que intenta expressar o generar sensacions i sentiments.
Recreació d'una realitat amb obres creades
tècnica molt acurada i dominada per pocs, mestratge.

artefacte /aɾ.teˈfak.te/ n masc
artefakt

artell /aɾˈteʎ/ /ərˈteʎ/ n masc
kłykieć

arterial /aɾ.te.ɾiˈaɫ/ /ər.tə.ɾiˈaɫ/ adj
tętniczy

arteriola /ar.te.ɾiˈɔ.ɫa/ /aɾ.te.ɾiˈɔ.ɫa/ /aɾ.te.ɾiˈɔ.ɫɔ/ /ər.tə.ɾiˈɔ.ɫə/ n fem
arteriola

arteriosclerosi /aɾˌtɛ.ɾi.os.kɫeˈɾɔ.zi/ /ərˌtɛ.ɾi.us.kɫəˈɾɔ.zi/ /əɾˌtɛ.ɾi.os.kɫəˈɾɔ.zi/ n fem
arterioskleroza

arterioscleròtic /aɾˌtɛ.ɾi.os.kɫeˈɾɔ.tik/ /ərˌtɛ.ɾi.us.kɫəˈɾɔ.tik/ /əɾˌtɛ.ɾi.os.kɫəˈɾɔ.tik/ adj masc
arteriosklerotyczny

artesania /aɾ.te.zaˈni.a/ /əɾ.tə.zaˈni.ə/ n fem
rzemiosło

artesà /aɾ.teˈza/ n masc
rzemieślnik
Persona que produeix objectes d'art manual.

article /aɾˈti.kɫe/ n masc
przedimek rodzajnik artykuł
En gramàtica, determinant, mot o afix, que acompanya un sintagma nominal per especificar-ne el gènere, el nombre i el tipus (conegut o desconegut, personal o no). La forma afixa de l'article no és pròpia del català.
artykuł rodzajnik
Bloc d'informació referit a un mateix tema que forma part d'una publicació periòdica.

articulació /aɾ.ti.ku.ɫa.siˈo/ n fem
staw
Part del cos que uneix dos ossos permetent-ne el moviment.

articular /ar.ti.kuˈɫa/ /aɾ.ti.kuˈɫa/ /aɾ.ti.kuˈɫaɾ/ /ər.ti.kuˈɫa/ /ər.ti.kuˈɫar/ v
artykułować
Crear algun lligam entre dos elements d'un conjunt, en especial quan no és un lligam rígid.
(pronominal) Crear-se algun lligam entre dos elements d'un conjunt. En especial quan no es un lligam rígid.
Els animals i en especial les persones, fer sons amb la boca, les cordes vocals i altres parts relacionades.

artificial /aɾ.ti.fi.siˈaɫ/ /ər.ti.fi.siˈaɫ/ adj
artyficjalny

artificialment /ar.ti.fi.siˌaɫˈmen/ /aɾ.ti.fi.siˌaɫˈmen/ /aɾ.ti.fi.siˌaɫˈment/ /ər.ti.fi.siˌaɫˈmen/ /əɾ.ti.fi.siˌaɫˈment/ adv
afektowanie

artilleria /aɾ.ti.ʎeˈɾi.a/ /ər.ti.ʎəˈɾi.ə/ n fem
artyleria

artista /aɾˈtis.ta/ /aɾˈtis.te/ /ərˈtis.tə/ n neut
artysta artystka

artritis /aɾˈtɾi.tis/ /ərˈtɾi.tis/ n fem
zapalenie stawów

artrosi /aɾˈtɾɔ.zi/ /ərˈtɾɔ.zi/ n fem
choroba zwyrodnieniowa stawów

artèria /aɾˈtɛ.ɾi.a/ n fem
tętnica arteria
(anatomia) Vas sanguini que distribueix la sang des del cor.

artèria pulmonar n fem
tętnica płucna

artístic /aɾˈtis.tik/ /ərˈtis.tik/ adj masc
artystyczny

artísticament /arˌtis.ti.kaˈmen/ /aɾˌtis.ti.kaˈmen/ /aɾˌtis.ti.kaˈment/ /ərˌtis.ti.kəˈmen/ /əɾˌtis.ti.kəˈment/ adv
artystycznie

arxiduc /ˌar.ʃiˈðuk/ /ˌaɾ.t͡ʃiˈðuk/ n masc
arcyksiążę

arxiduquessa /aɾ.t͡ʃi.ðuˈke.sa/ /ər.ʃi.ðuˈkɛ.sə/ /əɾ.ʃi.ðuˈkə.sə/ n fem
arcyksiężna

arxipèlag /aɾ.t͡ʃiˈpɛ.ɫak/ n masc
archipelag

arxiu /aɾˈt͡ʃiw/ n masc
archiwum
Lloc de conservació i consulta de documentació.

arèola /aˈɾɛ.o.la/ /əˈɾɛ.u.ɫə/ n fem
otoczka
Petita àrea al voltant d'alguna cosa.

as /ˈas/ n masc
as
(jocs de cartes) Carta de cada coll de la baralla marcada amb el número 1 o la lletra A i que en molts jocs trumfa.
Persona excel·lent en una activitat.

asbest /azˈbest/ /əzˈbest/ n masc
azbest

ascensor /a.senˈso/ /a.senˈsoɾ/ /əs.sənˈso/ n masc
winda dźwig

ascètic /aˈsɛ.tik/ /əsˈsɛ.tik/ /əˈsɛ.tik/ adj masc
ascetyczny

ase /ˈa.zə/ n masc
osioł
(mamífer) Mamífer més petit que el cavall usat com a bèstia de càrrega (Equus asinus).

asfalt /asˈfaɫ/ /asˈfaɫt/ /əsˈfaɫ/ /əsˈfaɫt/ n masc
asfalt

asfaltar /as.faɫˈta/ /as.faɫˈtaɾ/ /əs.fəɫˈta/ v
asfaltować

asfíxia /asˈfik.si.a/ /əsˈfik.si.ə/ n fem
asfiksja

asil /aˈziɫ/ /əˈziɫ/ n masc
azyl
Lloc protegit per als perseguits.

asimetria /a.si.meˈtɾi.a/ /ə.si.məˈtɾi.ə/ n fem
asymetria

asimètricament /a.siˌmɛ.tɾi.kaˈmen/ /a.siˌmɛ.tɾi.kaˈment/ /ə.siˌmɛ.tɾi.kəˈmen/ /ə.siˌmɛ.tɾi.kəˈment/ adv
asymetrycznie

asiàtic /a.ziˈa.tik/ adj masc
azjatycki
Originari, pertanyent o relatiu a l'Àsia.

asma /ˈaz.ma/ n fem
astma

aspergir /as.perˈd͡ʒi/ /as.peɾˈd͡ʒi/ /as.peɾˈd͡ʒiɾ/ /əs.pərˈʒi/ v
kropić

aspiració n fem
ambicja

aspiradora /as.pi.ɾaˈðo.ɾa/ /əs.pi.ɾəˈðo.ɾə/ n fem
odkurzacz

aspirar /as.piˈɾa/ /as.piˈɾaɾ/ /əs.piˈɾa/ v
aspirować
(intransitiu) Tenir l’esperança o la possibilitat d’aconseguir alguna cosa.

aspre /ˈas.pɾe/ /ˈas.pɾə/ adj masc
szorstki chropowaty
De superfície irregular que provoca un tacte desagradable.

assaig /aˈsat͡ʃ/ n masc
próba esej
Acció que serveix per posar a prova una idea.
próba
Representació d'un espectacle (obra teatral, concert, òpera, castells), sense públic, per a preparar la seva estrena.

assalt /aˈsaɫ/ /aˈsaɫt/ /əˈsaɫ/ /əˈsaɫt/ n masc
szturm

assassinar /a.sa.siˈna/ /a.sa.siˈnaɾ/ v
mordować

assassinat /a.sa.siˈnat/ /ə.sə.siˈnat/ n masc
morderstwo zabójstwo

assassí /a.saˈsi/ /ə.səˈsi/ n masc
morderca zabójca
Persona que lleva la vida a una altra amb premeditació i traïdoria.

assecar /a.seˈka/ /a.seˈkaɾ/ /ə.səˈka/ v
suszyć
Llevar la humitat interior; deixar sec, sense aigua.

assedegat /a.se.ðeˈɣat/ /ə.sə.ðəˈɣat/ adj masc
spragniony
Que té set, que desitja beure; sedegós.

assemblea /a.semˈbɫe.a/ /ə.səmˈbɫɛ.ə/ n fem
zgromadzenie

assentament /a.sen.taˈmen/ /a.sen.taˈment/ /ə.sən.təˈmen/ /ə.sən.təˈment/ n masc
osada

assertiu /a.seɾˈtiw/ /ə.sərˈtiw/ adj masc
asertywny
Que és capaç d'expressar-se amb seguretat i respecte, sense ser agressiu ni manipulador.

assertivitat /a.ser.ti.βiˈtat/ /a.seɾ.ti.viˈtat/ /a.seɾ.ti.βiˈtat/ /ə.sər.ti.βiˈtat/ /ə.səɾ.ti.viˈtat/ n fem
asertywność

assetjament /a.se.d͡ʒaˈmen/ /a.se.d͡ʒaˈment/ /ə.sə.d͡ʒəˈmen/ /ə.sə.d͡ʒəˈment/ n masc
dręczenie

assetjament sexual n masc
molestowanie seksualne

assetjar /a.seˈd͡ʒa/ /a.seˈd͡ʒaɾ/ v
oblegać
Encerclar una plaça forta per combatre-la.

assidu /aˈsi.ðu/ /əˈsi.ðu/ adj masc
pilny

assignatura /a.siŋ.naˈtu.ɾa/ /a.siɡ.naˈtu.ɾa/ n fem
przedmiot

assimilació /a.si.mi.ɫa.siˈo/ /ə.si.mi.ɫə.siˈo/ n fem
asymilacja
(sociologia) Procés pel qual una persona o un col·lectiu s'incorpora a una altra cultura, generalment dominant, n'adopta els senyals identitaris i alhora va abandonant els de la seva cultura d'origen.
(psicologia) Procés consistent a incorporar un objecte o les seves propietats a un esquema mental o estructura cognitiva.

assimilar /a.si.miˈɫa/ /a.si.miˈɫaɾ/ /ə.si.miˈɫa/ v
asymilować przyswoić
Fer que dues coses siguin similars.

assiri /aˈsi.ɾi/ /əˈsi.ɾi/ adj masc
asyryjski
Relatiu o propi de l’antiga Assíria o de la seva llengua.

assiri /aˈsi.ɾi/ /əˈsi.ɾi/ n masc
asyryjski
Persona originària d'Assíria (segles XX-VII aC).
(masculí singular) Llengua semítica parlada a l'antiga Assíria.

assistir /a.sisˈti/ /a.sisˈtiɾ/ v
pomagać

assistència /a.sisˈtɛn.si.a/ n fem
pomoc
El fet d'estar present en un lloc en el qual s'ha estat citat.
(hoquei sobre gel) Punt anotat a l'estadística de rendiment d'un jugador que ha fet una passada decisiva per a la consecució d'un gol.

associació /a.so.si.a.siˈo/ /ə.so.si.ə.siˈo/ /ə.su.si.ə.siˈo/ n fem
asocjacja

associar /a.so.siˈa/ /a.so.siˈaɾ/ /ə.so.siˈa/ /ə.su.siˈa/ v
asocjować kojarzyć

ast /ˈast/ n masc
rożen

asteca /asˈte.ka/ /əsˈtɛ.kə/ adj
aztecki Aztek
Relatiu al poble nahua clàssic.

asteca /asˈte.ka/ /əsˈtɛ.kə/ n neut
Aztek
(històric) Individu d’un poble nahua que es va establir a la vall de Mèxic fundant un imperi.

asterisc /as.teˈɾisk/ /əs.təˈɾisk/ n masc
asterysk

asteroide /as.teˈɾɔj.ðe/ /əs.təˈɾɔj.ðə/ n masc
planetoida

astrolabi /as.tɾoˈɫa.bi/ /əs.tɾoˈɫa.bi/ /əs.tɾuˈɫa.bi/ /əs.tɾuˈɫa.βi/ n masc
astrolabium
Instrument, usat antigament, pensat per a calcular l'alçada dels astres i, a partir d'aquests valors, la latitud. Està compost per una superfície plana en la qual es representa el mapa estel·lar, en les versions més modernes aquesta superfície és rodona i té elements articulats.

astrologia /as.tɾo.ɫoˈʒi.a/ /əs.tɾu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
astrologia

astronauta /ˌas.tɾoˈnaw.ta/ /ˌas.tɾoˈnaw.tə/ /ˌas.tɾuˈnaw.tə/ n neut
astronauta

astronomia /as.tɾo.noˈmi.a/ /əs.tɾo.noˈmi.ə/ /əs.tɾu.nuˈmi.ə/ n fem
astronomia

astronòmicament /as.tɾoˌnɔ.mi.kaˈmen/ /as.tɾoˌnɔ.mi.kaˈment/ /əs.tɾoˌnɔ.mi.kəˈment/ /əs.tɾuˌnɔ.mi.kəˈmen/ adv
astronomicznie

astròleg /asˈtɾɔ.ɫek/ n masc
astrolog

astrònom /asˈtɾɔ.nom/ /əsˈtɾɔ.nom/ /əsˈtɾɔ.num/ n masc
astronom

astut /asˈtut/ /əsˈtut/ adj masc
chytry

astutament /asˌtu.taˈmen/ /asˌtu.taˈment/ /əsˌtu.təˈmen/ /əsˌtu.təˈment/ adv
przebiegle

asèpsia /aˈsɛp.si.a/ /əˈsɛp.si.ə/ n fem
jałowość

asèptic /aˈsɛp.tik/ /əˈsɛp.tik/ adj masc
aseptyczny

asímptota /aˈzim.to.ta/ /əˈzim.to.tə/ /əˈzim.tu.tə/ n fem
asymptota

atac /aˈtak/ /əˈtak/ n masc
atak
En un combat, cadascuna de les escomeses que realitza un dels bàndols.
(esports de raqueta) Acció i efecte de tornar una pilota amb la intenció d'aconseguir la iniciativa del punt en joc.

atacar /a.taˈka/ /a.taˈkaɾ/ /ə.təˈka/ v
atakować
Donar el primer cop en una lluita, dirigir-se violentament a algú.
(esports de pilota) Actuar sobre una pilota, una bola, un volant o un disc procedent d'una passada, un llançament, una intercepció o un rebot per controlar-lo, fer-lo arribar a un company d'equip o intentar puntuar.

atavisme /a.taˈviz.me/ /a.taˈβiz.me/ /ə.təˈviz.mə/ /ə.təˈβiz.mə/ n masc
atawizm

ateisme /a.teˈiz.me/ n masc
ateizm bezbożność

atenció /a.ten.siˈo/ n fem
uwaga
Capacitat de concentrar l'activitat mental d'una manera sostinguda en un objecte o en una tasca concreta.

ateneu n masc
ateneum

atent /aˈten/ /aˈtent/ /əˈten/ /əˈtent/ adj masc
uważny
Que posa atenció, interès, cura.

atentament /aˌten.taˈmen/ /aˌten.taˈment/ /əˌten.təˈmen/ /əˌten.təˈment/ adv
uważnie

aterrar /a.teˈra/ /a.teˈraɾ/ /ə.təˈra/ v
lądować

aterratge /a.teˈra.d͡ʒe/ n masc
lądowanie

ateu /aˈtɛw/ adj masc
ateista

atles /ˈad.ɫes/ /ˈaɫ.ɫes/ n masc
atlas dźwigacz
Col·lecció de mapes.
(anatomia) Primera vèrtebra cervical que sosté el cap.

atleta /adˈɫe.ta/ /aɫˈɫe.ta/ /əɫˈɫɛ.tə/ n neut
atleta lekkoatleta

atletisme /ad.ɫeˈtiz.me/ /aɫ.ɫeˈtiz.me/ n masc
lekkoatletyka

atlètic /adˈɫɛ.tik/ /aɫˈɫɛ.tik/ /əɫˈɫɛ.tik/ adj masc
atletyczny

atlèticament /adˌɫɛ.ti.kaˈmen/ /adˌɫɛ.ti.kaˈment/ /aɫˌɫɛ.ti.kaˈmen/ /əɫˌɫɛ.ti.kəˈmen/ /əɫˌɫɛ.ti.kəˈment/ adv
atletycznie

atmosfera /ad.mosˈfe.ɾa/ /əd.mosˈfe.ɾə/ /əd.musˈfe.ɾə/ n fem
atmosfera
Capa exterior d'un cos celeste, en especial la terra, formada per gasos.

atomitzar /a.to.miˈd͡za/ /a.to.miˈza/ /a.to.miˈzaɾ/ /ə.to.miˈd͡za/ /ə.tu.miˈd͡za/ v
atomizować

atracar /a.tɾaˈka/ /a.tɾaˈkaɾ/ /ə.tɾəˈka/ v
grabić
Forçar una persona o diverses persones a donar el que porten o el que tenen en aquell moment.

atracció /a.tɾak.siˈo/ /ə.tɾək.siˈo/ n fem
atrakcja

atractiu /a.tɾakˈtiw/ /ə.tɾəkˈtiw/ adj masc
atrakcyjny
Que atreu

atractivament /a.tɾakˌti.vaˈment/ /a.tɾakˌti.βaˈmen/ /ə.tɾəkˌti.vəˈmen/ /ə.tɾəkˌti.vəˈment/ /ə.tɾəkˌti.βəˈmen/ adv
atrakcyjnie

atrapar /a.tɾaˈpa/ /a.tɾaˈpaɾ/ /ə.tɾəˈpa/ v
schwytać

atreure /aˈtɾew.ɾe/ /əˈtɾɛw.ɾə/ v
pociągać

atropellar /a.tɾo.peˈʎa/ /a.tɾo.peˈʎaɾ/ /ə.tɾo.pəˈʎa/ /ə.tɾu.pəˈʎa/ v
przejechać

atroç /aˈtɾos/ adj
odrażający

atròfia /aˈtɾɔ.fi.a/ /əˈtɾɔ.fi.ə/ n fem
atrofia

atur /aˈtuɾ/ n masc
bezrobocie
Situació en què la persona no té feina i no pot guanyar-se la vida.

aturar /a.tuˈɾa/ /a.tuˈɾaɾ/ v
zatrzymać się
Detenir, fer parar.

atxa /ˈa.t͡ʃa/ /ˈa.t͡ʃə/ n fem
topór bojowy
Tipus de destral usada com a arma defensiva pels cavallers en la lluita a peu.

atxim /aˈt͡ʃim/ /əˈt͡ʃim/ Interjection
a psik

atzabeja /a.d͡zaˈbe.d͡ʒa/ /a.d͡zaˈβe.ʒa/ /ə.d͡zəˈbə.ʒə/ /ə.d͡zəˈbɛ.ʒə/ /ə.d͡zəˈβɛ.ʒə/ n fem
gagat

atzagaia /a.d͡zaˈɣa.ja/ /ə.d͡zəˈɣa.jə/ n fem
assagaj
Llança o dard petit.

atzar /aˈd͡zaɾ/ /əˈd͡za/ /əˈd͡zar/ n masc
los

atzucac /a.d͡zuˈkak/ /ə.d͡zuˈkak/ n masc
ulica
Carrer o camí sense sortida.

atzur /əˈd͡zur/ n masc
błękit

atàvic /aˈta.vik/ /aˈta.βik/ /əˈta.vik/ adj masc
atawistyczny

atàxia /aˈtak.si.a/ /əˈtak.si.ə/ n fem
ataksja

au-pair /oˈpɛr/ n neut
au pair

audaç /awˈðas/ /əwˈðas/ adj
śmiały

audiovisual /ˌaw.ði.o.vi.zuˈaɫ/ /ˌaw.ði.o.βi.zuˈaɫ/ /ˌaw.ði.u.vi.zuˈaɫ/ /ˌaw.ði.u.βi.zuˈaɫ/ adj
audiowizualny
Relatiu a l'audició i a la visió alhora.

audiovisual /ˌaw.ði.o.vi.zuˈaɫ/ /ˌaw.ði.o.βi.zuˈaɫ/ /ˌaw.ði.u.vi.zuˈaɫ/ /ˌaw.ði.u.βi.zuˈaɫ/ n masc
audiowizualny
Material didàctic, informatiu, etc., constituït per un enregistrament visual i un d'auditiu integrats.

auditori /aw.ðiˈtɔ.ɾi/ /əw.ðiˈtɔ.ɾi/ n masc
audytorium

audiòfon /aw.ðiˈɔ.fon/ /əw.ðiˈɔ.fon/ /əw.ðiˈɔ.fun/ n masc
aparat słuchowy

augment /awɡˈmen/ /awˈment/ /əwɡˈmen/ /əwɡˈment/ n masc
przyrost

augmentatiu /awɡ.men.taˈtiw/ /əwɡ.mən.təˈtiw/ n masc
augmentativum

auguri /awˈɣu.ɾi/ /əwˈɣu.ɾi/ n masc
zwiastun

auricular /aw.ɾi.kuˈɫaɾ/ /əw.ɾi.kuˈɫar/ n masc
słuchawki

aurora /awˈɾo.ɾa/ /əwˈɾo.ɾə/ n fem
zorzynek rzeżuchowiec

aurèola /awˈɾɛ.o.ɫa/ /əwˈɾɛ.o.ɫə/ /əwˈɾɛ.u.ɫə/ n fem
aureola

aurícula /awˈɾi.ku.ɫa/ /əwˈɾi.ku.ɫə/ n fem
atrium
Cadascuna de les dues cavitats de la part superior del cor.

auró blanc n masc
klon polny
Arbret mediterrani del gènere Acer (Acer campestre).

auscultar /aws.kuɫˈta/ /aws.kuɫˈtaɾ/ /əws.kuɫˈta/ v
auskultować

auster /awsˈteɾ/ /əwsˈter/ adj masc
ostry

austral /awsˈtɾaɫ/ /əwsˈtɾaɫ/ adj
południowy

australià /əws.tɾə.ɫiˈa/ adj masc
Australijczyk
Relatiu o pertanyent a Austràlia.

australià /əws.tɾə.ɫiˈa/ n masc
Australijczyk
Habitant d'Austràlia.

austríac /awsˈtɾi.ak/ /əwsˈtɾi.ək/ adj masc
austriacki
Relatiu o pertanyent a Àustria.

austríac /awsˈtɾi.ak/ /əwsˈtɾi.ək/ n masc
Austriak Austriaczka
Habitant d'Àustria

autenticitat /aw.ten.ti.siˈtat/ /əw.tən.ti.siˈtat/ n fem
autentyczność

autista /awˈtis.ta/ /awˈtis.te/ /əwˈtis.tə/ adj
autystyczny
Relatiu a l'autisme.

autista /awˈtis.ta/ /awˈtis.te/ /əwˈtis.tə/ n neut
autystyczny
Afectat d'autisme.

autoantònim /ˌaw.to.anˈtɔ.nim/ /ˌaw.to.ənˈtɔ.nim/ /ˌaw.tu.ənˈtɔ.nim/ n masc
autoantonim

autobiografia /ˌaw.to.bi.o.ɣɾaˈfi.a/ /ˌaw.to.bi.o.ɣɾəˈfi.ə/ /ˌaw.tu.bi.u.ɣɾəˈfi.ə/ /ˌaw.tu.βi.u.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
autobiografia

autobús /ˌaw.toˈbus/ /ˌaw.tuˈbus/ n masc
autobus

autobús escolar n masc
autobus szkolny

autocar /ˌaw.toˈkaɾ/ /ˌaw.tuˈkar/ n masc
autokar

autocontrol /ˌaw.to.konˈtɾɔɫ/ /ˌaw.tu.kunˈtɾɔɫ/ n masc
autokontrola

autocràticament /aw.toˌkɾa.ti.kaˈmen/ /aw.toˌkɾa.ti.kaˈment/ /əw.toˌkɾa.ti.kəˈment/ /əw.tuˌkɾa.ti.kəˈmen/ adv
autokratycznie

autodidacte /ˌaw.to.ðiˈðak.te/ /ˌaw.to.ðiˈðak.tə/ /ˌaw.tu.ðiˈðak.tə/ n masc
autodydakta

autogol /ˌaw.toˈɣɔɫ/ /ˌaw.tuˈɣɔɫ/ n masc
bramka samobójcza

autoimmune /ˌaw.to.imˈmu.ne/ /ˌaw.to.imˈmu.nə/ /ˌaw.tu.imˈmu.nə/ adj
autoimmunologiczny

automàtic /aw.toˈma.tik/ /əw.toˈma.tik/ /əw.tuˈma.tik/ adj masc
automatyczny

automàticament /aw.toˌma.ti.kaˈmen/ /aw.toˌma.ti.kaˈment/ /əw.toˌma.ti.kəˈment/ /əw.tuˌma.ti.kəˈmen/ adv
automatem

autonomia /aw.to.noˈmi.a/ /əw.to.noˈmi.ə/ /əw.tu.nuˈmi.ə/ n fem
autonomia

autonòmic /aw.toˈnɔ.mik/ /əw.toˈnɔ.mik/ /əw.tuˈnɔ.mik/ adj masc
autonomiczny

autopista /ˌaw.toˈpis.ta/ /ˌaw.toˈpis.tə/ /ˌaw.tuˈpis.tə/ n fem
autostrada

autor /awˈto/ /awˈtoɾ/ n masc
autor

autoretrat /ˌaw.to.reˈtɾat/ /ˌaw.to.rəˈtɾat/ /ˌaw.tu.rəˈtɾat/ n masc
autoportret

autoritari /aw.to.ɾiˈta.ɾi/ /əw.to.ɾiˈta.ɾi/ /əw.tu.ɾiˈta.ɾi/ adj masc
autorytarny

autoritarisme /aw.to.ɾi.taˈɾiz.me/ /əw.to.ɾi.təˈɾiz.mə/ /əw.tu.ɾi.təˈɾiz.mə/ n masc
autorytaryzm

autoritat /aw.to.ɾiˈtat/ /əw.to.ɾiˈtat/ /əw.tu.ɾiˈtat/ n fem
autorytet

autorització /aw.to.ɾi.d͡za.siˈo/ /aw.to.ɾi.za.siˈo/ /əw.to.ɾi.d͡zə.siˈo/ /əw.tu.ɾi.d͡zə.siˈo/ n fem
autoryzacja

autoritàriament /aw.to.ɾiˌta.ɾi.aˈmen/ /aw.to.ɾiˌta.ɾi.aˈment/ /əw.to.ɾiˌta.ɾi.əˈment/ /əw.tu.ɾiˌta.ɾi.əˈmen/ adv
autorytatywnie

autèntic /awˈtɛn.tik/ /əwˈtɛn.tik/ adj masc
autentyczny

autènticament /awˌtɛn.ti.kaˈmen/ /awˌtɛn.ti.kaˈment/ /əwˌtɛn.ti.kəˈmen/ /əwˌtɛn.ti.kəˈment/ adv
autentycznie

autòcrata /awˈtɔ.kɾa.ta/ /əwˈtɔ.kɾə.tə/ n neut
autokrata

autòcton /awˈtɔk.ton/ /əwˈtɔk.tun/ adj masc
autochtoniczny

autògraf /awˈtɔ.ɣɾaf/ /əwˈtɔ.ɣɾəf/ n masc
autograf

autònom /awˈtɔ.nom/ /əwˈtɔ.nom/ /əwˈtɔ.num/ adj masc
autonomiczny

autòpsia /awˈtɔp.si.a/ /əwˈtɔp.si.ə/ n fem
obdukcja

autòtrof /awˈtɔ.tɾof/ /əwˈtɔ.tɾof/ /əwˈtɔ.tɾuf/ adj masc
autotroficzny

autòtrof /awˈtɔ.tɾof/ /əwˈtɔ.tɾof/ /əwˈtɔ.tɾuf/ n masc
autotrof

auxiliar /awk.si.ɫiˈa/ /awk.si.ɫiˈaɾ/ /əwk.si.ɫiˈa/ /əwk.si.ɫiˈar/ adj
pomocnicza
Que col·labora, que ajuda, en un treball, una activitat.

auxiliar /awk.si.ɫiˈa/ /awk.si.ɫiˈaɾ/ /əwk.si.ɫiˈa/ /əwk.si.ɫiˈar/ n neut
asystencki
Persona que col·labora o ajuda en un treball, una activitat.

avall /aˈvaʎ/ /aˈβaʎ/ /əˈvaʎ/ /əˈβaʎ/ adv
na dół

avaluació /a.va.ɫu.a.siˈo/ /a.βa.ɫu.a.siˈo/ /ə.və.ɫu.ə.siˈo/ /ə.βə.ɫu.ə.siˈo/ n fem
ocena

avaluar /a.va.ɫuˈaɾ/ /a.βa.ɫuˈa/ /ə.və.ɫuˈa/ v
oceniać
Determinar aproximadament el valor d'alguna cosa.

avantatge /a.vanˈta.d͡ʒe/ /a.βanˈta.d͡ʒe/ /ə.vənˈta.d͡ʒə/ n masc
korzyść zaleta
Qualitats o circumstàncies que donen condició de superioritat a una persona.

avantatjosament /a.van.taˌd͡ʒo.zaˈment/ /a.βan.taˌd͡ʒo.zaˈmen/ /ə.vən.təˌd͡ʒo.zəˈmen/ /ə.vən.təˌd͡ʒo.zəˈment/ /ə.βən.təˌd͡ʒo.zəˈmen/ adv
awantażownie

avantbraç /aˌvamˈbɾas/ /aˌβamˈbɾas/ /əˌvamˈbɾas/ /əˌβamˈbɾas/ n masc
przedramię

avantguarda /a.vaŋˈɡwaɾ.ða/ /a.βaŋˈɡwar.ða/ /a.βaŋˈɡwaɾ.ða/ /ə.vəŋˈɡwaɾ.ðə/ n fem
awangarda
Destacament que va al davant del cos principal d’un exèrcit.
Grup precursor d’un moviment o ideologia de tendència més avançada.

avar /aˈvaɾ/ /aˈβar/ /aˈβaɾ/ /əˈvaɾ/ adj masc
skąpy

avarícia /a.vaˈɾi.si.a/ /a.βaˈɾi.si.a/ /ə.vəˈɾi.si.ə/ /ə.βəˈɾi.si.ə/ n fem
chciwość

avatar /a.vaˈtaɾ/ /a.βaˈtar/ /a.βaˈtaɾ/ /ə.vəˈtaɾ/ /ə.βəˈtar/ n masc
awatara

avellana /a.veˈʎa.na/ /a.βeˈʎa.na/ /ə.vəˈʎa.nə/ n fem
orzech laskowy

avenc /aˈveŋk/ /aˈβeŋ/ /əˈvəŋk/ /əˈvɛŋk/ /əˈβɛŋ/ n masc
przepaść

aventura /a.venˈtu.ɾa/ /a.βenˈtu.ɾa/ /ə.vənˈtu.ɾə/ n fem
przygoda awantura
Una experiència arriscada normalment composta d'esdeveniments inesperats. Una aventura pot constar trobades amb persones, coses o situacions impactants, la realització de metes importants en la vida d'un individu, o un arriscat projecte de negocis.

aventurar /a.ven.tuˈɾaɾ/ /a.βen.tuˈɾa/ /ə.vən.tuˈɾa/ /ə.βən.tuˈɾa/ v
zapuszczać się

avenç /aˈvens/ /aˈβens/ /əˈvɛns/ /əˈβɛns/ n masc
postęp
Millora respecte d'una situació anterior.

avergonyir /a.veɾ.ɣoˈɲiɾ/ /a.βer.ɣoˈɲi/ /a.βeɾ.ɣoˈɲi/ /ə.vər.ɣuˈɲi/ /ə.vəɾ.ɣoˈɲi/ /ə.βər.ɡuˈɲi/ v
ambarasować
(pronominal) Sentir-se moralment commocionat per un fet reprovable.

aversió /a.veɾ.siˈo/ /a.βer.siˈo/ /a.βeɾ.siˈo/ /ə.vəɾ.siˈo/ /ə.βər.siˈo/ n fem
awersja niechęć
Repugnància, envers algú o alguna cosa.

avet /aˈvet/ /aˈβet/ /əˈvət/ /əˈvɛt/ n masc
jodła

avi /ˈa.vi/ /ˈa.vi/ /ˈa.βi/ n masc
dziadek
Progenitor del progenitor, pare del pare o de la mare de qui s'està parlant.

aviació /a.vi.a.siˈo/ /a.βi.a.siˈo/ /ə.vi.ə.siˈo/ /ə.βi.ə.siˈo/ n fem
lotnictwo awiacja

aviat /a.viˈat/ /a.βiˈat/ /ə.viˈat/ /ə.βiˈat/ adv
wkrótce

avinar /a.viˈnaɾ/ /a.βiˈna/ /ə.viˈna/ /ə.βiˈna/ v
upijać się
Amarar amb vi un recipient nou perquè perdi el regust del material de què està fet.

avinguda /a.viŋˈɡu.ða/ /a.βiŋˈɡu.ða/ /ə.viŋˈɡu.ðə/ n fem
aleja

aviram /a.viˈɾam/ /a.βiˈɾam/ /ə.viˈɾam/ /ə.βiˈɾam/ n
drób

avis /ˈa.vis/ /ˈa.vis/ /ˈa.βis/ n masc
dziadkowie
(especialment en plural) ascendents, avantpassats

avió /a.viˈo/ /a.βiˈo/ /ə.viˈo/ n masc
samolot

avorriment /a.vo.riˈment/ /a.βo.riˈmen/ /ə.vo.riˈment/ /ə.vu.riˈmen/ /ə.βu.riˈmen/ n masc
nuda

avorrir /a.voˈriɾ/ /a.βoˈri/ /ə.voˈri/ /ə.vuˈri/ /ə.βuˈri/ v
nudzić
Causar o sentir tedi, avorriment.

avorrit /a.voˈrit/ /a.βoˈrit/ /ə.voˈrit/ /ə.vuˈrit/ /ə.βuˈrit/ adj
znudzony

avortament /a.voɾ.taˈment/ /a.βor.taˈmen/ /a.βoɾ.taˈmen/ /ə.voɾ.təˈment/ /ə.vur.təˈmen/ /ə.βur.təˈmen/ n masc
aborcja

avui /aˈvuj/ /aˈβuj/ /əˈvuj/ adv
dzisiaj dziś
En el dia actual.

avèstic /aˈvɛs.tik/ /aˈβɛs.tik/ /əˈvɛs.tik/ /əˈβɛs.tik/ n masc
awestyjski

avís /aˈvis/ /aˈβis/ /əˈvis/ n masc
awiso
(nàutica) Vaixell de guerra lleuger que abans de la invenció de la ràdio s'utilitzava per transferir missatges a naus embarcades o entre naus embarcades.

axioma /ak.siˈo.ma/ /ək.siˈo.mə/ n masc
aksjomat

axiomàticament /ak.si.oˌma.ti.kaˈmen/ /ak.si.oˌma.ti.kaˈment/ /ək.si.oˌma.ti.kəˈment/ /ək.si.uˌma.ti.kəˈmen/ adv
aksjomatycznie

axis /ˈa.t͡ʃis/ /ˈa.ʃis/ n masc
obrotnik

axó /akˈso/ /əkˈso/ n masc
neuryt

aïllant /a.iˈʎan/ /a.iˈʎant/ /ə.iˈʎan/ /ə.iˈʎant/ n masc
izolator

aòrtic /aˈɔɾ.tik/ /əˈɔr.tik/ adj masc
aortalny

babau /baˈbaw/ /bəˈβaw/ adj masc
głupi

baca /ˈba.kə/ n fem
bagażnik dachowy

bacallà /ba.kaˈʎa/ /bə.kəˈʎa/ n masc
dorsz wątłusz

bachata /baˈt͡ʃa.ta/ /bəˈt͡ʃa.tə/ n fem
bachata
Ball popular originari de la República Dominicana, de sentiments amargs i densos, i de temps generalment lent, derivat del bolero i relacionat amb el merengue, i l'estil musical que en deriva.

bacil /baˈsil/ /bəˈsil/ n masc
laseczka

bacteri /bakˈtɛ.ɾi/ n masc
bakteria

bacterià /bak.te.ɾiˈa/ /bək.tə.ɾiˈa/ adj masc
bakteryjny

badall /baˈðaʎ/ /bəˈðaj/ /bəˈðaʎ/ n masc
ziewanie
Inspiració involuntària provocada per la son o per l'avorriment, resultat de badallar.

badallar /ba.ðaˈʎa/ /ba.ðaˈʎaɾ/ /bə.ðəˈja/ /bə.ðəˈʎa/ v
ziewać

badana /baˈða.na/ /bəˈða.nə/ n fem
baran

badia /baˈði.a/ n fem
zatoka

bai /ˈbaj/ adj masc
gniadosz

baia /ˈba.ja/ /ˈba.jə/ n fem
jagoda

baioneta /ba.јuˈne.ta/ /bə.јuˈnɛ.tə/ n fem
bagnet

baix /ˈbajʃ/ adj masc
niski
De mida inferior a l'ordinària.

baix /ˈbajʃ/ adv
niski
A poca altura.

baix alemany n masc
dolnoniemiecki

baix elèctric n masc
gitara basowa

baix relleu n masc
płaskorzeźba

baixada /bajˈʃa.ða/ /baˈʃa.ða/ /bəˈʃa.ðə/ n fem
droga w dół
Moment durant el qual alguna cosa fa un moviment de dalt a baix.

baixar /bajˈʃa/ /bajˈʃaɾ/ /baˈʃa/ v
pobierać
(informàtica) Transferir dades o fitxers des d'un servidor remot a un ordinador local.

baixkir /bajʃˈkiɾ/ /bəʃˈkir/ adj masc
baszkirski
Relatiu al poble dels baixkirs, la seva cultura o la llengua.

baixkir /bajʃˈkiɾ/ /bəʃˈkir/ n masc
Baszkir baszkirski
Natural d'un poble de la república russa de Baixkíria.
baszkirski
(només en singular) Llengua turquesa de la república russa de Baixkíria.

bala /ˈba.ɫa/ n fem
pocisk
Projectil que es fa servir en armes de foc.

balada n fem
ballada

baladre /baˈɫa.ðɾe/ /bəˈɫa.ðɾə/ n fem
oleander

balalaica /ba.laˈlaj.ka/ /bə.ɫəˈɫaj.kə/ n fem
bałałajka bałabajka

balanç /baˈɫans/ /bəˈɫans/ n masc
bilans
Comptabilització de l’actiu i el passiu d’un negoci.

balança /baˈɫan.sa/ /bəˈɫan.sə/ n fem
waga
Estri emprat per calcular la massa o el pes d'un objecte per comparació amb uns pesos.

balança comercial n fem
bilans handlowy

balbucejar /baɫ.bu.seˈd͡ʒaɾ/ /baɫ.βu.seˈd͡ʒa/ /baɫ.βu.seˈʒa/ /bəɫ.bu.səˈd͡ʒa/ /bəɫ.bu.səˈʒa/ /bəɫ.βu.səˈʒa/ v
jąkać się

balcànic /baɫˈka.nik/ /bəɫˈka.nik/ adj masc
bałkański
Relatiu o pertanyent als Balcans.

balcànic /baɫˈka.nik/ /bəɫˈka.nik/ n masc
bałkański
Persona que habita o és originària dels Balcans.

balcó /baɫˈko/ n masc
balkon

baldufa /baɫˈdu.fa/ /bəɫˈdu.fə/ n fem
cyga

balena /baˈɫe.na/ /bəˈɫə.nə/ /bəˈɫɛ.nə/ n fem
wieloryb waleń
(mamífer) Mamífer cetaci del subordre dels misticets.

balena amb gep n fem
długopłetwiec

balena grisa n fem
pływacz szary

balener /ba.ɫeˈne/ /ba.ɫeˈneɾ/ /bə.ɫəˈne/ adj masc
wielorybnik
Relatiu a la balena i a la captura de cetacis.

balener /ba.ɫeˈne/ /ba.ɫeˈneɾ/ /bə.ɫəˈne/ n masc
wielorybnik
Pescador de balenes.

ball /ˈbaʎ/ n masc
bal

ballar /baˈʎa/ /baˈʎaɾ/ v
tańczyć

ballesta /baˈʎes.ta/ /bəˈʎes.tə/ n fem
kusza
Arma destinada a llançar dards i fletxes, que, a diferència de l'arc, tensa la corda mitjançant algun mecanisme i així queda tensada sense que l'usuari tingui que aguantar-la, la qual cosa facilita la punteria. Té un suport perpendicular a l'arc (arbrer) on descansa la fletxa quan està carregada.

balístic /baˈɫis.tik/ /bəˈɫis.tik/ adj masc
balistyczny

balística /baˈɫis.ti.ka/ /bəˈɫis.ti.kə/ n fem
balistyka

bambú /bamˈbu/ n masc
bambus

banal /baˈnaɫ/ /bəˈnaɫ/ adj
banalny

banalitzar /ba.na.ɫiˈd͡za/ /ba.na.ɫiˈza/ /ba.na.ɫiˈzaɾ/ v
banalizować

banalment /baˌnaɫˈmen/ /baˌnaɫˈment/ /bəˌnaɫˈmen/ /bəˌnaɫˈment/ adv
banalnie

banana /baˈna.na/ n fem
banan

banc /ˈbaŋ/ /ˈbaŋk/ /ˈbaŋk/ n masc
ławka
Seient estret i llarg per a més de dues persones.
bank
Entitat on es poden dipositar diners i fer operacions financeres.

bandera /banˈde.ɾa/ n fem
flaga
Senyera, símbol estampat sobre una peça de roba per designar un país o territori.

banderó de córner n masc
chorągiewka boczna

bandoneó /ban.do.neˈo/ /bən.do.nəˈo/ /bən.du.nəˈo/ n masc
bandoneon

bandura /banˈdu.ɾa/ /bənˈdu.ɾə/ n fem
bandura

banjo /ˈbaɲ.d͡ʒo/ /ˈbaɲ.ʒo/ /ˈbaɲ.ʒu/ n masc
banjo

banqueta /baŋˈke.ta/ /bəŋˈkə.tə/ /bəŋˈkɛ.tə/ n fem
ławka

bany n masc
łazienka kąpiel
Immersió total en un líquid, especialment en aigua.
Habitació d'una casa adequada per a la higiene personal on hi ha una banyera.
Exposició a les radiacions.

bany maria n masc
bemar

banya /ˈba.ɲa/ n fem
róg
Apèndix ossi d'alguns animals.
guz
(col·loquial) Contusió en el front.

banyar /baˈɲa/ /baˈɲaɾ/ /bəˈɲa/ v
kąpać

banyera /baˈɲe.ɾa/ /bəˈɲe.ɾə/ n fem
wanna

banyut /baˈɲut/ /bəˈɲut/ adj masc
rogaty
Que té banyes.

banús /baˈnus/ /bəˈnus/ n masc
heban

baptisme /bapˈtiz.me/ /bəpˈtiz.mə/ n masc
chrzest
Sagrament amb el qual s’esdevé membre de l’Església.

baquelita /ba.keˈɫi.ta/ /bə.kəˈɫi.tə/ n fem
bakelit

bar /ˈbar/ n masc
bar
Establiment on se serveixen begudes i menjar, normalment al taulell, i on es pot escoltar música.

baralla /baˈɾa.ʎa/ /bəˈɾa.jə/ /bəˈɾa.ʎə/ n fem
kłótnia
Acte de barallar-se.
talia
Joc complet per a jugar a un joc de cartes determinat.

barana /baˈɾa.na/ /bəˈɾa.nə/ /ˈbɾa.nə/ n fem
poręcz

barat /baˈɾat/ /bəˈɾat/ adj masc
tani
De poc preu.

barb /ˈbarp/ n masc
brzana
Peixos de la família dels ciprínids que habiten les aigües fredes de la part alta dels rius (Barbus barbus).

barba /ˈbaɾ.ba/ n fem
broda
Pèl que els homes de vegades es deixen créixer per la cara i en especial el què hi ha a la barbeta.

barbacana /baɾ.baˈka.na/ /bər.bəˈka.nə/ n fem
barbakan
Fortificació que antigament es col·locava davant de les muralles. Era més baixa que la principal i servia per defensar el fossat.

barbamec /ˌbar.bəˈmɛk/ /ˌbaɾ.baˈmɛk/ adj masc
bezbrody

barbarisme /baɾ.baˈɾiz.me/ /bər.bəˈɾiz.mə/ n masc
barbaryzm
Forma lingüística, generalment lèxica, incorrecta en llurs regles d'escriptura, pronúncia o sintaxi (no normativa), no reconeguda com a pròpia (generalment d'origen estranger, com per exemple els castellanismes).

barber /barˈβe/ /baɾˈbeɾ/ /baɾˈβe/ /bərˈbe/ n masc
golarz

barbeta /baɾˈbe.ta/ /bərˈbɛ.tə/ /bəɾˈbə.tə/ n fem
podbródek
Peça de corda, cordill o filàstica que manté lligats els dos extrems d'altres dues cordes de manera que una corda sigui la continuació de l'altra.

barca /ˈbar.kə/ /ˈbaɾ.ka/ n fem
łódź
Embarcació de mida reduïda, especialment quan està descoberta i està pensada per trajectes curts i poc complicats.

barceloní /bɐr.sɐ.ɫuˈni/ /bər.sə.ɫuˈni/ /bəɾ.sə.ɫoˈni/ adj masc
barceloński
Relatiu o pertanyent a Barcelona.

barceloní /bɐr.sɐ.ɫuˈni/ /bər.sə.ɫuˈni/ /bəɾ.sə.ɫoˈni/ n masc
barceloński
Originari de Barcelona.

bari n masc
bar

barió /ba.ɾiˈo/ /bə.ɾiˈo/ n masc
bariony

barnús /baɾˈnus/ /bərˈnus/ n masc
płaszcz

baronessa /ba.ɾoˈne.sa/ /bə.ɾoˈnə.sə/ /bə.ɾuˈnɛ.sə/ n fem
baronowa

baronia /ba.ɾoˈni.a/ /bə.ɾoˈni.ə/ /bə.ɾuˈni.ə/ n fem
baronia
Territori que antigament era governat per un baró.
Territori que malgrat no ser governat per un baró, ofereix el seu nom, perquè el títol de baró es mantingui simbòlicament o, fins i tot, en alguns casos, oferint alguns dret al seu dignatari.

baronívolament /ba.ɾoˌni.vo.ɫaˈment/ /ba.ɾoˌni.βo.ɫaˈmen/ /bə.ɾoˌni.vo.ɫəˈment/ /bə.ɾuˌni.vu.ɫəˈmen/ /bə.ɾuˌni.βu.ɫəˈmen/ adv
męsko

barra /ˈba.ra/ /ˈba.rə/ n fem
adwokatura
Peça recta i llarga de secció uniforme.
hucpa
Atreviment sense vergonya.

barraca /baˈra.ka/ n fem
barak
Habitatge fet amb materials residuals i edificació precària, propi dels suburbis.

barrella /baˈre.ʎa/ /bəˈre.ʎə/ n fem
grzęda
Barra petita que es posa a les gàbies dels ocells per a servir-los de joc.

barret /baˈret/ /bəˈrət/ /bəˈrɛt/ n masc
kapelusz
Peça de vestir que cobreix el cap, un casquet amb ala al voltant.

barri n masc
dzielnica
Subdivisió d'una ciutat.

barricada /ba.riˈka.ða/ /bə.riˈka.ðə/ n fem
barykada

barroerament /ba.roˌe.ɾaˈmen/ /ba.roˌe.ɾaˈment/ /bə.roˌe.ɾəˈment/ /bə.ruˌe.ɾəˈmen/ adv
byle jak

barrufet /ba.ruˈfet/ /bə.ruˈfət/ /bə.ruˈfɛt/ n masc
smerf
En televisió, cinema i còmics, personatge fantàstic de color blau, amb cua rodona i majoritàriament vestit de blanc fins a la cintura amb una mena de malles i pel cap amb una mena de barretina caiguda cap endavant.

baríton /baˈɾi.ton/ /bəˈɾi.ton/ /bəˈɾi.tun/ n masc
baryton

baròmetre /baˈɾɔ.me.tɾe/ n masc
barometr

baró /baˈɾo/ n masc
baron
Persona que posseeix el títol nobiliari de baró.

basar /baˈza/ /baˈzaɾ/ /bəˈzar/ n masc
bazar
Mercat públic del Pròxim Orient.

basar /baˈza/ /baˈzaɾ/ /bəˈzar/ v
bazować
Assentar sobre una base.

basc n masc
baskijski
(masculí singular) Llengua isolada parlada al País Basc, part de Navarra i a l'Iparralde.

base /ˈba.ze/ n fem
baza
Recinte militar.

base de dades n fem
baza danych

basidi /baˈzi.ði/ /bəˈzi.ði/ n masc
podstawka

basquetbol /ˌbas.kebˈbɔɫ/ /ˌbas.kedˈbɔɫ/ n masc
koszykówka

bassal /baˈsaɫ/ /bəˈsaɫ/ n masc
kałuża
Capa de líquid vessat al terra.

bastar /basˈta/ /basˈtaɾ/ /bəsˈta/ v
starczyć

bastard /basˈtaɾt/ /bəsˈtart/ n masc
bękart
Fill nascut fora del matrimoni.

bastida /basˈti.ða/ /bəsˈti.ðə/ n fem
rusztowanie

bastonejar /bas.to.neˈd͡ʒa/ /bas.to.neˈd͡ʒaɾ/ /bas.to.neˈʒa/ /bəs.to.nəˈd͡ʒa/ /bəs.tu.nəˈʒa/ v
pałować

bastonet de la retina n masc
pręcik

bastó /basˈto/ n masc
laska
Vara de fusta generalment amb empunyadura per a repenjar-s’hi caminant.

basílica /baˈzi.ɫi.ka/ /bəˈzi.ɫi.kə/ n fem
bazylika

batall /baˈtaʎ/ /bəˈtaj/ /bəˈtaʎ/ n masc
serce
Peça de ferro o altre metall en forma de gran "gota d'aigua" penjada a l’interior d’una campana per a fer-la sonar en colpir-la.

batalla /baˈta.ʎa/ /bəˈta.ʎə/ n fem
bitwa batalia
Enfrontament entre adversaris que es diputen obertament un mateix objectiu.

batallar /ba.taˈʎa/ /ba.taˈʎaɾ/ /bə.təˈja/ /bə.təˈʎa/ v
walczyć
Lluitar en les batalles.
Esforçar-se per aconseguir un objectiu.

batalló /ba.taˈʎo/ /bə.təˈʎo/ n masc
batalion

batedor /ba.teˈðo/ /ba.teˈðoɾ/ /bə.təˈðo/ n masc
trzepaczka
Estri de cuina amb mànec i filferros en forma el·líptica que s’usa per a batre ous i altres aliments.

batedora /ba.teˈðo.ɾa/ /bə.təˈðo.ɾə/ n fem
blender
(cuina) Aparell per a batre, triturar i mesclar aliments.

bategar /ba.teˈɣa/ /ba.teˈɣaɾ/ /bə.təˈɣa/ v
bić

bateria /ba.teˈɾi.a/ /bə.təˈɾi.ə/ n fem
bateria
Conjunt d’aparells connectats per sumar el seu efecte.
perkusja
Instrument de percussió compost per instruments idiòfons i membranòfons tocats per un sol intèrpret, com ara un o diversos tambors petits, un tambor gros que es fa sonar amb un pedal i uns platerets.

batre /ˈba.tɾe/ /ˈba.tɾə/ v
bić
Moure amb ímpetu i força alguna cosa, com un ocell les seves ales.

batxiller /ba.t͡ʃiˈʎe/ /ba.t͡ʃiˈʎeɾ/ /bə.t͡ʃiˈʎe/ n masc
abiturient
Persona que ha obtingut el grau concedit en acabar l'educació secundària.

batxillerat /ba.t͡ʃi.ʎeˈɾat/ /bə.t͡ʃi.ʎəˈɾat/ n masc
matura
Títol que acredita que una persona ha superat els estudis de batxillerat.

bavarès /ba.vaˈɾes/ /ba.βaˈɾes/ /bə.vəˈɾəs/ /bə.vəˈɾɛs/ /bə.βəˈɾɛs/ adj masc
bawarski
Relatiu a Baviera, la seva cultura o la llengua.

bavarès /ba.vaˈɾes/ /ba.βaˈɾes/ /bə.vəˈɾəs/ /bə.vəˈɾɛs/ /bə.βəˈɾɛs/ n masc
bawarski
(masculí singular) Grup de dialectes de l'alt alemany parlats a Àustria i part de Baviera.

be /ˈbɛ/ n fem
be
Nom de la lletra b/B.

beatificar /be.a.ti.fiˈka/ /be.a.ti.fiˈkaɾ/ /be.ə.ti.fiˈka/ v
beatyfikować

bec /ˈbek/ /ˈbək/ /ˈbɛk/ n masc
dziób
Òrgan de la boca dels ocells formada per beines còrnies.

becada /beˈka.ða/ /bəˈka.ðə/ n fem
bekas
Ocell de bec llarg i prim de la família dels escolopàcids (Scolopax rusticola).

bedoll /beˈðoʎ/ n masc
brzoza
Arbre de la família de les betulàcies (Betula pendula) de fulles petites caduques, d’escorça clara i de fruits molt petits.
Fusta de Betula.

beguda /beˈɣu.ða/ n fem
napój
Líquid que hom beu.

beina /bej.na/ /bɛj.nə/ n fem
pochwa
Funda on es guarda la fulla d'una arma blanca o, fins i tot, la de diversos instruments de tall.

beisbol /bejzˈbɔɫ/ /bəjzˈbɔɫ/ n masc
baseball

beix /ˈbeʃ/ adj
beż beżowy

beixamel /be.ʃaˈmɛɫ/ /bej.ʃaˈmɛɫ/ /bə.ʃəˈmɛɫ/ n fem
beszamel

bel /ˈbɛɫ/ n masc
bek
Crit del bestiar oví i caprí.

belar /beˈɫa/ /beˈɫaɾ/ /bəˈɫa/ v
beczeć
Fel bels les ovelles o altre bestiar de llana i el cabrum.

belarús /be.ɫaˈrus/ /bə.ɫəˈrus/ adj masc
białoruski
Relatiu a Belarús, abans Bielorússia, la seva cultura o la llengua.

belarús /be.ɫaˈrus/ /bə.ɫəˈrus/ n masc
Białorusin
Natural de Belarús, abans Bielorússia.

belga /ˈbeɫ.ɣa/ /ˈbɛɫ.ɣə/ n neut
Belg
Persona que habita o és originària de Bèlgica.

bell adj masc
piękny
(en locucions adverbials, anteposat al nom) Lloc o moment precís.

bellament /ˌbe.ʎaˈmen/ /ˌbe.ʎaˈment/ /ˌbe.ʎəˈmen/ /ˌbe.ʎəˈment/ adv
ładnie

belles arts n fem
sztuki piękne

bellesa /beˈʎe.za/ /bəˈʎə.zə/ /bəˈʎɛ.zə/ n fem
piękno piękność

beluga /beˈɫu.ɣa/ /bəˈɫu.ɣə/ n fem
białucha arktyczna

bemoll /beˈmɔʎ/ /bəˈmɔʎ/ n masc
bemol

ben educat adj masc
dobrze wychowany

bena /ˈbe.na/ /ˈbə.nə/ /ˈbɛ.nə/ n fem
bandaż

benefici /be.neˈfi.si/ /bə.nəˈfi.si/ /bə.nəˈfi.si/ /bɛ.nɛˈfi.si/ n masc
beneficjum

beneir /be.neˈi/ /be.neˈiɾ/ v
błogosławić

benestar /ˌbe.nesˈta/ /ˌbe.nesˈtaɾ/ /ˌbe.nəsˈta/ n masc
dobrobyt
Situació en què es troben satisfetes les necessitats de tots els dominis de la vida humana, incloent-hi els aspectes físics, emocionals i socials.

bengalí /beŋ.ɡaˈɫi/ /bəŋ.ɡəˈɫi/ adj
bengali
Relatiu a Bengala, als seus habitant o la seva llengua.

bengalí /beŋ.ɡaˈɫi/ /bəŋ.ɡəˈɫi/ n neut
bengali
Natural de la regió de Bengala, de l'estat indi de Bengala Occidental o de Bangla Desh.
(masculí singular) Llengua indoeuropea originària de Bengala.

benigne /beˈniŋ.ne/ /beˈniɡ.ne/ adj masc
nieszkodliwy

benvinguda /ˌbem.biŋˈɡu.ða/ /ˌbem.biŋˈɡu.ðə/ /ˌbeɱ.viŋˈɡu.ða/ /ˌbeɱ.viŋˈɡu.ðə/ n fem
powitanie

benvingut /ˌbem.biŋˈɡut/ /ˌbeɱ.viŋˈɡut/ /ˌbeɱ.viŋˈɡut/ adj masc
mile
Ben acollit

benzina /benˈzi.na/ /bənˈzi.nə/ n fem
benzyna

berbena /beɾˈbe.na/ /bərˈbɛ.nə/ n fem
werbena

berber /beɾˈbeɾ/ /bərˈber/ adj
Berber
amazic

berber /beɾˈbeɾ/ /bərˈber/ n neut
Berber
amazic (gentilici)
(invariable) amazic (llengua)

beril·li /beˈɾiɫ.ɫi/ /bəˈɾi.ɫi/ /bəˈɾiɫ.ɫi/ n masc
beryl

berkeli /bərˈkɛ.ɫi/ n masc
berkel

berlina /beɾˈɫi.na/ /bərˈɫi.nə/ n fem
berlina
(històric) Carruatge tancat i lleuger, de quatre rodes i generalment dos seients.
pączek
Pasta rodona, com un dònut sense forat, amb un farciment dolç.

berlinès /beɾ.ɫiˈnes/ /bər.ɫiˈnɛs/ /bəɾ.ɫiˈnəs/ adj masc
berlińczyk
Relatiu o pertanyent a Berlín.

berlinès /beɾ.ɫiˈnes/ /bər.ɫiˈnɛs/ /bəɾ.ɫiˈnəs/ n masc
berlińczyk
Persona que habita o és originària de Berlín.

berruga /beˈru.ɣa/ /bəˈru.ɣə/ n fem
brodawka kurzajka

besar /beˈza/ /beˈzaɾ/ v
całować

besavi /beˈza.vi/ /beˈza.βi/ /bəˈza.vi/ /bəˈza.βi/ n masc
pradziadek

bescuit /besˈkujt/ /bəsˈkujt/ n masc
biskwit
Galeta o pa cuit per duplicat.

besoncle /beˈzoŋ.kɫe/ /bəˈzoŋ.kɫə/ n masc
dziadek cioteczny

bessó /beˈso/ n masc
bliźniak
Cadascun dels dos o més germans nats en el mateix part.

best-seller /ˌbestˈse.ɫeɾ/ /ˌbɛstˈsɛ.ɫər/ /ˌbɛsˈsɛ.ɫər/ n masc
bestseller

bestiar /bes.tiˈa/ /bes.tiˈaɾ/ /bəs.tiˈa/ n masc
bydło

bestiari /bes.tiˈa.ɾi/ /bəs.tiˈa.ɾi/ n masc
bestiarium
Especialment en l'edat mitjana, relat o conjunt de relats en el que es personifiquen animals per tal de fer palesos els error humans, típicament amb objectius moralitzadors.

bestiola /bes.tiˈo.ɫa/ /bəs.tiˈɔ.ɫə/ n fem
robak
Animal petit, generalment en to afectiu.

besàvia /bezˈa.vi.a/ /bezˈa.βi.a/ /bəzˈa.vi.ə/ /bəzˈa.βi.ə/ n fem
prababka

beta /ˈbe.ta/ /ˈbɛ.tə/ n fem
beta

beure /ˈbew.ɾe/ /ˈbəw.ɾə/ /ˈbɛw.ɾə/ v
pić

bibliobús n masc
bibliobus

bibliografia /bi.bɫi.o.ɣɾaˈfi.a/ /bi.bɫi.o.ɣɾəˈfi.ə/ /bi.bɫi.u.ɣɾəˈfi.ə/ /bi.βɫi.u.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
bibliografia
Relació sistemàtica i ordenada de llibres, articles i documents en general, corresponents a una temàtica determinada o un autor.

biblioteca /bi.bɫi.oˈte.ka/ /bi.bɫi.oˈtɛ.kə/ /bi.bɫi.uˈtɛ.kə/ n fem
biblioteka książnica
Servei cultural que organitza i manté el dipòsit, la classificació, la conservació i la consulta o lectura de llibres o d'altre material gràfic.

bibliotecari /bi.bɫi.o.teˈka.ɾi/ /bi.bɫi.o.təˈka.ɾi/ /bi.bɫi.u.təˈka.ɾi/ /bi.βɫi.u.təˈka.ɾi/ n masc
bibliotekarka

bicameral /bi.ka.meˈɾaɫ/ /bi.kə.məˈɾaɫ/ adj
dwuizbowy

bici /ˈbi.si/ n fem
rower

bicicleta /bi.siˈkɫe.ta/ /bi.siˈkɫə.tə/ /bi.siˈkɫɛ.tə/ n fem
rower
Vehicle a pedals de dues rodes.

bifòbia /biˈfɔ.bi.a/ /biˈfɔ.βi.ə/ n fem
bifobia

bilabial /bi.ɫa.biˈaɫ/ /bi.ɫə.βiˈaɫ/ adj
bilabialny

bilingüisme /bi.ɫiŋˈɡwiz.me/ /bi.ɫiŋˈɡwiz.mə/ n masc
bilingwizm

bilió /bi.ɫiˈo/ number masc
bilion

billar /biˈʎa/ /biˈʎar/ /biˈʎaɾ/ n masc
bilard

billó /biˈʎo/ n masc
bilon

binari /biˈna.ɾi/ adj masc
binarny

biodegradable /ˌbi.o.ðe.ɣɾaˈða.bɫe/ /ˌbi.o.ðe.ɣɾaˈða.βɫe/ /ˌbi.o.ðe.ɣɾaˈðab.bɫe/ /ˌbi.o.ðə.ɣɾəˈðab.bɫə/ /ˌbi.u.ðə.ɣɾəˈða.βɫə/ /ˌbi.u.ðə.ɣɾəˈðab.bɫə/ adj
biodegradowalny

biodegradació /bi.o.ðe.ɣɾa.ða.siˈo/ /bi.o.ðə.ɣɾə.ðə.siˈo/ /bi.u.ðə.ɣɾə.ðə.siˈo/ n fem
biodegradacja

biodiversitat /bi.o.ði.veɾ.siˈtat/ /bi.o.ði.vəɾ.siˈtat/ /bi.o.ði.βer.siˈtat/ /bi.o.ði.βeɾ.siˈtat/ /bi.u.ði.vər.siˈtat/ /bi.u.ði.βər.siˈtat/ n fem
bioróżnorodność

biografia /bi.o.ɣɾaˈfi.a/ /bi.o.ɣɾəˈfi.ə/ /bi.u.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
biografia

biologia /bi.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /bi.o.ɫoˈʒi.a/ /bi.o.ɫoˈʒi.ə/ /bi.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
biologia
Ciència que estudia els éssers vius.

biològic /bi.oˈɫɔ.d͡ʒik/ /bi.oˈɫɔ.ʒik/ /bi.uˈɫɔ.ʒik/ adj masc
biologiczny

biometria /bi.o.meˈtɾi.a/ /bi.o.məˈtɾi.ə/ /bi.u.məˈtɾi.ə/ n fem
biometria

biospeleologia /ˌbi.os.pe.ɫe.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ˌbi.os.pe.ɫe.o.ɫoˈʒi.a/ /ˌbi.os.pə.ɫə.o.ɫoˈʒi.ə/ /ˌbi.us.pə.ɫə.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
biospeleologia

biotecnologia /ˌbi.o.teŋ.no.ɫoˈʒi.a/ /ˌbi.o.teɡ.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ˌbi.o.təŋ.no.ɫoˈʒi.ə/ /ˌbi.u.təŋ.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
biotechnologia

biquini /biˈki.ni/ n masc
bikini
Banyador femení de dues peces.

birmà /birˈma/ n masc
Birmanka Birmańczyk
Natural de Birmània o Myanmar.

bis /ˈbis/ n masc
bis
En un recital o en un concert, repetició que fa l'artista en agraïment pels aplaudiments del públic.

bisbe /ˈbiz.be/ n masc
biskup
Càrrec de la jerarquia de l'església cristiana, que té l'administració d'una diòcesi sota el seu control.

bisexual /bi.sek.suˈaɫ/ /bi.sək.suˈaɫ/ n
biseksualista

bisexualitat /bi.sek.su.a.ɫiˈtat/ /bi.sək.su.ə.ɫiˈtat/ n fem
biseksualizm

bismut n masc
bizmut

bisnaga /bizˈna.ɣa/ /bizˈna.ɣə/ n fem
aminek egipski

bistec /bisˈtɛk/ n masc
befsztyk

bisó /biˈzo/ n masc
żubr

bit /ˈbit/ n masc
bit

bitlla /ˈbi.ʎa/ /ˈbi.ʎə/ /ˈbiʎ.ʎa/ /ˈbiʎ.ʎə/ n fem
kręgiel
(bitlles) Cadascuna de les peces de fusta o un altre material, més o menys cilíndriques, que es disposen dretes segons un determinat model a la zona de plantada.

bitllet /biʎˈʎet/ /biʎˈʎɛt/ /biˈʎet/ /biˈʎət/ /biˈʎɛt/ n masc
banknot
Paper amb valor de diner, emès pel govern de cada país.

bitxo /ˈbi.t͡ʃo/ /ˈbi.t͡ʃu/ n masc
papryka chili

bitàcola /biˈta.ko.ɫa/ /biˈta.ko.ɫə/ /biˈta.ku.ɫə/ n fem
naktuz

bivac /biˈvak/ /biˈvak/ /biˈβak/ n masc
biwak

bivaquejar /bi.va.keˈd͡ʒaɾ/ /bi.və.kəˈd͡ʒa/ /bi.və.kəˈʒa/ /bi.βa.keˈd͡ʒa/ /bi.βa.keˈʒa/ /bi.βə.kəˈʒa/ v
biwakować

biwa n masc
biwa

bizantí /bi.zanˈti/ /bi.zənˈti/ adj masc
bizantyjski
Relatiu o pertanyent a Imperi bizantí o a l'antiga ciutat de Bizanci.

bizantí /bi.zanˈti/ /bi.zənˈti/ n masc
bizantyjski
Persona que habita o és originària de Imperi bizantí o a l'antiga ciutat de Bizanci.

biòtic /biˈɔ.tik/ adj masc
biotyczny

blanc /ˈbɫaŋ/ /ˈbɫaŋk/ /ˈbɫaŋk/ adj masc
biały biel
Qualitat de blanc.

blanc /ˈbɫaŋ/ /ˈbɫaŋk/ /ˈbɫaŋk/ n masc
biały biel
Color que emet o reflecteix la màxima llum visible per als humans. En els colors d'addició el blanc es forma per la unió dels tres colors bàsics d'addició; en els colors de subtracció es forma per l'absència de tots els altres colors.

blanquejar /bɫaŋ.keˈd͡ʒa/ /bɫaŋ.keˈd͡ʒaɾ/ /bɫaŋ.keˈʒa/ /bɫəŋ.kəˈd͡ʒa/ /bɫəŋ.kəˈʒa/ v
bielić
(intransitiu) Mostrar blancor, tirar a blanc.

blasfemar /bɫas.feˈma/ /bɫas.feˈmaɾ/ /bɫəs.fəˈma/ v
bluźnić

blasfèmia /bɫasˈfɛ.mi.a/ /bɫəsˈfɛ.mi.ə/ n fem
bluźnierstwo blasfemia

blasonar /bɫa.zoˈna/ /bɫa.zoˈnaɾ/ /bɫə.zoˈna/ /bɫə.zuˈna/ v
blazonować
Representar un escut d'armes segons l’art heràldica.

blat n masc
pszenica
Gra de la planta anteriorment citada, altament utilitzat en l'alimentació humana, en especial en l'elaboració de farines i aquestes en l'elaboració principalment de pa.

blat de moro /ˌbɫa.ðeˈmɔ.ɾo/ /ˌbɫad.deˈmɔ.ɾo/ /ˌbɫad.dəˈmɔ.ɾo/ /ˌbɫad.dəˈmɔ.ɾu/ n masc
kukurydza

blau adj masc
niebieski błękit

blau n masc
siniak błękit
Color entre el verd i el violeta, el to propi del cel i del mar.
siniak
Taca blavosa a la pell per la coagulació de la sang, especialment després d'un cop.

blau d'ultramar /ˌbɫawˌðuɫ.tɾəˈmar/ n masc
ultramaryna

blau de Prússia /ˌbɫaw n masc
błękit pruski

blau marí /ˌbɫaw.məˈɾi/ n masc
granat

ble /ˈbɫe/ /ˈbɫə/ /ˈbɫɛ/ /ˈbɾe/ n masc
knot
Cordó curt de dins d'un ciri o espelma que s'encén per fer llum.

bleda /ˈbɫe.ða/ /ˈbɫə.ðə/ /ˈbɫɛ.ðə/ /ˈbɾe.ɾa/ n fem
botwina
Verdura biennal comestible, de la qual se n'aprofiten les seves fulles llargues i toves.

blocatge /bɫoˈka.d͡ʒe/ /bɫoˈka.d͡ʒə/ /bɫuˈka.d͡ʒə/ n masc
zamrożenie
(waterpolo, futbol) Aturada de la pilota per un porter amb les mans o els braços subjectant-la fortament contra el cos.
(beisbol) Acció d'un receptor d'agafar la pilota procedent d'un llançament baix amb el guant posat entre els genolls.

blog n masc
blog

bloqueig /bɫoˈket͡ʃ/ /bɫoˈkət͡ʃ/ /bɫuˈkɛt͡ʃ/ n masc
blokada
Acció de bloquejar.

bloquejar /bɫo.keˈd͡ʒa/ /bɫo.keˈd͡ʒaɾ/ /bɫo.keˈʒa/ /bɫo.kəˈd͡ʒa/ /bɫu.kəˈʒa/ v
blokować
Posar setge isolant una zona de l'exterior.
(esports de pilota) Obstruir un adversari, amb pilota o sense, interposant-se davant seu o mantenint-lo per a impedir-li d'avançar.
(esports de raqueta) Tornar la pilota o el volant posant la raqueta o la paleta gairebé immòbil davant del cos, que s'utilitza generalment per a frenar un cop molt fort.
(handbol) Aturar, copsar o desviar un tir amb les mans o amb qualsevol altra part del cos dels genolls fins cap amunt.
(voleibol) Interceptar la pilota tirada per l'equip adversari situant les mans per sobre la xarxa.

bo /ˈbo/ adj masc
dobry
Ple de bondat.
De qualitat.

boa /ˈbɔ.a/ /ˈbɔ.ɔ/ /ˈbɔ.ə/ n fem
boa
Gènere de serps de la família dels boids, de grans dimensions, que mata les preses per constricció.

boca /ˈbo.ka/ n fem
usta
(anatomia) Orifici que tenen els éssers vius que permet ingerir aliment.

boccia n fem
bocce

bodega /boˈðe.ɣa/ /boˈðɛ.ɣə/ /buˈðɛ.ɣə/ n fem
ładownia
(nàutica) Part d'un vaixell dins del seu buc que serveix de magatzem del material que s'hi transporta.

boga /ˈbo.ɣə/ /ˈbɔ.ɣa/ /ˈbɔ.ɣɔ/ /ˈbɔ.ɣə/ n fem
sitowie
Diverses plantes del gènere tifàcies (Typha) que creixen als aiguamolls, les quals s'utilitzen per fer seients de cadires.

bogeria /bo.d͡ʒeˈɾi.a/ /bo.ʒeˈɾi.a/ /bo.ʒəˈɾi.ə/ /bu.ʒəˈɾi.ə/ n fem
szaleństwo

bohemi /boˈɛ.mi/ /buˈɛ.mi/ adj masc
czeski
Relatiu o pertanyent a Bohèmia.

bohemi /boˈɛ.mi/ /buˈɛ.mi/ n masc
czeski
Persona que habita o és originària de Bohèmia.

bohri n masc
bohr

boia /ˈbɔ.ja/ /ˈbɔ.jɔ/ /ˈbɔ.jə/ n fem
boja

boiar /boˈja/ /boˈjaɾ/ /buˈja/ /buˈjar/ n masc
bojar

boicot /bojˈkɔt/ /bujˈkɔt/ n masc
bojkot

boig /ˈbɔt͡ʃ/ adj masc
szalony

boira /ˈboj.ɾə/ /ˈbɔj.ɾa/ /ˈbɔj.ɾɔ/ n fem
mgła
Fenomen atmosfèric de núvols baixos, condensació d'aigua a tocar de terra que dificulta la visió.

boirum /bojˈɾum/ /bujˈɾum/ n masc
smog

boix /ˈbojʃ/ /ˈboʃ/ n masc
bukszpan

bol n masc
misa
Recipient semiesfèric gran sense anses.
Contingut del recipient.

bola /ˈbo.ɫa/ /ˈbo.ɫə/ /ˈbɔ.ɫa/ /ˈbɔ.ɫə/ Interjection
kula

bola /ˈbo.ɫa/ /ˈbo.ɫə/ /ˈbɔ.ɫa/ /ˈbɔ.ɫə/ n fem
kula
(polo, esports de pilota) Cos esfèric de diverses mides, pesos i materials segons els reglaments que generalment té una trajectòria curta després d'un bot, a conseqüència de la seva inelasticitat, utilitzat per a practicar diferents esports.
(beisbol) Llançament en què la pilota no passa dintre la zona de strike.

bolet /boˈɫet/ /boˈɫət/ /buˈɫɛt/ n masc
grzyb
Fong, floridura.

bolivià /bo.ɫi.viˈa/ /bo.ɫi.βiˈa/ /bu.ɫi.viˈa/ adj masc
boliwijski
Relatiu o pertanyent a Bolívia.

bolivià /bo.ɫi.viˈa/ /bo.ɫi.βiˈa/ /bu.ɫi.viˈa/ n masc
boliwijski
Persona que habita o és originària de Bolívia.

bolonyès /bo.ɫoˈɲes/ /bo.ɫoˈɲəs/ /bu.ɫuˈɲɛs/ adj masc
boloński
Relatiu o pertanyent a Bolonya.

bolonyès /bo.ɫoˈɲes/ /bo.ɫoˈɲəs/ /bu.ɫuˈɲɛs/ n masc
boloński
Persona que habita o és originària de Bolonya.

bolquer /boɫˈke/ /boɫˈkeɾ/ /buɫˈke/ n masc
pielucha

bolquers /boɫˈkes/ /boɫˈkeɾs/ /buɫˈkes/ n masc
powijaki

bolígraf /boˈɫi.ɣɾaf/ /boˈɫi.ɣɾəf/ /buˈɫi.ɣɾəf/ n masc
długopis

bomba /ˈbom.ba/ n fem
pompa
Dispositiu pensat per a extreure un fluid d'algun lloc de forma canalitzada, en especial quan s'utilitza per a líquids.
bomba
Aparell explosiu pensat per a atacar l'enemic.

bombardeig /bom.baɾˈðet͡ʃ/ /bom.bəɾˈðət͡ʃ/ /bum.bərˈdɛt͡ʃ/ /bum.bərˈðɛt͡ʃ/ n masc
bombardowanie

bombardejar /bom.bar.ðeˈʒa/ /bom.baɾ.ðeˈd͡ʒa/ /bom.baɾ.ðeˈd͡ʒaɾ/ /bom.bəɾ.ðəˈd͡ʒa/ /bum.bər.ðəˈʒa/ v
bombardować
Llançar bombes.

bomber /bomˈbe/ /bomˈbeɾ/ /bumˈbe/ n masc
strażak

bombeta /bomˈbe.ta/ /bomˈbə.tə/ /bumˈbɛ.tə/ n fem
żarówka

bombo /ˈbom.bo/ /ˈbom.bu/ n masc
bęben wielki
Instrument membranòfon de percussió consistent en un tambor molt gros que es toca amb una maça i que forma part de les bandes militars, de les orquestres i de la bateria de jazz.

bombolla /bomˈbo.ʎa/ /bomˈbo.ʎə/ /bumˈbo.ʎə/ n fem
bańka
Aire tancat per un tel líquid.

bombó /bomˈbo/ /bumˈbo/ n masc
czekoladka

bon Nadal Interjection
Wesołych Świąt

bon dia Interjection
dzień dobry

bon vespre Interjection
dobry wieczór

bona nit Interjection
dobranoc

bona tarda Interjection
dzień dobry

bonic /boˈnik/ /buˈnik/ adj masc
piękny

bonista /boˈnis.ta/ /boˈnis.te/ /boˈnis.tə/ /buˈnis.tə/ n neut
dobroczyńca
Qui actua amb bonisme.

bony n masc
guz
Protuberància produïda en el cos per una contusió.
wybój
Protuberància produïda en una superfície per un cop.

booleà /bu.ɫeˈa/ adj masc
boolowski

bor n masc
bor

bord /ˈbort/ n masc
burta
Costat d'un vaixell.

borda /ˈbor.də/ /ˈboɾ.ða/ n fem
reling
(nàutica) Vora superior del costat d’una embarcació.

bordejar /bor.ðeˈʒa/ /boɾ.ðeˈd͡ʒa/ /boɾ.ðeˈd͡ʒaɾ/ /boɾ.ðəˈd͡ʒa/ /bur.dəˈʒa/ /bur.ðəˈʒa/ v
halsować

borgonya /boɾˈɣo.ɲə/ /burˈɡo.ɲə/ /burˈɣo.ɲə/ n masc
burgund

borinot /bo.ɾiˈnɔt/ /bu.ɾiˈnɔt/ n masc
trzmiel
Insecte volador del gènere Bombus, voluminós i pelut.

borla /ˈbor.ɫə/ /ˈboɾ.ɫa/ /ˈboɾ.ɫə/ /ˈbɔr.ɫə/ n masc
frędzel

borratja /boˈra.d͡ʒa/ /boˈra.d͡ʒə/ /buˈra.d͡ʒə/ n fem
ogórecznik

borratxera /bo.raˈt͡ʃe.ɾa/ /bo.rəˈt͡ʃe.ɾə/ /bu.rəˈt͡ʃe.ɾə/ n fem
pijaństwo
(informal) embriaguesa

borsa /ˈbor.sə/ /ˈboɾ.sa/ n fem
giełda

bosc n masc
las

bosnià /boz.niˈa/ /buz.niˈa/ adj masc
bośniacki
Relatiu a Bòsnia o als seus habitants.

bosnià /boz.niˈa/ /buz.niˈa/ n masc
Bośniak
Natural de la regió de Bòsnia o de l'estat de Bòsnia i Hercegovina.

bossa /ˈbo.sa/ /ˈbo.sə/ n fem
worek
Utensili amb nanses fet amb material flexible, emprat per a transportar coses de poc pes.

bossa d'aigua calenta n fem
termofor

bosó /boˈzo/ /buˈzo/ n masc
bozon

bot n masc
bukłak
Recipient de cuir, originalment de boc per a contenir vi.

bota /ˈbo.ta/ /ˈbo.tə/ /ˈbɔ.tə/ n fem
but
Calçat alt que cobreix el peu i part de la cama fins a prop del genoll, sovint de cuiro.

boter /boˈte/ /boˈteɾ/ /buˈte/ n masc
bednarz
(professions) Un boter era un menestral que tenia l'ofici de fer bótes, tines, tonells, etc., destinats a contenir líquids, especialment vi, oli, o pesca salada.

botiga /boˈti.ɣa/ /boˈti.ɣə/ /buˈti.ɣa/ /buˈti.ɣə/ n fem
sklep

botonar /bo.toˈna/ /bo.toˈnaɾ/ /bu.tuˈna/ v
zapinać

botulisme /bo.tuˈɫiz.me/ /bo.tuˈɫiz.mə/ /bu.tuˈɫiz.mə/ n masc
botulizm

botxí /boˈt͡ʃi/ /buˈt͡ʃi/ n masc
kat

botànic /boˈta.nik/ /buˈta.nik/ n masc
botanik
Persona versada en l’estudi de les plantes.

botànica /boˈta.ni.ka/ /boˈta.ni.kə/ /buˈta.ni.kə/ n fem
botanika roślinoznawstwo

botí /boˈti/ /buˈti/ n masc
łup

botó /boˈto/ /buˈto/ n masc
guzik przycisk

botó de puny n masc
spinka do mankietu

bou n masc
wół byk
Animal mascle de la família bòvids (Bos taurus).

boví /boˈvi/ /boˈβi/ /buˈvi/ /buˈβi/ adj masc
bydlęcy

bowling /ˈbow.ɫiŋ/ /ˈbow.ɫiŋk/ n masc
kręgielnia
(bitlles, anglicisme) Bitlles practicades sobre una pista de bowling sota sostre, en què l'element llançat amb la mà és una bola de material sintètic amb forats per als dits, que ha de rodar al llarg de tot el desplaçament.

boxa /ˈbok.sa/ /ˈbok.sə/ n fem
boks

boà /boˈa/ /buˈa/ n masc
boa

bragueta /bɾaˈɣe.ta/ /bɾəˈɣə.tə/ /bɾəˈɣɛ.tə/ n fem
rozporek
Obertura de davant dels pantalons.

bramar /bɾaˈma/ /bɾaˈmaɾ/ /bɾəˈma/ v
wyć
Parlar amb grans crits les persones.

branca /ˈbɾaŋ.ka/ n fem
gałąź
Divisió del tronc d'un arbre.

brancal /bɾaŋˈkaɫ/ /bɾəŋˈkaɫ/ n masc
węgar
Conjunt de pedres sobreposades que envolten finestres i portes.

branquilló /bɾaŋ.kiˈʎo/ n masc
gałązka

brasa /ˈbɾa.za/ /ˈbɾa.zə/ n fem
żar

braç n masc
ręka ramię
(anatomia) Extremitat superior del cos.

brema /ˈbɾe.ma/ /ˈbɾə.mə/ /ˈbɾɛ.mə/ n fem
leszcz
Espècie de peix de la família dels ciprínids (Abramis brama).

bresca /ˈbɾes.ka/ /ˈbɾəs.kə/ /ˈbɾɛs.kə/ n fem
plaster

bressol /bɾeˈsɔɫ/ n masc
kołyska
(central, septentrional, alguerès) Llit per un bebè, generalment amb capacitat de ser gronxat.

bretxa /ˈbɾe.t͡ʃa/ /ˈbɾe.t͡ʃə/ n fem
wyłom
Obertura feta en una muralla per l’artilleria.

bretó adj masc
bretoński
Relatiu a la Bretanya, als seus habitants o a la seva llengua.

bretó n masc
bretoński
Natural de la Bretanya.
bretoński (język) bretoński
(masculí singular) Llengua cèltica originària de la Bretanya.

breu /ˈbɾew/ adj
krótki
De durada curta.

breu /ˈbɾew/ n masc
krótki
Document oficial i concís que tracta generalment d’afers administratius o un rescripte.

breument /ˌbɾewˈmen/ /ˌbɾewˈment/ adv
pokrótce

bricbarca /bɾiɡˈbar.kə/ /bɾiɡˈbaɾ.ka/ n
bark

bricolatge /bɾi.koˈla.d͡ʒe/ /bɾi.kuˈɫa.d͡ʒə/ n masc
majsterkowanie

brida /ˈbɾi.ða/ /ˈbɾi.ðə/ n fem
uzda ogłowie
Peça de ferro que es posa a la boca del cavall, a la qual es lliguen les regnes per governar-lo.
Element de metall o plàstic resistent que serveix per lligar i immobilitzar dues coses.
(pilota basca) Tira de cuir sobresortint del guant d'una cesta, que serveix per a lligar-hi la cinta.

brillant /bɾiˈʎan/ /bɾiˈʎant/ adj
świecący
Que brilla.

brillant /bɾiˈʎan/ /bɾiˈʎant/ n masc
świecący
Diamant tallat en facetes per sobre i per sota.

brillantment /bɾiˌʎamˈmen/ /bɾiˌʎamˈment/ adv
błyskotliwie

brillar /bɾilˈla/ /bɾiˈʎa/ /bɾiˈʎa/ /bɾiˈʎaɾ/ v
świecić

brindar /bɾinˈda/ /bɾinˈdaɾ/ v
wznieść toast
Beure a la salut d'algú.

brindis n masc
toast

brisa /ˈbɾi.za/ /ˈbɾi.zə/ n fem
bryza
Tipus de vent suau que es produeix al litoral a causa dels diferencials de temperatura, normalment al matí i a l'horabaixa.

brisa de mar n fem
bryza

brisa de terra n fem
bryza

britànic /bɾiˈta.nik/ adj masc
brytyjski

brocat /bɾoˈkat/ /bɾuˈkat/ n masc
brokat
Teixit de seda amb ornaments, especialment d’or o d’argent.

brodar /bɾoˈða/ /bɾoˈðaɾ/ /bɾuˈða/ v
haftować

brodat /bɾoˈðat/ /bɾuˈðat/ n masc
hafciarstwo haft

brom n masc
brom

broma /ˈbɾo.ma/ n fem
dowcip żart
Mentida, entremaliadura o joc fet per divertir-se, usualment a costa dels altres.

bromejar /bɾo.meˈd͡ʒa/ /bɾo.meˈd͡ʒaɾ/ /bɾo.meˈʒa/ /bɾo.məˈd͡ʒa/ /bɾu.məˈʒa/ v
żartować

bronqui /ˈbɾɔŋ.ki/ n masc
oskrzela

bronquitis /bɾoŋˈki.tis/ /bɾuŋˈki.tis/ n fem
zapalenie oskrzeli

bronze /ˈbɾon.zə/ n masc
brąz

brot /ˈbɾot/ n masc
wybuch
(figuradament, epidemiologia, sociologia) Increment de casos d'una malaltia o succés mèdic per sobre de la freqüència esperada o inici d'un fenomen social potencialment nociu.

brou /ˈbɾɔw/ n masc
rosół

bruixa /ˈbɾu.ʃa/ /ˈbɾuj.ʃa/ n fem
wiedźma czarownica
Dona que practica bruixeria.

bruixeria /bɾu.ʃeˈɾi.a/ /bɾu.ʃəˈɾi.ə/ /bɾuj.ʃeˈɾi.a/ n fem
czary

bruixot /bɾujˈʃɔt/ /bɾuˈʃɔt/ n masc
czarownik

brusa /ˈbɾu.za/ /ˈbɾu.zə/ n fem
bluzka
Especie de camisa amb diverses variacions, pensada per a les dones.

brussel·lès /bɾu.seɫˈɫes/ /bɾu.seˈɫes/ /bɾu.səɫˈɫəs/ /bɾu.səɫˈɫɛs/ /bɾu.səˈɫɛs/ adj masc
brukselski

brut adj masc
brudny
Que té brutícia, pols o taques, poc net o polit.

brutal /bɾuˈtaɫ/ adj
brutalny
Propi de les bèsties, d’animals irracionals.

brutalment /bɾuˌtaɫˈmen/ /bɾuˌtaɫˈment/ adv
brutalnie

bubó /buˈβo/ n masc
dymienica

buc /ˈbuk/ n masc
kadłub
(nàutica) Cos principal del vaixell llevat del motor i de tot el que es troba per sobre de coberta i en especial de l'arboradura.

budell n masc
jelito

bufanda /buˈfan.da/ n fem
szal

bufar /buˈfa/ /buˈfaɾ/ v
dmuchać
(intransitiu) Expulsar aire per la boca fent força amb els llavis mig closos.
(transitiu) Dirigir l’aire expulsat amb força de la boca sobre alguna cosa.

bufar i fer ampolles idiom
bułka z masłem

bufet /buˈfet/ /buˈfət/ /buˈfɛt/ n masc
kredens
Moble per a desar el parament de taula del menjador.
bufet
Taula assortida de menjar i begudes preparada per a servir-se’n.

bufetada /bu.feˈta.ða/ /bu.fəˈta.ðə/ n fem
klaps policzek

bugada /buˈɣa.ða/ /buˈɣa.ðə/ n fem
pranie

bugia /buˈd͡ʒi.a/ /buˈʒi.a/ /buˈʒi.ə/ n fem
świeca zapłonowa

bugui /ˈbu.ɣi/ n neut
bugijski
(només singular) Llengua malaiopolinèsia originària de les Cèlebes.

buidar /bujˈða/ /bujˈðaɾ/ /bwiˈða/ v
opróżnić

buirac /bujˈɾak/ /bwiˈɾak/ n masc
kołczan
Caixa ampla per dalt i estreta per baix dins de la qual es porten fletxes, sagetes o dards.
poduszeczka
Coixinet on els sastres claven les agulles de cosir.

buit /ˈbujt/ /ˈbwit/ adj masc
pusty próżny
Dit d'un objecte que no conté res visible.

buit /ˈbujt/ /ˈbwit/ n masc
próżnia
(física) Absència de matèria.

bulb /ˈbuɫp/ n masc
cebulka

bulbós /buɫˈβos/ adj masc
baniasty

bullir /buˈʎi/ /buˈʎiɾ/ v
gotować

bulímia /buˈɫi.mi.a/ /buˈɫi.mi.ə/ n fem
bulimia

bumerang /bu.meˈɾaŋ/ /bu.meˈɾaŋk/ /bu.məˈɾaŋ/ /bu.məˈɾaŋk/ n masc
bumerang

burca /ˈbur.kə/ /ˈbuɾ.ka/ n fem
burka

burgesia /bur.ʒəˈzi.ə/ /buɾ.d͡ʒeˈzi.a/ n fem
burżuazja mieszczaństwo

burgmestre /burɡˈmɛs.tɾə/ /buɾɡˈmes.tɾe/ /buɾɡˈməs.tɾə/ n masc
Burmistrz

burilla /buˈɾi.ʎa/ /buˈɾi.ʎə/ n fem
niedopałek

burocràcia /bu.ɾoˈkɾa.si.a/ /bu.ɾoˈkɾa.si.ə/ /bu.ɾuˈkɾa.si.ə/ n fem
biurokracja

burofax /bu.ɾoˈfaks/ n masc
biurofaks
Oficina de correus que ofereix el servei de transferència de documents a través fax.

burquini /burˈki.ni/ n masc
burkini

bus n masc
autobus
En electrònica digital, part d'un circuit per on es transfereixen dades o senyals.

bus n neut
nurek
Persona que realitza treballs submergit o caminant per baix del mar.

bust /ˈbust/ n masc
popiersie biust

bustrofèdon /bus.tɾoˈfɛ.ðon/ /bus.tɾuˈfɛ.ðun/ n masc
bustrofedon

butlletí /bu.ʎeˈti/ /buɫ.ɫəˈti/ /buʎ.ʎeˈti/ /buʎ.ʎəˈti/ n masc
biuletyn

butllofa /buʎˈʎɔ.fa/ /buʎˈʎɔ.fə/ /buˈʎɔ.fa/ /buˈʎɔ.fɔ/ /buˈʎɔ.fə/ n fem
bąbel

butxaca /buˈd͡ʒa.ka/ /buˈt͡ʃa.ka/ n fem
kieszeń
Bosseta o cavitat d’una peça de vestir per a petits objectes personals.

byte /ˈbajt/ n masc
bajt

bàcul /ˈba.kuɫ/ n masc
pastorał

bàdminton n masc
badminton

bàlsam /ˈbaɫ.sam/ /ˈbaɫ.səm/ n masc
balsam

bàltic /ˈbaɫ.tik/ adj masc
bałtycki

bàndol /ˈban.doɫ/ /ˈban.duɫ/ n masc
banda

bàrbar /ˈbar.bər/ /ˈbaɾ.baɾ/ n masc
barbarzyńca

bàsic /ˈba.zik/ adj masc
podstawowy

bèstia /ˈbes.ti.a/ /ˈbes.ti.ə/ /ˈbɛs.ti.a/ /ˈbɛs.ti/ n fem
zwierzę

bé adv
dobrze
Correcte, fet de bona manera.

bé de consum n masc
dobra konsumpcyjne

bíblic /ˈbi.βɫik/ adj masc
biblijny
Relatiu o pertanyent a la Bíblia

bòer /ˈbɔ.eɾ/ /ˈbɔ.ər/ n neut
Bur

bòxer /ˈbɔk.seɾ/ /ˈbɔk.sər/ n masc
bokser

bóta /ˈbo.ta/ /ˈbo.tə/ n fem
beczka
Recipient de fusta que serveix per posar vi, oli i altres licors, format per diverses dogues de fusta unides per mitjà dels cèrcols que l'abracen, i una mica més amples del centre a fi que facin panxa, amb una fusta rodona que tapa a cada cap.

búfal /ˈbu.faɫ/ n masc
bawół

búlgar n masc
bułgarski
(masculí singular) Llengua indoeuropea parlada a la Bulgària.

búnquer /ˈbuŋ.keɾ/ /ˈbuŋ.kər/ n masc
schron
Edifici amb parets molt sòlides, que està poc aixecat del terra i en part o totalment soterrat, destinat a resistir l'atac de l'enemic amb bombardeigs d'artilleria o d'aviació o explosius.

bústia /ˈbus.ti.a/ /ˈbus.ti.ə/ n fem
skrzynka pocztowa

ca n fem
ka
Nom de l'onzena lletra de l'alfabet català ("k K").

cabal /kaˈbaɫ/ /kəˈβaɫ/ n masc
przepływ
Quantitat de líquid que travessa una secció donada en un cert temps.

cabana /kaˈba.na/ /kəˈβa.nə/ n fem
chata

cabaret /ka.baˈɾet/ /kə.bəˈɾət/ /kə.bəˈɾɛt/ /kə.βəˈɾɛt/ n masc
kabaret

cabdell /kabˈdeʎ/ /kəbˈdeʎ/ n masc
kłębek
Bola de fil enrotllat.

cabell /kaˈbeʎ/ /kəˈbəʎ/ /kəˈbɛj/ /kəˈβɛʎ/ n masc
włosy
Pèl del cap.

cabellera /ka.beˈʎe.ɾa/ /kə.bəˈje.ɾə/ /kə.bəˈʎe.ɾə/ /kə.βəˈʎe.ɾə/ n fem
koma
Núvol brillant que envolta un cometa.

cabestre /kaˈbes.tɾe/ /kəˈbəs.tɾə/ /kəˈbɛs.tɾə/ /kəˈβɛs.tɾə/ n masc
kantar

cabilenc /ka.biˈɫeŋk/ /ka.βiˈɫeŋ/ /kə.biˈɫəŋk/ /kə.biˈɫɛŋk/ n masc
Kabyl
Persona del poble amazic de la regió de Cabília.

cabina /kaˈbi.na/ /kəˈβi.nə/ n fem
kabina

cabirol /ka.biˈɾɔɫ/ /kə.βiˈɾɔɫ/ n masc
sarna

cable /ˈka.bɫe/ /ˈka.βɫe/ /ˈka.βɫə/ /ˈkab.bɫe/ /ˈkab.bɫə/ n masc
kabel

cabra /ˈka.βɾə/ n fem
koza kozioł
Mamífer remugant que forma un gènere propi (Capra) en el que cal distingir com a més famós dels seus membres la cabra domèstica. Se les reconeix especialment per la seva habilitat en recórrer terrenys muntanyosos i per les seves característiques banyes que poden ser rectes o corbes i, fins i tot, caragolades.

cabrit /kəˈβɾit/ n masc
koźlę

cabusset /ka.buˈset/ /kə.buˈsət/ /kə.buˈsɛt/ /kə.βuˈsɛt/ n masc
perkozek

cacau /kaˈkaw/ /kəˈkaw/ n masc
kakao
Llavor del Theobroma cacao, l'ingredient principal de la xocolata.

cacauet /ka.kaˈwet/ /kə.kəˈwɛt/ n masc
orzech ziemny orzeszek ziemny

cacofonia /ka.ko.foˈni.a/ /kə.ko.foˈni.ə/ /kə.ku.fuˈni.ə/ n fem
kakofonia

cactus /ˈkak.tus/ n masc
kaktus

cada /ˈka.ða/ /ˈka.ðə/ adj
każdy

cadell /kaˈðeʎ/ /kəˈðeʎ/ n masc
szczeniak szczenię
Cria del gos.

cadena /kaˈðe.na/ /kəˈðə.nə/ /kəˈðɛ.nə/ n fem
łańcuch
Filera de moltes anelles o baules enllaçades amb unes altres pels caps, generalment de metall, com per exemple un collar, la cadena del vàter, les cadenes del cotxe per a la neu, la cadena d'una bicicleta, etc.

cadernera /ka.ðeɾˈne.ɾa/ n fem
szczygieł

cadi /ˈka.ði/ n neut
kadi
Jutge de causes civils al món musulmà.

cadira /kaˈði.ɾa/ /kaˈɾi.ɾa/ /kəˈði.ɾə/ n fem
krzesło
Moble utilitzat per seure i que té respatller.
(tennis) Seient situat al capdamunt d'una plataforma d'1,8 a 2,4 m d'altura situada a 1,2 m d'un dels extrems de la xarxa, on s'asseu el jutge de cadira.

cadmi n masc
kadm

cadàver /kaˈða.veɾ/ /kaˈða.βer/ /kaˈða.βeɾ/ /kəˈða.vəɾ/ n masc
zwłoki trup

cadència /kaˈðɛn.si.a/ /kəˈðɛn.si.ə/ n fem
kadencja
En prosa i vers, ritme, distribució de pauses, pronúncia i accentuació que es consideren adequats.

cafeïna /ka.feˈi.na/ /kə.fəˈi.nə/ n fem
kofeina

cafè n masc
kawa kawowiec
Establiment on se serveixen cafès (la beguda) i d’altres begudes (refrescs, conyac, vi, etc.).

cafè amb llet n masc
café au lait

cagar /kaˈɣa/ /kaˈɣaɾ/ /kəˈɣa/ v
srać

caiac /kaˈjak/ n masc
kajak

caiguda /kajˈɣu.ða/ /kəjˈɣu.ðə/ n fem
upadek
(voleibol) Acció defensiva consistent a llançar-se per evitar que la pilota toqui a terra.

caixa /ˈka.ʃa/ /ˈkaj.ʃa/ n fem
pudło
Receptacle rígid relativament gran destinat a guardar-hi objectes, embalar-los o transportar-los, normalment és de fusta de forma rectangular o quadrada.

caixa clara /ka.ʃa /kaj.ʃa n fem
werbel

caixa negra /ˌka.ʃaˈne.ɣɾa/ /ˌka.ʃəˈnə.ɣɾə/ /ˌka.ʃəˈnɛ.ɣɾə/ /ˌkaj.ʃaˈne.ɣɾa/ n fem
czarna skrzynka

calaix /kaˈɫajʃ/ /kəˈɫaj/ /kəˈɫaʃ/ n masc
szuflada

calaixera /ka.ɫajˈʃe.ɾa/ /ka.ɫaˈʃe.ɾa/ /kə.ɫəˈʃe.ɾə/ n fem
komoda

calamar /ka.ɫaˈmaɾ/ /kə.ɫəˈma/ /kə.ɫəˈmar/ n masc
kalmar

calamarsa /ka.ɫaˈmaɾ.sa/ /kə.ɫəˈmar.sə/ n fem
grad

calavera /ka.ɫaˈve.ɾa/ /ka.ɫaˈβe.ɾa/ /kə.ɫəˈve.ɾə/ /kə.ɫəˈβe.ɾə/ n masc
czaszka

calb /ˈkaɫp/ adj masc
łysy

calc /ˈkaɫk/ n masc
kalka
Manlleu d'un mot o d'una locució que manté l'estructura de la llengua original fent una traducció de cada mot o de cada morfema.

calcani /kaɫˈka.ni/ /kəɫˈka.ni/ n masc
kość piętowa

calci n masc
wapń

calcinar /kaɫ.siˈna/ /kaɫ.siˈnaɾ/ /kəɫ.siˈna/ v
prażyć

calcita /kaɫˈsi.ta/ /kəɫˈsi.tə/ n fem
kalcyt

calculadora /kaɫ.ku.ɫaˈðo.ɾa/ n fem
kalkulator

calcular /kaɫ.kuˈɫa/ /kaɫ.kuˈɫaɾ/ /kəɫ.kuˈɫa/ v
wyliczać kalkulować

calefacció /ka.ɫe.fak.siˈo/ /kə.ɫə.fək.siˈo/ n fem
ogrzewanie

calendari /ka.lenˈda.ɾi/ /ka.ɫenˈda.ɾi/ /kə.ɫənˈda.ɾi/ n masc
kalendarz

calendari gregorià n masc
kalendarz gregoriański

calent /kaˈɫen/ /kaˈɫent/ /kəˈɫen/ /kəˈɫent/ adj masc
gorący
De temperatura elevada.
napalony
Excitat sexualment.

calfred /kaɫˈfɾet/ /kəɫˈfɾət/ /kəɫˈfɾɛt/ n masc
chłód

calibre /kaˈɫi.bɾe/ /kəˈɫi.βɾə/ n masc
kaliber

califa /kaˈɫi.fa/ /kəˈɫi.fə/ n masc
kalif

californi /kə.ɫiˈfɔr.ni/ n masc
kaliforn

californià /kə.ɫi.foɾ.niˈa/ /kə.ɫi.fur.niˈa/ adj masc
kalifornijski
Relatiu o pertanyent a Califòrnia.

californià /kə.ɫi.foɾ.niˈa/ /kə.ɫi.fur.niˈa/ n masc
kalifornijski
Persona que habita o és originària de Califòrnia.

callar /kaˈʎa/ /kaˈʎaɾ/ /kəˈʎa/ v
zamknąć
No dir cap paraula, deixar de pronunciar-les.

calmar /kaɫˈma/ /kaɫˈmaɾ/ v
uspokajać

calor /kaˈɫo/ /kaˈɫoɾ/ n fem
ciepło
Situació en la qual la temperatura és superior a la normal.
Sensació de temperatura excessiva.
Forma d'energia que es produeix amb el moviment cinètic de les molècules d'un cos o partícula. Es mesura mitjançant la magnitud de la temperatura.

calostre /kaˈɫɔs.tɾe/ /kəˈɫɔs.tɾə/ n masc
młodziwo siara

calvari /kaɫˈva.ɾi/ /kaɫˈβa.ɾi/ /kəɫˈva.ɾi/ /kəɫˈβa.ɾi/ n masc
kalwaria
(religió) Recorregut amb estacions o capelletes que evoca els passos de Jesús al lloc de crucifixió.
Sèrie d’adversitats o penalitats.

calze /ˈkaɫ.ze/ /ˈkaɫ.zə/ n masc
kielich
Estri en forma de copa que es fa servir en la litúrgia catòlica.
En arqueologia, tipus de copa de metall, relacionada amb l'antiga cultura grega.
Conjunt de sèpals que formen l'extrem d'una flor.

cal·ligrafia /ka.ɫi.ɣɾaˈfi.a/ /kaɫ.ɫi.ɣɾaˈfi.a/ /kə.ɫi.ɣɾəˈfi.ə/ /kəɫ.ɫi.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
kaligrafia

cal·ligràfic /ka.ɫiˈɣɾa.fik/ /kaɫ.ɫiˈɣɾa.fik/ /kə.ɫiˈɣɾa.fik/ /kəɫ.ɫiˈɣɾa.fik/ adj masc
kaligraficzny
Corresponent o pertanyent a la cal·ligrafia.
Que imita la cal·ligrafia (un escrit).

calç /ˈkaɫs/ n fem
wapno

calça /ˈkaɫ.sa/ /ˈkaɫ.sə/ n fem
figi
(generalment en plural, central, septentrional, nord-occidental) Roba interior femenina sobre la cintura i l’entrecuix.

calçada /kaɫˈsa.ða/ n fem
jezdnia

calçat /kaɫˈsat/ n masc
obuwie

calçotets /kaɫ.soˈtets/ /kəɫ.soˈtəts/ /kəɫ.suˈtɛts/ n masc
majtki

calèndula /kaˈɫɛn.du.ɫa/ /kəˈɫɛn.du.ɫə/ n fem
nagietek

calé /kaˈɫe/ /kəˈɫe/ n masc
forsa

calúmnia /kaˈɫum.ni.a/ /kəˈɫum.ni.ə/ n fem
kalumnia

cama /ˈka.ma/ n fem
noga
Extremitat inferior del cos humà, sovint excloent el peu.

camacurt /ˌka.maˈkuɾt/ /ˌka.məˈkurt/ adj masc
krótkonogi

camafeu /ka.maˈfɛw/ /kə.məˈfɛw/ n masc
kamea

camaleó /ka.ma.ɫeˈo/ /kə.mə.ɫəˈo/ n masc
kameleon

camamilla /ka.maˈmi.ʎa/ n fem
rumianek

camarada /ka.maˈɾa.ða/ /kə.məˈɾa.ðə/ n neut
towarzysz
(política) Company de militància socialista o comunista.

cambodjà /kam.bodˈd͡ʒa/ /kəm.bodˈʒa/ /kəm.budˈʒa/ adj masc
Kambodżanin
Relatiu o pertanyent a Cambodja.

cambodjà /kam.bodˈd͡ʒa/ /kəm.bodˈʒa/ /kəm.budˈʒa/ n masc
Kambodżanin
Persona que habita o és originària de Cambodja.
(invariable) Llengua austroasiàtica pròpia de Cambodja.

cambra /ˈkam.bɾa/ n fem
izba

cambrer /kamˈbɾe/ /kamˈbɾeɾ/ n masc
kelner
Persona encarregada de netejar les cambres i les zones de servei comunes, especialment als hotels o serveis de transport.
Persona encarregada del servei de les taules a un establiment de restauració, com ara un restaurant, un bar o un cafè.

camell /kaˈmeʎ/ n masc
wielbłąd
Gènere d'ungulats de la família dels camèlids (Camelus), amb un o dos geps remarcats carregats de greix a l'esquena (el nombre de geps depèn de l'espècie), robusts, i usats sovint com a animals de càrrega pels països més calorosos, ja que resisteixen bé les temperatures elevades.

camerunès /ka.me.ɾuˈnes/ /kə.mə.ɾuˈnəs/ /kə.mə.ɾuˈnɛs/ adj masc
Kamerunka
Relatiu o pertanyent al Camerun.

camerunès /ka.me.ɾuˈnes/ /kə.mə.ɾuˈnəs/ /kə.mə.ɾuˈnɛs/ n masc
Kamerunka
Persona que habita o és originària de Camerun.

caminar /ka.miˈna/ /ka.miˈnaɾ/ v
chodzić

camisa /kaˈmi.za/ /kəˈmi.ə/ n fem
koszula
Peça de roba que es posa al tronc.

camió /ka.miˈo/ n masc
ciężarówka samochód ciężarowy
Vehicle de càrrega terrestre i autopropulsat de mida gran i de gran potència que duu la càrrega separada de la cabina (normalment en una caixa o en un remolc).

camp /ˈkam/ /ˈkamp/ /ˈkamp/ n masc
pole pastwisko
Extensió de terrenys fora de la ciutat, ocupats per conreus, boscos, etc.
pole
(esports de pilota) Cadascuna de les dues meitats en què queda dividit un camp de joc per la línia central, defensada per un dels dos adversaris i atacada per l'altre.

campament n masc
obóz

campana /kamˈpa.na/ /kəmˈpa.nə/ n fem
dzwon

campanar /kam.paˈna/ /kam.paˈnaɾ/ /kəm.pəˈna/ n masc
dzwonnica

campanya /kamˈpa.ɲa/ /kəmˈpa.ɲə/ n fem
kampania

campar /kamˈpa/ /kamˈpaɾ/ /kəmˈpa/ v
radzić
Anar passant la vida, subsistir.

campi qui pugui idiom
każdy sobie rzepkę skrobie

campionat /kam.pi.oˈnat/ /kəm.pi.oˈnat/ /kəm.pi.uˈnat/ n masc
mistrzostwo

campió /kam.piˈo/ /kəm.piˈo/ n masc
mistrz

campus /ˈkam.pus/ n masc
kampus

camuflar /ka.muˈfɫa/ /ka.muˈfɫaɾ/ /kə.muˈfɫa/ v
maskować

camussa /kəˈmu.sə/ n fem
kozica
Pell d’isard (actualment de cabra o ovella) usada per a netejar per ser molt suau i flexible.

camí /kaˈmi/ n masc
droga

canadenc /ka.naˈðeŋ/ /ka.naˈðeŋk/ /kə.nəˈðəŋk/ /kə.nəˈðɛŋ/ /kə.nəˈðɛŋk/ adj masc
kanadyjski
Relatiu o pertanyent al Canadà.

canal /kaˈnaɫ/ n masc
kanał
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los.

canalla /kaˈna.ʎa/ /kəˈna.ʎə/ n neut
kanalia
Persona vil i reprovable.

canari n masc
kanarek
(ocells) Moixó de la família dels fringíl·lids de cant similar al de la cadernera i plomatge groc i originari de les Illes Canàries (Serinus canarius).

canceller /kan.seˈʎe/ /kan.seˈʎeɾ/ /kən.səˈʎe/ n masc
kanclerz

cancel·lar /kan.seɫˈɫa/ /kan.seɫˈɫaɾ/ /kan.seˈɫa/ /kən.səɫˈɫa/ /kən.səˈɫa/ v
anulować
Deixar sense efecte un registre, document, acte jurídic, compromís.

candela /kanˈdɛ.ɫa/ /kanˈdɛ.ɾa/ /kənˈdə.ɫə/ /kənˈdɛ.ɫə/ n fem
świeca

candidat /kan.diˈðat/ /kən.diˈðat/ n masc
kandydat

candir /kanˈdi/ /kanˈdiɾ/ /kənˈdi/ v
kandyzować
Adobar amb sucre fos o almívar.

canell /kaˈneʎ/ n masc
nadgarstek

canelobre /ka.neˈlɔ.βɾe/ /kə.nəˈɫɔ.βɾə/ n masc
kandelabr

cangur /kaŋˈɡuɾ/ n masc
kangur
Marsupial d'Austràlia i illes pròximes caracteritzat per tenir la part posterior més desenvolupada, que li permet de caminar a salts, i les femelles disposen d'una bossa a l'abdomen amb les glàndules mamàries.

canonada /ka.noˈna.ða/ /kə.noˈna.ðə/ /kə.nuˈna.ðə/ n fem
rura

canonge /kaˈnɔɲ.d͡ʒe/ /kəˈnɔɲ.ʒə/ n masc
kanonik

cansalada /kən.səˈɫa.ðə/ n fem
boczek bekon
(aliments) Part grassa del porc, compresa entre la pell i la carn, normalment tallada en penques i conservada en salaó.

cansament /kan.saˈmen/ /kan.saˈment/ /kən.səˈmen/ /kən.səˈment/ n masc
zmęczenie

cansat /kanˈsat/ /kənˈsat/ adj masc
zmęczony

cant gregorià n masc
śpiew gregoriański

cantant /kanˈtan/ /kanˈtant/ /kənˈtan/ /kənˈtant/ n neut
piosenkarz

cantar /kanˈta/ /kanˈtaɾ/ v
śpiewać
Produir música amb la veu.

cantimplora /kan.timˈpɫɔ.ɾa/ /kan.timˈpɫɔ.ɾɔ/ /kən.timˈpɫɔ.ɾə/ n fem
manierka
Recipient, normalment aplanat i amb coberta tèrmica, que serveix per a portar-hi aigua fresca.

cantonada /kan.toˈna.ða/ /kən.tuˈna.ðə/ n fem
róg
Encreuament de dos carrers.

cantonès /kan.toˈnes/ /kən.toˈnəs/ /kən.tuˈnɛs/ adj masc
kantoński
Relatiu o pertanyent a Canton o al seu dialecte propi.

cantonès /kan.toˈnes/ /kən.toˈnəs/ /kən.tuˈnɛs/ n masc
kantoński
Persona que habita o és originària de Canton.
Dialecte del xinès parlat majoritàriament a la zona de Canton.

canvi /ˈkam.bi/ /ˈkaɱ.vi/ /ˈkaɱ.vi/ n masc
zmiana
Acció i efecte de canviar.
drobne
(no comptable) Diners retornats al comprador quan paga amb una unitat de valor superior al preu.

canviar /kam.biˈa/ /kaɱ.viˈaɾ/ /kəɱ.viˈa/ v
zmieniać się
Modificar, fer diferent, variar.

canya /ˈka.ɲa/ /ˈka.ɲə/ n fem
trzcina
Planta poàcia de fulles molt llargues, estretes i punxegudes.

canyella /kaˈɲe.ʎa/ n fem
cynamon
Planta aromàtica emprada per aromatitzar aliments i perfums, es ven en forma de palets o canyetes.

cançó n fem
piosenka pieśń
Conjunt de notes harmonioses que es poden cantar.

caní /kaˈni/ adj masc
psi

caníbal /kaˈni.baɫ/ /kəˈni.βəɫ/ n neut
kanibal
antropòfag

canó /kaˈno/ n masc
armata działo
Part d'una arma de foc en forma de tub que defineix la direcció del projectil.

caos /ˈka.os/ /ˈka.us/ n masc
chaos

cap n masc
głowa
(anatomia) Part superior i anterior del cos d'un animal.
Part superior del cos de l'ésser humà, considerada com a seu del pensament, l'intel·lecte, judici, talent, seny.
Lloc de preferència, central.
Localitat principal d'un territori; capital.
La part més alta d'una cosa.
Individu considerat com a membre d’una col·lectivitat.
Extremitat en general.
Part anterior, per on comença una cosa.
Part final, per on acaba una cosa.
Part de terra que s'endinsa en la mar.
(nàutica) corda
En un repartiment, cadascun dels participants.
(golf) Part final d'un bastó, que impacta en la bola en executar el colp.
(pilota basca) Part més ampla d'una eina.
(bàdminton) base

cap n neut
brygadzista
Persona que ocupa el primer lloc, que mana o que dirigeix quelcom; capitost.

cap de setmana n masc
weekend

capa /ˈka.pa/ /ˈka.pə/ n fem
peleryna
Vestimenta d'abric llarga i sense mànigues, oberta pel davant.
warstwa
Extensió uniforme de material que cobreix alguna cosa.

capacitat /ka.pa.siˈtat/ n fem
pojemność
Contingut que cap en un espai concret.

capadoci /ka.paˈðɔ.si/ /kə.pəˈðɔ.si/ adj masc
kapadocki
Relatiu o pertanyent a la Capadòcia.

capadoci /ka.paˈðɔ.si/ /kə.pəˈðɔ.si/ n masc
kapadocki
Persona que habita o és originària de la Capadòcia.

capaç /kaˈpas/ /kəˈpas/ adj
stać
Apte o hàbil per fer una cosa.

capbussar /ˌkab.buˈsa/ /ˌkab.buˈsaɾ/ v
nurkować
Ficar sota l'aigua amb ímpetu o de cop.

capbussó /kab.buˈso/ /kəb.buˈso/ n masc
nur

capella /kaˈpe.ʎa/ /kəˈpe.ʎə/ n fem
kaplica

capellà /ka.peˈʎa/ /kə.pəˈʎa/ n masc
kapłan kapelan
Sacerdot titular d'una capellania.

capfoguer /ˌkap.foˈɣe/ /ˌkap.foˈɣeɾ/ /ˌkap.fuˈɣe/ n masc
kozioł

capgròs /ˌkabˈɡɾɔs/ n masc
kijanka
Larva d'amfibi amb cua i sense potes.

capibara /ka.piˈβa.ɾa/ /kə.piˈβa.ɾə/ n masc
kapibara

capil·lar /ka.piɫˈɫaɾ/ /ka.piɫˈɫaɾ/ /ka.piˈɫaɾ/ /kə.piɫˈɫar/ /kə.piɫˈɫaɾ/ /kə.piˈɫar/ n masc
kapilara
(anatomia) vas capil·lar

capital /ka.piˈtaɫ/ n fem
stolica
Població on es reuneixen les principals administracions d'una entitat política.

capitalisme /ka.pi.taˈɫiz.me/ n masc
kapitalizm

capitalitzar /ka.pi.ta.ɫiˈd͡za/ /ka.pi.ta.ɫiˈza/ /ka.pi.ta.ɫiˈzaɾ/ /kə.pi.tə.ɫiˈd͡za/ v
spieniężać
(transitiu, economia) Fer esdevenir capital, com ara un valor realitzant-lo.
zyskiwać
(transitiu, economia, política, activisme, de vegades figurat) Treure profit (d'un fet, d'una situació, d'una circumstància), generalment per a generar capital.
kapitalizować
(transitiu, intransitiu, economia) Invertir en les accions d'una empresa per a fer augmentar el seu capital.

capitanejar /ka.pi.ta.neˈd͡ʒa/ /ka.pi.ta.neˈd͡ʒaɾ/ /ka.pi.ta.neˈʒa/ /kə.pi.tə.nəˈd͡ʒa/ /kə.pi.tə.nəˈʒa/ v
dowodzić

capitell /ka.piˈteʎ/ /kə.piˈteʎ/ n masc
kapitel głowica

capità /ka.piˈta/ n masc
kapitan

capoll /kaˈpoʎ/ n masc
pączek
(morfologia vegetal) Fase del desenvolupament de les flors en la qual els pètals no s’han separat encara.

caporal /ka.poˈɾaɫ/ /kə.poˈɾaɫ/ /kə.puˈɾaɫ/ n masc
kapral

capritx /kaˈpɾit͡ʃ/ /kəˈpɾit͡ʃ/ n masc
kaprys

capritxós /ka.pɾiˈt͡ʃos/ adj masc
grymaśny

capsa /ˈkap.sa/ n fem
pudełko

capsigrany /kap.siˈɣɾaɲ/ /kəp.siˈɣɾaɲ/ n masc
dzierzba
Ocell de la família dels lànids.

captaire /kapˈtaj.ɾe/ n neut
żebrak

captiu /kapˈtiw/ /kəpˈtiw/ n masc
jeniec

capturar /kap.tuˈɾa/ /kap.tuˈɾaɾ/ /kəp.tuˈɾa/ v
zająć
Aconseguir apoderar-se vencent la resistència.

caputxa /kaˈpu.t͡ʃa/ n fem
kaptur
Part d’una indumentària destinada a cobrir el cap.

caputxino /ka.puˈt͡ʃi.no/ /kə.puˈt͡ʃi.no/ /kə.puˈt͡ʃi.nu/ n masc
cappuccino

capvespre /ˌkabˈbes.pɾe/ /ˌkabˈves.pɾe/ /ˌkabˈves.pɾə/ n masc
zmierzch
Última part de la tarda quan el sol ja s'ha post i fosqueja.

capça /ˈkap.sa/ n fem
główka
Massa compacta de fulles apinyades de certes hortalisses a l'extrem del caluix.

capçada /kapˈsa.ða/ /kəpˈsa.ðə/ n fem
korona
Conjunt de les branques d'un arbre.

capçal /kapˈsaɫ/ /kəpˈsaɫ/ n masc
głowica
Part del llit on es posa el cap.
(informàtica) Dispositiu que permet enregistrar dades en un suport magnètic o òptic.

capítol /kaˈpi.toɫ/ /kəˈpi.toɫ/ /kəˈpi.tuɫ/ n masc
rozdział
Cadascuna de les parts en què es divideix una narració.
kapituła rozdział
Sala d'un monestir on es reuneixen els monjos per prendre decisions.

capó /kaˈpo/ /kəˈpo/ n masc
kapłon
Pollastre que ha estat castrat i després engreixat.

caqui n masc
kaki
(botànica) Fruita del caquier
khaki
Color marró clar groguenc.

car /ˈka/ /ˈkar/ /ˈkaɾ/ adj masc
drogi
De preu elevat.
kochany
Estimat, volgut.

car /ˈka/ /ˈkar/ /ˈkaɾ/ conjunction
ponieważ

cara /ˈka.ɾa/ n fem
twarz
(anatomia) Rostre.

carabassa /kə.ɾəˈβa.sə/ /kərˈβa.sə/ n fem
dynia
Fruit gran i sovint ataronjat que cria la carabassera. Moltes varietats són comestibles.

caracteritzar /ka.ɾak.te.ɾiˈd͡za/ /ka.ɾak.te.ɾiˈza/ /ka.ɾak.te.ɾiˈzaɾ/ /kə.ɾək.tə.ɾiˈd͡za/ v
barwić

característic /ka.ɾak.teˈɾis.tik/ /kə.ɾək.təˈɾis.tik/ adj masc
charakterystyczny

característica /ka.ɾak.teˈɾis.ti.ka/ /kə.ɾək.təˈɾis.ti.kə/ adj fem
właściwość
Forma femenina de característic.

característicament /ka.ɾak.teˌɾis.ti.kaˈmen/ /ka.ɾak.teˌɾis.ti.kaˈment/ /kə.ɾək.təˌɾis.ti.kəˈmen/ /kə.ɾək.təˌɾis.ti.kəˈment/ adv
charakterystycznie

caragol /ka.ɾaˈɣɔɫ/ /karˈɣɔɫ/ /kə.ɾəˈɣɔɫ/ /kərˈɣɔɫ/ n masc
ślimak
(zoologia) Mol·lusc de la classe gastròpode, amb la característica de la torsió i la closca en espiral.
(col·loquial) diners
śruba
Objecte en forma d'espiral: escala de caragol, un caragol de cabells, etc.
(anatomia) Una de les tres cavitats internes de l'orella, que té forma en espiral.

caramel /ka.ɾaˈmɛɫ/ /kə.ɾəˈmɛɫ/ /kərˈmɛɫ/ n masc
karmel
Pasta de sucre cremat.

caramell /ka.ɾaˈmeʎ/ /kə.ɾəˈmeʎ/ n masc
sopel

caravanserrall /ka.ɾa.van.seˈraʎ/ /ka.ɾa.βan.seˈraʎ/ /kə.ɾə.vən.səˈraʎ/ /kə.ɾə.βən.səˈraʎ/ n masc
karawanseraj

caravel·la /ka.ɾaˈvɛɫ.ɫa/ /ka.ɾaˈβɛ.ɫa/ /ka.ɾaˈβɛ.ɫɛ/ /ka.ɾaˈβɛɫ.ɫa/ /kə.ɾəˈvɛɫ.ɫə/ /kə.ɾəˈβɛ.ɫə/ /kə.ɾəˈβɛɫ.ɫə/ n fem
karawela

carboni /kərˈbɔ.ni/ n masc
węgiel

carbur /kaɾˈbuɾ/ /kərˈbur/ n masc
węglik

carbó /kaɾˈbo/ n masc
węgiel
Nom genèric donat a dos tipus de materials (carbó vegetal i carbó mineral) orgànics, sòlids i de color negre utilitzats com a combustible per la seva gran quantitat de carboni.

carcaix /kaɾˈkajʃ/ /kərˈkaʃ/ n masc
kołczan

carcinoma /kaɾ.siˈno.ma/ /kər.siˈno.mə/ n masc
rak

card /ˈkart/ n masc
oset bodiak

cardar /karˈða/ /kaɾˈða/ /kaɾˈðaɾ/ /kərˈda/ v
pierdolić
(vulgarisme) Fer l'acte sexual.

cardenal /kər.dəˈnaɫ/ n masc
kardynał
En l'Església Catòlica, el càrrec superior a un bisbe.

cardinal /kaɾ.ðiˈnaɫ/ /kər.diˈnaɫ/ adj
Dostojka pandora

cardio- /ˈkar.di.u/ /ˈkar.ði.u/ /ˈkaɾ.ði.o/ prefix
kardio-

cardiologia /kar.ði.o.ɫoˈʒi.a/ /kaɾ.ði.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /kər.di.u.ɫuˈʒi.ə/ /kər.ði.u.ɫuˈʒi.ə/ /kəɾ.ði.o.ɫoˈʒi.ə/ n fem
kardiologia

cardíac /kaɾˈði.ak/ /kərˈdi.ək/ adj masc
sercowy

carelià /ka.ɾe.ɫiˈa/ /kə.ɾə.ɫiˈa/ n masc
karelski
Individu finès oriental originari de Carèlia.
(invariable) Llengua baltofinesa parlada a Carèlia i territoris adjacents.

caribeny /kə.ɾiˈbəɲ/ /kə.ɾiˈbɛɲ/ /kə.ɾiˈβɛɲ/ adj masc
karaibski

caricatura /ka.ɾi.kaˈtu.ɾa/ /kə.ɾi.kəˈtu.ɾə/ n fem
karykatura

carilló /ka.ɾiˈʎo/ /kə.ɾiˈʎo/ n masc
dzwonki
Instrument idiòfon de percussió consistent en una sèrie de làmines metàl·liques que hom fa sonar amb baquetes de fusta.

carisma /kaˈɾiz.ma/ /kəˈɾiz.mə/ n masc
charyzma

caritat /kə.ɾiˈtat/ n fem
charytatywność

caritatiu /kə.ɾi.təˈtiw/ adj masc
charytatyny

carmesí /kər.məˈzi/ n masc
karmazyn

carmí /kərˈmi/ n masc
karminowy

carn n fem
mięso

carnaval /kar.naˈβaɫ/ /kaɾ.naˈvaɫ/ /kaɾ.naˈβaɫ/ /kər.nəˈβaɫ/ /kəɾ.nəˈvaɫ/ n masc
karnawał

carnisser /kar.niˈse/ /kaɾ.niˈseɾ/ /kər.niˈse/ n masc
kat
Ofici del que talla i ven carn per a consum humà.

carnívor /karˈni.βor/ /kaɾˈni.voɾ/ /kaɾˈni.βoɾ/ /kərˈni.vur/ /kərˈni.βur/ /kəɾˈni.voɾ/ adj masc
mięsożerny

carpa /ˈkar.pə/ /ˈkaɾ.pa/ n fem
karp
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Cyprinus carpio)

carpeta /kərˈpɛ.tə/ n masc
folder
Objecte per a organitzar i desar documents, consistent en un parell de cobertes.
(informàtica) Element d'una estructura d'arxius que els agrupa i que s'organitza normalment en forma jeràrquica.

carregador /ka.re.ɣaˈðo/ /ka.re.ɣaˈðoɾ/ /kə.rə.ɣəˈðo/ n masc
ładowarka
Aparell que serveix per a carregar un acumulador.

carregar /ka.reˈɣa/ /ka.reˈɣaɾ/ /kə.rəˈɣa/ v
obciążać
Portar pes al damunt amb la intenció de transportar-lo.
(informàtica) Transferir dades d'un emmagatzematge auxiliar a la memòria de l'ordinador.

carrer /kaˈre/ /kəˈre/ n masc
ulica
En un nucli de població, lloc per on hi circula la gent i els vehicles que és l'origen o el resultat de l'organització de l'espai edificat.

carrera /kaˈre.ɾa/ /kəˈre.ɾə/ n fem
kariera
Trajectòria professional o pública.
studia
Estudis que fa una persona per a l'obtenció d'un títol que permet exercir una determinada professió.

carretera /ka.reˈte.ɾa/ n fem
droga
Via que uneix dues poblacions i que és apta per a la circulació de vehicles.

carretó /ka.reˈto/ /kə.rəˈto/ n masc
taczka

carril /kaˈriɫ/ /kəˈriɫ/ n masc
aleja

carril bici n masc
ścieżka rowerowa

carro /ˈka.ro/ /ˈka.ru/ n masc
fura
Vehicle tirat per animals per transportar objectes o persones.

carronya /kaˈro.ɲa/ /kəˈro.ɲə/ n fem
padlina

carruatge /ka.ruˈa.d͡ʒe/ /kə.ruˈa.d͡ʒə/ n masc
kareta

carst /ˈkarst/ n masc
kras

carta /ˈkaɾ.ta/ n fem
list
Document escrit per a comunicar amb una altra persona, generalment amb una estructura formal.
karta
Sinònim de mapa., especialment de navegació.

carter /karˈte/ /kaɾˈteɾ/ /kərˈte/ n masc
listonosz

cartera /kaɾˈte.ɾa/ /kərˈte.ɾə/ n fem
portfel
Bossa prima i rectangular de pell, plàstic o altres materials tous, utilitzada per guardar-hi diners (en forma de bitllets), targetes i documentació.

cartesià /kaɾ.te.ziˈa/ /kər.tə.ziˈa/ adj masc
kartezjański

cartomància /kaɾ.toˈman.si.a/ /kər.tuˈman.si.ə/ /kəɾ.toˈman.si.ə/ n fem
kartomancja

cartutx /kaɾˈtut͡ʃ/ /kərˈtut͡ʃ/ n masc
nabój
En les armes lleugeres, conjunt de beina i bala travades.
kartridż
Element canviable de les màquines d'escriure i de les impressores que conté la tinta.

cartílag /kaɾˈti.ɫak/ /kərˈti.ɫək/ n masc
chrząstka

cartó /kaɾˈto/ /kərˈto/ n masc
karton

carxofa /karˈt͡ʃɔ.fa/ /kaɾˈt͡ʃɔ.fɔ/ /kərˈʃɔ.fə/ n fem
karczoch

caràcter /kaˈɾak.teɾ/ /kəˈɾak.tə/ n masc
znak
Signe gràfic, usat sobretot en impressió o informàtica.
charakter
Tret dominant que permet reconèixer o diferenciar.

cas n masc
przypadek
Situació particular que es produeix entre les diverses possibles.
(lingüística) Categoria gramatical que marca la funció sintàctica d’un mot.

cas oblic n masc
przypadek zależny

casa /ˈka.za/ n fem
dom
Edifici destinat a l'habitatge de persones, llar.

casament /ka.zaˈmen/ /ka.zaˈment/ /kə.zəˈmen/ /kə.zəˈment/ n masc
ślub
Acte amb què s'estableix un matrimoni.

casar /kaˈza/ /kaˈzaɾ/ v
ożenić
Contraure matrimoni.
Unir o ajuntar una cosa amb una altra.

casat /kaˈzat/ /kəˈzat/ adj masc
zamężny żonaty

casc /ˈkask/ n masc
hełm
Peça dura que cobreix el cap com a defensa en certes activitats: bombers, motoristes, policia, esportistes.

caspa /ˈkas.pa/ /ˈkas.pə/ n fem
łupież

cassar /kaˈsa/ /kaˈsaɾ/ v
unieważniać

cassó /kaˈso/ /kəˈso/ n masc
chochla

cast /ˈkast/ adj masc
cnotliwy

castany /kəsˈtaɲ/ n masc
kasztanowy

castanya n fem
kasztan
(botànica) Fruit del castanyer, de color marró fosc brillant, que es cull a la tardor i és comestible.

castedat /kas.teˈðat/ /kəs.təˈðat/ n fem
czystość

castell /kasˈteʎ/ n masc
zamek
Fortificació defensiva.

castellà n masc
hiszpański
(masculí singular) Llengua pròpia de Castella.

castigar /kas.tiˈɣa/ /kas.tiˈɣaɾ/ /kəs.tiˈɣa/ v
karać
Donar un reforç aversiu quan s'ha produït una conducta que es pretén eliminar.

castor /kasˈto/ /kəsˈto/ n masc
bóbr
Gènere de mamífer rosegador semi-aquàtic de la família dels castòrids. Destaca per la seva habilitat per construir preses i caus.

castrar /kasˈtɾa/ /kasˈtɾaɾ/ /kəsˈtɾa/ v
kastrować
Extirpar els òrgans reproductors.

casual /ka.zuˈaɫ/ adj
doraźny

casuísticament /ka.zuˌis.ti.kaˈmen/ /ka.zuˌis.ti.kaˈment/ /kə.zuˌis.ti.kəˈmen/ /kə.zuˌis.ti.kəˈment/ adv
kazuistycznie

cat /ˈkat/ n masc
ket

cataclisme /ka.taˈkɫiz.me/ /kə.təˈkɫiz.mə/ n masc
kataklizm

catacumba /ka.taˈkum.ba/ /kə.təˈkum.bə/ n fem
katakumby
Lloc subterrani i sovint secret on s'enterren morts i sovint també es practiquen actes religiosos, en especial les de l'antiga Roma, famoses pels seus complicats circuits.

catalanitat /ka.ta.ɫa.niˈtat/ /kə.tə.ɫə.niˈtat/ n fem
katalońskość

catalitzar /ka.ta.ɫiˈd͡za/ /ka.ta.ɫiˈza/ /ka.ta.ɫiˈzaɾ/ v
katalizować

català adj masc
kataloński
Relatiu o pertanyent a Catalunya, als seus habitants o a la llengua catalana.

català n masc
kataloński
(masculí singular) Llengua històricament parlada a Catalunya, Andorra, País Valencià, les illes Balears, la Catalunya Nord, l'Alguer i la Franja de Ponent.

catalític /ka.taˈɫi.tik/ /kə.təˈɫi.tik/ adj masc
katalityczny

catapulta /ka.taˈpuɫ.ta/ /kə.təˈpuɫ.tə/ n fem
katapulta
Arma de l'antiguitat i l'edat mitjana que mitjançant la tensió acumulada en la torsió de fustes o bé amb l'empenta de contrapesos era capaç de llançar projectils pesants a certa distància.

catapultar /ka.ta.puɫˈta/ /ka.ta.puɫˈtaɾ/ /kə.tə.puɫˈta/ v
katapultować

catarro /kaˈta.ro/ /kəˈta.ro/ /kəˈta.ru/ n masc
katar
Inflamació d’una membrana mucosa, generalment amb hipersecreció.

catarsi /kaˈtaɾ.si/ /kəˈtar.si/ n fem
katharsis

catastròfic /ka.tasˈtɾɔ.fik/ adj masc
katastrofalny

catecolamina /ka.te.ko.ɫaˈmi.na/ /kə.tə.ko.ɫəˈmi.nə/ /kə.tə.ku.ɫəˈmi.nə/ n fem
katecholamina

catedral /ka.teˈðɾaɫ/ n fem
katedra

categoria /ka.te.ɣoˈɾi.a/ /kə.tə.ɣoˈɾi.ə/ /kə.tə.ɣuˈɾi.ə/ n fem
kategoria

categoria lèxica n fem
część mowy

categòricament /ka.teˌɣɔ.ɾi.kaˈmen/ /ka.teˌɣɔ.ɾi.kaˈment/ /kə.təˌɣɔ.ɾi.kəˈmen/ /kə.təˌɣɔ.ɾi.kəˈment/ adv
kategorycznie

catet /kaˈtet/ /kəˈtɛt/ n masc
przyprostokątna

catifa /kaˈti.fa/ n fem
dywan

catió /ka.tiˈo/ /kə.tiˈo/ n masc
kation

catorze /kaˈtoɾ.ze/ number
czternaście

catorzè /ka.toɾˈze/ /kə.toɾˈzə/ /kə.turˈzɛ/ number
czternasty

catxalot /ka.t͡ʃaˈɫɔt/ /kə.t͡ʃəˈɫɔt/ n masc
kaszalot

catxalot nan n masc
kogia płaskonosa

catxalot pigmeu n masc
kogia krótkogłowa

catàlisi /kaˈta.ɫi.zi/ n fem
kataliza

catàstrofe /kaˈtas.tɾo.fe/ /kəˈtas.tɾu.fə/ n fem
katastrofa
Desgràcia gran, especialment quan hi ha víctimes mortals.

catàstrofe natural n fem
kataklizm

catòlic /kaˈtɔ.ɫik/ adj masc
katolicki
Dit del qui pertany a la religió cristiana que accepta la universalitat de l'autoritat del Papa.

cau /ˈkaw/ n masc
barłóg
Forat en terra on certes bèsties s’hi amaguen.

caució /kaw.siˈo/ /kəw.siˈo/ n fem
kaucja

caucàsic /kawˈka.zik/ /kəwˈka.zik/ adj masc
kaukaski

caure /ˈkaw.ɾe/ v
spadać padać
Precipitar-se cap a baix per pèrdua de l'equilibri o acció de la gravetat.
spadać spaść
Escaure's en cert temps o cert lloc.

causa /ˈkaw.za/ n fem
przyczyna
Motiu, explicació, el perquè.

causar /kawˈza/ /kawˈzaɾ/ /kəwˈza/ v
powodować

cautela /kawˈtɛ.ɫa/ /kawˈtɛ.ɫɛ/ /kəwˈtɛ.ɫə/ n fem
ostrożność

cautelosament /kaw.teˌɫo.zaˈmen/ /kaw.teˌɫo.zaˈment/ /kəw.təˌɫo.zəˈmen/ /kəw.təˌɫo.zəˈment/ adv
ostrożnie

cavalcada /ka.vaɫˈka.ða/ /ka.βaɫˈka.ða/ /kə.vəɫˈka.ðə/ /kə.βəɫˈka.ðə/ n fem
kawalkada
Comitiva a cavall.

cavall /kaˈval/ /kaˈvaʎ/ /kaˈβaʎ/ /kəˈvaʎ/ n masc
koń
(mamífers) Mamífer domèstic ungulat (Equus caballus), de la família dels èquids, utilitzat per l'home per a cavalcar o com a animal de tir.
skoczek koń
(escacs) Peça dels escacs amb la forma del cap i el coll de l'animal, la qual es pot moure només dues caselles cap endavant i una cap al costat o dues cap a un costat i una cap endavant.

cavall de mar n masc
konik morski

cavaller /ka.vaˈʎeɾ/ /ka.βaˈʎe/ /kə.vəˈʎe/ /kə.βəˈʎe/ n masc
rycerz raciądz
Soldat medieval de categoria, honrat amb la cavalleria per un senyor feudal.

cavalleria /ka.va.ʎeˈɾi.a/ /ka.βa.ʎeˈɾi.a/ /kə.və.ʎəˈɾi.ə/ /kə.βə.ʎəˈɾi.ə/ n fem
jazda kawaleria
Tropa que va a cavall, modernament amb vehicles motoritzats i blindats, en contraposició a la infanteria que va a peu.

cavallets /ka.vaˈʎets/ /ka.βaˈʎets/ /kə.vəˈʎəts/ /kə.vəˈʎɛts/ /kə.βəˈʎɛts/ n masc
karuzela
Atracció infantil de fira que consisteix en una plataforma giratòria accionada mecànicament damunt la qual s'instal·len diversos artificis perquè els infants hi puguin pujar.

cavar /kaˈvaɾ/ /kaˈβa/ /kəˈva/ /kəˈβa/ v
kopać

caviar /ka.viˈaɾ/ /ka.βiˈar/ /ka.βiˈaɾ/ /kə.viˈaɾ/ /kə.βiˈar/ n masc
kawior ikra

cavitat /ka.viˈtat/ /ka.βiˈtat/ /kə.viˈtat/ /kə.βiˈtat/ n fem
dziura
Espai buid a dins d'un sòlid.

cavitat abdominal n fem
jama brzuszna

caça /ˈka.sa/ /ˈka.sə/ n fem
polowanie
Acció de caçar.

caçador /ka.saˈðo/ /ka.saˈðoɾ/ /kə.səˈðo/ n masc
myśliwy łowca

caçar /kaˈsa/ /kaˈsaɾ/ v
polować

caòticament /kaˌɔ.ti.kaˈmen/ /kaˌɔ.ti.kaˈment/ /kəˌɔ.ti.kəˈmen/ /kəˌɔ.ti.kəˈment/ adv
chaotycznie

ceba /ˈsə.bə/ /ˈsɛ.bə/ /ˈsɛ.βə/ n fem
cebula

cec adj
ślepy
Que no hi veu.

cedir /seˈði/ /seˈðiɾ/ /səˈði/ v
scedować

cefalosporina /se.fa.ɫos.poˈɾi.na/ /sə.fə.ɫos.poˈɾi.nə/ /sə.fə.ɫus.puˈɾi.nə/ n fem
cefalosporyna

cegar /seˈɣa/ /seˈɣaɾ/ /səˈɣa/ v
oślepiać

ceguesa /seˈɣe.za/ /səˈɣə.zə/ /səˈɣɛ.zə/ n fem
ślepota

cel n masc
niebo firmament
Volta celeste, capa que envolta la Terra, espai aeri on es troben els núvols.
Espai sense límits visibles, des d'un punt de vista terrestre, on són les estrelles.

celebració /se.ɫe.bɾa.siˈo/ /sə.ɫə.βɾə.siˈo/ n fem
świętowanie

celebrar /se.ɫeˈbɾaɾ/ /se.ɫeˈβɾa/ v
obchodzić
Fer activitats festives.

celebritat /se.ɫe.βɾiˈtat/ /sə.ɫə.βɾiˈtat/ n fem
celebryta

celesta /seˈɫes.ta/ /səˈɫes.tə/ n fem
czelesta

celestialment /se.ɫes.tiˌaɫˈmen/ /se.ɫes.tiˌaɫˈment/ /sə.ɫəs.tiˌaɫˈmen/ /sə.ɫəs.tiˌaɫˈment/ adv
niebiańsko

cella /ˈse.ʎa/ /ˈsə.ʎə/ /ˈsɛ.jə/ /ˈsɛ.ʎə/ n fem
brew
Cadascuna de les zones que sobresurten lleugerament de la cara i que es troben pel damunt d'un ull per fer-li de visera.

celler /seˈʎe/ /seˈʎeɾ/ /səˈʎe/ n masc
piwnica win

celta /ˈsɛɫ.ta/ /ˈsɛɫ.tə/ /ˈsɛɫ.tɛ/ n neut
Celt
Individu pertanyent a la cultura principal que habità Europa en l'antiguitat.

cel·la /ˈsɛ.ɫa/ /ˈsɛ.ɫə/ /ˈsɛ.ɫɛ/ /ˈsɛɫ.ɫa/ /ˈsɛɫ.ɫə/ n fem
cela

cel·lofana /se.ɫoˈfa.na/ /seɫ.ɫoˈfa.na/ /sə.ɫuˈfa.nə/ /səɫ.ɫoˈfa.nə/ /səɫ.ɫuˈfa.nə/ n fem
celofan

cel·lular /se.ɫuˈɫaɾ/ /seɫ.ɫuˈɫaɾ/ /sə.ɫuˈɫar/ /səɫ.ɫuˈɫar/ /səɫ.ɫuˈɫaɾ/ adj
komórkowy

cel·lulosa /se.ɫuˈɫo.za/ /seɫ.ɫuˈɫo.za/ /sə.ɫuˈɫo.zə/ /səɫ.ɫuˈɫo.zə/ n fem
celuloza

cementiri /se.menˈti.ɾi/ n masc
cmentarz

cendra /ˈsɛn.dɾa/ /ˈsɛn.dɾɛ/ n fem
popiół

cendrer /senˈdɾe/ /senˈdɾeɾ/ /sənˈdɾe/ n masc
popielniczka

cenotafi /se.noˈta.fi/ /sə.noˈta.fi/ /sə.nuˈta.fi/ n masc
cenotaf

censurar /sen.suˈɾa/ /sen.suˈɾaɾ/ /sən.suˈɾa/ v
cenzurować
Recriminar, condemnar alguna cosa.

cent /ˈsen/ /ˈsent/ number
sto

central /senˈtɾaɫ/ /sənˈtɾaɫ/ adj
centralny

central nuclear n fem
elektrownia atomowa

centre /ˈsen.tɾe/ n masc
środek
El més distant o retirat de la superfície exterior d'una cosa.
centrum
Lloc d'on surten o a on convergeixen accions particulars coordenades.

centrifugació /sen.tɾi.fu.ɣa.siˈo/ /sən.tɾi.fu.ɣə.siˈo/ n fem
odwirowywanie

centurió /sen.tu.ɾiˈo/ /sən.tu.ɾiˈo/ n masc
centurion

centímetre /senˈti.me.tɾe/ n masc
centymetr
Unitat de longitud del sistema cegesimal equivalent a la centèsima part d'un metre. Símbol cm.

ceptre /ˈsep.tɾe/ /ˈsep.tɾə/ n masc
berło

cera /ˈse.ɾa/ /ˈsə.ɾə/ /ˈsɛ.ɾə/ n fem
wosk

cercar /serˈka/ /seɾˈka/ /seɾˈkaɾ/ v
szukać
Explorar l’entorn per tal de trobar, de descobrir, quelcom o algú.

cercle /ˈseɾ.kɫe/ n masc
okrąg krąg
Part interior d'una circumferència, figura geomètrica sense cap costat.

cereal /se.ɾeˈaɫ/ /sə.ɾeˈaɫ/ n masc
zboże

cerebel /se.ɾeˈβɛɫ/ /sə.ɾəˈβɛɫ/ n masc
móżdżek

cerebral /se.ɾeˈbɾaɫ/ /sə.ɾəˈβɾaɫ/ adj
intelektualny

ceri n masc
cer
Element químic de nombre atòmic 58 i símbol Ce.

cerimònia /se.ɾiˈmɔ.ni.a/ /sə.ɾiˈmɔ.ni.ə/ n fem
ceremonia

cerra /ˈsə.rə/ /ˈsɛ.ra/ /ˈsɛ.rɛ/ n fem
sierść

cert /ˈsɛrt/ adj masc
prawdziwy
Conforme a la realitat, veritable.
jakiś
Algú o alguna cosa determinada però no especificada.

certament /ˌsɛr.taˈmen/ /ˌsɛr.təˈmen/ /ˌsɛɾ.taˈmen/ /ˌsɛɾ.taˈment/ /ˌsɛɾ.təˈment/ adv
z pewnością

certesa /seɾˈte.za/ /sərˈtɛ.zə/ /səɾˈtə.zə/ n fem
pewność

certificat /seɾ.ti.fiˈkat/ /sər.ti.fiˈkat/ n masc
certyfikat atest
Document oficial que assegura la veracitat d'un fet.

ceruli /səˈɾu.ɫi/ n masc
modry

cervatell /ser.βaˈteʎ/ /seɾ.vaˈteʎ/ /seɾ.βaˈteʎ/ /sər.bəˈteʎ/ /səɾ.vəˈteʎ/ n masc
jelonek

cervell /serˈβeʎ/ /seɾˈveʎ/ /seɾˈβeʎ/ /sərˈbeʎ/ /səɾˈveʎ/ n masc
mózg
(anatomia) Òrgan dels animals que conté neurones i és capaç de coordinar els moviments del cos, les funcions vitals i el pensament.

cervesa /serˈβe.za/ /seɾˈve.za/ /sərˈbɛ.zə/ /sərˈvɛ.zə/ /səɾˈvə.zə/ n fem
piwo
(aliments) Beguda alcohòlica obtinguda per la fermentació de malt o altres cereals germinats, i aromatitzada amb llúpol.

cervical /ser.βiˈkaɫ/ /seɾ.viˈkaɫ/ /seɾ.βiˈkaɫ/ /sər.biˈkaɫ/ /səɾ.viˈkaɫ/ adj
szyjny

ceràmic /seˈɾa.mik/ /səˈɾa.mik/ adj masc
ceramiczny

ceràmica /seˈɾa.mi.ka/ /səˈɾa.mi.kə/ n fem
ceramika

cesi n masc
cez

cessió /se.siˈo/ /sə.siˈo/ n fem
cesja

cesària /seˈza.ɾi.a/ /səˈza.ɾi.ə/ n fem
cesarka

cian /siˈan/ n masc
cyjan

ciberatac /si.be.ɾaˈtak/ /si.βə.ɾəˈtak/ n masc
cyberatak

cibernètic /si.beɾˈnɛ.tik/ /si.βərˈnɛ.tik/ adj masc
cybernetyczny

cicatriu /si.kaˈtɾiw/ /si.kəˈtɾiw/ n fem
blizna szrama

cicle /ˈsi.kɫe/ n masc
cykl

ciclisme /siˈkɫiz.me/ /siˈkɫiz.mə/ n masc
kolarstwo

ciclista /siˈkɫis.ta/ /siˈkɫis.te/ /siˈkɫis.tə/ n neut
kolarka kolarz

cicló /siˈkɫo/ n masc
cyklon

cicuta /siˈku.ta/ /siˈku.tə/ n fem
szczwół

científic /si.enˈti.fik/ adj masc
naukowy
Relatiu a la ciència.

científic /si.enˈti.fik/ n masc
naukowiec
Persona que es dedica a la recerca.

científicament /si.enˌti.fi.kaˈmen/ /si.enˌti.fi.kaˈment/ /si.ənˌti.fi.kəˈmen/ /si.ənˌti.fi.kəˈment/ adv
naukowo

cigala /siˈɣa.ɫa/ /siˈɣa.ɫə/ n fem
cykada
Insecte de l'orde dels hemípters, que s'alimenta de la saba de les plantes i emet un cric-cric de 100 decibels a la freqüència de 86 Hz.
chuj
(vulgarisme) penis

cigar /siˈɣar/ n masc
cygaro

cigarreta /si.ɣaˈre.ta/ /si.ɣəˈrə.tə/ /si.ɣəˈrɛ.tə/ n fem
papieros

cigne /ˈsiŋ.ne/ /ˈsiɡ.ne/ n masc
łabędź

cigonya /siˈɣo.ɲa/ n fem
bocian

cigró /siˈɣɾo/ n masc
ciecierzyca ciecierzyca pospolita

cilici n masc
włosienica

cilindre /siˈɫin.dɾe/ /siˈɫin.dɾə/ n masc
walec
(basquetbol) Espai imaginari de forma cilíndrica d'una pista de joc que comprèn la zona ocupada per un jugador en contacte amb el terra i la zona que ocuparia amb un salt vertical.

cim /ˈsim/ n masc
szczyt wierzchołek

ciment /siˈmen/ /siˈment/ n masc
cement

cimera /siˈme.ɾa/ /siˈmɛ.ɾə/ n fem
szczyt
Reunió de dirigents d’alt nivell.

cinabri n masc
cynober

cinc /ˈsiŋ/ /ˈsiŋk/ /ˈsiŋk/ number
pięć
(cardinal) Nombre que segueix el quatre i precedeix el sis.
(valor ordinal) Cinquè, cinquena.

cinc-cents /ˌsiŋˈsens/ number
pięćset

cinema /siˈne.ma/ /siˈnə.mə/ /siˈnɛ.mə/ n masc
kinematografia kino

cinematografia n masc
kinematografia

cinemàtica /si.neˈma.ti.ka/ /si.nəˈma.ti.kə/ n fem
kinematyka

cingla /ˈsiŋ.ɡɫa/ /ˈsiŋ.ɡɫə/ n fem
popręg

cinologia /si.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /si.no.ɫoˈʒi.a/ /si.no.ɫoˈʒi.ə/ /si.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
kynologia

cinquanta /siŋˈkwan.ta/ number
pięćdziesiąt

cinquanta-cinc /siŋˌkwan.taˈsiŋ/ /siŋˌkwan.taˈsiŋk/ /siŋˌkwan.təˈsiŋ/ /siŋˌkwan.təˈsiŋk/ number
pięćdziesiąt pięć

cinquanta-dos /siŋˌkwan.taˈðos/ /siŋˌkwan.təˈðos/ number
pięćdziesiąt dwa

cinquanta-nou /siŋˌkwan.taˈnɔw/ /siŋˌkwan.təˈnɔw/ number
pięćdziesiąt dziewięć

cinquanta-quatre /siŋˌkwan.taˈkwa.tɾe/ /siŋˌkwan.təˈkwa.tɾə/ number
pięćdziesiąt cztery

cinquanta-set /siŋˌkwan.taˈsɛt/ /siŋˌkwan.təˈsɛt/ number
pięćdziesiąt siedem

cinquanta-sis /siŋˌkwan.taˈsis/ /siŋˌkwan.təˈsis/ number
pięćdziesiąt sześć

cinquanta-tres /siŋˌkwan.taˈtɾes/ /siŋˌkwan.təˈtɾəs/ /siŋˌkwan.təˈtɾɛs/ number
pięćdziesiąt trzy

cinquanta-un /siŋˌkwan.taˈun/ /siŋˌkwan.təˈun/ number
pięćdziesiąt jeden

cinquantè /siŋ.kwanˈte/ /siŋ.kwənˈtə/ /siŋ.kwənˈtɛ/ number
pięćdziesiąty

cinta /ˈsin.ta/ /ˈsin.tə/ n fem
wstążka
Tira de tela per adornar la roba o recollir els cabells.

cinta adhesiva n fem
taśma klejąca

cinta magnètica n fem
taśma magnetyczna

cintra /ˈsin.tɾa/ /ˈsin.tɾə/ n fem
krążyna

cintura /sinˈtu.ɾa/ /sinˈtu.ɾə/ n fem
pas

cinturó n masc
pas pasek
Peça de roba, cuir o similar que serveix per cenyir-se el pantaló, els calçons o la camisa a la cintura.

cinèfil /siˈnɛ.fiɫ/ n masc
kinoman

circ n masc
cyrk
Local normalment circular amb espectacles d'acrobàcia, equilibrisme, doma i pallassos.

circa /ˈsir.ka/ adv
circa

circadiari /sir.kə.ðiˈa.ɾi/ /siɾ.ka.ðiˈa.ɾi/ adj masc
całodobowy

circuit /sirˈkujt/ n masc
obwód
Recorregut a l'entorn d'un lloc.

circulació /sir.ku.ɫə.siˈo/ /siɾ.ku.ɫa.siˈo/ n fem
ruch
Acció de circular
Trànsit de vehicles per una via.
(esports de pilota) Moviment de la pilota o d'un atacant durant la fase d'atac.

circular /sir.kuˈɫa/ /sir.kuˈɫar/ /siɾ.kuˈɫa/ /siɾ.kuˈɫaɾ/ adj
okrągły
Relacionat amb el cercle.

circular /sir.kuˈɫa/ /sir.kuˈɫar/ /siɾ.kuˈɫa/ /siɾ.kuˈɫaɾ/ n fem
okrągły
Comunicat enviat a diversos membres d'un grup, els quals han de confirmar haver-lo llegit.

circumcidar /sir.kum.siˈða/ /siɾ.kum.siˈða/ /siɾ.kum.siˈðaɾ/ v
obrzezać

circumferència /siɾ.kuɱ.feˈɾɛn.si.a/ n fem
obwód

circumnavegació /sir.kum.na.βe.ɣa.siˈo/ /sir.kum.nə.βə.ɣə.siˈo/ /siɾ.kum.na.ve.ɣa.siˈo/ /siɾ.kum.na.βe.ɣa.siˈo/ /siɾ.kum.nə.və.ɣə.siˈo/ n fem
rejs wokółziemski

circumnavegar /sir.kum.na.βeˈɣa/ /siɾ.kum.na.veˈɣaɾ/ /siɾ.kum.na.βeˈɣa/ /siɾ.kum.nə.vəˈɣa/ v
opłynąć dookoła

circumstància /siɾ.kumsˈtan.si.a/ n fem
okoliczność

circumvolució /sir.kum.bo.lu.siˈo/ /sir.kum.bu.ɫu.siˈo/ /siɾ.kuɱ.vo.ɫu.siˈo/ /siɾ.kuɱ.vu.ɫu.siˈo/ n fem
splot

cirera n fem
wiśnia czereśnia
Fruit petit, rodó, dolç i vermell que cria el cirerer.

cirerer /si.ɾeˈɾe/ /si.ɾeˈɾeɾ/ n masc
wiśnia

ciri /ˈsi.ɾi/ n masc
gromnica
Candela de cera d'un sol ble, llarga i gruixuda més del normal.
(futbol) Xut defectuós en què la pilota surt projectada verticalment.

cirrus n masc
chmura pierzasta

cirurgia /si.ɾuɾˈd͡ʒi.a/ n fem
chirurgia

cirurgià /si.ɾuɾ.d͡ʒiˈa/ n masc
chirurg

cisell /siˈzeʎ/ n masc
dłuto

cisellar /si.zeˈʎa/ /si.zeˈʎaɾ/ /si.zəˈʎa/ v
cyzelować

cisma /ˈsiz.ma/ /ˈsiz.mə/ n masc
schizma
Divisió o separació entre els individus d'algun cos o comunitat.

cistell n masc
koszyk

cistella /sisˈte.ʎa/ /sisˈte.ʎə/ n fem
kosz
(corfbol) Cadascuna de les dues estructures d'una pista de corfbol constituïdes per un cilindre de vímet sense fons de 25 cm d'alçària, situat a 3,5 m de terra, i per un pal de subjecció, que delimiten l'espai dintre el qual s'ha de fer entrar la pilota per a puntuar.

cisterna /sisˈtɛɾ.na/ /sisˈtɛɾ.nə/ n fem
cysterna

cistitis /sisˈti.tis/ n fem
zapalenie pęcherza moczowego

cita /ˈsi.ta/ n fem
randka
Trobada amorosa per conèixer més l'altra persona i gaudir de la mútua companyia.

citació /si.ta.siˈo/ /si.tə.siˈo/ n fem
wezwanie
Escrit que demana la compareixença.

citar /siˈta/ /siˈtaɾ/ v
cytować
Referir o anotar en un escrit els autors, lleis o llocs que s'al·leguen en suport del que es diu o escriu.
Fer saber a alguna persona el manament del jutge perquè comparegui en judici.

cito- prefix
cyto-

citosquelet /si.tos.keˈɫet/ /si.tos.kəˈɫət/ /si.tus.kəˈɫɛt/ n masc
cytoszkielet

ciutadania /siw.ta.ðaˈni.a/ /siw.tə.ðəˈni.ə/ n fem
obywatelstwo

ciutadella /siw.taˈðe.ʎa/ /siw.təˈðe.ʎə/ n fem
cytadela

ciutadà /siw.taˈða/ /siw.təˈða/ n masc
obywatel mieszkaniec

ciutat n fem
miasto

civada /siˈva.ða/ /siˈva.ðə/ /siˈβa.ða/ n fem
owies

civeta /siˈve.ta/ /siˈvə.tə/ /siˈvɛ.tə/ /siˈβe.ta/ /siˈβɛ.tə/ n fem
cyweta

civil /siˈviɫ/ /siˈviɫ/ /siˈβiɫ/ adj
cywilny
Relatiu a allò de la societat que no pertany a l'exèrcit ni a l'església.

civilització /si.vi.ɫi.d͡zə.siˈo/ /si.vi.ɫi.za.siˈo/ /si.βi.ɫi.d͡za.siˈo/ /si.βi.ɫi.za.siˈo/ n fem
cywilizacja

civilitzat /si.vi.ɫiˈd͡zat/ /si.vi.ɫiˈzat/ /si.βi.ɫiˈd͡zat/ /si.βi.ɫiˈzat/ adj masc
cywilizowany

ciència /siˈen.si.ə/ /siˈɛn.si.a/ n fem
nauka

ciència cognitiva n fem
kognitywistyka

claca /ˈkɫa.ka/ /ˈkɫa.kə/ n fem
klaka

clandestí /kɫan.desˈti/ /kɫən.dəsˈti/ adj masc
konspiracyjny

clar /ˈkɫa/ /ˈkɫaɾ/ adj masc
jasny
Evident, fàcil de comprendre.

clara /ˈkɫa.ɾə/ n fem
białko
Part blanca de l'ou que protegeix i nodreix el rovell.

clarament /ˌkɫa.ɾaˈmen/ /ˌkɫa.ɾaˈment/ /ˌkɫa.ɾəˈmen/ /ˌkɫa.ɾəˈment/ adv
wyraźnie

clarinet /kɫa.ɾiˈnet/ /kɫə.ɾiˈnət/ /kɫə.ɾiˈnɛt/ n masc
klarnet

clarinetista /kɫa.ɾi.neˈtis.ta/ /kɫa.ɾi.neˈtis.te/ /kɫə.ɾi.nəˈtis.tə/ n neut
klarnecista

clarividència /kɫa.ɾi.viˈðɛn.si.a/ /kɫa.ɾi.βiˈðɛn.si.a/ /kɫə.ɾi.viˈðɛn.si.ə/ /kɫə.ɾi.βiˈðɛn.si.ə/ n fem
jasnowidzenie
Capacitat de veure coses més enllà del que permeten els sentits naturals o la tecnologia: veure el futur, el passat, perills inadvertits, etc.

clarí /kɫaˈɾi/ /kɫəˈɾi/ n masc
róg

classe /ˈkɫa.se/ /ˈkɫa.sə/ n fem
klasa
Tipus, mena
Aula.
Unitat de sessió d'ensenyament i aprenentatge.
grup, grup classe
estil propi, distinció

classificació /kɫa.si.fi.ka.siˈo/ n fem
klasyfikacja
Resultat de distribuir uns elements tenint a partir d'un criteri o criteris proposats.
Llista ordenada dels participants en una competició segons la puntuació aconseguida per cadascun d'ells.

classificar /kɫa.si.fiˈka/ /kɫa.si.fiˈkaɾ/ /kɫə.si.fiˈka/ v
klasyfikować
Distribuir en classes, assignar una categoria, un grup.

clatell /kɫaˈteʎ/ /kɫəˈteʎ/ n masc
kark
Part del coll que està al darrere.

clau n fem
klucz
Estri per obrir una porta tancada amb pany.
(música) Signe que indica com s'ha de llegir el pentagrama.

clau n masc
gwódź gwóźdź
Barreta metàl·lica pensada per a ser clavada a cops, normalment amb l'objectiu d'ajuntar un objecte amb un altre. L'extrem que cal copejar és més ample i s'anomena cap.

clau de volta n fem
zwornik

claudàtor /kɫawˈða.toɾ/ /kɫəwˈða.tor/ n masc
nawias kwadratowy

clauer /kɫaˈwe/ /kɫaˈweɾ/ /kɫəˈwe/ n masc
breloczek brelok
Anella de metall (o actualment d'altres materials) on s'hi porten les claus.

claustre /ˈklaws.tɾe/ /ˈklaws.tɾə/ n masc
klasztor krużganek
(arquitectura) Recinte tancat amb un pati central voltat de galeries porticades.

clavar /kɫaˈvaɾ/ /kɫaˈβa/ /kɫəˈva/ /kɫəˈβa/ v
wbijać gwóźdź
Fixar mitjançant claus.

clavell /kɫaˈveʎ/ /kɫaˈβeʎ/ /kɫəˈveʎ/ /kɫəˈβeʎ/ n masc
goździk
Flor de la clavellina.

clavicordi /kɫa.viˈkɔɾ.ði/ /kɫa.βiˈkɔr.ði/ /kɫa.βiˈkɔɾ.ði/ /kɫə.viˈkɔɾ.ði/ /kɫə.βiˈkɔr.di/ n masc
klawikord

clavicèmbal /kɫa.viˈsɛm.baɫ/ /kɫa.βiˈsɛm.baɫ/ /kɫə.viˈsɛm.bəɫ/ n masc
klawesyn

clavilla /kɫaˈvi.ʎa/ /kɫaˈβi.ʎa/ /kɫəˈvi.jə/ /kɫəˈvi.ʎə/ /kɫəˈβi.ʎə/ n fem
stroik
Petit cilindre de metall o fusta, que serveix per a tibar les cordes d'un instrument musical.

clavícula /kɫaˈvi.ku.ɫa/ /kɫaˈβi.ku.ɫa/ /kɫəˈvi.ku.ɫə/ n fem
obojczyk

clec /ˈkɫɛk/ n masc
zatrzask
Botó de dues peces metàl·liques circulars que encaixen a pressió.

cleptomania /kɫep.to.maˈni.a/ /kɫəp.to.məˈni.ə/ /kɫəp.tu.məˈni.ə/ n fem
kleptomania

clergue /ˈkɫɛɾ.ɣe/ n masc
duchowny

clic /ˈkɫik/ n masc
klik
(informàtica) Selecció d'una icona, d'un enllaç o qualsevol altre element de la pantalla de l'ordinador prement un instant un dels botons del ratolí amb la busca situada sobre l'element que es vol seleccionar.

client /kɫiˈen/ /kɫiˈent/ n masc
klient

clima /ˈkɫi.ma/ /ˈkɫi.mə/ n masc
klimat

climàtic /kɫiˈma.tik/ adj masc
klimatyczny

clip /ˈkɫip/ n masc
spinacz
Pinça petita, que fa pressió pel doblec, per a subjectar objectes lleugers.

clonar /kɫoˈna/ /kɫoˈnaɾ/ /kɫuˈna/ v
klonować

cloquejar /kɫo.keˈd͡ʒa/ /kɫo.keˈd͡ʒaɾ/ /kɫo.keˈʒa/ /kɫo.kəˈd͡ʒa/ /kɫu.kəˈʒa/ v
gdakać

clor n masc
chlor

clorar /kloˈɾa/ /kloˈɾaɾ/ /kɫuˈɾa/ v
chlorować

clorofil·la /kɫo.ɾoˈfi.ɫa/ /kɫo.ɾoˈfiɫ.ɫa/ /kɫo.ɾoˈfiɫ.ɫə/ /kɫu.ɾuˈfi.ɫə/ /kɫu.ɾuˈfiɫ.ɫə/ n fem
chlorofil

cloroform /kɫo.ɾoˈfoɾm/ /kɫu.ɾuˈform/ n masc
chloroform

closca /ˈkɫɔs.ka/ /ˈkɫɔs.kɔ/ /ˈkɫɔs.kə/ n fem
skorupa

clotet /kɫoˈtet/ /kɫoˈtət/ /kɫuˈtɛt/ n masc
dołeczek

cloïssa /kɫoˈi.sa/ /kɫoˈi.sə/ /kɫuˈi.sə/ n fem
małż

club n masc
klub
Associació, societat de persones per al foment d’un fi especialment esportiu.

clàssic /ˈkɫa.sik/ adj masc
klasyczny

clàxon /ˈkɫak.son/ /ˈkɫak.sun/ n masc
klakson

clímax /ˈkɫi.maks/ /ˈkɫi.məks/ n masc
klimaks

clínic /ˈkɫi.nik/ adj masc
kliniczny

clític /ˈkɫi.tik/ adj masc
klityka

clítoris /ˈkli.to.ɾis/ /ˈkɫi.tu.ɾis/ n masc
łechtaczka

cobalt /koˈbaɫt/ /koˈβaɫ/ /kuˈbaɫ/ /kuˈβaɫ/ n masc
kobalt

coberta /koˈbɛɾ.ta/ /kuˈβɛr.ta/ /kuˈβɛɾ.tɛ/ n fem
okładka
Element de cobriment que hom posa sobre un altre per a tapar-lo o resguardar-lo.
pokład
(nàutica) Cadascuna de les divisions horitzontals d'un vaixell i que cobreixen tota l'eslora i en especial la més alta de totes.

cobra /ˈko.bɾa/ /ˈkɔ.βɾə/ n fem
kobra

cobrar /koˈbɾa/ /koˈbɾaɾ/ /koˈβɾa/ /kuˈbɾa/ /kuˈβɾa/ v
zarabiać

cobrir /koˈbɾiɾ/ /koˈβɾi/ /kuˈβɾi/ v
kryć
Tapar un cos o objecte posant alguna cosa per damunt.

coc /ˈkɔk/ n masc
ziarniak
Bacteri esfèric.

cocaïna /ko.kaˈi.na/ /ko.kəˈi.nə/ /ku.kəˈi.nə/ n fem
kokaina

cocció /kok.siˈo/ /kuk.siˈo/ n fem
gotowanie

coco /ˈko.ko/ /ˈko.ku/ n masc
orzech kokosowy

cocodril /ko.koˈðɾiɫ/ /ku.kuˈðɾiɫ/ n masc
krokodyl

coda /ˈko.ða/ /ˈko.ðə/ n fem
wygłos
(música) Fragment final d'una composició musical que té caràcter conclusiu.
(filologia) Part de la síl·laba amb les consonants que segueixen el nucli vocàlic.

codi n masc
kod kodeks

codicil /ko.ðiˈsiɫ/ /ku.ðiˈsiɫ/ n masc
kodycyl

codificar /ko.ði.fiˈka/ /ko.ði.fiˈkaɾ/ /ku.ði.fiˈka/ v
kodyfikować
Transformar un text seguint un codi acordat.
Aplegar lleis i costums jurídiques en un llibre.

codony /koˈðoɲ/ /kuˈðoɲ/ n masc
pigwa

coeficient /ko.e.fi.siˈen/ /ko.e.fi.siˈent/ /ko.ə.fi.siˈent/ /ku.ə.fi.siˈen/ n masc
współczynnik

coet /koˈet/ /koˈət/ /kuˈɛt/ n masc
rakieta
Projectil bèl·lic autopropulsat i proveït d’una càrrega explosiva.
Vehicle espacial emprat per a transportar una càrrega a l’espai.

cofre /ˈko.fɾe/ /ˈkɔ.fɾə/ n masc
skrzynia

cognició n fem
percepcja

cognitiu /koŋ.niˈtiw/ /koɡ.niˈtiw/ /kuŋ.niˈtiw/ adj masc
poznawczy

cognom /koŋˈnɔm/ /koɡˈnɔm/ /kuŋˈnɔm/ n masc
nazwisko

cogombre /koˈɣom.bɾə/ /kuˈɣom.bɾə/ n masc
ogórek
(botànica) El fruit comestible del cogombre.

coherència /ko.eˈɾɛn.si.a/ /ko.əˈɾɛn.si.ə/ /ku.əˈɾɛn.si.ə/ n fem
koherencja spójność

cohesió /ko.e.ziˈo/ /ko.ə.ziˈo/ /ku.ə.ziˈo/ n fem
spójność

cohort /koˈɔɾt/ /kuˈɔrt/ n fem
kohorta
Cos d'infanteria entre els romans, compost per la desena part d'una legió, entre cinc-cents i sis-cents soldats.
Conjunt d'alumnes que coincideixen o han coincidit en una mateixa classe o curs durant un determinat període de temps.

coix /ˈkojʃ/ adj masc
kulawy

coixejar /ko.ʃeˈd͡ʒa/ /ko.ʃəˈd͡ʒa/ /koj.ʃeˈd͡ʒaɾ/ /koj.ʃeˈʒa/ /ku.ʃəˈʒa/ v
utykać

coixí /kojˈʃi/ /koˈʃi/ /kujˈʃi/ /kuˈʃi/ n masc
poduszka
Sac de tela ple de llana o d'un altre material tou, per a recolzar-hi el cap, l’esquena, etc.

col n fem
kapusta

cola /ˈko.ɫa/ /ˈko.ɫə/ n fem
cola
Beguda efervescent, tònica i estimulant, aromatitzada amb extractes de llavors de l’arbre Cola.

colador /ko.ɫaˈðo/ /ko.ɫaˈðoɾ/ /ko.ɫəˈðo/ /ku.ɫəˈðo/ n masc
sitko

colecistectomia /ˌko.ɫeˌsis.tek.toˈmi.a/ /ˌko.ɫəˌsis.tək.toˈmi.ə/ /ˌko.ɫəˌsis.tək.tuˈmi.ə/ n fem
cholecystektomia

colesterol /ko.ɫes.teˈɾɔɫ/ /ku.ɫəs.təˈɾɔɫ/ n masc
cholesterol

colibrí /ko.ɫiˈβɾi/ /ku.ɫiˈβɾi/ n masc
koliber

coliflor /ˌkɔ.ɫiˈfɫɔ/ n fem
kalafior

colina /koˈɫi.na/ /koˈɫi.nə/ /kuˈɫi.nə/ n fem
cholina

coll n masc
szyja
Part del cos d'un animal que uneix el cap i el tronc. S'aplica figuradament a objectes.
przełęcz
Part més baixa, i relativament plana, que es troba entre dos cims, alhora que separa dues valls oposades.
kolor
Sèrie de cartes representada amb una de les quatre figures en què es divideix la baralla.
kołnierz
Part d’una peça de vestir que correspon a la zona superior del tors pròxima al cap.

collar /koˈʎa/ /koˈʎaɾ/ /kuˈʎa/ n masc
kołnierz
Corretja o cadena que es posa al voltant del coll d’un animal.

collaret /ko.ʎaˈɾet/ /ko.ʎəˈɾət/ /ku.ʎəˈɾɛt/ n masc
naszyjnik

collir /koˈʎi/ /koˈʎiɾ/ /kuˈji/ /kuˈʎi/ v
zbierać
Arrencar flors o fruits directament de la planta o de l'arbre.

collita /koˈʎi.ta/ /koˈʎi.tə/ /kuˈji.tə/ /kuˈʎi.tə/ n fem
żniwa

collons /koˈʎons/ /kuˈjons/ /kuˈʎons/ Interjection
o kurwa
(vulgarisme) Expressió d'admiració o entusiasme.
(vulgarisme) Expressió d'enuig o irritació.

colobra /koˈɫo.bɾa/ /koˈɫɔ.bɾə/ /kuˈɫɔ.bɾə/ /kuˈɫɔ.βɾə/ n fem
zaskroniec

colom /koˈɫom/ /kuˈɫom/ n masc
gołąb

colombià /ko.ɫom.biˈa/ /ku.ɫum.biˈa/ adj masc
kolumbijski
Relatiu o pertanyent a Colòmbia.

colombià /ko.ɫom.biˈa/ /ku.ɫum.biˈa/ n masc
kolumbijski
Persona que habita o és originària de Colòmbia.

colomí /ko.ɫoˈmi/ /ku.ɫuˈmi/ n masc
gołąbek

colon /koˈɫon/ /kuˈɫon/ n masc
osadnik
(sovint en plural) Persona que forma part d'una colònia.

colonial /ko.ɫo.niˈaɫ/ /ku.ɫu.niˈaɫ/ adj
kolonialny

colonialisme /ko.ɫo.ni.aˈɫiz.me/ /ko.ɫo.ni.əˈɫiz.mə/ /ku.ɫu.ni.əˈɫiz.mə/ n masc
kolonializm

colonització /ko.ɫo.ni.d͡za.siˈo/ /ko.ɫo.ni.d͡zə.siˈo/ /ko.ɫo.ni.za.siˈo/ /ku.ɫu.ni.d͡zə.siˈo/ n fem
kolonizacja

colonitzar /ko.lo.niˈd͡za/ /ko.lo.niˈzaɾ/ /ku.ɫu.nidˈza/ v
kolonizować

color /koˈɫo/ /koˈɫoɾ/ /koˈɫoɾ/ /kuˈɫo/ /kuˈɫor/ n
kolor barwa

columna /koˈɫum.na/ /koˈɫum.nə/ /kuˈɫum.nə/ n fem
kolumna
Pilar que sosté en arquitectura un sostre, arc o similar.

columna vertebral n fem
kręgosłup

columnata /ko.ɫumˈna.ta/ /ko.ɫumˈna.tə/ /ku.ɫumˈna.tə/ n fem
perystaza

colza /ˈkoɫ.za/ /ˈkɔɫ.zə/ n fem
rzepak

colze /ˈkoɫ.ze/ n masc
łokieć
Unitat de longitud que, generalment es calcula mesurant de la punta del dit del cor fins a l’articulació del braç.

col·laboració /ko.ɫa.βo.ɾa.siˈo/ /koɫ.ɫa.bo.ɾa.siˈo/ /koɫ.ɫə.bo.ɾə.siˈo/ /ku.ɫə.βu.ɾə.siˈo/ /kuɫ.ɫə.bu.ɾə.siˈo/ /kuɫ.ɫə.βu.ɾə.siˈo/ n fem
współpraca

col·laborar /ko.ɫa.βoˈɾa/ /koɫ.ɫa.boˈɾaɾ/ /koɫ.ɫa.βoˈɾa/ /koɫ.ɫə.boˈɾa/ /ku.ɫə.βuˈɾa/ /kuɫ.ɫə.buˈɾa/ /kuɫ.ɫə.βuˈɾa/ v
współpracować
Participar en alguna tasca de grup.

col·lapse /koɫˈɫap.se/ /koɫˈɫap.sə/ /koˈɫap.se/ /kuɫˈɫap.sə/ /kuˈɫap.sə/ n masc
zapaść

col·leccionable /ko.ɫek.si.oˈna.βɫe/ /koɫ.ɫek.si.oˈna.bɫe/ /koɫ.ɫek.si.oˈnab.bɫe/ /koɫ.ɫək.si.oˈnab.bɫə/ /ku.ɫək.si.uˈna.βɫə/ /kuɫ.ɫək.si.uˈnab.bɫə/ adj
kolekcjonerski
Que pot ser col·leccionat.

col·leccionar /ko.ɫek.si.oˈna/ /koɫ.ɫek.si.oˈna/ /koɫ.ɫek.si.oˈnaɾ/ /koɫ.ɫək.si.oˈna/ /ku.ɫək.si.uˈna/ /kuɫ.ɫək.si.uˈna/ v
kolekcjonować

col·lecció /ko.ɫek.siˈo/ /koɫ.ɫek.siˈo/ /koɫ.ɫək.siˈo/ /ku.ɫək.siˈo/ /kuɫ.ɫək.siˈo/ n fem
kolekcja zbiór

col·lectiu /ko.ɫekˈtiw/ /koɫ.ɫekˈtiw/ /koɫ.ɫəkˈtiw/ /ku.ɫəkˈtiw/ /kuɫ.ɫəkˈtiw/ adj masc
zbiorowy
Que fan diverses persones de forma conjunta, afectant a totes elles.

col·lectiu /ko.ɫekˈtiw/ /koɫ.ɫekˈtiw/ /koɫ.ɫəkˈtiw/ /ku.ɫəkˈtiw/ /kuɫ.ɫəkˈtiw/ n masc
zbiorowy
Grup de treball que actua de forma col·legiada amb les aportacions anònimes dels seus membres.

col·lectivament /ko.ɫekˌti.βaˈmen/ /koɫ.ɫekˌti.vaˈment/ /koɫ.ɫekˌti.βaˈmen/ /koɫ.ɫəkˌti.vəˈment/ /ku.ɫəkˌti.βəˈmen/ /kuɫ.ɫəkˌti.vəˈmen/ /kuɫ.ɫəkˌti.βəˈmen/ adv
zbiorowo

col·lectivitzar /ko.ɫek.ti.βiˈd͡za/ /ko.ɫek.ti.βiˈza/ /koɫ.ɫek.ti.viˈzaɾ/ /koɫ.ɫek.ti.βiˈd͡za/ /koɫ.ɫək.ti.viˈd͡za/ /ku.ɫək.ti.βiˈd͡za/ /kuɫ.ɫək.ti.viˈd͡za/ /kuɫ.ɫək.ti.βiˈd͡za/ v
kolektywizować

col·lega /koɫˈɫe.ɣa/ /kuɫˈɫɛ.ɣə/ n neut
kolega

col·legi /koɫˈɫɛ.d͡ʒi/ /koɫˈɫɛ.ʒi/ /koˈɫɛ.d͡ʒi/ /koˈɫɛ.ʒi/ /kuɫˈɫɛ.ʒi/ /kuˈɫɛ.ʒi/ n masc
szkoła

col·lisió /ko.ɫi.ziˈo/ /koɫ.ɫi.ziˈo/ /ku.ɫi.ziˈo/ /kuɫ.ɫi.ziˈo/ n fem
kolizja zderzenie

col·locació /ko.ɫo.ka.siˈo/ /koɫ.ɫo.ka.siˈo/ /koɫ.ɫo.kə.siˈo/ /ku.ɫu.kə.siˈo/ /kuɫ.ɫu.kə.siˈo/ n fem
kolokacja
(lingüística) Seqüència de mots que presenten una concurrència freqüent no predictible i que sovint expressen un significat determinat d’una manera idiomàtica o convencional.

colònia /koˈɫɔ.ni.a/ /koˈɫɔ.ni.ə/ /kuˈɫɔ.ni.ə/ n fem
kolonia
Lloc on s'estableix gent d'un altre país.

colós /koˈɫos/ /kuˈɫos/ n masc
kolos

com /ˈkom/ adv
jak
De quina forma, manera o mode.
De la mateixa forma, manera o mode.

com més serem, més riurem /kom idiom
w kupie raźniej
Indica que com més gent assisteixi a un esdeveniment, millor serà anar-hi.

com peix a l'aigua adv
jak ryba w wodzie

coma /ˈko.ma/ /ˈko.mə/ n fem
przecinek
Signe de puntuació (,) que normalment indica una pausa en una sentència o separació d'elements d'una llista.

coma /ˈko.ma/ /ˈko.mə/ n masc
śpiączka
(medicina) Estat sever de pèrdua de consciència normalment induït per algun trauma.

comandament /ko.man.daˈmen/ /ko.man.daˈment/ /ko.mən.dəˈment/ /ku.mən.dəˈmen/ n masc
pilot
Instruments que actuen sobre una màquina per tal de controlar-ne el funcionament.

comandant /ko.manˈdan/ /ko.manˈdant/ /ko.mənˈdant/ /ku.mənˈdan/ n masc
dowódca

combatre /komˈba.tɾe/ /komˈba.tɾə/ /kumˈba.tɾə/ v
zwalczać
lluitar

combinació /kom.bi.na.siˈo/ /kum.bi.nə.siˈo/ n fem
kombinacja
(esports de pilota) Acció de dos o més jugadors de passar-se consecutivament la pilota, la bola o el disc en el transcurs d'una jugada ofensiva.
(videojocs) Conjunt d'accions successives que un jugador duu a terme en un temps limitat amb el comandament de joc, que permeten millorar el resultat d'un esdeveniment.

comboi /komˈbɔj/ /kumˈbɔj/ n masc
konwój

comentar /ko.menˈta/ /ko.menˈtaɾ/ /ko.mənˈta/ /ku.mənˈta/ v
komentować

comentari /ko.menˈta.ɾi/ /ko.mənˈta.ɾi/ /ku.mənˈta.ɾi/ n masc
komentarz

començament /ko.men.saˈmen/ /ko.men.saˈment/ /ku.mən.səˈmen/ n masc
początek

començar /ko.menˈsa/ /ko.menˈsaɾ/ /ko.mənˈsa/ /ku.mənˈsa/ v
zaczynać
Fer la primera part d’alguna cosa.

comercial /ko.meɾ.siˈaɫ/ /ko.məɾ.siˈaɫ/ /ku.mər.siˈaɫ/ adj
komercyjny

comerciant /ko.mer.siˈan/ /ko.meɾ.siˈan/ /ko.meɾ.siˈant/ /ko.məɾ.siˈant/ /ku.mər.siˈan/ n masc
handlarz
Persona que es dedica al comerç.

comerç /koˈmɛɾs/ /kuˈmɛɾs/ n masc
handel
Compra, venda i bescanvi de productes.

comestible /ko.mesˈti.bɫe/ /ko.mesˈti.βɫe/ /ko.mesˈtib.bɫe/ /ko.məsˈtib.bɫə/ /ku.məsˈti.βɫə/ /ku.məsˈtib.bɫə/ adj
jadalny

cometa /koˈme.ta/ /koˈmə.tə/ /kuˈmɛ.tə/ n masc
kometa

comissió /ko.mi.siˈo/ /ku.mi.siˈo/ n fem
prowizja
Quantitat de diners que es queda, en pagament, la persona intermediària en un negoci.

comitè /ko.miˈte/ /ko.miˈtɛ/ /ku.miˈtɛ/ n masc
komitet

commemorar /kom.me.moˈɾa/ /kom.me.moˈɾaɾ/ /kom.mə.moˈɾa/ /kum.mə.muˈɾa/ v
uczcić pamięć

company /komˈpaɲ/ /kumˈpaɲ/ n masc
towarzysz
Persona que acompanya a una altra per algun fi.
partner
Parella sentimental.

companyia /kom.paˈɲi.a/ /kom.pəˈɲi.ə/ /kum.pəˈɲi.ə/ n fem
towarzystwo kompania
Acompanyament.
przedsiębiorstwo kompania
Grup de persones amb un tret en comú, especialment al món professional.

comparable /kom.paˈɾa.bɫe/ /kom.paˈɾa.βɫe/ /kom.paˈɾab.bɫe/ /kom.pəˈɾab.bɫə/ /kum.pəˈɾa.βɫə/ /kum.pəˈɾab.bɫə/ adj
porównywalny

comparació /kom.pa.ɾa.siˈo/ /kom.pə.ɾə.siˈo/ /kum.pə.ɾə.siˈo/ n masc
porównanie

comparar /kom.paˈɾa/ /kom.paˈɾaɾ/ /kom.pəˈɾa/ /kum.pəˈɾa/ v
porównywać

compartiment /kom.par.tiˈmen/ /kom.paɾ.tiˈmen/ /kom.paɾ.tiˈment/ /kom.pəɾ.tiˈment/ /kum.pər.tiˈmen/ n masc
przedział

compartir /kom.parˈti/ /kom.paɾˈtiɾ/ /kum.pərˈti/ v
dzielić

compassió /kom.pa.siˈo/ /kom.pə.siˈo/ /kum.pə.siˈo/ n fem
współczucie

compendi /komˈpɛn.di/ /kumˈpɛn.di/ n masc
kompendium

compensar /kom.penˈsa/ /kom.penˈsaɾ/ /kom.pənˈsa/ /kum.pənˈsa/ v
kompensować

competició /kom.pe.ti.siˈo/ /kum.pə.ti.siˈo/ n fem
konkurencja

competir /kom.peˈti/ /kom.peˈtiɾ/ /kom.pəˈti/ /kum.pəˈti/ v
konkurować
Participar juntament amb altres per aconseguir un mateix objectiu.

competitiu /kom.pe.tiˈtiw/ /kom.pə.tiˈtiw/ /kum.pə.tiˈtiw/ adj masc
konkurencyjny

competència /kom.peˈtɛn.si.a/ /kum.pəˈtɛn.si.ə/ n fem
kompetencja

compilador /kom.pi.ɫaˈðo/ /kom.pi.ɫaˈðoɾ/ /kom.pi.ɫəˈðo/ /kum.pi.ɫəˈðo/ n masc
kompilator

complet /komˈpɫet/ /komˈpɫɛt/ /kumˈpɫɛt/ adj masc
pełny

completament /komˌpɫe.taˈmen/ /komˌpɫe.taˈment/ /komˌpɫɛ.təˈment/ /kumˌpɫɛ.təˈmen/ adv
całkowicie

complex /komˈpɫɛks/ /kumˈpɫɛks/ adj masc
złożony
Constituït per múltiples parts, no simple.

complex /komˈpɫɛks/ /kumˈpɫɛks/ n masc
kompleks
Conjunt de coses relacionades per una mateixa condició.
Preocupació obsessiva per les pròpies mancances.

complex turístic n masc
kurort

complicat /kom.pɫiˈkat/ /kum.pɫiˈkat/ adj masc
skomplikowany

comportament /kom.por.taˈmen/ /kom.poɾ.taˈmen/ /kom.poɾ.taˈment/ /kom.poɾ.təˈment/ /kum.pur.təˈmen/ n masc
zachowanie
Conjunt de reaccions d'una persona a un estímul en un medi i en una unitat de temps determinats.

composició /kom.po.zi.siˈo/ /kum.pu.zi.siˈo/ n fem
kompozycja
Acció o efecte de compondre

compositor /kom.po.ziˈto/ /kom.po.ziˈtoɾ/ /kum.pu.ziˈto/ n masc
kompozytor

compost /komˈpɔst/ /kumˈpɔst/ adj masc
składające się
Format per diversos elements, que té certa complexitat.

compost /komˈpɔst/ /kumˈpɔst/ n masc
składające się
(filologia) Mot format combinant dues o més bases lèxiques.
(química) Substància formada per diversos elements químics.
kompost
(agricultura) Producte obtingut per transformació biològica de substàncies orgàniques diverses, emprat per a adobar la terra.

compra /ˈkom.pɾa/ /ˈkom.pɾə/ n fem
kupno

comprador /kom.pɾaˈðo/ /kom.pɾaˈðoɾ/ /kom.pɾəˈðo/ /kum.pɾəˈðo/ n masc
kupujący kupiec

comprar /komˈpɾa/ /komˈpɾaɾ/ /kumˈpɾa/ v
kupować kupić

comprendre /komˈpen.dɾe/ /komˈpən.dɾə/ /kumˈpɛn.dɾə/ v
rozumieć
Entendre les raons d'un altre.

comprensible /kom.pɾenˈsi.bɫe/ /kom.pɾenˈsi.βɫe/ /kom.pɾenˈsib.bɫe/ /kom.pɾənˈsib.bɫə/ /kum.pɾənˈsi.βɫə/ /kum.pɾənˈsib.bɫə/ adj
zrozumiały

comprensiu /kom.pɾenˈsiw/ /kom.pɾənˈsiw/ /kum.pɾənˈsiw/ adj masc
wyrozumiały
Que mostra comprensió cap als altres.

comprensivament /kom.pɾenˌsi.vaˈment/ /kom.pɾenˌsi.βaˈmen/ /kom.pɾənˌsi.vəˈment/ /kum.pɾənˌsi.vəˈmen/ /kum.pɾənˌsi.βəˈmen/ adv
kompleksowo

comprensió n fem
zrozumienie

compresa /komˈpɾe.za/ /komˈpɾə.zə/ /kumˈpɾɛ.zə/ n fem
okład

compressió /kom.pɾe.siˈo/ /kom.pɾə.siˈo/ /kum.pɾə.siˈo/ n fem
kompresja

comprometre /kom.pɾoˈme.tɾe/ /kom.pɾoˈmə.tɾə/ /kum.pɾuˈmɛ.tɾə/ v
kompromitować
Posar en compromís, en una situació crítica.

compromís /kom.pɾoˈmis/ /kum.pɾuˈmis/ n masc
kompromis
(dret) Acord entre parts per resoldre una controvèrsia per arbitratge.

comptable /komˈta.bɫe/ /komˈta.βɫe/ /komˈtab.bɫe/ /komˈtab.bɫə/ /kumˈta.βɫə/ /kumˈtab.bɫə/ n neut
księgowa księgowy

comptar /komˈta/ /komˈtaɾ/ /kumˈta/ v
liczyć
Determinar el nombre total d'objectes d'un conjunt assignant a cadascun un nombre correlatiu.

compte /ˈkom.te/ n masc
troska
Cura, atenció.
konto
Suma de la quantitat a pagar.

computar /kom.puˈta/ /kom.puˈtaɾ/ /kum.puˈta/ v
liczyć

compàs /komˈpas/ /kumˈpas/ n masc
cyrkiel
Estri per dibuixar cercles amb precisió, consistent en dos braços, un dels quals porta una punxa i l'altre una mina de llapis.

comtat /komˈtat/ /kumˈtat/ n masc
hrabstwo

comte /ˈkom.te/ /ˈkɔm.tə/ n masc
hrabia graf

comtessa /komˈte.sa/ /komˈtə.sə/ /kumˈtɛ.sə/ n fem
hrabina

comunament /koˌmu.naˈmen/ /koˌmu.naˈment/ /koˌmu.nəˈment/ /kuˌmu.nəˈmen/ adv
powszechnie

comunicació /ko.mu.ni.ka.siˈo/ /ko.mu.ni.kə.siˈo/ /ku.mu.ni.kə.siˈo/ n fem
komunikacja

comunicar /ko.mu.niˈka/ /ko.mu.niˈkaɾ/ /ku.mu.niˈka/ v
komunikować
(transitiu) Transmetre, donar a conèixer.

comunisme /ko.muˈniz.me/ /ko.muˈniz.mə/ /ku.muˈniz.mə/ n masc
komunizm

comunista /ko.muˈnis.ta/ /ko.muˈnis.te/ /ko.muˈnis.tə/ /ku.muˈnis.tə/ adj
komunistyczny komunista
Relatiu o pertanyent al comunisme.

comunista /ko.muˈnis.ta/ /ko.muˈnis.te/ /ko.muˈnis.tə/ /ku.muˈnis.tə/ n neut
komunista komunistka
Partidari del comunisme.
Que forma part d'un partit o organització comunista.

comunitat /ko.mu.niˈtat/ /ku.mu.niˈtat/ n fem
społeczność
conjunt de persones que se senten part d'una mateixa cosa i viuen plegats en algun moment (comunitat de veïns, comunitat religiosa...)

comunió /ko.mu.niˈo/ /ku.mu.niˈo/ n fem
komunia

comèdia /koˈmɛ.ði.a/ /kuˈmɛ.ði.ə/ n fem
komedia

comú /koˈmu/ /kuˈmu/ adj masc
wspólny
Comunal, col·lectiu, de tothom, públic.
zwykły
Ordinari, típic.

conca n fem
basen
Depressió en el terreny que aplega les aigües de pluja que alimenten un riu.
stara panna
Forma femenina de conco ‎(«tia fadrina, soltera d’edat avançada»).

concentrar /kon.senˈtɾa/ /kon.senˈtɾaɾ/ /kon.sənˈtɾa/ /kun.sənˈtɾa/ v
koncentrować

concepció /kon.sep.siˈo/ /kon.səp.siˈo/ /kun.səp.siˈo/ n fem
poczęcie

concepte /konˈsep.te/ /konˈsɛp.te/ /konˈsɛp.tə/ /kunˈsep.tə/ /kunˈsɛp.tə/ n masc
koncept
Representació mental d'un conjunt d'objectes, esdeveniments o símbols que tenen certes característiques comunes, que permet organitzar les percepcions i els coneixements i que està associada a una representació lingüística o simbòlica.

conceptual /kon.sep.tuˈaɫ/ /kon.səp.tuˈaɫ/ /kun.səp.tuˈaɫ/ adj
konceptualny

conceptualitzar /kon.sep.tu.a.ɫiˈd͡za/ /kon.sep.tu.a.ɫiˈza/ /kon.sep.tu.a.ɫiˈzaɾ/ /kon.səp.tu.ə.ɫiˈd͡za/ /kun.səp.tu.ə.ɫiˈd͡za/ v
konceptualizować

concert /konˈsɛɾt/ /kunˈsɛrt/ n masc
koncert
Composició musical escrita per a ser interpretada per diversos instruments conjuntament.

concertina /kon.seɾˈti.na/ /kon.səɾˈti.nə/ /kun.sərˈti.nə/ n fem
koncertyna
Instrument aeròfon anàleg a l'acordió, de caixa hexagonal.

concessió /kon.se.siˈo/ /kon.sə.siˈo/ /kun.sə.siˈo/ n fem
ustępstwo

conclusió /koŋ.kɫu.ziˈo/ /kuŋ.kɫu.ziˈo/ n fem
wniosek

concret /koŋˈkɾet/ /kuŋˈkɾet/ adj masc
konkretny

concretament /koŋˌkɾe.taˈmen/ /koŋˌkɾe.taˈment/ /koŋˌkɾe.təˈment/ /kuŋˌkɾe.təˈmen/ adv
konkretnie

concubina /koŋ.kuˈbi.na/ /koŋ.kuˈbi.nə/ /kuŋ.kuˈbi.nə/ /kuŋ.kuˈβi.nə/ n fem
konkubina nieślubna

concurrentment /koŋ.kuˌremˈmen/ /koŋ.kuˌremˈment/ /kuŋ.kuˌremˈmen/ adv
jednocześnie

concurs /koŋˈkuɾs/ /kuŋˈkurs/ n masc
konkurs

concursant /koŋ.kurˈsan/ /koŋ.kuɾˈsan/ /koŋ.kuɾˈsant/ /kuŋ.kurˈsan/ n neut
zawodniczka

condemnar /kon.demˈna/ /kon.demˈnaɾ/ /kon.dəmˈna/ /kun.dəmˈna/ v
skazać

condicional /kon.di.si.oˈnaɫ/ /kun.di.si.uˈnaɫ/ n masc
tryb przypuszczający
Temps verbal, també anomenat potencial.

condició /kon.di.siˈo/ /kun.di.siˈo/ n fem
warunek kondycja
Allò que és necessari perquè una cosa pugui ser.

condiment /kon.diˈmen/ /kon.diˈment/ /kun.diˈmen/ n masc
przyprawa

conductisme /kon.dukˈtiz.me/ /kon.dukˈtiz.mə/ /kun.dukˈtiz.mə/ n masc
behawioryzm

conductista /kon.dukˈtis.ta/ /kon.dukˈtis.te/ /kon.dukˈtis.tə/ /kun.dukˈtis.tə/ adj
behawiorystyczny
Relatiu al conductisme o als seus seguidors.

conductista /kon.dukˈtis.ta/ /kon.dukˈtis.te/ /kon.dukˈtis.tə/ /kun.dukˈtis.tə/ n neut
behawiorysta
Seguidor del conductisme

conductor /kon.dukˈto/ /kon.dukˈtoɾ/ /kun.dukˈto/ n masc
kierowca
Que controla els comandaments d'un vehicle o aparell mecànic.

conduir /kon.duˈi/ /kon.duˈiɾ/ /kun.duˈi/ v
prowadzić
Tenir el comandament d'un vehicle.
Mostrar a altres persones el camí que han de seguir.
Enllaçar amb un camí o portar a un lloc final.
Portar a un resultat final.
(esports de pilota) Avançar, un jugador, pel camp de joc controlant la pilota, la bola o el disc.
Permetre el pas.
Tenir una bona conducta, segons els criteris socials.

coneixement /ko.ne.ʃeˈmen/ /ko.nej.ʃeˈmen/ /ko.nej.ʃeˈment/ /ko.nə.ʃəˈment/ /ku.nə.ʃəˈmen/ n masc
wiedza
Consciència i comprensió de fets, conceptes, principis, habilitats i actituds adquirides mitjançant l'experiència i l'estudi.
Conjunt organitzat del saber sobre un tema determinat.

confederació /koɱ.fe.ðe.ɾa.siˈo/ /koɱ.fə.ðə.ɾə.siˈo/ /kuɱ.fə.ðə.ɾə.siˈo/ n fem
konfederacja

conferir /koɱ.feˈɾi/ /koɱ.feˈɾiɾ/ /kuɱ.fəˈɾi/ v
wiecować
Tractar i examinar junt amb un altre o uns altres algun punt o negoci.

conferència /koɱ.feˈɾɛn.si.a/ /kuɱ.fəˈɾɛn.si.ə/ n fem
wykład konferencja

conferència de premsa n fem
konferencja prasowa

confessar /koɱ.feˈsa/ /koɱ.feˈsaɾ/ /koɱ.fəˈsa/ /kuɱ.fəˈsa/ v
przyznawać się

confessió /koɱ.fe.siˈo/ /koɱ.fə.siˈo/ /kuɱ.fə.siˈo/ n fem
wyznanie

confiança /koɱ.fiˈan.sa/ /koɱ.fiˈan.sə/ /kuɱ.fiˈan.sə/ n fem
zaufanie
Esperança ferma que es té d'algú o de quelcom.
Seguretat que algú té en si mateix.

confiar /koɱ.fiˈa/ /koɱ.fiˈaɾ/ /kuɱ.fiˈa/ v
ufać
Posar alguna cosa sota la custòdia d'algú.
Posar l'esperança en algú, de qui s'espera ajudi a resoldre una situació difícil.
Compartir un secret amb algú, de qui s'espera que no el desvetlli.

confidencial /koɱ.fi.ðen.siˈaɫ/ /koɱ.fi.ðən.siˈaɫ/ /kuɱ.fi.ðən.siˈaɫ/ adj
poufny

confidentment /koɱ.fiˌðemˈmen/ /koɱ.fiˌðemˈment/ /kuɱ.fiˌðemˈmen/ adv
pewnie

confinament /koɱ.fi.naˈmen/ /koɱ.fi.naˈment/ /koɱ.fi.nəˈment/ /kuɱ.fi.nəˈmen/ n masc
kwarantanna

confirmar /koɱ.firˈma/ /koɱ.fiɾˈma/ /koɱ.fiɾˈmaɾ/ /kuɱ.firˈma/ v
potwierdzić
Comprovar la veracitat d'una cosa que ja se suposava era certa.
Administrar la confirmació a algú.

conflent /koɱˈfɫen/ /koɱˈfɫent/ /kuɱˈfɫen/ n masc
ujście rzeki

conflicte /koɱˈfɫik.te/ /koɱˈfɫik.tə/ /kuɱˈfɫik.tə/ n masc
konflikt

confluència /koɱ.fɫuˈɛn.si.a/ /koɱ.fɫuˈɛn.si.ə/ /kuɱ.fɫuˈɛn.si.ə/ n fem
ujście rzeki

conformitat /koɱ.foɾ.miˈtat/ /kuɱ.fur.miˈtat/ n fem
zgodność
Expressió de consentiment o acceptació.

confraria /koɱ.fɾaˈɾi.a/ /koɱ.fɾəˈɾi.ə/ /kuɱ.fɾəˈɾi.ə/ n fem
bractwo

confusió /koɱ.fu.ziˈo/ /kuɱ.fu.ziˈo/ n fem
zamieszanie
Identificació incorrecta d'una cosa.

congelador /koɲ.d͡ʒe.ɫaˈðo/ /koɲ.d͡ʒe.ɫaˈðoɾ/ /koɲ.ʒə.ɫəˈðo/ /kuɲ.ʒə.ɫəˈðo/ n masc
zamrażarka

congelar /koɲ.d͡ʒeˈɫa/ /koɲ.d͡ʒeˈɫaɾ/ /koɲ.ʒəˈɫa/ /kuɲ.ʒəˈɫa/ v
zamarzać zamrażać
Posar a menys de zero graus.

congolès /koŋ.ɡoˈɫes/ /koŋ.ɡoˈɫəs/ /kuŋ.ɡuˈɫɛs/ adj masc
Kongijczyk
Relatiu o pertanyent a la República del Congo o a la República Democràtica del Congo.
Relatiu o pertanyent al riu Congo.

congolès /koŋ.ɡoˈɫes/ /koŋ.ɡoˈɫəs/ /kuŋ.ɡuˈɫɛs/ n masc
Kongijczyk
Persona que habita o és originària de la República del Congo o de República Democràtica del Congo.

congrés /koŋˈɡɾes/ /kuŋˈɡɾes/ n masc
kongres
Parlament o cambra de representació política.

congènit /koɲˈd͡ʒɛ.nit/ /koɲˈʒɛ.nit/ /kuɲˈʒɛ.nit/ adj masc
wrodzony

conill /koˈniʎ/ /kuˈnij/ /kuˈniʎ/ n masc
królik trusia
Mamífer lagomorf més petit que la llebre, d’orelles llargues, potes posteriors més llargues que les anteriors, del qual es coneixen nombroses varietats domèstiques (Oryctolagus cuniculus).

conillar /ko.niˈʎa/ /ko.niˈʎaɾ/ /ku.niˈja/ /ku.niˈʎa/ n masc
królikarnia
Corral per la cria de conills.

conjugació /koɲ.d͡ʒu.ɣa.siˈo/ /koɲ.ʒu.ɣə.siˈo/ /kuɲ.ʒu.ɣə.siˈo/ n fem
koniugacja

conjugar /koɲ.d͡ʒuˈɣa/ /koɲ.d͡ʒuˈɣaɾ/ /koɲ.ʒuˈɣa/ /kuɲ.ʒuˈɣa/ v
konjugować

conjunció /koɲ.d͡ʒun.siˈo/ /koɲ.ʒun.siˈo/ /kuɲ.ʒun.siˈo/ n fem
koniunkcja spójnik
(astronomia) Posició relativa de dos astres que es troben en la mateixa longitud celeste.
spójnik
(gramàtica) Categoria lèxica de mots amb funció de nexe entre els constituents d’una oració.

conjunt /koɲˈd͡ʒun/ /koɲˈd͡ʒunt/ /koɲˈʒunt/ /kuɲˈʒun/ n masc
grupa
Grup musical, banda.

connectar /kon.nekˈta/ /kon.nekˈtaɾ/ /kon.nəkˈta/ /kun.nəkˈta/ v
połączyć
Establir un fort lligam.
Posar en contacte amb una font d’energia, amb una xarxa.

connexió /kon.nek.siˈo/ /kon.nək.siˈo/ /kun.nək.siˈo/ n fem
związek
El fet de connectar.
El punt on dues o més coses connecten.
Un enllaç de comunicació (per exemple electrònica) o de transport.
Relació entre dues o més coses o idees o sentiment de comunió entre dues o més persones.

conquerir /koŋ.keˈɾi/ /koŋ.keˈɾiɾ/ /koŋ.kəˈɾi/ /kuŋ.kəˈɾi/ v
podbić

conquesta /koŋˈkes.ta/ /koŋˈkes.tə/ /kuŋˈkes.tə/ n fem
podbój

conquistar /koŋ.kisˈta/ /koŋ.kisˈtaɾ/ /kuŋ.kisˈta/ v
podbijać
Guanyar-se l'amor d'una persona.

conreu /konˈrew/ /konˈrəw/ /konˈrɛw/ /kunˈrɛw/ n masc
roślina uprawna

consagrar /kon.saˈɣɾa/ /kon.saˈɣɾaɾ/ /kon.səˈɣɾa/ /kun.səˈɣɾa/ v
poświęcić
Fer sagrada alguna persona o cosa.
konsekrować
Pronunciar amb intenció el sacerdot les paraules de la consagració sobre la matèria deguda (generalment sobre l'hòstia i el vi).
Oferir, dedicar a Déu alguna cosa o persona.
Erigir un monument per a perpetuar la memòria d'alguna persona o esdeveniment.

conscient /kon.siˈen/ /kon.siˈent/ /kun.siˈen/ adj
przytomny

conscientment /kon.siˌemˈmen/ /kon.siˌemˈment/ /kun.siˌemˈmen/ adv
świadomie

consciència /kon.siˈɛn.si.a/ /kon.siˈɛn.si.ə/ /kun.siˈɛn.si.ə/ n fem
przytomność świadomość
Coneixença immediata i directa que la persona té de la seva existència, condició, sensacions, operacions mentals, o actes.

consecutiu /kon.se.kuˈtiw/ /kon.sə.kuˈtiw/ /kun.sə.kuˈtiw/ adj masc
kolejny

consell /konˈseʎ/ /konˈsəʎ/ /kunˈsɛj/ /kunˈsɛʎ/ n masc
rada porada
Acte o efecte d'aconsellar.
rada
Grup d'assessorament d'una institució o empresa.

consentiment /kon.sen.tiˈmen/ /kon.sen.tiˈment/ /kon.sən.tiˈment/ /kun.sən.tiˈmen/ n masc
pozwolenie

consentir /kon.senˈti/ /kon.senˈtiɾ/ /kon.sənˈti/ /kun.sənˈti/ v
przyzwalać

conseqüentment /kon.seˌkwemˈmen/ /kon.seˌkwemˈment/ /kon.səˌkwemˈment/ /kun.səˌkwemˈmen/ adv
konsekwentnie

conseqüència /kon.seˈkwɛn.si.a/ /kon.səˈkwɛn.si.ə/ /kun.səˈkwɛn.si.ə/ n fem
konsekwencja

conservació /kon.ser.βa.siˈo/ /kon.seɾ.va.siˈo/ /kon.seɾ.βa.siˈo/ /kon.səɾ.və.siˈo/ /kun.sər.bə.siˈo/ /kun.sər.və.siˈo/ n fem
konserwacja

conservador /kon.ser.βaˈðo/ /kon.seɾ.vaˈðoɾ/ /kon.seɾ.βaˈðoɾ/ /kon.səɾ.vəˈðo/ /kun.sər.bəˈðo/ /kun.sər.vəˈðo/ adj masc
konserwatywny
Que conserva.

conservar /kon.serˈβa/ /kon.seɾˈvaɾ/ /kon.seɾˈβa/ /kon.səɾˈva/ /kun.sərˈba/ /kun.sərˈva/ v
konserwować
Guardar, retenir, no deixar perdre.

considerablement /kon.si.ðeˌɾa.bɫeˈment/ /kon.si.ðeˌɾa.βɫeˈmen/ /kon.si.ðeˌɾab.bɫeˈmen/ /kon.si.ðəˌɾab.bɫəˈment/ /kun.si.ðəˌɾa.βɫəˈmen/ /kun.si.ðəˌɾab.bɫəˈmen/ adv
znacznie

considerar /kon.si.ðeˈɾa/ /kon.si.ðeˈɾaɾ/ /kon.si.ðəˈɾa/ /kun.si.ðəˈɾa/ v
rozważać
Meditar tenint en compte diferents aspectes d'un assumpte abans de prendre una decisió.

consistir /kon.sisˈti/ /kon.sisˈtiɾ/ /kun.sisˈti/ v
składać

consistència /kon.sisˈtɛn.si.a/ /kon.sisˈtɛn.si.ə/ /kun.sisˈtɛn.si.ə/ n fem
konsystencja

consol /konˈsɔɫ/ /kunˈsɔɫ/ n masc
konsolacja

consola de joc n fem
konsola do gier

consolat /kon.soˈɫat/ /kun.suˈɫat/ n masc
konsulat

consonant /kon.soˈnan/ /kon.soˈnant/ /kun.suˈnan/ n fem
spółgłoska

consorci /konˈsɔɾ.si/ /kunˈsɔr.si/ n masc
konsorcjum

conspirar /kons.piˈɾa/ /kons.piˈɾaɾ/ /kuns.piˈɾa/ v
spiskować konspirować

constant /konsˈtan/ /konsˈtant/ /kunsˈtan/ adj
bezustanny
Que no es troba subjecte al canvi.

constant /konsˈtan/ /konsˈtant/ /kunsˈtan/ n fem
bezustanny
(matemàtiques) Quantitat que té sempre el mateix valor

constantment /konsˌtamˈmen/ /konsˌtamˈment/ /kunsˌtamˈmen/ adv
bezustannie

constatar /kons.taˈta/ /kons.taˈtaɾ/ /kuns.təˈta/ v
konstatować

constel·lació /kons.te.ɫa.siˈo/ /kons.teɫ.ɫa.siˈo/ /kons.təɫ.ɫə.siˈo/ /kuns.tə.ɫə.siˈo/ /kuns.təɫ.ɫə.siˈo/ n fem
gwiazdozbiór konstelacja

constitucional /kons.ti.tu.si.oˈnaɫ/ /kuns.ti.tu.si.uˈnaɫ/ adj
konstytucyjny

constitucionalment /kons.ti.tu.si.oˌnaɫˈmen/ /kons.ti.tu.si.oˌnaɫˈment/ /kuns.ti.tu.si.uˌnaɫˈmen/ adv
konstytucyjnie

constitució /kons.ti.tu.siˈo/ /kuns.ti.tu.siˈo/ n fem
konstytucja

constituir /kons.ti.tuˈi/ /kons.ti.tuˈiɾ/ /kuns.ti.tuˈi/ v
stanowić
Establir, organitzar formalment d’una institució.
Ser part essencial.

construcció /kons.tɾuk.siˈo/ /kuns.tɾuk.siˈo/ n fem
budowanie

constructivisme n masc
konstruktywizm

construir /kons.tɾuˈi/ /kons.tɾuˈiɾ/ /kuns.tɾuˈi/ v
budować
(arquitectura, obres públiques) Edificar, fabricar de nova planta.

consular /kon.suˈɫaɾ/ /kun.suˈɫar/ adj
konsularny

consum /konˈsum/ /kunˈsum/ n masc
konsumpcja

consumir /kon.suˈmi/ /kon.suˈmiɾ/ /kun.suˈmi/ v
spożywać

contactar /kon.takˈta/ /kon.takˈtaɾ/ /kun.təkˈta/ v
kontaktować się

contacte /konˈtak.te/ /konˈtak.tə/ /kunˈtak.tə/ n masc
kontakt

contagi /konˈta.d͡ʒi/ /konˈta.ʒi/ /kunˈta.ʒi/ n masc
zarażenie

contagiar /kon.ta.d͡ʒiˈa/ /kon.ta.d͡ʒiˈaɾ/ /kon.ta.ʒiˈa/ /kon.tə.ʒiˈa/ /kun.tə.ʒiˈa/ v
zakażać

contaminació /kon.ta.mi.na.siˈo/ /kon.tə.mi.nə.siˈo/ /kun.tə.mi.nə.siˈo/ n fem
zanieczyszczenie
Acció i efecte de contaminar.

contaminar /kon.ta.miˈna/ /kon.ta.miˈnaɾ/ /kun.tə.miˈna/ v
skazić

contar /konˈta/ /konˈtaɾ/ /kunˈta/ v
opowiadać

conte /ˈkon.te/ /ˈkon.tə/ n masc
opowiadanie
Narració generalment breu d'uns fets reals, llegendaris o ficticis, amb la intenció d'entretenir, divertir, moralitzar, etc.
opowieść
Relat fantasiós d'un esdeveniment.

contenidor /kon.te.niˈðo/ /kon.te.niˈðoɾ/ /kon.tə.niˈðo/ /kun.tə.niˈðo/ n masc
pojemnik
Recipient destinat a contenir coses per a transportar-les.

contenir /kon.teˈni/ /kon.teˈniɾ/ /kon.təˈni/ /kun.təˈni/ v
zawierać
Tenir dintre o en la influència d'alguna cosa.

contestar /kon.tesˈta/ /kon.tesˈtaɾ/ /kon.təsˈta/ /kun.təsˈta/ v
odpowiadać

context /kunˈtekst/ n masc
kontekst

continent /kon.tiˈnen/ /kon.tiˈnent/ /kun.tiˈnen/ n masc
kontynent
Gran massa de terra en què es divideix el planeta.

contingut /kon.tiŋˈɡut/ /kun.tiŋˈɡut/ n masc
zawartość

continu /konˈti.nu/ /kunˈti.nu/ adj masc
ciągły

continuació /kon.ti.nu.a.siˈo/ /kon.ti.nu.ə.siˈo/ /kun.ti.nu.ə.siˈo/ n fem
dalszy ciąg

continuar /kon.ti.nuˈa/ /kon.ti.nuˈaɾ/ /kun.ti.nuˈa/ v
kontynuować
(transitiu) Prosseguir allò començat.

continuïtat n fem
ciągłość

contra /ˈkon.tɾa/ preposition
przeciw
Relació que denota oposició.

contrabaix /ˌkon.tɾaˈβajʃ/ /ˌkɔn.tɾəˈβaʃ/ n masc
kontrabas

contrabandista /ˌkon.tɾa.banˈdis.ta/ /ˌkon.tɾa.banˈdis.te/ /ˌkɔn.tɾə.βənˈdis.tə/ n neut
przemytnik

contracepció /ˌkon.tɾa.sep.siˈo/ /ˌkɔn.tɾə.səp.siˈo/ n fem
antykoncepcja

contraceptiu /ˌkon.tɾa.sepˈtiw/ /ˌkɔn.tɾə.səpˈtiw/ adj masc
antykoncepcyjny
Relatiu a la contracepció.

contraceptiu /ˌkon.tɾa.sepˈtiw/ /ˌkɔn.tɾə.səpˈtiw/ n masc
antykoncepcyjny
Fàrmac o dispositiu que impedeix la fecundació.

contracorrent /ˌkon.tɾa.koˈren/ /ˌkon.tɾa.koˈrent/ /ˌkɔn.tɾə.koˈrent/ /ˌkɔn.tɾə.kuˈren/ n masc
przeciwprąd

contractar /kon.tɾakˈta/ /kon.tɾakˈtaɾ/ /kun.tɾəkˈta/ v
najmować

contracte /konˈtɾak.te/ /konˈtɾak.tə/ /kunˈtɾak.tə/ n masc
umowa
Acord legal, típicament escrit, entre dues o més parts.

contradir /kun.tɾəˈði/ /ˌkon.tɾaˈði/ /ˌkon.tɾaˈðiɾ/ /ˌkɔn.tɾəˈði/ v
dementować

contraescarpa /ˌkon.tɾa.esˈkaɾ.pa/ /ˌkɔn.tɾəsˈkar.pə/ n fem
przeciwskarpa

contrafagot /ˌkon.tɾa.faˈɣɔt/ /ˌkɔn.tɾə.fəˈɣɔt/ n masc
kontrafagot

contrafer /ˌkon.tɾaˈfe/ /ˌkon.tɾaˈfeɾ/ /ˌkɔn.tɾəˈfe/ v
fałszować
Imitar de forma il·legal o fraudulenta.

contrafort /ˌkon.tɾaˈfɔɾt/ /ˌkɔn.tɾəˈfɔrt/ n masc
przypora
Cos de reforç d’un mur per la part exterior.

contrasenya /kun.tɾəˈsɛ.ɲə/ /ˌkon.tɾaˈse.ɲa/ /ˌkɔn.tɾəˈsə.ɲə/ /ˌkɔn.tɾəˈsɛ.ɲə/ n fem
hasło

contrast /konˈtɾast/ /kunˈtɾast/ n masc
kontrast

contreure /konˈtɾew.ɾe/ /konˈtɾɛw.ɾə/ /kunˈtɾɛw.ɾə/ v
zarazić się

contribució /kon.tɾi.bu.siˈo/ /kun.tɾi.bu.siˈo/ /kun.tɾi.βu.siˈo/ n fem
wkład

contribuent /kon.tɾi.buˈent/ /kon.tɾi.βuˈen/ /kun.tɾi.buˈen/ /kun.tɾi.βuˈen/ n neut
podatnik

contribuir /kon.tɾi.buˈi/ /kon.tɾi.buˈiɾ/ /kon.tɾi.βuˈi/ /kun.tɾi.buˈi/ /kun.tɾi.βuˈi/ v
dołożyć się

control /konˈtɾɔɫ/ /kunˈtɾɔɫ/ n masc
kontrola
(esports de pilota) Acció i efecte d'un jugador de deixar la pilota, la bola o el disc procedent d'una passada, un llançament, una intercepció o un rebot dintre el propi abast per efectuar una acció de joc.
(esports de pilota) Acció i efecte de jugar la pilota, la bola o el disc amb habilitat mantenint-lo fora de l'abast de l'adversari.
(tennis de taula) Cop executat com a resposta a un atac de l'adversari, amb l'objectiu de neutralitzar-ne la iniciativa.

control de qualitat n masc
kontrola jakości

controlar /kon.tɾoˈɫa/ /kon.tɾoˈɫaɾ/ /kun.tɾuˈɫa/ v
kontrolować
Examinar minuciosament per dur a terme una comprovació.

controvèrsia /kon.tɾoˈvɛɾ.si.a/ /kon.tɾoˈvɛɾ.si.ə/ /kon.tɾoˈβɛɾ.si.a/ /kun.tɾuˈvɛɾ.si.ə/ /kun.tɾuˈβɛr.si.ə/ n fem
spór

contusió /kon.tu.ziˈo/ /kun.tu.ziˈo/ n fem
kontuzja

conurbació /ko.nuɾ.ba.siˈo/ /ko.nuɾ.bə.siˈo/ /ku.nur.bə.siˈo/ n fem
konurbacja

convencional /kom.ben.si.oˈnaɫ/ /koɱ.ven.si.oˈnaɫ/ /koɱ.vən.si.oˈnaɫ/ /kum.bən.si.uˈnaɫ/ /kuɱ.vən.si.uˈnaɫ/ adj
konwencjonalny

convencionalment /kom.ben.si.oˌnaɫˈmen/ /koɱ.ven.si.oˌnaɫˈment/ /koɱ.vən.si.oˌnaɫˈment/ /kum.bən.si.uˌnaɫˈmen/ /kuɱ.vən.si.uˌnaɫˈmen/ adv
konwencjonalnie

convent /komˈben/ /koɱˈvent/ /kumˈben/ /kuɱˈven/ n masc
klasztor

conversa /komˈbɛr.sa/ /komˈbɛɾ.sɛ/ /koɱˈvɛɾ.sa/ /koɱˈvɛɾ.sə/ /kumˈbɛr.sə/ /kuɱˈvɛr.sə/ n fem
rozmowa
Intercanvi oral entre dues persones que es perllonga relativament en el temps, diàleg.

conversió /kom.ber.siˈo/ /kom.beɾ.siˈo/ /koɱ.veɾ.siˈo/ /koɱ.vəɾ.siˈo/ /kum.bər.siˈo/ /kuɱ.vər.siˈo/ n fem
konwersja

convertir /kom.berˈti/ /kom.beɾˈti/ /koɱ.veɾˈtiɾ/ /koɱ.vəɾˈti/ /kum.bərˈti/ /kuɱ.vərˈti/ v
konwertować
Transformar una cosa en una altra.
Portar a la verdadera religió o a la pràctica dels bons costums al qui va errat.

convex /komˈbɛks/ /koɱˈvɛks/ /kumˈbɛks/ /kuɱˈvɛks/ adj masc
wypukły

convidar /kom.biˈða/ /koɱ.viˈða/ /koɱ.viˈðaɾ/ /kum.biˈða/ /kuɱ.viˈða/ v
zapraszać

convocar /kom.boˈka/ /kom.boˈkaɾ/ /kom.voˈkaɾ/ /kum.buˈka/ /kum.vuˈka/ v
wzywać

convèncer /komˈben.se/ /koɱˈven.seɾ/ /koɱˈvɛn.sə/ /kuɱˈvɛn.sə/ v
przekonywać przekonać

conxorxar-se /koɲ.t͡ʃoɾˈt͡ʃaɾ.se/ /koɲ.ʃoɾˈʃaɾ.sə/ /kuɲ.ʃur.ʃərˈsə/ /kuɲ.ʃurˈʃar.sə/ v
konspirować

cony /ˈkoɲ/ n masc
cipa pizda

conèixer /koˈne.ʃe/ /koˈnej.ʃe/ /koˈnej.ʃeɾ/ /koˈnə.ʃə/ /kuˈne.ʃar/ /kuˈnɛ.ʃə/ v
znać
Tenir idea clara de la fisonomia o figura d'alguna persona.
Entendre, tenir idea d'alguna cosa.

cooperació /ko.o.pe.ɾa.siˈo/ /ko.o.pə.ɾə.siˈo/ /ku.u.pə.ɾə.siˈo/ n fem
współpraca

coordinació /ko.oɾ.ði.na.siˈo/ /ko.oɾ.ði.nə.siˈo/ /ku.ur.di.nə.siˈo/ /ku.ur.ði.nə.siˈo/ n fem
koordynacja

coordinar /ko.or.diˈna/ /ko.or.diˈnaɾ/ /ku.ur.diˈna/ v
koordynować

cop /ˈkop/ /ˈkɔp/ n masc
uderzenie
Impacte violent entre dos cossos.

cop d'estat /ˌkɔb.desˈtat/ n masc
przewrót

cop de cap n masc
główka

cop de dreta n masc
forhend
(pilota basca, esports de raqueta) Cop donat a la pilota o el volant des del costat corresponent al braç amb què el jugador sosté la raqueta, la pala o l'eina.

cop de puny n masc
cios

cop de revés n masc
bekhend

copa /ˈko.pa/ /ˈko.pə/ n fem
puchar
Trofeu que es dona al guanyador en una competició o concurs.

copec /koˈpek/ /koˈpək/ /kuˈpɛk/ n masc
kopiejka

copernici /ko.pəɾˈni.si/ /ku.pərˈni.si/ n masc
kopernik

copiar /ko.piˈa/ /ko.piˈaɾ/ /ku.piˈa/ v
kopiować
Reproduir un text o document original.

copilot /ko.piˈlɔt/ /ku.piˈɫɔt/ n neut
drugi pilot

copte /ˈkop.te/ /ˈkɔp.tə/ adj masc
koptyjski
Pertanyent al coptes, a la seva religió o a la seva llengua.

copte /ˈkop.te/ /ˈkɔp.tə/ n masc
Kopt
Membre de l’Església cristiana monofisita d’Egipte.
język koptyjski koptyjski
(invariable) Llengua derivada de l’egipci demòtic conservada com a llengua litúrgica.

copular /ko.puˈɫa/ /ko.puˈɫaɾ/ /ku.puˈɫa/ v
kopulować

cor /ˈkɔ/ /ˈkɔrt/ /ˈkɔɾ/ n masc
serce
Múscul que bombeja la sang a través del cos.
Figura o símbol amb dos lòbuls a la part superior i mig triangle invertit a la inferior; representació de l'amor.
Part central d'alguna cosa.
chór
Conjunt de cantants, forma reduïda de la paraula coral.
Lloc d'una església destinada a ubicar una coral.

cora /ˈko.ɾa/ /ˈko.ɾə/ n fem
kora

coral /koˈɾaɫ/ /kuˈɾaɫ/ n fem
chór
Grup de persones que canten simultàniament, de vegades també dit en la forma reduïda cor.

corall /koˈɾaʎ/ /kuˈɾaʎ/ n masc
koralowiec

coratge /koˈɾa.d͡ʒe/ /koˈɾa.d͡ʒə/ /kuˈɾa.d͡ʒə/ n masc
odwaga
Actitud decidida davant el perill o les dificultats.

corb /ˈkorp/ n masc
kruk
Ocell de mida gran, plomes i bec negres (Corvus corax).

corbata /koɾˈba.ta/ /koɾˈba.tə/ /kurˈba.tə/ n fem
krawat
Tros de roba que es porta al coll nuada pel davant.

corda /ˈkɔr.ða/ /ˈkɔɾ.ða/ /ˈkɔɾ.ðɔ/ n fem
lina sznur
(esports de raqueta) Cadascun dels fils, generalment de niló o de budell, que encreuats els uns amb els altres formen el cordatge d'una raqueta o la xarxa d'un xare.
(pilota valenciana) Conjunt de fils de cànem fortament entrellaçats fixat a les parets laterals a una altura variable segons la modalitat, que divideix transversalment la pista de joc.

cordial /koɾ.ðiˈaɫ/ /kur.diˈaɫ/ /kur.ðiˈaɫ/ adj
serdeczny

cordialment /kor.ðiˌaɫˈmen/ /koɾ.ðiˌaɫˈmen/ /koɾ.ðiˌaɫˈment/ /kur.diˌaɫˈmen/ /kur.ðiˌaɫˈmen/ adv
serdecznie

cordó /koɾˈðo/ /kurˈdo/ n masc
chwost
La corda amb què se cenyeixen l'hàbit els religiosos d'alguns ordres.
Conjunt de partides de tropa o gent col·locades de distància en distància per a privar la comunicació d'un territori amb un altre o per a impedir el pas.
(argot casteller) Cadascun dels cercles concèntrics dels castellers de la pinya; el primer cordó consisteix dels castellers en contacte directe amb el tronc (primeres mans, primers vents i laterals), el segon cordó dels castellers col·locats darrere dels del primer cordó, etc.

coreografia /ko.ɾe.o.ɣɾaˈfi.a/ /ko.ɾə.o.ɣɾəˈfi.ə/ /ku.ɾə.u.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
choreografia

coreà /ko.ɾeˈa/ /ku.ɾeˈa/ adj masc
koreański
Relatiu a Corea o la seva llengua.

coreà /ko.ɾeˈa/ /ku.ɾeˈa/ n masc
koreański
Individu de Corea.
(masculí singular) Llengua de filiació discutida pròpia de Corea.

corfbol /ˌkoɾˈbɔɫ/ /ˌkɔrvˈβɔɫ/ n masc
korfball

corn /ˈkɔrn/ n masc
róg
Instrument aeròfon, generalment de metall, de forma cònica més o menys semblant a la d'una banya d'animal.

corn anglès n masc
rożek angielski

corn de caça n masc
trąbka myśliwska

cornella /koɾˈne.ʎa/ /koɾˈne.ʎə/ /kurˈne.ʎə/ n fem
wrona

corneta /koɾˈne.ta/ /koɾˈnə.tə/ /kurˈnɛ.tə/ n fem
kornet
Instrument aeròfon, de metall, semblant a la trompeta, però més petit i de sons més aguts.

cornisa /koɾˈni.za/ /koɾˈni.zə/ /kurˈni.zə/ n fem
gzyms
(arquitectura) Coronament motllurat d’una façana.

cornucòpia /ˌkor.nuˈkɔ.pi.ə/ /ˌkoɾ.nuˈkɔ.pi.a/ n fem
róg obfitości
Símbol del corn de l'abundància.

corol·lari /ko.ɾoɫˈɫa.ɾi/ /ko.ɾoˈɫa.ɾi/ /ku.ɾuɫˈɫa.ɾi/ /ku.ɾuˈɫa.ɾi/ n masc
następstwo

corona /koˈɾo.na/ /koˈɾo.nə/ /kuˈɾo.nə/ n fem
korona

coronació /ko.ɾo.na.siˈo/ /ko.ɾo.nə.siˈo/ /ku.ɾu.nə.siˈo/ n fem
koronacja

coronavirus /koˌɾo.naˈvi.ɾus/ /koˌɾo.naˈβi.ɾus/ /koˌɾo.nəˈvi.ɾus/ /kuˌɾo.nəˈvi.ɾus/ /kuˌɾo.nəˈβi.ɾus/ n masc
koronawirus

coronel /ko.ɾoˈneɫ/ /ko.ɾoˈnɛɫ/ /ku.ɾuˈnɛɫ/ n masc
pułkownik

corral /koˈraɫ/ /kuˈraɫ/ n masc
wybieg

correctament /koˌrɛk.taˈmen/ /koˌrɛk.taˈment/ /koˌrɛk.təˈment/ /kuˌrɛk.təˈmen/ adv
poprawnie

correcte /koˈrɛk.te/ /koˈrɛk.tə/ /kuˈrɛk.tə/ adj
poprawny

corredor /ko.reˈðo/ /ko.reˈðoɾ/ /ko.rəˈðo/ /ku.rəˈðo/ n masc
korytarz
Peça llarga d’accés a diferents dependències d’una construcció, d’una nau.

corregir /ko.reˈd͡ʒi/ /ko.reˈd͡ʒiɾ/ /ko.reˈʒi/ /ko.rəˈʒi/ /ku.rəˈʒi/ v
poprawiać

correlació /ko.re.la.siˈo/ /ku.rə.ɫə.siˈo/ n fem
korelacja

corrent /koˈren/ /koˈrent/ /kuˈren/ adj
prąd
D’ús comú, que és generalment acceptat.

corrent /koˈren/ /koˈrent/ /kuˈren/ n masc
przepływ prąd
Massa que flueix contínuament.

correspondre /ko.resˈpɔn.dɾe/ /ko.rəsˈpɔn.dɾə/ /ku.rəsˈpɔn.dɾə/ v
odpowiadać
Tenir una cosa proporció o conformitat amb una altra.
Ésser responsabilitat, pertocar.

corresponsal /ko.res.ponˈsaɫ/ /ko.rəs.ponˈsaɫ/ /ku.rəs.punˈsaɫ/ n neut
korespondent

corretja /koˈre.d͡ʒa/ /koˈrə.d͡ʒə/ /kuˈrɛ.d͡ʒə/ n fem
rzemień
Banda de cuir, o d’altre material flexible i resistent, usada per a subjectar.

correu /koˈrɛw/ /kuˈrɛw/ n masc
kurier
Persona que és portadora de notícies o que transporta personalment una carta, sobretot en temps de guerra.
poczta
Conjunt de cartes o de correspondència.
(plural) Servei de missatgeria.

correu electrònic /koˌrew /koˌrɛw /kuˌrɛw n masc
e-mail

corroborar /ko.ro.boˈɾa/ /ko.ro.boˈɾaɾ/ /ko.ro.βoˈɾa/ /ku.ru.buˈɾa/ /ku.ru.βuˈɾa/ v
potwierdzać

corrupció /ko.rup.siˈo/ /ku.rup.siˈo/ n fem
korupcja
(material) Alteració de la puresa o integritat d'una substància, tant sigui per la seva desmembrament, per la barreja amb d'altres substàncies, o per la desviació del seu curs esperat.

corró /koˈro/ /kuˈro/ n masc
wałek do ciasta
Peça cilíndrica sobre la qual s'enrotllen les persianes que queden dins d'una caixa a la paret.
Eina en forma de cilindre pesat, emprat per aplanar o compactar el terreny en agricultura i en construcció de carreteres.
Eina de jardineria que es fa servir per escarificar la gespa, té forma de cilindre amb punxons.
Rotlle de fusta, amb agafador per cada extrem, que es fa servir a la cuina per aplanar una massa.
Mena de roda petita en la qual els pescadors lliguen el volantí.

cort /ˈkort/ n fem
dwór
Conjunt format pel sobirà i els personatges que l'envolten i que constitueixen habitualment o accidentalment la seva família, el seu servei i la seva comitiva o acompanyament, dit també cort noble.
(històric) Tribunal en representació d’un sobirà.

cortesament /korˌte.zaˈmen/ /koɾˌte.zaˈmen/ /koɾˌte.zaˈment/ /koɾˌtə.zəˈment/ /kurˌtɛ.zəˈmen/ adv
grzecznie

cortesia /koɾ.teˈzi.a/ /koɾ.təˈzi.ə/ /kur.təˈzi.ə/ n fem
kurtuazja

cortesà /koɾ.teˈza/ /koɾ.təˈza/ /kur.təˈza/ n masc
dworka

cortina /koɾˈti.na/ /koɾˈti.nə/ /kurˈti.nə/ n fem
zasłona kurtyna
Peça tèxtil destinada a cobrir finestres, portes, estances per tal d'evitar o atenuar l'entrada de llum, insectes, mirades foranes o per protegir d’alguna forma.

cortisol /koɾ.tiˈzɔɫ/ /kur.tiˈzɔɫ/ n masc
kortyzol

cortès /koɾˈtes/ /koɾˈtəs/ /kurˈtɛs/ adj masc
uprzejmy

corxera /koɾˈt͡ʃe.ɾa/ /koɾˈʃɛ.ɾə/ /kurˈʃɛ.ɾə/ n fem
ósemka
Figura musical amb el valor de la meitat d'una negra.

cos n masc
ciało
Organisme, part material dels éssers vius.

cosa /ˈkɔ.za/ /ˈkɔ.zɔ/ n fem
rzecz
Qualsevol element o concepte de la realitat o de la fantasia.

cosac /koˈzak/ /kuˈzak/ adj masc
kozak

cosina /koˈzi.na/ /koˈzi.nə/ /kuˈzi.na/ /kuˈzi.nə/ n fem
kuzynka

cosir /koˈzi/ /koˈziɾ/ /kuˈzi/ v
szyć

cosmonauta /koz.moˈnaw.ta/ /koz.moˈnaw.tə/ /kuz.muˈnaw.tə/ n neut
kosmonauta

cosmos /ˈkoz.mos/ /ˈkɔz.mos/ /ˈkɔz.mus/ n masc
kosmos

cosmovisió /ˌkoz.mo.vi.ziˈo/ /ˌkoz.mo.βi.ziˈo/ /ˌkɔz.mo.vi.ziˈo/ /ˌkɔz.mu.vi.ziˈo/ /ˌkɔz.mu.βi.ziˈo/ n fem
światopogląd

cosmètic /kozˈmɛ.tik/ /kuzˈmɛ.tik/ adj masc
kosmetyk

cosmètica /kozˈmɛ.ti.ka/ /kuzˈmɛ.ti.kə/ n fem
kosmetyka

cost /ˈkɔst/ n masc
koszt

costa /ˈkɔs.ta/ /ˈkɔs.tɔ/ n fem
wybrzeże brzeg
Part de la terra que toca al mar.

costa-riqueny /ˌkɔs.tə.riˈkəɲ/ /ˌkɔs.tə.riˈkɛɲ/ adj masc
kostarykański
Relatiu o pertanyent a Costa Rica.

costa-riqueny /ˌkɔs.tə.riˈkəɲ/ /ˌkɔs.tə.riˈkɛɲ/ n masc
kostarykański
Persona que habita o és originària de Costa Rica.

costar /kosˈta/ /kosˈtaɾ/ /kusˈta/ v
kosztować

costat /kosˈtat/ /kusˈtat/ n masc
strona
Part de l'espai al voltant d'un lloc, d’un objecte, considerada per oposició a les altres.

costejar /kos.teˈd͡ʒa/ /kos.teˈd͡ʒaɾ/ /kos.teˈʒa/ /kos.təˈd͡ʒa/ /kus.təˈʒa/ v
płynąć po brzegu
(nàutica) Navegar per la costa.

costella /kosˈte.ʎa/ /kosˈte.ʎə/ /kusˈte.ʎə/ n fem
żebro
(anatomia) En els animals vertebrats, cadascun dels ossos que, partint d'una vèrtebra envolta part del tòrax per tal de protegir-lo.
(pilota basca) Cadascun dels llistons corbats de fusta de castanyer que constitueixen l'estructura d'una cesta.
żeberko
(aliments) Tros de carn adherit a la costella d'un animal.

costum /kosˈtum/ /kusˈtum/ n masc
nawyk

cosí /koˈzi/ /kuˈzi/ n masc
kuzyn

cosí germà n masc
brat cioteczny

cotilla /koˈti.ʎa/ /koˈti.ʎə/ /kuˈti.ʎə/ n fem
gorset

cotilló /ko.tiˈʎo/ /ku.tiˈʎo/ n masc
kotylion

cotoliu /ko.toˈɫiw/ /ku.tuˈɫiw/ n masc
lerka skowronek borowy

cotxe /ˈko.t͡ʃe/ n masc
samochód wóz
Vehicle autopropulsat i mecanitzat, destinant al transport terrestre d'un número reduït de persones i el seu equipatge, que duu típicament quatre rodes (tot i que existeixen casos amb tres i sis rodes).

cotxer /koˈt͡ʃe/ /koˈt͡ʃeɾ/ /kuˈt͡ʃe/ n masc
woźnica

cotó /koˈto/ /kuˈto/ n masc
bawełna

cotó hidròfil n masc
wata

coure /ˈkow.ɾə/ /ˈkɔw.ɾe/ /ˈkɔw.ɾə/ n masc
miedź
Element químic, sòlid, de nombre atòmic 29, símbol Cu i amb un pes atòmic de 63,536 unitats de massa atòmica.

cova /ˈkɔ.va/ /ˈkɔ.və/ /ˈkɔ.βa/ /ˈkɔ.βɔ/ n fem
jaskinia pieczara

covard /koˈvaɾt/ /koˈβart/ /koˈβaɾt/ /kuˈvart/ adj masc
tchórzliwy
Que no té coratge.

covardia /ko.vaɾˈði.a/ /ko.vəɾˈði.ə/ /ko.βarˈði.a/ /ko.βaɾˈði.a/ /ku.vərˈði.ə/ /ku.βərˈdi.ə/ n fem
tchórzostwo

covid-19 /koˌvi.ðiˈnɔw/ /koˌvid.diˈnɔw/ /koˌβi.ðiˈnɔw/ /koˌβid.diˈnɔw/ /kuˌvid.diˈnɔw/ /kuˌβid.diˈnɔw/ n
COVID-19

cranc /ˈkɾaŋ/ /ˈkɾaŋk/ n masc
krab
Crustaci de la infraordre Brachyura.

crani n masc
czaszka

cranial /kɾa.niˈaɫ/ /kɾə.niˈaɫ/ adj
czaszkowy

creació /kɾe.a.siˈo/ /kɾe.ə.siˈo/ /kɾe.ə.siˈo/ /kɾɛ.a.siˈo/ n fem
stworzenie kreacja

creador /kɾe.aˈðo/ /kɾe.aˈðoɾ/ /kɾe.əˈðo/ n masc
twórca

crear /kɾeˈa/ /kɾeˈaɾ/ v
tworzyć
Fer una cosa de no res.

creatiu /kɾe.aˈtiw/ adj masc
twórczy

creativitat /kɾe.a.ti.viˈtat/ /kɾe.a.ti.βiˈtat/ /kɾe.ə.ti.viˈtat/ /kɾe.ə.ti.βiˈtat/ n fem
kreatywność

credença /kɾeˈðen.sa/ /kɾəˈðɛn.sə/ n fem
kredencja
(litúrgia) Tauleta per al servei de l’altar.

credibilitat /kɾe.ði.bi.ɫiˈtat/ n fem
wiarygodność

creença n fem
wiara

creixement /kɾe.ʃeˈmen/ /kɾej.ʃeˈmen/ /kɾej.ʃeˈment/ /kɾə.ʃəˈmen/ /kɾə.ʃəˈment/ n masc
wzrost

creixen /ˈkɾe.ʃen/ /ˈkɾe.ʃən/ /ˈkɾej.ʃen/ n masc
rukiew

crema /ˈkɾe.mə/ n fem
śmietana krem
Part greixosa de la llet.
krem
Preparació farmacèutica viscosa d'aplicació dèrmica.

cremada /kɾeˈma.ða/ /kɾəˈma.ðə/ n fem
oparzenie

cremallera /kɾe.maˈʎe.ɾa/ /kɾə.məˈʎe.ɾə/ n fem
zamek
Petit mecanisme d'ús tèxtil per ajuntar dues peces de roba, consistent en una peça movible entre dues peces longitudinals dentades.

cremar /kɾeˈma/ /kɾeˈmaɾ/ /kɾəˈma/ v
palić płonąć
(intransitiu) Entrar en combustió per l’acció del foc.
(intransitiu) Estar massa calent per al seu contacte.
(transitiu) Sotmetre a l’acció del foc.
(transitiu) Provocar una cremada o cremor.

crep /ˈkɾep/ /ˈkɾɛp/ n
naleśnik

crepuscle /kɾeˈpus.kɫe/ /kɾəˈpus.kɫə/ n masc
zmierzch

crestomatia n fem
chrestomatia

creta /ˈkɾe.ta/ /ˈkɾɛ.tə/ n fem
kreda

creu /ˈkɾew/ /ˈkɾəw/ /ˈkɾɛw/ n fem
krzyż
Símbol format per dues línies que s'intersequen, normalment de forma perpendicular.
Instrument de tortura.

creuer /kɾeˈwe/ /kɾeˈweɾ/ /kɾəˈwe/ n masc
krążownik
Vaixell de guerra superior al destructor i inferior al cuirassat.
rejs
Viatge turístic en vaixell.
skrzyżowanie naw
Nau transversal d'una església.

creure /ˈkɾew.ɾe/ /ˈkɾəw.ɾə/ /ˈkɾɛw.ɾə/ v
wierzyć
Tenir confiança.
Tenir per certa una cosa no demostrada per la ciència, tenir fe.
Pensar, tenir una opinió.

creïblement /kɾeˌi.bɫeˈment/ /kɾeˌi.βɫeˈmen/ /kɾeˌib.bɫeˈmen/ /kɾəˌi.βɫəˈmen/ /kɾəˌib.bɫəˈmen/ /kɾəˌib.bɫəˈment/ adv
wiarygodnie

criar /kɾiˈa/ /kɾiˈaɾ/ v
hodować

criat /kɾiˈat/ n masc
służący

criaturada /kɾi.a.tuˈɾa.ða/ /kɾi.ə.tuˈɾa.ðə/ n fem
dziecinada

crida /ˈkɾi.ða/ /ˈkɾi.ðə/ n fem
wezwanie
(informàtica) Instrucció que passa el control d'execució d'un programa a un bloc d'instruccions separat (un altre programa, a una instància diferent del mateix programa (recursivitat), a una subrutina o a una macro), tot esperant que quan aquest bloc acabi la seva tasca, retorni el control a la instrucció següent que havia fet la crida.

cridar /kɾiˈða/ /kɾiˈðaɾ/ v
krzyczeć
(intransitiu) Parlar en un to de veu excessivament alt.
wzywać wołać
(transitiu) Convidar o anomenar algú per tal de fer alguna cosa a prop de l'emissor.

crim /ˈkɾim/ n masc
przestępstwo

criminal /kɾi.miˈnaɫ/ adj
przestępca
Relatiu al crim.

criminal /kɾi.miˈnaɫ/ n neut
przestępca
Qui comet un crim.

crin /ˈkɾin/ n
włosie

crinera /kɾiˈne.ɾa/ /kɾiˈne.ɾə/ n fem
grzywa

cripta /ˈkɾip.ta/ /ˈkɾip.tə/ n fem
krypta

criptó n masc
krypton

criquet n masc
krykiet

crisantem /kɾi.zanˈtem/ /kɾi.zənˈtɛm/ n masc
złocień

crisi /ˈkɾi.zi/ n fem
kryzys

crisma /ˈkɾiz.ma/ /ˈkɾiz.mə/ n
krzyżmo
L'oli i bàlsam barrejat que consagren els bisbes el dijous Sant per a ungir als qui es bategen i confirmen, i també als bisbes quan es consagren i als sacerdots quan s'ordenen, així com en l'extremunció.

crispeta /kɾisˈpe.ta/ /kɾisˈpə.tə/ /kɾisˈpɛ.tə/ n masc
popcorn

cristadelf /kɾis.taˈðɛɫf/ /kɾis.təˈðɛɫf/ n masc
chrystadelfianin

cristall /kɾisˈtaʎ/ n masc
kryształ

cristal·litzar /kɾis.taɫ.ɫiˈd͡za/ /kɾis.taɫ.ɫiˈzaɾ/ /kɾis.təɫ.ɫiˈd͡za/ v
krystalizować

cristal·lografia /kɾis.taɫ.ɫo.ɣɾaˈfi.a/ /kɾis.təɫ.ɫu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
kristalografia

cristal·lí /kɾis.taɫˈɫi/ /kɾis.taˈɫi/ /kɾis.təɫˈɫi/ /kɾis.təˈɫi/ adj masc
krystaliczny
Relatiu o pertanyent al cristall.

cristianisme /kɾis.ti.aˈniz.me/ /kɾis.ti.əˈniz.mə/ n masc
chrześcijaństwo

cristianitzar /kɾis.ti.a.niˈd͡za/ /kɾis.ti.a.niˈza/ /kɾis.ti.a.niˈzaɾ/ /kɾis.ti.ə.niˈd͡za/ v
chrystianizować

cristià /kɾis.tiˈa/ adj masc
chrześcijański
Relatiu al cristianisme.

cristià /kɾis.tiˈa/ n masc
chrześcijanin
Persona seguidora de Jesucrist i de la religió del cristianisme.

crisàlide /kɾiˈza.ɫi.ðe/ n fem
poczwarka

crit /ˈkɾit/ n masc
krzyk

croada /kɾoˈa.ða/ /kɾoˈa.ðə/ /kɾuˈa.ðə/ n fem
krucjata wyprawa krzyżowa

croat /kɾoˈat/ /kɾuˈat/ adj masc
chorwacki
Es diu d'alguna cosa que es originari o que es troba relacionat amb Croàcia.

croat /kɾoˈat/ /kɾuˈat/ n masc
krzyżowiec
Guerrer de les croades, cavaller cristià que volia treure territoris als musulmans en nom de la religió.
chorwacki
Persona originaria de Croàcia.
(masculí singular) Llengua eslava parlada a Croàcia i a Bòsnia i Hercegovina.

croissant /kɾu.aˈsan/ /kɾu.əˈsan/ n masc
croissant

crom n masc
chrom

cromosoma /kɾo.moˈzo.ma/ /kɾo.moˈzo.mə/ /kɾu.muˈzo.mə/ n masc
chromosom

cronologia /kɾo.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /kɾu.nu.ɫoˈʒi.ə/ n fem
chronologia

cronològicament /kɾo.noˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈmen/ /kɾo.noˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈment/ /kɾo.noˌɫɔ.ʒi.kaˈmen/ /kɾo.noˌɫɔ.ʒi.kəˈment/ /kɾu.nuˌɫɔ.ʒi.kəˈmen/ adv
chronologicznie

cronòmetre /kɾoˈnɔ.me.tɾe/ /kɾoˈnɔ.mə.tɾə/ /kɾuˈnɔ.mə.tɾə/ n masc
chronometr

croqueta /kɾoˈke.ta/ /kɾoˈkə.tə/ /kɾuˈkɛ.tə/ n fem
krokiet

crossa /ˈkɾɔ.sa/ /ˈkɾɔ.sɔ/ /ˈkɾɔ.sə/ n fem
kula
Bastó amb un travesser a sobre que serveix per recolzar-se a aquells que no poden caminar bé.

cru /ˈkɾu/ adj masc
surowy
No cuit, o no prou cuit.

crucificar /kɾu.si.fiˈka/ /kɾu.si.fiˈkaɾ/ v
ukrzyżować

crucifix /kɾu.siˈfiks/ n masc
krucyfiks

cruel /kɾuˈɛɫ/ adj
okrutny

cruelment /kɾuˌɛɫˈmen/ /kɾuˌɛɫˈment/ adv
bezwzględnie

crup /ˈkɾup/ n masc
krup

crustaci /kɾusˈta.si/ n masc
skorupiak
Artròpode amb una closca calcària i amb unes de les potes disposades per a la prensió.

cruïlla /kɾuˈi.ʎa/ /kɾuˈi.ʎə/ n fem
skrzyżowanie
Encreuament de carrers o de carreteres.

cràter /ˈkɾa.teɾ/ /ˈkɾa.tər/ n masc
krater

crèdit /ˈkɾɛ.ðit/ n masc
uznanie
Confiança que inspira la veracitat d'algú.
Unitat didàctica que concreta un aprenentatge, que és impartida en un nombre d'hores determinat i que serveix per a valorar un curs o una assignatura.

créixer /ˈkɾe.ʃe/ /ˈkɾe.ʃə/ /ˈkɾej.ʃe/ /ˈkɾej.ʃeɾ/ v
rosnąć

crític /ˈkɾi.tik/ adj masc
arcyważny

crític /ˈkɾi.tik/ n masc
krytyczka

crítica /ˈkɾi.ti.ka/ /ˈkɾi.ti.kə/ n fem
krytyka

crònic /ˈkrɔ.nik/ adj masc
chroniczny

crònica /ˈkɾɔ.ni.ka/ n fem
kronika

cua /ˈku.a/ n fem
ogon
Apèndix posterior d'alguns animals.
kucyk
Recollit del cabell humà amb una goma.
kolejka
Renglera ordenada per esperar el torn.

cub n masc
sześcian do sześcianu

cubà adj masc
Kubanka
Relatiu o pertanyent a Cuba.

cubà n masc
Kubanka
Persona que habita o és originària de Cuba.

cuc n masc
czerw robak

cuc de seda n masc
jedwabnik morwowy

cucut /kuˈkut/ n masc
kukułka

cuereta /ku.eˈɾe.ta/ /ku.əˈɾə.tə/ /ku.əˈɾɛ.tə/ n fem
pliszka

cuidar /kujˈða/ /kujˈðaɾ/ /kwiˈða/ v
dbać
Tenir cura d'algú o d'un animal.

cuina /ˈkuj.na/ /ˈkwi.na/ n fem
kuchnia
Divisió d'un edifici, i en especial d'un habitatge, destinada a preparar els aliments.

cuinar /kujˈna/ /kujˈnaɾ/ /kwiˈna/ v
gotować

cuiner /kujˈne/ /kujˈneɾ/ /kwiˈneɾ/ n masc
kucharz

cuir /ˈkujr/ n masc
skóra

cuirassa /kujˈɾa.sa/ /kujˈɾa.sə/ /kwiˈɾa.sa/ n fem
kirys
Peça de l'armadura que cobreix bona part del tronc i que està feta d'un material sòlid (inicialment de cuir i posteriorment de metall) per tal d'evitar desperfectes per l'atac de l'enemic.

cuirassat /kuj.ɾaˈsat/ /kuj.ɾəˈsat/ /kwi.ɾaˈsat/ n masc
pancernik

cuixa /ˈku.ʃa/ /ˈkuj.ʃa/ n fem
udo

cul n masc
dupa tyłek

cullera /kuˈje.ɾə/ /kuˈʎe.ɾa/ /kuˈʎe.ɾə/ n fem
łyżka

culleradeta /ku.jə.ɾəˈðɛ.tə/ /ku.ʎe.ɾaˈðe.ta/ /ku.ʎə.ɾəˈðə.tə/ /ku.ʎə.ɾəˈðɛ.tə/ n fem
łyżeczka

cullereta /ku.jəˈɾɛ.tə/ /ku.ʎeˈɾe.ta/ /ku.ʎəˈɾə.tə/ n fem
łyżeczka
(especialment) Cullera petita per a servir-se o prendre petites quantitats, habitualment cafè, gelats, dolços.

culpa /ˈkuɫ.pa/ /ˈkuɫ.pə/ n masc
wina

culpabilitat /kuɫ.pa.bi.ɫiˈtat/ n fem
wina

culpable /kuɫˈpa.bɫe/ /kuɫˈpa.βɫe/ /kuɫˈpa.βɫə/ /kuɫˈpab.bɫe/ /kuɫˈpab.bɫə/ adj
oskarżony winny
Emprat per a qualificar fets, objectes o persones relacionats amb una culpa.

culpar /kuɫˈpa/ /kuɫˈpaɾ/ v
obwiniać

culte /ˈkuɫ.te/ /ˈkuɫ.tə/ n masc
kult
Expressió de la fe i adoració cap a un déu.

cultisme /kuɫˈtiz.me/ /kuɫˈtiz.mə/ n masc
zapożyczenie sztuczne
Manlleu tardà a una llengua clàssica amb una adaptació parcial sense l’evolució fonètica pròpia dels mots hereditaris.

cultivar /kuɫ.tiˈva/ /kuɫ.tiˈvaɾ/ /kuɫ.tiˈβa/ /kuɫ.tiˈβaɾ/ v
kultywar

cultura /kuɫˈtu.ɾa/ n fem
kultura

cultural /kuɫ.tuˈɾaɫ/ adj
kulturalny kulturowy

culturalment /kuɫ.tuˌɾaɫˈmen/ /kuɫ.tuˌɾaɫˈment/ adv
kulturalnie

cuneïforme /ku.ne.iˈfoɾ.me/ /ku.nə.iˈfor.mə/ adj
klinowy

cunyada /kuˈɲa.ða/ n fem
szwagierka bratowa

cunyat n masc
szwagier

cura /ˈku.ɾa/ /ˈku.ɾə/ n fem
opieka
Assistència a un malalt.

curar /kuˈɾa/ /kuˈɾaɾ/ v
wyleczyć
Aplicar cures mèdiques.

curi n masc
kiur

curiositat /ku.ɾi.o.ziˈtat/ /ku.ɾi.u.ziˈtat/ n fem
ciekawość

curiós /ku.ɾiˈos/ adj masc
ciekawy
Que desitja saber coses.

currículum n masc
CV
Document que resumeix les dades personals i els mèrits acadèmics i professionals d'un candidat a un lloc de treball.

curs /ˈkurs/ n masc
kurs

curs intensiu n masc
kurs błyskawiczny

cursa /ˈkuɾ.sa/ n fem
wyścig

curt adj masc
krótki
De poca llargada o longitud.

curtcircuit /kurt.sirˈkujt/ n masc
zwarcie

càbala /ˈka.ba.ɫa/ n fem
kabała
(religió) Interpretació mística de la Bíblia pròpia de la tradició jueva.

càlcul /ˈkaɫ.kuɫ/ n masc
obliczenie

càlid adj masc
ciepły

càmera /ˈka.me.ɾa/ n fem
kamera aparat fotograficzny
Aparell d'impressió, d'enregistrament, de reproducció i de transmissió d'imatges.

càmping /ˈkam.piŋ/ /ˈkam.piŋk/ n masc
kemping

càncer /ˈkan.seɾ/ n masc
rak nowotwór złośliwy
(medicina) Creixement incontrolat dels teixits de caràcter maligne expansiu o invasiu.

càndidament /ˌkan.di.ðaˈmen/ /ˌkan.di.ðaˈment/ /ˌkan.di.ðəˈmen/ /ˌkan.di.ðəˈment/ adv
szczerze

cànem /ˈka.nem/ n masc
konopie

cànon /ˈka.non/ /ˈka.nun/ n masc
kanon

càntabre /ˈkan.tə.βɾə/ adj masc
Kantabryjczyk
Originari, pertanyent o relatiu a Cantàbria.

càntabre /ˈkan.tə.βɾə/ n masc
Kantabryjczyk
Natural de Cantàbria.

càntic /ˈkan.tik/ n masc
kantyk

càpsula /ˈkap.su.ɫa/ /ˈkap.su.ɫə/ n fem
kapsuła
Capseta cilíndrica, de material no tòxic i extrems arrodonits, pensada per a ser ingerida i alliberar a l'estómac el medicament que conté.
Recipient que té la forma semblant a mitja esfera i que és utilitzat en processos químics.
Conjunt de parets que cobreixen alguna part del cos.
Fruit sec dehiscent que conté més d'un carpel.

càrrega /ˈka.re.ɣa/ /ˈka.rə.ɣə/ n fem
ładunek
Conjunt de materials o objectes disposats per ser transportades sobre una persona, animal, vehicle o qualsevol màquina destinada traslladar.
(esports de pilota) Acció d'escometre un adversari recolzant-hi el propi cos o un instrument de joc amb l'objectiu de desequilibrar-lo o prendre-li la pilota, la bola o el disc.

càrtel /ˈkaɾ.teɫ/ n masc
kartel

càstig /ˈkas.tik/ n masc
kara
Pena física o psicològica imposada a una persona per corregir-la o per al manteniment de la disciplina.

càtode /ˈka.to.ðe/ /ˈka.tu.ðə/ n masc
katoda

cèltic /ˈsɛɫ.tik/ adj masc
celtycki
Relatiu a la llengua dels celtes.

cèltic /ˈsɛɫ.tik/ n masc
celtycki
Família de llengües heretades dels celtes.

cèl·lula /ˈsɛ.ɫu.ɫə/ /ˈsɛɫ.ɫu.ɫa/ /ˈsɛɫ.ɫu.ɫə/ n fem
komórka

cèntim /ˈsɛn.tim/ n masc
cent

cèrvix /ˈsɛr.biks/ /ˈsɛr.βiks/ /ˈsɛɾ.viks/ /ˈsɛɾ.viks/ /ˈsɛɾ.βiks/ n fem
szyjka macicy

cérvol /ˈser.vuɫ/ /ˈser.βoɫ/ /ˈseɾ.voɫ/ /ˈseɾ.βoɫ/ n masc
jeleń

cílix /ˈsi.ɫiks/ n fem
kyliks

cínicament /ˌsi.ni.kaˈmen/ /ˌsi.ni.kaˈment/ /ˌsi.ni.kəˈmen/ /ˌsi.ni.kəˈment/ adv
cynicznie

cítara /ˈsi.ta.ɾa/ /ˈsi.tə.ɾə/ n fem
cytra

còctel /ˈkɔk.teɫ/ /ˈkɔk.təɫ/ n masc
koktajl

còctel Molotov /ˌkɔk.teɫ /ˌkɔk.təɫ n masc
koktajl Mołotowa

còdex /ˈkɔ.ðeks/ /ˈkɔ.ðəks/ n masc
kodeks

còdol /ˈko.ðuɫ/ /ˈkɔ.ðoɫ/ /ˈkɔ.ðuɫ/ n masc
krzemień

còlera /ˈkɔ.ɫe.ɾa/ n masc
cholera
Malaltia produïda per un bacteri ingerit amb aigua contaminada que es manifesta amb febre i descomposició.

còlic adj masc
kolka
Relatiu al còlon

còlic n masc
kolka
Dolor agut a l’abdomen.

còlon /ˈkɔ.ɫon/ /ˈkɔ.ɫun/ n masc
okrężnica

còmic n masc
komiks
Història explicada mitjançant una successió de vinyetes que contenen il·lustracions i text alhora.

còmode /ˈkɔ.mo.ðe/ /ˈkɔ.mo.ðə/ /ˈkɔ.mu.ðə/ adj masc
wygodna
Sensació agradable que dóna la justa mesura, la manca de patiment.

còncau /ˈkɔŋ.kaw/ /ˈkɔŋ.kəw/ adj masc
wklęsły

còndil /ˈkɔn.diɫ/ n masc
kłykieć

cònsol /ˈkɔn.soɫ/ /ˈkɔn.suɫ/ n neut
konsul

còpia /ˈkɔ.pi.a/ n fem
kopia
Acció o efecte de copiar.

còpia de seguretat n fem
backup

còrnia /ˈkɔr.ni.a/ /ˈkɔr.ni.ə/ n fem
rogówka

córner /ˈkor.nər/ /ˈkoɾ.neɾ/ n masc
rzut rożny

córrer /ˈko.re/ /ˈko.reɾ/ v
biegać biec
Caminar amb velocitat.

cúfic /ˈku.fik/ adj masc
kufickie

cúmul /ˈku.muɫ/ n masc
obłok

cúpula /ˈku.pu.ɫa/ /ˈku.pu.ɫə/ n fem
kopuła

cúter /ˈku.teɾ/ /ˈku.tər/ n masc
kuter
Balandra aparellada amb veles de triangle a proa i a popa cangrea i sovint també amb escandalosa.

d'acord Interjection
zgodny
Expressió de conformitat, de consentiment.

d'incògnit adv
incognito

daga /ˈda.ɣa/ /ˈda.ɣə/ n fem
sztylet

daguestànic /da.ɣesˈta.nik/ adj masc
Dagestanka
Relatiu al Daguestan, república russa.

daguestànic /da.ɣesˈta.nik/ n masc
Dagestanka
Natural del Daguestan.

dalla /ˈda.ʎa/ /ˈda.ʎə/ n fem
kosa
(agricultura) Espècie de falç que té la fulla molt ampla i que posant-li per mànec un bastó molt llarg serveix també per a segar.

dallar /daˈʎa/ /daˈʎaɾ/ /dəˈʎa/ v
kosić

dalmàtica /daɫˈma.ti.ka/ /dəɫˈma.ti.kə/ n fem
dalmatyka

dalt /ˈdaɫ/ /ˈdaɫt/ adv
powyżej
A la part superior, de més amunt.

daltonisme /daɫ.toˈniz.me/ /dəɫ.toˈniz.mə/ /dəɫ.tuˈniz.mə/ n masc
ślepota barw

dames /ˈda.mes/ /ˈda.məs/ n fem
warcaby

damunt /daˈmun/ /daˈmunt/ /dəˈmun/ /dəˈmunt/ adv
ponad
Situat més amunt, en un lloc més alt respecte un altre verticalment més baix.

dansa /ˈdan.sa/ /ˈdan.sə/ n fem
taniec

dany /ˈdaɲ/ n masc
szkoda

danyar /daˈɲa/ /daˈɲaɾ/ /dəˈɲa/ v
psuć

danès /dəˈnəs/ /dəˈnɛs/ n masc
Duński
Natural de Dinamarca.
(masculí singular) Llengua escandinava parlada a la Dinamarca.

dard /ˈdart/ n masc
oszczep
Projectil de punxa afilada que es llença amb la mà o amb una sarbatana.

darmstadti /dərmsˈtat.ti/ n masc
darmsztadt

darrer /daˈre/ /daˈreɾ/ /dəˈre/ adj
ostatni
Situat darrere tots els altres en una sèrie.

darrere /daˈre.ɾe/ /dəˈre.ɾə/ adv
za

darwinisme /daɾ.wiˈniz.me/ /dər.wiˈniz.mə/ n masc
darwinizm
Teoria de l'evolució desenvolupada per Charles Darwin el segle XIX.

data /ˈda.ta/ n fem
data

datiu /ðaˈtiw/ /ðəˈtiw/ adj masc
celownikowy

dau n masc
kość kostka
Objecte en forma de políedre, normalment cúbic, amb una xifra a cada cara que serveix per determinar la sort en caure aleatòriament mostrant una de les cares.

daurar /dawˈɾa/ /dawˈɾaɾ/ /dəwˈɾa/ v
pozłacać

daurat /dawˈɾat/ /dəwˈɾat/ adj masc
złoty
Del color de l’or.

davant /daˈvant/ /daˈβan/ /daˈβant/ /dəˈvant/ /dəˈβan/ adv
z przodu
En una situació o posició davantera.

davantal /da.vanˈtaɫ/ /da.βanˈtaɫ/ /də.vənˈtaɫ/ /də.βənˈtaɫ/ n masc
fartuch

de bat a bat adv
na oścież

de franc adv
bezpłatnie

de per vida adv
na całe życie

de pressa /deˈpɾe.sa/ /dəˈpɾe.sə/ adv
szybko

de res Interjection
nie ma za co

de sobte adv
nagle

debat /deˈbat/ /dəˈβat/ n masc
debata
Disputa, altercació sobre alguna cosa.
Tècnica de dinàmica de grups que té l'objectiu de promoure l'expressió i la comprensió orals en una conversa col·lectiva espontània, de desenvolupar estratègies per a la presentació d'idees o l'argumentació, en la qual els participants tenen opinions divergents sobre un tema, que pot ser preparat, però no ho és el desenvolupament de les intervencions.

debatre /deˈba.tɾe/ /dəˈβa.tɾə/ v
dyskutować
Disputar amb raons sobre alguna cosa.

debutar /de.βuˈta/ /de.βuˈtaɾ/ /də.βuˈta/ v
debiutować

decebre /deˈse.bɾe/ v
rozczarować
(antic) enganyar, trair
No complir amb les expectatives d'altri.

decepció /de.sep.siˈo/ /də.səp.siˈo/ n fem
rozczarowanie

decididament /de.siˌði.ðaˈmen/ /de.siˌði.ðaˈment/ /də.siˌði.ðəˈmen/ /də.siˌði.ðəˈment/ adv
zdecydowanie

decidir /de.siˈði/ /de.siˈðiɾ/ v
decydować postanowić
Portar a una conclusió una disputa, una controvèrsia o una qüestió dubtosa.

decimal /de.siˈmaɫ/ /də.siˈmaɫ/ adj
dziesiątkowy dziesiętny
Relatiu al deu, dit de sistemes dividits en deu parts.

decisiu /de.siˈziw/ adj masc
bezapelacyjny

decisivament /de.siˌzi.vaˈment/ /de.siˌzi.βaˈmen/ /də.siˌzi.vəˈmen/ /də.siˌzi.vəˈment/ /də.siˌzi.βəˈmen/ adv
bezapelacyjnie

decisió /de.si.ziˈo/ /də.si.ziˈo/ n fem
decyzja

declaració /de.kɫa.ɾa.siˈo/ /də.kɫə.ɾə.siˈo/ n fem
oświadczenie

declaració de la renda n fem
deklaracja podatkowa

declarar /de.kɫaˈɾa/ /de.kɫaˈɾaɾ/ /də.kɫəˈɾa/ v
deklarować

declinació /ðe.kɫi.na.siˈo/ /ðə.kɫi.nə.siˈo/ n fem
deklinacja odmiana (przez przypadki)

decoració /de.ko.ɾa.siˈo/ /də.ko.ɾə.siˈo/ /də.ku.ɾə.siˈo/ n fem
dekoracja

decímetre /deˈsi.me.tɾe/ /dəˈsi.mə.tɾə/ n masc
decymetr
(metrologia) Unitat del sistema mètric decimal de longitud igual a una desena part d'un metre (símbol, dm)

dedicar /de.ðiˈka/ /de.ðiˈkaɾ/ /də.ðiˈka/ v
dedykować poświęcać
Destinar al culte religiós o profà.
dedykować
Dirigir una obra a algú com a homenatge.
dedcykować dedykować
Emprar o destinar a un cert ús.

dedicatòria n fem
dedykacja

deducció /de.ðuk.siˈo/ /də.ðuk.siˈo/ n fem
dedukcja

deduir /ðe.ðuˈi/ /ðe.ðuˈiɾ/ /ðə.ðuˈi/ v
dedukować

deessa /deˈe.sa/ /dəˈə.sə/ /dəˈɛ.sə/ n fem
bogini

defectiu /de.fekˈtiw/ /də.fəkˈtiw/ adj masc
ułomny

defenestrar /de.fe.nesˈtɾa/ /de.fe.nesˈtɾaɾ/ /də.fə.nəsˈtɾa/ v
defenestrować

defensa /deˈfen.sa/ /dəˈfɛn.sə/ n fem
obrońca obrona

defensar /de.fenˈsa/ /de.fenˈsaɾ/ /də.fənˈsa/ v
bronić
Fer quelcom per evitar un atac o minimitzar-ne l'impacte.

defensor /de.fenˈso/ /de.fenˈsoɾ/ /də.fənˈso/ adj masc
obrońca

definició n fem
definicja

definir /de.fiˈni/ /de.fiˈniɾ/ /də.fiˈni/ v
definiować

definit /de.fiˈnit/ /də.fiˈnit/ adj masc
zdefiniowany

definitiu /de.fi.niˈtiw/ /də.fi.niˈtiw/ adj masc
ostateczny
Últim, darrer, que conclou o culmina alguna cosa.

definitivament /de.fi.niˌti.vaˈment/ /de.fi.niˌti.βaˈmen/ /də.fi.niˌti.vəˈmen/ /də.fi.niˌti.vəˈment/ /də.fi.niˌti.βəˈmen/ adv
definitywnie

deformar /de.forˈma/ /de.foɾˈma/ /de.foɾˈmaɾ/ /də.foɾˈma/ /də.furˈma/ v
odkształcać

deforme /deˈfoɾ.me/ /dəˈfor.mə/ adj
zdeformowany

degenerar /de.d͡ʒe.neˈɾaɾ/ /de.ʒe.neˈɾa/ /də.ʒə.nəˈɾa/ v
degenerować się

degudament /deˌɣu.ðaˈmen/ /deˌɣu.ðaˈment/ /dəˌɣu.ðəˈmen/ /dəˌɣu.ðəˈment/ adv
należycie

degà /deˈɣa/ /dəˈɣa/ n masc
dziekan

deixar /dejˈʃa/ /dejˈʃaɾ/ /deˈʃa/ /dəˈʃa/ v
zostawiać zostawić
Parar d'agafar, posar alguna cosa en algun lloc.

deixeble /dejˈʃe.bɫe/ /dejˈʃe.βɫe/ /dejˈʃeb.bɫe/ /deˈʃe.βɫe/ /dəˈʃəb.bɫə/ /dəˈʃɛ.βɫə/ /dəˈʃɛb.bɫə/ n masc
adept

dejunar /de.d͡ʒuˈnaɾ/ /de.ʒuˈna/ /də.ʒuˈna/ v
pościć

dejuni /daˈd͡ʒu.ni/ /deˈd͡ʒu.ni/ /deˈʒu.ni/ /dəˈʒu.ni/ /dəˈʒu.ni/ n masc
post

dejú /deˈd͡ʒu/ /deˈʒu/ /diˈʒu/ /dəˈʒu/ adj masc
na czczo

delegar /de.ɫeˈɣa/ /de.ɫeˈɣaɾ/ /də.ɫəˈɣa/ v
oddelegować

delfí /deɫˈfi/ /dəɫˈfi/ n masc
delfin

deliberar /de.li.βeˈɾa/ /de.li.βeˈɾaɾ/ /də.ɫi.βəˈɾa/ v
deliberować

deliberat /de.li.βeˈɾat/ /də.ɫi.βəˈɾat/ adj masc
celowy

delicat /de.ɫiˈkat/ /də.ɫiˈkat/ adj masc
delikatny

delicatessen /de.ɫi.kaˈte.sen/ /də.ɫi.kəˈte.sən/ n fem
delikatesy
delicadeses (menjar exquisit)
Botiga de menjars exquisits preparats per al consum, especialment xarcuteria, cansaladeria.

delicte /deˈɫik.te/ /dəˈɫik.tə/ n masc
przewina

delinqüent /de.ɫiŋˈkwen/ /de.ɫiŋˈkwent/ /də.ɫiŋˈkwen/ /də.ɫiŋˈkwent/ n neut
delikwent

delinqüència /de.liŋˈkwɛn.si.a/ /də.liŋˈkwɛn.si.ə/ n fem
występek

delinqüència juvenil n fem
przestępczość nieletnich

delirar /de.liˈɾa/ /de.liˈɾaɾ/ /də.ɫiˈɾa/ v
szaleć

deliri /deˈɫi.ɾi/ /dəˈɫi.ɾi/ n masc
złudzenie

delme n masc
dziesięcina

delta /ˈdeɫ.ta/ n fem
delta
Quarta lletra de l'alfabet grec: minúscula δ ‎(d), majúscula Δ ‎(D).

delta /ˈdeɫ.ta/ n masc
delta
Sediment en la desembocadura d'un riu al mar.

demagog /de.maˈɣɔk/ /də.məˈɣɔk/ n masc
demagog

demagògia /de.maˈɣɔ.d͡ʒi.a/ /de.maˈɣɔ.d͡ʒja/ /de.maˈɣɔ.ʒi.a/ /də.məˈɣɔ.ʒjə/ n fem
demagogia

demanar /da.maˈna/ /de.maˈna/ /de.maˈnaɾ/ /də.məˈna/ /də.məˈna/ v
prosić
Instar a algú perquè doni o faci quelcom.

demanar la lluna v
chcieć gwiazdki z nieba

demanda /deˈman.da/ /dəˈman.də/ n fem
popyt

dement /deˈmen/ /deˈment/ /dəˈmen/ /dəˈment/ n neut
szalony

demiürg /de.miˈuɾk/ /də.miˈurk/ n masc
demiurg

democratització /de.mo.kɾa.ti.d͡za.siˈo/ /de.mo.kɾa.ti.za.siˈo/ /də.mo.kɾə.ti.d͡zə.siˈo/ /də.mu.kɾə.ti.d͡zə.siˈo/ n fem
demokratyzacja

democratitzar /de.mo.kɾa.tiˈd͡za/ /de.mo.kɾa.tiˈza/ /de.mo.kɾa.tiˈzaɾ/ /də.mo.kɾə.tiˈd͡za/ /də.mu.kɾə.tiˈd͡za/ v
demokratyzować

democràcia /de.moˈkɾa.si.a/ /də.moˈkɾa.si.ə/ /də.muˈkɾa.si.ə/ n fem
demokracja
Sistema polític on el poble intervé en la presa de decisions d'una forma participativa i igualitària.

democràtic /de.moˈkɾa.tik/ /də.moˈkɾa.tik/ /də.muˈkɾa.tik/ adj masc
demokratyczny

democràticament /de.moˌkɾa.ti.kaˈmen/ /de.moˌkɾa.ti.kaˈment/ /də.moˌkɾa.ti.kəˈment/ /də.muˌkɾa.ti.kəˈmen/ adv
demokratycznie

demolició /de.mo.ɫi.siˈo/ /də.mo.ɫi.siˈo/ /də.mu.ɫi.siˈo/ n fem
rozbiórka

demonitzar /de.mo.niˈd͡za/ /de.mo.niˈzaɾ/ /də.mo.niˈd͡za/ /də.mu.niˈd͡za/ v
demonizować

demora /deˈmo.ɾa/ /dəˈmo.ɾə/ n fem
namiar
(nàutica) Angle horitzontal format entre el nord i la visual des de l'observador sobre un vaixell fins a l'objecte.

demostrar /de.mosˈtɾa/ /de.mosˈtɾaɾ/ /də.mosˈtɾa/ /də.musˈtɾa/ v
pokazywać
Donar proves, posar de manifest.

demà /daˈma/ /deˈma/ /dəˈma/ adv
jutro
En el dia vinent després de l'actual.
En el futur de manera indeterminada.

demència /deˈmɛn.si.a/ /dəˈmɛn.si.ə/ n fem
demencja

demòcrata /deˈmɔ.kɾa.ta/ adj
demokrata demokratka

denari /deˈna.ɾi/ /dəˈna.ɾi/ n masc
denar

dengue /ˈdeŋ.ɡe/ /ˈdeŋ.ɡə/ n masc
denga

denigrar /de.niˈɣɾa/ /de.niˈɣɾaɾ/ /də.niˈɣɾa/ v
oczerniaj

denominar /de.no.miˈna/ /de.no.miˈnaɾ/ /də.nu.miˈna/ v
identyfikować

dens /ˈdens/ /ˈdɛns/ adj masc
gęsty

densitat /den.siˈtat/ /dən.siˈtat/ n fem
gęstość

dent /ˈden/ /ˈdent/ n fem
ząb zęby
(anatomia) Peça d'os de la boca que serveix per mastegar els aliments.

dent de llet n fem
ząb mleczny

dent de lleó n masc
mlecz dmuchawiec
(botànica) Planta de la família de les asteràcies (Taraxacum officinale Weber).

dentista /denˈtis.ta/ /denˈtis.te/ /dənˈtis.tə/ n neut
dentysta

denunciar /de.nun.siˈa/ /de.nun.siˈaɾ/ /də.nun.siˈa/ v
potępić

denúncia /deˈnun.si.a/ /dəˈnun.si.ə/ n fem
donos

deontologia n fem
deontologia

dependent /de.penˈden/ /de.penˈdent/ /də.pənˈden/ /də.pənˈdent/ adj
bluszczowaty
Que depèn.

dependre /deˈpen.dɾe/ /dəˈpən.dɾə/ /dəˈpɛn.dɾə/ v
zależeć

dependència /de.penˈdɛn.si.a/ /də.pənˈdɛn.si.ə/ n fem
bluszczowatość

depilar /de.piˈɫa/ /de.piˈɫaɾ/ /də.piˈɫa/ v
depilować
Treure tot el pèl del cos humà amb una crema, cera o estris tallants.

depressió /de.pɾe.siˈo/ /də.pɾə.siˈo/ n fem
depresja

dermatologia /der.ma.to.ɫoˈʒi.a/ /deɾ.ma.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /dər.mə.tu.ɫuˈʒi.ə/ /dəɾ.mə.to.ɫoˈʒi.ə/ n fem
dermatologia

des- prefix
de-

desactivar /de.zak.tiˈvaɾ/ /de.zak.tiˈβa/ /də.zək.tiˈva/ /də.zək.tiˈβa/ v
blokować
Deixar inactiu o sense efecte un projecte.
Alterar alguna cosa perquè no funcioni.

desagradablement /de.za.ɣɾaˌða.bɫeˈment/ /de.za.ɣɾaˌða.βɫeˈmen/ /de.za.ɣɾaˌðab.bɫeˈmen/ /də.zə.ɣɾəˌða.βɫəˈmen/ /də.zə.ɣɾəˌðab.bɫəˈmen/ /də.zə.ɣɾəˌðab.bɫəˈment/ adv
nieprzyjemnie

desambiguació /de.zam.bi.ɣwa.siˈo/ /də.zəm.bi.ɣwə.siˈo/ n fem
ujednoznacznienie

desamor /de.zaˈmoɾ/ /də.zəˈmo/ /də.zəˈmor/ n
niemiłość niechęć

desaparició /de.za.pa.ɾi.siˈo/ /də.zə.pə.ɾi.siˈo/ n fem
zniknięcie

desaparèixer /de.za.paˈɾe.ʃe/ /de.za.paˈɾej.ʃe/ /de.za.paˈɾej.ʃeɾ/ /də.zə.pəˈɾə.ʃə/ /də.zə.pəˈɾɛ.ʃə/ v
znikać zniknąć

desapercebudament /de.za.per.seˌβu.ðaˈmen/ /de.za.peɾ.seˌbu.ðaˈment/ /de.za.peɾ.seˌβu.ðaˈmen/ /də.zə.pər.səˌbu.ðəˈmen/ /də.zə.pər.səˌβu.ðəˈmen/ /də.zə.pəɾ.səˌbu.ðəˈment/ adv
niepostrzeżenie

desar /deˈza/ /deˈzaɾ/ /dəˈza/ v
zapisać
(informàtica) guardar, enregistrar

desarmar /de.zarˈma/ /de.zaɾˈma/ /de.zaɾˈmaɾ/ /də.zərˈma/ v
rozbrajać

desastre /deˈzas.tɾe/ /dəˈzas.tɾə/ n masc
nieszczęście katastrofa
Gran desgràcia amb dany important.

desbloquejar /dez.bɫo.keˈd͡ʒaɾ/ /dez.βɫo.keˈd͡ʒa/ /dez.βɫo.keˈʒa/ /dəz.bɫo.kəˈd͡ʒa/ /dəz.bɫu.kəˈʒa/ v
odblokować

descalç /desˈkaɫs/ /dəsˈkaɫs/ adj masc
bosy

descalçar /des.kaɫˈsa/ /des.kaɫˈsaɾ/ /dəs.kəɫˈsa/ v
zzuć

descansar /des.kanˈsa/ /des.kanˈsaɾ/ /dəs.kənˈsa/ v
odpoczywać
Reposar, recuperar energies, relaxar-se.

descarrilar /des.ka.riˈɫa/ /des.ka.riˈɫaɾ/ /dəs.kə.riˈɫa/ v
wykoleić

descendent /de.senˈden/ /de.senˈdent/ /də.sənˈden/ /dəs.sənˈden/ /dəs.sənˈdent/ n neut
potomek
Individu que succeeix algú altre en la línia genealògica directa o indirecta.

descendir /de.senˈdi/ /de.senˈdiɾ/ /də.sənˈdi/ /dəs.sənˈdi/ v
zejść

descendència /de.senˈdɛn.si.a/ /də.sənˈdɛn.si.ə/ /dəs.sənˈdɛn.si.ə/ n fem
potomstwo

descobriment n masc
odkrycie

descobrir /des.koˈbɾiɾ/ /des.koˈβɾi/ /des.kuˈβɾi/ v
odkrywać odkryć
Veure o trobar per primer cop.

desconegut /des.ko.neˈɣut/ /dəs.ko.nəˈɣut/ /dəs.ku.nəˈɣut/ adj masc
niewiadomy
Referit a quelcom del que encara no es coneix res o no se'n coneix prou.

desconegut /des.ko.neˈɣut/ /dəs.ko.nəˈɣut/ /dəs.ku.nəˈɣut/ n masc
nieznajoma
Persona que no és coneguda, de la que no se'n té referència.

descongelar /des.koɲ.d͡ʒeˈɫa/ /des.koɲ.d͡ʒeˈɫaɾ/ /dəs.koɲ.ʒəˈɫa/ /dəs.kuɲ.ʒəˈɫa/ v
odmrozić

descripció /des.kɾip.siˈo/ /dəs.kɾip.siˈo/ n fem
opis

descriure /desˈkɾiw.ɾe/ v
opisywać opisać
Fer una descripció, explicar amb paraules com és quelcom.

desdejuni /dez.ðeˈd͡ʒu.ni/ /dez.ðeˈʒu.ni/ /dəz.dəˈʒu.ni/ n masc
śniadanie

desembarcar /de.zem.baɾˈka/ /de.zem.baɾˈkaɾ/ /də.zəm.bərˈka/ v
opuścić pokład

desembossador /de.zem.bo.saˈðo/ /de.zem.bo.saˈðoɾ/ /də.zəm.bo.səˈðo/ /də.zəm.bu.səˈðo/ n masc
przepychacz

desembre /dəˈzem.bɾə/ n masc
decembre grudzień
Dotzè mes de l'any.

desemmascarar /de.zem.mas.kaˈɾa/ /de.zem.mas.kaˈɾaɾ/ v
zrzucić maskę
Treure la màscara.
Llevar l'aparença enganyosa mostrant com és un realment.

desena /deˈze.na/ /dəˈzə.nə/ /dəˈzɛ.nə/ n fem
dziesiątka

desencadenar /de.zeŋ.ka.ðeˈna/ /de.zeŋ.ka.ðeˈnaɾ/ /də.zəŋ.kə.ðəˈna/ v
powodować
Treure les cadenes.
Ésser la causa d'un seguit d'esdeveniments, l'un conseqüència de l'altre i generalment violents.

desenvolupament /de.zem.bo.ɫu.paˈmen/ /de.zeɱ.vo.ɫu.paˈment/ /də.zəɱ.vo.ɫu.pəˈment/ /də.zəɱ.vu.ɫu.pəˈmen/ n masc
rozwój

desenvolupament sostenible n masc
zrównoważony rozwój

desenvolupar /de.zem.bo.ɫuˈpa/ /de.zeɱ.vo.ɫuˈpaɾ/ /də.zəm.bu.ɫuˈpa/ /də.zəɱ.vo.ɫuˈpa/ /də.zəɱ.vu.ɫuˈpa/ v
rozwijać się

desert /deˈzɛɾt/ n masc
pustynia
Espai no habitat o despoblat, generalment de clima àrid o polar.

desertar /de.zerˈta/ /de.zeɾˈta/ /de.zeɾˈtaɾ/ /də.zərˈta/ v
dezerterować
Deixar desert, abandonar.

desescalada /de.zes.kaˈɫa.ða/ /də.zəs.kəˈɫa.ðə/ n fem
deeskalacja
Disminució progressiva de la intensitat, l’abast o la severitat d'una situació conflictiva.

desesperadament /de.zes.peˌɾa.ðaˈmen/ /de.zes.peˌɾa.ðaˈment/ /də.zəs.pəˌɾa.ðəˈmen/ /də.zəs.pəˌɾa.ðəˈment/ adv
desperacko

desfibril·lador /des.fi.bɾiɫ.ɫaˈðoɾ/ /des.fi.βɾi.ɫaˈðo/ /des.fi.βɾi.ɫaˈðoɾ/ /des.fi.βɾiɫ.ɫaˈðo/ /dəs.fi.bɾiɫ.ɫəˈðo/ /dəs.fi.βɾi.ɫəˈðo/ /dəs.fi.βɾiɫ.ɫəˈðo/ n masc
defibrylator

desfilada /des.fiˈɫa.ða/ n fem
parada

desforestar /des.fo.ɾesˈta/ /des.fo.ɾesˈtaɾ/ /dəs.fo.ɾəsˈta/ /dəs.fu.ɾəsˈta/ v
wylesiać

deshonest /de.zoˈnest/ /də.zoˈnest/ /də.zuˈnest/ adj masc
nieuczciwy

deshonestament /de.zoˌnes.taˈmen/ /de.zoˌnes.taˈment/ /də.zoˌnes.təˈment/ /də.zuˌnes.təˈmen/ adv
nieszczerze

deshumanitzar /de.zu.ma.niˈd͡za/ /de.zu.ma.niˈza/ /de.zu.ma.niˈzaɾ/ /də.zu.mə.niˈd͡za/ v
dehumanizować

desig /deˈzit͡ʃ/ n masc
pragnienie
Sentiment de voler alguna cosa aliena perquè es considera valuosa.

desinfectar /dez.iɱ.fekˈta/ /dez.iɱ.fekˈtaɾ/ /dəz.iɱ.fəkˈta/ v
dezynfekować odkażać

desintegració /de.zin.te.ɣɾa.siˈo/ /də.zin.tə.ɣɾə.siˈo/ n fem
dezintegracja

desintoxicació /de.zin.tok.si.ka.siˈo/ /də.zin.tok.si.kə.siˈo/ /də.zin.tuk.si.kə.siˈo/ n fem
detoksykacja

desitjar /de.ziˈd͡ʒa/ /de.ziˈd͡ʒaɾ/ /də.ziˈd͡ʒa/ v
pragnąć pożądać

desmai /dezˈmaj/ /dəzˈmaj/ n masc
omdlenie
Pèrdua sobtada i temporal dels sentits i de la consciència.

desmaiar /dez.maˈja/ /dez.maˈjaɾ/ /dəz.məˈja/ v
mdleć

desmilitaritzar /dez.mi.ɫi.ta.ɾiˈd͡za/ /dez.mi.ɫi.ta.ɾiˈza/ /dez.mi.ɫi.ta.ɾiˈzaɾ/ /dəz.mi.ɫi.tə.ɾiˈd͡za/ v
demilitaryzować

desnonar /dez.noˈna/ /dez.noˈnaɾ/ /dəz.nuˈna/ v
eksmitować

desobeir /de.zo.beˈiɾ/ /de.zo.βeˈi/ /də.zo.bəˈi/ /də.zu.bəˈi/ /də.zu.βəˈi/ v
nie słuchać

desordre /dezˈoɾ.ðɾe/ /dəzˈoɾ.ðɾə/ n masc
bałagan zaburzenia odżywiania
Falta d'ordre.

despertador /des.per.taˈðo/ /des.peɾ.taˈðoɾ/ /dəs.pər.təˈðo/ n masc
budzik

despertar /des.perˈta/ /des.peɾˈta/ /des.peɾˈtaɾ/ /dəs.pərˈta/ v
obudzić się
(pronominal) Sortir del son, deixar de dormir.

despesa /desˈpe.za/ /dəsˈpə.zə/ /dəsˈpɛ.zə/ n fem
wydatek

despietadament /des.pi.eˌta.ðaˈmen/ /des.pi.eˌta.ðaˈment/ /dəs.pi.əˌta.ðəˈmen/ /dəs.pi.əˌta.ðəˈment/ adv
bezlitośnie

despietat /des.pi.eˈtat/ /dəs.pi.əˈtat/ adj masc
bezlitosny

despoblar /des.pobˈbɫa/ /des.poˈbɫaɾ/ /des.poˈβɫa/ /dəs.pobˈbɫa/ /dəs.pubˈbɫa/ /dəs.puˈβɫa/ v
wyludniać

després /desˈpɾes/ /dəsˈpɾes/ adv
potem
més tard

destil·lació /des.ti.ɫa.siˈo/ /des.tiɫ.ɫa.siˈo/ /dəs.ti.ɫə.siˈo/ /dəs.tiɫ.ɫə.siˈo/ n fem
destylacja

destinació /des.ti.na.siˈo/ n fem
cel

destinar /des.tiˈna/ /des.tiˈnaɾ/ /dəs.tiˈna/ v
przeznaczyć
Determinar, designar, la condició futura d’algú o d’alguna cosa.

destral /desˈtɾaɫ/ n fem
topór siekiera

destrament /ˌdes.tɾaˈmen/ /ˌdes.tɾaˈment/ /ˌdes.tɾəˈmen/ /ˌdes.tɾəˈment/ adv
zręcznie

destresa /desˈtɾe.za/ /dəsˈtɾə.zə/ /dəsˈtɾɛ.zə/ n fem
umiejętność

destrossar /des.tɾoˈsa/ /des.tɾoˈsaɾ/ /dəs.tɾoˈsa/ /dəs.tɾuˈsa/ v
niszczyć

destrucció /des.tɾuk.siˈo/ /dəs.tɾuk.siˈo/ n fem
niszczenie destrukcja

destructor /des.tɾukˈto/ /des.tɾukˈtoɾ/ /dəs.tɾukˈto/ n masc
niszczyciel
Vaixell de guerra a motor superior a la fragata i inferior al creuer, amb prou autonomia per la navegació oceànica i gran velocitat.

destruir /des.tɾuˈi/ /des.tɾuˈiɾ/ v
niszczyć

destí /desˈti/ n masc
los przeznaczenie
Allò que fa que la vida de cada persona estigui determinada.

desvergonyidament /dez.veɾ.ɣoˌɲi.ðaˈment/ /dez.βer.ɣoˌɲi.ðaˈmen/ /dez.βeɾ.ɣoˌɲi.ðaˈmen/ /dəz.bər.ɡuˌɲi.ðəˈmen/ /dəz.vər.ɣuˌɲi.ðəˈmen/ /dəz.vəɾ.ɣoˌɲi.ðəˈment/ adv
arogancko

desxifrar /des.t͡ʃiˈfɾa/ /des.ʃiˈfɾa/ /des.ʃiˈfɾaɾ/ /də.ʃiˈfɾa/ /dəʃ.ʃiˈfɾa/ v
rozszyfrowywać

detall /deˈtaʎ/ /dəˈtaʎ/ n masc
szczegół detal

detallat /de.taˈʎat/ /də.təˈʎat/ adj masc
szczegółowy

detectar /de.tekˈta/ /de.tekˈtaɾ/ /də.təkˈta/ v
wykrywać

detectiu /de.tekˈtiw/ n masc
detektyw

detenir /de.teˈni/ /de.teˈniɾ/ v
zatrzymać

determinació /de.teɾ.mi.na.siˈo/ /də.tər.mi.nə.siˈo/ n fem
określenie

determinant /de.ter.miˈnan/ /de.teɾ.miˈnan/ /de.teɾ.miˈnant/ /də.tər.miˈnan/ /də.təɾ.miˈnant/ adj
wyznacznik
Que determina.

determinar /de.ter.miˈna/ /de.teɾ.miˈna/ /de.teɾ.miˈnaɾ/ v
ustalać

determinisme /de.teɾ.miˈniz.me/ /də.tər.miˈniz.mə/ n masc
determinizm

detestar /de.tesˈta/ /de.tesˈtaɾ/ /də.təsˈta/ v
nie cierpieć

deu /ˈdew/ /ˈdəw/ /ˈdɛw/ number
dziesięć dycha

deure /ˈdew.ɾe/ /ˈdəw.ɾə/ /ˈdɛw.ɾə/ v
być winnym
Tenir una obligació pendent amb algú altre.

deures /ˈdew.ɾes/ /ˈdəw.ɾəs/ /ˈdɛw.ɾəs/ n masc
praca domowa
(plurale tantum) Exercicis escolars que els alumnes han de fer a casa.

deute /ˈdew.te/ /ˈdəw.tə/ /ˈdɛw.tə/ n masc
dług

deuteri /dewˈtɛ.ɾi/ /dəwˈtɛ.ɾi/ n masc
deuter

devaluar /de.va.ɫuˈaɾ/ /de.βa.ɫuˈa/ /də.və.ɫuˈa/ v
dewaluować

devastació /de.vas.ta.siˈo/ /de.βas.ta.siˈo/ /də.vəs.tə.siˈo/ /də.βəs.tə.siˈo/ n fem
dewastacja

devoció /de.vo.siˈo/ /de.βo.siˈo/ /də.vo.siˈo/ /də.vu.siˈo/ /də.βu.siˈo/ n fem
pobożność

devorar /de.voˈɾaɾ/ /de.βoˈɾa/ /də.voˈɾa/ /də.vuˈɾa/ /də.βuˈɾa/ v
pożerać

dia /ˈdi.a/ n masc
dzień doba
Període de temps en què la Terra realitza el seu moviment de rotació. Es divideix en vint-i-quatre períodes iguals anomenats hores.
dzień
Espai de temps amb claror entre dues nits.

diabetis /di.aˈbɛ.tis/ /di.əˈβɛ.tis/ n fem
cukrzyca

diable /diˈa.bɫe/ /diˈa.βɫe/ /diˈa.βɫə/ /diˈab.bɫe/ /diˈab.bɫə/ Interjection
diabeł
Expressió de contrarietat.

diable /diˈa.bɫe/ /diˈa.βɫe/ /diˈa.βɫə/ /diˈab.bɫe/ /diˈab.bɫə/ n masc
diabeł
Personificació del mal.

diablessa /di.abˈbɫe.sa/ /di.aˈbɫe.sa/ /di.aˈβɫe.sa/ /di.əbˈbɫə.sə/ /di.əbˈbɫɛ.sə/ /di.əˈβɫɛ.sə/ n fem
diablica

diaca /diˈa.ka/ /diˈa.kə/ n masc
diakon

diaconessa /di.a.koˈne.sa/ /di.ə.koˈnə.sə/ /di.ə.kuˈnɛ.sə/ n fem
diakonisa

diacrònic /di.aˈkɾɔ.nik/ /di.əˈkɾɔ.nik/ adj masc
diachroniczny

diadema /di.aˈðe.ma/ /di.əˈðɛ.mə/ n fem
diadem

diafragma /di.aˈfɾaɣ.ma/ /di.əˈfɾaɣ.mə/ n masc
przepona

diagnosticar /di.aŋ.nos.tiˈka/ /di.aɡ.nos.tiˈka/ /di.aɡ.nos.tiˈkaɾ/ /di.əŋ.nos.tiˈka/ /di.əŋ.nus.tiˈka/ v
diagnozować

diagnòstic /di.aŋˈnɔs.tik/ /di.aɡˈnɔs.tik/ /di.əŋˈnɔs.tik/ adj masc
diagnostyczny
Útil per a diagnosticar

diagnòstic /di.aŋˈnɔs.tik/ /di.aɡˈnɔs.tik/ /di.əŋˈnɔs.tik/ n masc
diagnostyczny
Identificació del problemes de salut d'una persona.

diagonalment /di.a.ɣoˌnaɫˈmen/ /di.a.ɣoˌnaɫˈment/ /di.ə.ɣoˌnaɫˈment/ /di.ə.ɣuˌnaɫˈmen/ adv
diagonalnie

diagrama /di.aˈɣɾa.ma/ /di.əˈɣɾa.mə/ n masc
diagram
Dibuix explicatiu, gràfic.

dialecte /di.aˈɫɛk.te/ n masc
dialekt narzecze

dialectologia /di.a.ɫek.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /di.a.ɫek.to.ɫoˈʒi.a/ /di.ə.ɫək.to.ɫoˈʒi.ə/ /di.ə.ɫək.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
dialektologia gwaroznawstwo

dialècticament /di.aˌɫɛk.ti.kaˈmen/ /di.aˌɫɛk.ti.kaˈment/ /di.əˌɫɛk.ti.kəˈmen/ /di.əˌɫɛk.ti.kəˈment/ adv
dialektycznie

diamant /di.aˈman/ /di.aˈmant/ /di.əˈman/ /di.əˈmant/ n masc
diamant diament
Mineral al·lòtrop del carboni que cristal·litza en un sistema cúbic, molt brillant i molt dur.
diament
(billar) Cadascun dels petits punts blancs marcats a intervals regulars a la cara superior del marc, que s'utilitzen com a referència per a calcular les trajectòries de les boles.

diametralment /di.a.meˌtɾaɫˈmen/ /di.a.meˌtɾaɫˈment/ /di.ə.məˌtɾaɫˈmen/ /di.ə.məˌtɾaɫˈment/ adv
diametralnie

diapositiva /di.a.po.ziˈti.va/ /di.a.po.ziˈti.βa/ /di.ə.po.ziˈti.və/ /di.ə.pu.ziˈti.və/ /di.ə.pu.ziˈti.βə/ n fem
diapozytyw

diari n masc
gazeta
Periòdic de notícies publicat cada dia.
dziennik pamiętnik
Ressenya d'esdeveniments o pensaments de cada dia.

diarquia /di.aɾˈki.a/ /di.ərˈki.ə/ n fem
diarchia

diarrea /di.aˈre.a/ /di.əˈrɛ.ə/ n fem
biegunka

dibuix /diˈbujʃ/ n masc
rysunek
Acte o efecte de dibuixar.
Art de representar formes damunt una superfície, generalment de paper, mitjançant línies o taques, d'un sol color o de més d'un.
Conjunt de formes representades damunt una superfície, generalment de paper, mitjançant línies o taques, d'un sol color o de més d'un.

dibuixar /di.bujˈʃaɾ/ /di.βujˈʃa/ /di.βuˈʃa/ v
rysować

diccionari /dik.si.oˈna.ɾi/ /dik.si.uˈna.ɾi/ n masc
słownik
Publicació que dona una llista ordenada (normalment alfabèticament) o paraules, normalment explicant el seu significat i alguns cops contenint informació de l'etimologia, ús, traduccions i altres eines relacionades amb el mot.

dicotomia /di.ko.toˈmi.a/ /di.ku.tuˈmi.ə/ n fem
dychotomia

dictador /dik.taˈðo/ /dik.taˈðoɾ/ /dik.təˈðo/ n masc
dyktator

dictar /dikˈta/ /dikˈtaɾ/ v
dyktować

dictatorial /dik.ta.to.ɾiˈaɫ/ /dik.tə.to.ɾiˈaɫ/ /dik.tə.tu.ɾiˈaɫ/ adj
dyktatorski

didal /diˈðaɫ/ n masc
naparstek
Capseta, típicament metàl·lica i quasi cilíndrica, pensada per protegir l'extrem d'un dit de punxades quan es cus i també per fer força amb el dit protegit contra el cap de l'agulla sense que aquesta es clavi en la pell.

dieta /diˈe.ta/ /diˈə.tə/ /diˈɛ.tə/ n fem
dieta

difamació /di.fa.ma.siˈo/ /di.fə.mə.siˈo/ n fem
oszczerstwo

diferent /di.feˈɾen/ /di.feˈɾent/ /di.fəˈɾen/ /di.fəˈɾent/ adj
różny inny
Que no és igual.

diferentment /di.feˌɾemˈmen/ /di.feˌɾemˈment/ /di.fəˌɾemˈmen/ /di.fəˌɾemˈment/ adv
inaczej

diferir /di.feˈɾi/ /di.feˈɾiɾ/ /di.fəˈɾi/ v
różnić się

diferència /di.feˈɾɛn.si.a/ /di.fəˈɾɛn.si.ə/ n fem
różnica

dificultat n fem
trudność
Complicació, obstacle per fer una cosa.

diftong /difˈtoŋ/ /difˈtoŋk/ /difˈtoŋk/ n masc
dwugłoska

diftèria /difˈtɛ.ɾi.a/ n fem
błonica

difusió /di.fu.ziˈo/ n fem
dyfuzja

difícil adj
trudny
Que s'aconsegueix amb dificultat, complex, complicat.

difícilment /diˌfi.siɫˈmen/ /diˌfi.siɫˈment/ adv
trudno

digerir /di.d͡ʒeˈɾi/ /di.d͡ʒeˈɾiɾ/ /di.ʒeˈɾi/ /di.ʒəˈɾi/ v
trawić

digital /di.d͡ʒiˈtaɫ/ /di.ʒiˈtaɫ/ adj
cyfrowy
Relacionat amb els dits.

digitalitzar /di.d͡ʒi.ta.ɫiˈza/ /di.d͡ʒi.ta.ɫiˈzaɾ/ /di.ʒi.ta.ɫiˈd͡za/ /di.ʒi.tə.ɫiˈd͡za/ v
dygitalizować

dignar-se /diŋ.nərˈsə/ /diŋˈnar.se/ /diŋˈnar.sə/ /diŋˈnaɾ.sə/ /diɡˈnaɾ.se/ v
raczyć

digne /ˈdiŋ.ne/ /ˈdiŋ.nə/ /ˈdiɡ.ne/ adj masc
godny
Mereixedor de respecte.

dignitat /diŋ.niˈtat/ /diɡ.niˈtat/ n fem
godność
Qualitat moral per la qual una persona no tolera ser humiliada.

dijous /diˈd͡ʒɔws/ /diˈʒɔws/ n
czwartek

diletantisme /di.ɫe.tanˈtiz.me/ /di.ɫə.tənˈtiz.mə/ n masc
amatorstwo

diligentment /di.ɫiˌd͡ʒemˈmen/ /di.ɫiˌd͡ʒemˈment/ /di.ɫiˌʒemˈmen/ /di.ɫiˌʒemˈment/ adv
pilnie

diligència /di.ɫiˈd͡ʒɛn.si.a/ /di.ɫiˈʒen.si.ə/ /di.ɫiˈʒɛn.si.a/ n fem
dyliżans
Carruatge que feia una ruta establerta amb passatgers.

dilluns n
poniedziałek

diluvi /diˈɫu.vi/ /diˈɫu.vi/ /diˈɫu.βi/ n masc
potop

dimarts /diˈmals/ /diˈmats/ /diˈmaɾs/ n
wtorek

dimecres /diˈme.kɾes/ n masc
środa

dimensió /di.men.siˈo/ /di.mən.siˈo/ n fem
wymiar

diminutiu /di.mi.nuˈtiw/ n masc
zdrobnienie

dimissió /di.mi.siˈo/ n fem
rezygnacja

dinar /diˈna/ /diˈnar/ /diˈnaɾ/ n masc
obiad
Àpat del migdia.

dinar /diˈna/ /diˈnar/ /diˈnaɾ/ v
jeść obiad
(intransitiu) Prendre aliments al migdia.

dinastia /di.nasˈti.a/ /di.nəsˈti.ə/ n fem
dynastia

diners /diˈnes/ /diˈneɾs/ n masc
pieniądze pieniądz

dinosaure /di.noˈsaw.ɾe/ /di.noˈsaw.ɾə/ /di.nuˈsaw.ɾə/ n masc
dinozaur

dinou number
dziewiętnaście

dinovè /di.noˈβe/ /di.nuˈβɛ/ number
dziewiętnasty

dins /ˈdins/ adv
w środku
A l'interior d'un espai delimitat.

dinàmic /diˈna.mik/ adj masc
dynamiczny

dinàmica /diˈna.mi.ka/ /diˈna.mi.kə/ n fem
dynamika

dinàmicament /diˌna.mi.kaˈmen/ /diˌna.mi.kaˈment/ /diˌna.mi.kəˈmen/ /diˌna.mi.kəˈment/ adv
dynamicznie

diploma /diˈpɫo.ma/ /diˈpɫo.mə/ n masc
dyplom

diplomàticament /di.pɫoˌma.ti.kaˈmen/ /di.pɫoˌma.ti.kaˈment/ /di.pɫoˌma.ti.kəˈment/ /di.pɫuˌma.ti.kəˈmen/ adv
dyplomatycznie

dipositar /di.po.ziˈta/ /di.po.ziˈtaɾ/ /di.pu.ziˈta/ v
osadzać

diputat /di.puˈtat/ n masc
poseł

dipòsit /diˈpɔ.zit/ n masc
depozyt
Diners que un particular confia a una entitat bancària perquè els tingui en custòdia.

dir /ˈdi/ /ˈdiɾ/ v
mówić
Expressar-se amb el llenguatge, preferentment de forma oral.

dir-se /ˈdir.sə/ /ˈdiɾ.se/ v
nazywać
Portar el nom de.

direcció /di.ɾek.siˈo/ n fem
kierunek
Orientació que pren un desplaçament o moviment.

directament /diˌɾɛk.taˈmen/ /diˌɾɛk.taˈment/ /diˌɾɛk.təˈmen/ /diˌɾɛk.təˈment/ adv
wprost

director /di.ɾekˈto/ /di.ɾekˈtoɾ/ /di.ɾəkˈto/ n masc
dyrektor
Persona que porta a terme funcions i pràctiques directives.

directori /di.ɾekˈtɔ.ɾi/ /di.ɾəkˈtɔ.ɾi/ n masc
katalog
Consell de direcció d’un organisme o servei públic.
Publicació amb una relació de noms i adreces.
Col·lecció de normes, de regles, que serveixen per a dirigir.
(informàtica) Conjunt de fitxers informàtics agrupats amb un mateix nom per facilitar-ne la utilització, l'administració i cerca.

dirigir /di.ɾiˈd͡ʒi/ /di.ɾiˈd͡ʒiɾ/ /di.ɾiˈʒi/ v
kierować
Manar, liderar seguint una línia o normes.

disc /ˈdisk/ n masc
dysk
Dispositiu d'enregistrament i d'emmagatzematge de dades d'accés directe que s'utilitza com a suport d'informació.
(hoquei sobre gel) Cos cilíndric de molt poca alçària fet de cautxú vulcanitzat de color negre.

disc compacte n masc
CD

disc dur n masc
dysk twardy

discalcúlia /dis.kaɫˈku.ɫi.a/ /dis.kəɫˈku.ɫi.ə/ n fem
dyskalkulia

disciplina /di.siˈpɫi.na/ /di.siˈpɫi.nə/ /dis.siˈpɫi.nə/ n fem
dyscyplina
Conjunt de regles establertes per a mantenir l'ordre.
Branca del coneixement que és matèria d'estudi i d'ensenyament.

discreció /dis.kɾe.siˈo/ /dis.kɾə.siˈo/ n fem
dyskrecja

discret /disˈkɾet/ adj masc
dyskretny

discretament /disˌkɾe.taˈmen/ /disˌkɾe.taˈment/ /disˌkɾe.təˈmen/ /disˌkɾe.təˈment/ adv
dyskretnie

discriminació /dis.kɾi.mi.na.siˈo/ /dis.kɾi.mi.nə.siˈo/ n fem
dyskryminacja

discurs /disˈkurs/ n masc
dyskurs

discussió /dis.ku.siˈo/ n fem
dyskusja

discutir /dis.kuˈti/ /dis.kuˈtiɾ/ v
posprzeczać się
Contradir, posar en dubte.

discòrdia /disˈkɔr.di.ə/ /disˈkɔɾ.ði.a/ n fem
niezgoda

disfressa /disˈfɾe.sa/ /disˈfɾə.sə/ /disˈfɾɛ.sə/ n fem
kamuflaż przebranie
Màscara; vestit de màscara, especialment de carnaval.
przebranie
Artifici amb què s'oculta o dissimula alguna cosa per què no sigui entesa o coneguda.

disfàgia /disˈfa.d͡ʒi.a/ /disˈfa.ʒi.ə/ n fem
dysfagia

dislèxia /dizˈɫɛk.si.a/ /dizˈɫɛk.si.ə/ n fem
dysleksja

disparar /dis.paˈɾa/ /dis.paˈɾaɾ/ /dis.pəˈɾa/ v
strzelać

disponible /dis.poˈni.bɫe/ /dis.poˈni.βɫe/ /dis.poˈnib.bɫe/ /dis.poˈnib.bɫə/ /dis.puˈni.βɫə/ /dis.puˈnib.bɫə/ adj
dostępny

disposar /dis.poˈza/ /dis.poˈzaɾ/ /dis.puˈza/ v
dysponować
Col·locar coses en un ordre determinat.

dispositiu intrauterí n masc
spirala

disprosi n masc
dysproz

dissabte /diˈsap.te/ n masc
sobota

dissecar /di.seˈka/ /di.seˈkaɾ/ /di.səˈka/ v
faszerować

disseny /diˈseɲ/ /diˈsəɲ/ /diˈsɛɲ/ n masc
abrys

dissenyar /di.seˈɲa/ /di.seˈɲaɾ/ v
projektować

dissertació /ði.seɾ.ta.siˈo/ /ði.səɾ.tə.siˈo/ n fem
doktorat

disset number
siedemnaście

dissetè /di.seˈte/ /di.səˈtɛ/ number
siedemnasty

dissoldre /diˈsɔɫ.dɾe/ /diˈsɔɫ.dɾə/ v
rozpuszczać rozpuścić

dissolució /di.so.ɫu.siˈo/ /di.su.ɫu.siˈo/ n fem
rozwiązanie

distendre /disˈten.dɾe/ /disˈten.dɾə/ v
rozdymać się

distinció /dis.tin.siˈo/ n fem
różnica

distingir /dis.tiɲˈd͡ʒi/ /dis.tiɲˈd͡ʒiɾ/ /dis.tiɲˈʒi/ v
rozróżniać
Diferenciar, discriminar.

distribució /dis.tɾi.βu.siˈo/ n fem
dystrybucja

distància /disˈtan.si.a/ n fem
odległość dystans
Separació d'espai o de temps entre dos punts, fets o persones.
Separació de forma de pensar o afectiva entre persones.

dit n masc
palec
(anatomia) Cadascun dels extrems articulats i separats de la mà, del peu i de les potes d'alguns animals.

diumenge /diwˈmeɲ.d͡ʒa/ /diwˈmeɲ.d͡ʒe/ /diwˈməɲ.ʒə/ /diwˈmɛɲ.ʒə/ n masc
niedziela

divendres /diˈvɛn.dɾes/ /diˈvɛn.dɾəs/ /diˈβɛn.dɾes/ n masc
piątek

divergir /di.veɾˈd͡ʒiɾ/ /di.vəɾˈʒi/ /di.βerˈʒi/ /di.βeɾˈd͡ʒiɾ/ /di.βərˈʒi/ v
rozbiegać się

divergència /di.veɾˈd͡ʒɛn.si.a/ /di.vəɾˈʒɛn.si.ə/ /di.βerˈd͡ʒɛn.si.a/ /di.βərˈʒɛn.si.ə/ n fem
odchylenie
Acció i efecte de divergir, de separar-se.
(matemàtiques) Operador diferencial lineal. La divergència d'un camp vectorial és un camp escalar, i es defineix com el flux del camp vectorial per unitat de volum.

divers /diˈvɛɾs/ /diˈvɛɾs/ /diˈβɛrs/ /diˈβɛɾs/ adj masc
odmienny

diversificar /di.veɾ.si.fiˈkaɾ/ /di.vəɾ.si.fiˈka/ /di.βer.si.fiˈka/ /di.βeɾ.si.fiˈka/ /di.βər.si.fiˈka/ v
dywersyfikować

diversió n fem
ubaw

divertir /di.veɾˈtiɾ/ /di.vəɾˈti/ /di.βerˈti/ /di.βeɾˈti/ /di.βərˈti/ v
zabawiać
Distreure, entretenir, passar una bona estona.

divertit /di.veɾˈtit/ /di.vəɾˈtit/ /di.βerˈtit/ /di.βeɾˈtit/ /di.βərˈtit/ adj masc
bawny

divinitat /di.vi.niˈtat/ /di.vi.niˈtat/ /di.βi.niˈtat/ n fem
boskość

divisa /diˈvi.za/ /diˈvi.zə/ /diˈβi.za/ /diˈβi.zə/ n fem
dewiza
Figura o emblema amb una sentència concisa que l'explica, s'empra normalment en heràldica.
dewizy
Moneda estrangera.

divisible /di.viˈzi.bɫe/ /di.viˈzib.bɫə/ /di.βiˈzi.βɫe/ /di.βiˈzi.βɫə/ /di.βiˈzib.bɫe/ /di.βiˈzib.bɫə/ adj
podzielny

divisió /di.vi.ziˈo/ /di.vi.ziˈo/ /di.βi.ziˈo/ n fem
dzielenie

divisor /di.viˈzo/ /di.viˈzoɾ/ /di.βiˈzo/ /di.βiˈzoɾ/ n masc
dzielnik

divorci /diˈvɔɾ.si/ /diˈvɔɾ.si/ /diˈβɔr.si/ /diˈβɔɾ.si/ n masc
rozwód

divorciat /di.voɾ.siˈat/ /di.vur.siˈat/ /di.βor.siˈat/ /di.βoɾ.siˈat/ adj masc
rozwiedziona
Separat pel divorci.

divorciat /di.voɾ.siˈat/ /di.vur.siˈat/ /di.βor.siˈat/ /di.βoɾ.siˈat/ n masc
rozwiedziona
Persona que s’ha separat per divorci.

divuit /diˈvujt/ /diˈvujt/ /diˈβujt/ number
osiemnaście

diví /diˈvi/ /diˈvi/ /diˈβi/ adj masc
boski boży
Relatiu o pertanyent a Déu o als déus i a la seva espècie.
(per extensió) perfecte, de gran excel·lència.

diàleg /diˈa.ɫek/ /diˈa.ɫək/ n masc
dialog

diàmetre /diˈa.me.tɾe/ n masc
średnica

diàmetre a l'alçada de l'home n masc
pierśnica

diàriament /diˌa.ɾi.aˈmen/ /diˌa.ɾi.aˈment/ /diˌa.ɾi.əˈmen/ /diˌa.ɾi.əˈment/ adv
codziennie

dièresi /diˈɛ.ɾe.zi/ /diˈɛ.ɾə.zi/ n fem
diereza

diòcesi /diˈɔ.se.zi/ /diˈɔ.sə.zi/ n fem
diecezja

diòxid /diˈɔk.sit/ n masc
dwutlenek

diürn /diˈurn/ adj masc
dzienny

diürètic /di.uˈɾɛ.tik/ adj masc
diuretyczny

do /ˈdo/ /ˈdɔ/ n masc
dar
Talent innat per a fer una cosa.

doblar /dobˈbɫa/ /doˈbɫaɾ/ /doˈβɫa/ /dubˈbɫa/ /duˈβɫa/ v
dublować
Multiplicar per dos.
(futbol) Avançar, un jugador, el company d'equip que condueix la pilota en atac per donar-li suport.

doblatge /dobˈbɫa.d͡ʒe/ /dobˈbɫa.d͡ʒə/ /doˈbɫa.d͡ʒe/ /doˈβɫa.d͡ʒe/ /dubˈbɫa.d͡ʒə/ /duˈβɫa.d͡ʒə/ n masc
dubbing

doble /ˈdo.bɫe/ /ˈdo.βɫe/ /ˈdo.βɫə/ /ˈdob.bɫe/ /ˈdob.bɫə/ n masc
dwukrotność podwójny
Qualsevol quantitat multiplicada per dos.
podwójny
(bowling) Conjunt de dos plens consecutius.

doblement /ˌdo.bɫeˈment/ /ˌdo.βɫeˈmen/ /ˌdo.βɫəˈmen/ /ˌdob.bɫeˈmen/ /ˌdob.bɫəˈmen/ /ˌdob.bɫəˈment/ adv
podwójnie

dobles /ˈdo.bɫes/ /ˈdo.βɫes/ /ˈdo.βɫəs/ /ˈdob.bɫes/ /ˈdob.bɫəs/ n masc
debel
(esports de raqueta, petanca, botxes) Encontre consistent en un partit o una partida disputat entre dos equips de dos jugadors.

dobles mixtos n masc
mikst

doblet /dobˈbɫet/ /dobˈbɫət/ /doˈbɫet/ /doˈβɫet/ /dubˈbɫɛt/ /duˈβɫɛt/ n masc
dublet

doctor /dokˈto/ /dokˈtoɾ/ /dokˈtoɾ/ /dukˈto/ /dukˈtor/ /duˈtor/ n masc
doktor
Persona que ha rebut el més alt grau acadèmic que confereix una universitat.
(formal, cortesia) metge

doctorat /dok.toˈɾat/ /duk.tuˈɾat/ n masc
doktorat
Estudis universitaris de tercer cicle necessaris per a obtenir el títol de doctor.

doctrina /dokˈtɾi.na/ /dokˈtɾi.nə/ /dukˈtɾi.nə/ n fem
doktryna

doctrinalment /dok.tɾiˌnaɫˈmen/ /dok.tɾiˌnaɫˈment/ /duk.tɾiˌnaɫˈmen/ adv
doktrynalnie

document /do.kuˈmen/ /do.kuˈment/ /du.kuˈmen/ n masc
dokument

documentació /do.ku.men.ta.siˈo/ /do.ku.mən.tə.siˈo/ /du.ku.mən.tə.siˈo/ n fem
dokumentacja

documentar /do.ku.menˈta/ /do.ku.menˈtaɾ/ /do.ku.mənˈta/ /du.ku.mənˈta/ v
dokumentować

documentari /do.ku.menˈta.ɾi/ /do.ku.mənˈta.ɾi/ /du.ku.mənˈta.ɾi/ n masc
film dokumentalny

dodecàgon /do.ðeˈka.ɣon/ /do.ðəˈka.ɣon/ /du.ðəˈka.ɣun/ n masc
dwunastokąt

dofí /doˈfi/ /duˈfi/ n masc
delfin

dofí del Plata n masc
delfin La Platy

dogma /ˈdoɡ.ma/ /ˈdoɡ.mə/ n masc
dogmat

dogmàtic /doɡˈma.tik/ /duɡˈma.tik/ adj masc
dogmatyczny

dol /ˈdɔɫ/ n masc
żałoba

doldre /ˈdɔɫ.dɾe/ /ˈdɔɫ.dɾə/ v
boleć

dolent /doˈɫen/ /duˈɫen/ adj
zły
Que fa el mal, que no és bo

dolmen /ˈdɔɫ.men/ /ˈdɔɫ.mən/ n masc
dolmen

dolor /doˈɫo/ /doˈɫoɾ/ /duˈɫo/ n
ból
Patiment, pena.
Símptoma que presenta el cos quan s'alteren els receptors nerviosos per avisar d'un perill o mal, produint una sensació desagradable.

dolorosament /do.ɫoˌɾo.zaˈmen/ /do.ɫoˌɾo.zaˈment/ /do.ɫoˌɾo.zəˈment/ /du.ɫuˌɾo.zəˈmen/ adv
boleśnie

dolç adj masc
słodki

dolçament /ˌdoɫ.saˈmen/ /ˌdoɫ.saˈment/ /ˌdoɫ.səˈmen/ /ˌdoɫ.səˈment/ adv
słodko

dolçor /doɫˈso/ /doɫˈsoɾ/ /duɫˈso/ n fem
słodkość

domesticar /do.mes.tiˈka/ /do.mes.tiˈkaɾ/ /du.məs.tiˈka/ v
udamawiać

domicili /do.miˈsi.ɫi/ /du.miˈsi.ɫi/ n masc
domicyl

dominació /do.mi.na.siˈo/ /do.mi.nə.siˈo/ /du.mi.nə.siˈo/ n masc
dominacja

dominar /do.miˈna/ /do.miˈnaɾ/ /du.miˈna/ v
dominować
(intransitiu) Tenir el poder, la supremacia.
(transitiu) Destacar per ultrapassar en alçària.

dominicà /do.mi.niˈka/ /du.mi.niˈka/ adj masc
dominikański
Relatiu o pertanyent a Santo Domingo o a la República Dominicana.

dominicà /do.mi.niˈka/ /du.mi.niˈka/ n masc
dominikański
Persona que habita o és originària de Santo Domingo o de la República Dominicana.

dominó /do.miˈno/ /du.miˈno/ n masc
domino

domàs /doˈmas/ /duˈmas/ n masc
adamaszek

domèstic /doˈmɛs.tik/ /duˈmɛs.tik/ adj masc
domowy

dona /ˈdo.na/ /ˈdo.nə/ /ˈdɔ.na/ /ˈdɔ.nɔ/ /ˈdɔ.nə/ n fem
kobieta żona
Persona del sexe femení.
kobieta
Muller, independentment de la situació legal.

donació /do.na.siˈo/ /do.nə.siˈo/ /du.nə.siˈo/ n fem
darowizna

donar /doˈna/ /doˈnaɾ/ /duˈna/ v
dawać dać
Entregar de franc, regalar.

dopamina /do.paˈmi.na/ /do.pəˈmi.nə/ /du.pəˈmi.nə/ n fem
dopamina

dorayaki /do.ɾaˈja.ki/ n masc
dorayaki

dormir /dorˈmi/ /doɾˈmi/ /doɾˈmiɾ/ /durˈmi/ /dɾuˈmiɾ/ v
spać

dormitori /doɾ.miˈtɔ.ɾi/ /dur.miˈtɔ.ɾi/ n masc
sypialnia

dos number
dwa

dosar /doˈza/ /doˈzaɾ/ /duˈza/ v
dawkować
Prescriure la dosi d’un medicament.

dosi n fem
dawka

dot /ˈdɔt/ n masc
posag wiano
Diners i béns aportats per la núvia en el seu contracte matrimonial.

dotar /doˈta/ /doˈtaɾ/ /duˈta/ v
obdarzyć
Proporcionar dots o qualitats naturals.

dotze /ˈdo.d͡ze/ number
dwanaście

dotzena /doˈd͡ze.na/ /doˈd͡zə.nə/ /duˈd͡zɛ.nə/ n fem
tuzin

dotzè /doˈd͡ze/ /doˈd͡zə/ /duˈd͡zɛ/ number
dwunasty
(ordinal) Que en l'ordre d'una sèrie ocupa la posició dotze.

drac n masc
smok

dragona /dɾaˈɣo.na/ /dɾəˈɣo.nə/ n fem
smoczyca

dragó /dɾəˈɣo/ n masc
gekon
Rèptil de la família dels gecònids (Gekkonidae) d’hàbits nocturns, insectívor i amb dits adhesius.

drama /ˈdɾa.ma/ /ˈdɾa.mə/ n masc
dramat

dramàticament /dɾaˌma.ti.kaˈmen/ /dɾaˌma.ti.kaˈment/ /dɾəˌma.ti.kəˈmen/ /dɾəˌma.ti.kəˈment/ adv
dramatycznie

drap /ˈdɾap/ n masc
szmata

drassana /dɾaˈsa.na/ n fem
stocznia

drecera /dɾeˈse.ɾa/ n masc
skrót
Camí que, en contrast amb una altra ruta més principal, estalvia recorregut.

dret /ˈdɾet/ /ˈdɾət/ /ˈdɾɛt/ adj masc
prawy
Referent al cantó oposat a l'esquerre.
prosty
Que segueix una línia recta imaginària, sense torçar-se.

dret /ˈdɾet/ /ˈdɾət/ /ˈdɾɛt/ n masc
prawo
Disciplina que estudia les lleis d'una regió o tema.
prawo prawy
Justícia, qualitat de poder reclamar una possessió o servei.

dreta /ˈdɾe.ta/ /ˈdɾə.tə/ /ˈdɾɛ.tə/ n fem
prawica
Costat dret.

droga /ˈdɾɔ.ɣa/ /ˈdɾɔ.ɣɔ/ /ˈdɾɔ.ɣə/ n fem
używka narkotyk

druida /ˈdɾuj.ða/ /ˈdɾuj.ðə/ /ˈdɾwi.ða/ n masc
druid

duana /duˈa.na/ /duˈa.nə/ n fem
cło

duaner /du.aˈne/ /du.aˈneɾ/ /du.əˈne/ adj masc
celnik

dubni n masc
dubn

dubtar /dupˈta/ /dupˈtaɾ/ v
wątpić
(intransitiu) Trobar-se indecís, no saber prendre una decisió.

dubte /ˈdup.te/ /ˈdup.tə/ n masc
wątpliwość

duc n masc
puchacz
Ocell pertanyent a la família dels estrígids (Bubo bubo).
książę
Persona que posseeix el títol nobiliari de duc.

ducat n masc
dukat
(numismàtica) Moneda d'or originària de Venècia i adoptada per diversos països europeus.

duna /ˈdu.na/ /ˈdu.nə/ n fem
wydma diuna

duodè /du.oˈðe/ /du.uˈðɛ/ n masc
dwunastnica

duquessa /duˈke.sa/ /duˈkə.sə/ /duˈkɛ.sə/ n fem
księżna

dur /ˈdu/ /ˈduɾ/ adj masc
twardy
De duresa, fort, difícil de ratllar, resistent.

durant /duˈɾan/ /duˈɾant/ preposition
podczas

durar /duˈɾa/ /duˈɾaɾ/ v
trwać

dutxa /ˈdu.t͡ʃa/ /ˈdu.t͡ʃɛ/ n fem
prysznic
Bany pres en una dutxa.

dàctil /ˈdak.tiɫ/ n masc
daktyl
(literatura) Vers de mètrica grecollatina compost per una síl·laba llarga seguida de dues breus.

dàlmata /ˈdaɫ.ma.ta/ /ˈdaɫ.mə.tə/ adj
Dalmata
Relatiu o pertanyent a Dalmàcia.

dàlmata /ˈdaɫ.ma.ta/ /ˈdaɫ.mə.tə/ n masc
Dalmata
(invariable) Antiga llengua romànica parlada a l'actual Dalmàcia.
(epicè) Tipus de gos de talla mitjana amb pelatge blanc i taques negres.

dàlmata /ˈdaɫ.ma.ta/ /ˈdaɫ.mə.tə/ n neut
Dalmata
Persona que habita o és originària de Dalmàcia.

dàrsena /ˈðaɾ.se.na/ /ˈðaɾ.sə.nə/ n fem
dok

dàtil n masc
daktyl

dècada /ˈdɛ.ka.ða/ n fem
dziesięciolecie
Període de deu anys.

dèdal /ˈdɛ.ðaɫ/ /ˈdɛ.ðəɫ/ n masc
labirynt
Laberint com a joc.

dèficit /ˈdɛ.fi.sit/ n masc
deficyt

dèspota /ˈdɛs.po.ta/ /ˈdɛs.po.tə/ /ˈdɛs.pu.tə/ n neut
despota

déu n masc
bóg

díode n masc
dioda

díptic /ˈdip.tik/ n masc
dyptyk

dòcil /ˈdɔ.siɫ/ adj
pojętny
Que accepta les normes.

dòlar /ˈdɔ.ɫaɾ/ n masc
dolar

dònut /ˈdɔ.nut/ n masc
oponka pączek
Pastisset en forma de tor fet de massa de pasta fregida, normalment ensucrat o recobert de xocolata.

ebenista /e.beˈnis.ta/ /e.beˈnis.te/ /ə.βəˈnis.tə/ n neut
stolarz
Persona que treballa amb fustes fines.

eclesiàstic /e.kɫe.ziˈas.tik/ /ə.kɫə.ziˈas.tik/ adj masc
eklezjalny
Relatiu o pertanyent a l'església o al clergat.

eclipsi /eˈkɫip.si/ n masc
zaćmienie

eclèctic /eˈkɫɛk.tik/ /əˈkɫɛk.tik/ adj masc
eklektyczny

eco /ˈɛ.ko/ /ˈɛ.ku/ n masc
echo

ecoansietat /ˌe.ko.an.si.eˈtat/ /ˌɛ.ko.ən.si.əˈtat/ /ˌɛ.ku.ən.si.əˈtat/ n fem
lęk ekologiczny

ecografia /ˌe.ko.ɣɾaˈfi.a/ /ˌɛ.ko.ɣɾəˈfi.ə/ /ˌɛ.ku.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
ultrasonografia

ecològic /e.koˈɫɔ.d͡ʒik/ /e.koˈɫɔ.ʒik/ /ə.koˈɫɔ.ʒik/ /ə.kuˈɫɔ.ʒik/ adj masc
ekologiczny

economia /e.ko.noˈmi.a/ /ə.ko.noˈmi.ə/ /ə.ku.nuˈmi.ə/ n fem
gospodarka ekonomia
Disciplina que tracta dels intercanvis comercials i l'estudi dels diners i les relacions que provoca.

econòmicament /e.koˌnɔ.mi.kaˈmen/ /e.koˌnɔ.mi.kaˈment/ /ə.koˌnɔ.mi.kəˈment/ /ə.kuˌnɔ.mi.kəˈmen/ adv
ekonomicznie

edat /eˈðat/ n fem
życie wiek
Temps transcorregut des del començament de la vida d'una persona.
epoka wiek
Període de temps determinat pels historiadors per tal de concretar aquests estudis.

edició /e.ði.siˈo/ /ə.ði.siˈo/ n fem
edycja

edicte /eˈðik.te/ /əˈðik.tə/ n masc
dekret

edifici /e.ðiˈfi.si/ n masc
budynek budowla gmach

editar /e.ðiˈta/ /e.ðiˈtaɾ/ v
wydać
Preparar la publicació d’una obra impresa o gravada.
edytować
(informàtica) Preparar o modificar dades.

editorial /e.ði.to.ɾiˈaɫ/ /ə.ði.to.ɾiˈaɫ/ /ə.ði.tu.ɾiˈaɫ/ n masc
redakcyjny
Gènere periodístic d'opinió sense firma que reflecteix l'opinió de l'empresa que gestiona el mitjà.

educació /e.ðu.ka.siˈo/ n fem
edukacja
Procés pel qual s'aprenen conceptes, hàbits o valors que ajuden a establir una base cultural i una correcta socialització.

educació especial n fem
pedagogika specjalna

educació primària n fem
wykształcenie podstawowe

educat /e.ðuˈkat/ /ə.ðuˈkat/ adj masc
uprzejmy

educatiu /e.ðu.kaˈtiw/ /ə.ðu.kəˈtiw/ adj masc
edukacyjny
Relatiu o pertanyent a l'educació.
Que educa, que transmet coneixements, actituds, valors o formes de cultura, que serveix per a transmetre'ls.

efecte /eˈfɛk.te/ /əˈfɛk.tə/ n masc
efekt

efecte hivernacle n masc
efekt cieplarniany

efectiu /e.fekˈtiw/ /ə.fəkˈtiw/ n masc
gotówka
Diner líquid, o en metàl·lic típicament en forma de paper moneda.

eficient /e.fi.siˈen/ /e.fi.siˈent/ /ə.fi.siˈen/ /ə.fi.siˈent/ adj
sprawny

eficàcia /e.fiˈka.si.a/ /ə.fiˈka.si.ə/ n fem
skuteczność

efímer /eˈfi.meɾ/ /əˈfi.mər/ adj masc
efemeryczny
Que té una duració màxima d'un dia.
De duració molt breu.

efímera /eˈfi.me.ɾa/ /əˈfi.mə.ɾə/ n fem
jętka
Insecte pterigot, d'ales membranoses, amb dos o tres cercs, que viu a l'aigua fins que surt per aparellar-se i morir quasi immediatament.

egipci /eˈʒip.si/ /əˈʒip.si/ adj masc
egipski
Relatiu o pertanyent a Egipte o la seva llengua.

egipci /eˈʒip.si/ /əˈʒip.si/ n masc
Egipcjanin Egipcjanka
Persona que habita o és originària d'Egipte.
egipski
(masculí singular) Llengua afroasiàtica parlada a l'Antic Egipte.

eglefí /e.ɣɫeˈfi/ /ə.ɣɫəˈfi/ n masc
plamiak łupacz

egocentrisme /e.ɣo.senˈtɾiz.me/ /ə.ɣo.sənˈtɾiz.mə/ /ə.ɣu.sənˈtɾiz.mə/ n masc
egocentryzm

egoisme /e.ɣoˈiz.me/ /ə.ɣoˈiz.mə/ /ə.ɣuˈiz.mə/ n masc
samolubstwo egoizm

egoista /e.ɣoˈis.ta/ /e.ɣoˈis.te/ /ə.ɣoˈis.tə/ /ə.ɣuˈis.tə/ adj
egoistyczny

egua /ˈe.ɣwa/ /ˈɛ.ɣwə/ n fem
klacz

eina /ˈej.na/ /ˈəj.nə/ /ˈɛj.nə/ n fem
narzędzie instrument
Qualsevol objecte que ajuda a realitzar alguna tasca.

einsteini /əjnsˈtɛj.ni/ n masc
einstein

eix /ˈejʃ/ n masc
oś
Línia imaginària al voltant de la qual es produeix un moviment rotatori.

eixam /ejˈʃam/ /eˈʃam/ /əˈʃam/ n masc
rój

eixugacabells /e.ʃu.ɣa.kaˈβeʎʃ/ /ej.ʃu.ɣa.kaˈbeʎs/ /ej.ʃu.ɣa.kaˈβeʎs/ /ə.ʃu.ɣə.kəˈbəʎs/ /ə.ʃu.ɣə.kəˈbɛʎs/ n masc
suszarka

eixugar /e.ʃuˈɣa/ /ej.ʃuˈɣa/ /ej.ʃuˈɣaɾ/ /ə.ʃuˈɣa/ v
wycierać
Llevar la humitat superficial d'una cosa.

elatiu /e.ɫaˈtiw/ /ə.ɫəˈtiw/ n masc
elativus

elecció /e.ɫek.siˈo/ n fem
wybory wybór

electoral /e.ɫek.toˈɾaɫ/ /ə.ɫək.toˈɾaɫ/ /ə.ɫək.tuˈɾaɫ/ adj
wyborczy

electorat /e.ɫek.toˈɾat/ /ə.ɫək.toˈɾat/ /ə.ɫək.tuˈɾat/ n masc
elektorat

electricitat /e.ɫek.tɾi.siˈtat/ n fem
elektryczność

electrònic /e.ɫekˈtɾɔ.nik/ /ə.ɫəkˈtɾɔ.nik/ adj masc
elektroniczny
Relatiu als electrons.
Relatiu a la electrònica.

electrònica /e.ɫekˈtɾɔ.ni.ka/ n fem
elektronika

electró /e.ɫekˈtɾo/ n masc
elektron

elefant /e.ɫeˈfan/ /ə.ɫəˈfan/ /ə.ɫəˈfant/ n masc
słoń słonica
Família de grans mamífers terrestres de l'ordre dels proboscidis. Es caracteritza per ser d'enormes dimensions, tenir una gran trompa i en algunes espècies per les enormes dimensions dels ullals corbs que sobresurten de la boca.

elefant marí n masc
mirunga

elegant /e.ɫeˈɣan/ /e.ɫeˈɣant/ /ə.ɫəˈɣan/ /ə.ɫəˈɣant/ adj
elegancki

elegantment /e.ɫeˌɣamˈmen/ /e.ɫeˌɣamˈment/ /ə.ɫəˌɣamˈmen/ /ə.ɫəˌɣamˈment/ adv
elegancko

elegia /e.ɫeˈd͡ʒi.a/ /e.ɫeˈʒi.a/ /ə.ɫəˈʒi.ə/ n fem
elegia

elegir /e.ɫeˈd͡ʒi/ /e.ɫeˈd͡ʒiɾ/ /ə.ɫəˈʒi/ v
wybierać
Escollir algú o alguna cosa per a una finalitat.
Nomenar algú per elecció per a un càrrec o dignitat.

elegíac /e.ɫeˈd͡ʒi.ak/ /e.ɫeˈʒi.ak/ /ə.ɫəˈʒi.ək/ adj masc
elegiacki
De l'elegia, de la mateixa naturalesa.

element /e.ɫeˈmen/ /e.ɫeˈment/ /ə.ɫəˈmen/ /ə.ɫəˈment/ n masc
pierwiastek element
Cosa que reunida o combinada amb d’altres en forma una de més complexa.
(química) Substància que no pot ésser descomposta en altres substàncies més simples.

element químic n masc
pierwiastek chemiczny

elevar al quadrat v
podnosić do drugiej potęgi

eliminar /e.ɫi.miˈna/ /e.ɫi.miˈnaɾ/ /ə.ɫi.miˈna/ v
eliminować
Destruir, esborrar.
(hípica, basquetbol) Desqualificar un esportista d'una prova, un encontre o una competició per una falta reiterada.

elit /eˈɫit/ /əˈɫit/ n fem
elita

ell /ˈɛʎ/ pronoun
on

ella /ˈe.ʎa/ /ˈɛ.ʎə/ pronoun
ona

elles /ˈe.ʎes/ /ˈe.ʎəs/ /ˈɛ.ʎəs/ pronoun
one

ells /ˈeʎs/ /ˈeʎʃ/ /ˈɛʎs/ pronoun
oni

eloqüència /e.ɫoˈkwɛn.si.a/ /ə.ɫuˈkwɛn.si.ə/ n fem
elokwencja

el·lipse /eɫˈɫip.se/ /eˈɫip.se/ /əɫˈɫip.sə/ /əˈɫip.sə/ n fem
elipsa

el·lipsi /eɫˈɫip.si/ /eˈɫip.si/ /əɫˈɫip.si/ /əˈɫip.si/ n fem
elipsa

emancipació /e.man.si.pa.siˈo/ /ə.mən.si.pə.siˈo/ n fem
emancypacja

emancipar /e.man.siˈpa/ /e.man.siˈpaɾ/ /ə.mən.siˈpa/ v
emancypować

emascular /e.mas.kuˈɫa/ /e.mas.kuˈɫaɾ/ /ə.məs.kuˈɫa/ v
kastrować

embalatge /em.baˈɫa.d͡ʒe/ /əm.bəˈɫa.d͡ʒə/ n masc
opakowanie

embarbussament /em.baɾ.βu.saˈmen/ /əm.bər.bu.səˈmen/ n masc
łamaniec językowy
Joc de paraules amb dificultat de pronúncia basant-se en la similitud dels sons que contenen.

embaràs /em.baˈɾas/ /əm.bəˈɾas/ n masc
brzemienność
Estat de la dona prenyada.

embassament /em.ba.saˈmen/ /em.ba.saˈment/ /əm.bə.səˈmen/ /əm.bə.səˈment/ n masc
rezerwuar

embellir /am.baˈʎi/ /am.beˈʎi/ /am.beˈʎiɾ/ /em.beˈʎi/ /em.beˈʎiɾ/ /əm.bəˈʎi/ v
upiększyć
Fer tornar bell; adornar.

embenar /am.beˈna/ /am.beˈnaɾ/ /em.beˈna/ /em.beˈnaɾ/ v
opatrzyć

emblanquinar /am.bɫaŋ.kiˈna/ /em.bɫaŋ.kiˈna/ /em.bɫaŋ.kiˈnaɾ/ /əm.bɫəŋ.kiˈna/ v
bielić

emblavir /am.bɫaˈβi/ /em.bɫaˈviɾ/ /em.bɫaˈβi/ /əm.bɫəˈvi/ /əm.bɫəˈβi/ v
błękitnieć

emblema /emˈbɫe.ma/ /əmˈbɫɛ.mə/ n masc
emblemat godło

embolic /am.boˈɫik/ /em.boˈɫik/ /əm.boˈɫik/ /əm.buˈɫik/ n masc
chaos
Qualsevol tipus de complicació.

embolicar /am.bo.ɫiˈka/ /am.bo.ɫiˈkaɾ/ /am.bu.ɾiˈka/ /em.bo.ɫiˈka/ /em.bo.ɫiˈkaɾ/ /əm.bo.ɫiˈka/ /əm.bu.ɫiˈka/ v
zawijać
Cobrir una o més coses amb un embolcall.

embornal /em.boɾˈnaɫ/ /əm.boɾˈnaɫ/ /əm.burˈnaɫ/ n masc
burzowiec
(obres públiques) Forat en una calçada per a desguassar l’aigua de pluja.

emboscar /am.bosˈka/ /em.bosˈka/ /em.bosˈkaɾ/ /əm.bosˈka/ /əm.busˈka/ v
wciągać w zasadzkę

embotellar /em.bo.teˈʎa/ /em.bo.teˈʎaɾ/ /əm.bo.təˈʎa/ /əm.bu.təˈʎa/ v
butelkować

embragatge /em.bɾaˈɣa.d͡ʒe/ n masc
sprzęgło

embriac /em.bɾiˈak/ adj masc
pijany

embriac /em.bɾiˈak/ n masc
pijak

embriagar /em.bɾi.aˈɣa/ /em.bɾi.aˈɣaɾ/ v
oszołomić
Pertorbar les facultats a causa de la ingestió de begudes alcohòliques.

embriaguesa /em.bɾi.aˈɣe.za/ /əm.bɾi.əˈɣə.zə/ /əm.bɾi.əˈɣɛ.zə/ n fem
pijaństwo

embruixar /am.bɾujˈʃa/ /em.bɾujˈʃa/ /em.bɾujˈʃaɾ/ /em.bɾuˈʃa/ /əm.bɾuˈʃa/ v
czarować

embut /amˈbut/ /emˈbut/ /əmˈbut/ n masc
lejek
Estri amb forma de con buit invertit acabat amb un tub al seu vèrtex, que s'empra per transvasar líquids dins d'un recipient de boca estreta.

emergència /e.meɾˈd͡ʒɛn.si.a/ /ə.mərˈʒɛn.si.ə/ n fem
bieda
Situació de risc immediat que demana una actuació urgent.

emfiteusi /eɱ.fiˈtɛw.zi/ /əɱ.fiˈtɛw.zi/ n masc
emfiteuza

emigració /e.mi.ɣɾa.siˈo/ /ə.mi.ɣɾə.siˈo/ n fem
emigracja

eminent /e.miˈnen/ /e.miˈnent/ /ə.miˈnen/ /ə.miˈnent/ adj
eminentny

emir /eˈmiɾ/ /əˈmir/ n masc
emir

emissió /e.mi.siˈo/ /ə.mi.siˈo/ n fem
emisja

emmarcar /em.marˈka/ /em.maɾˈka/ /em.maɾˈkaɾ/ /əm.mərˈka/ v
oprawiać

emmidonar /em.mi.ðoˈna/ /em.mi.ðoˈnaɾ/ /əm.mi.ðuˈna/ v
krochmalić

emoció /e.mo.siˈo/ /ə.mo.siˈo/ /ə.mu.siˈo/ n fem
emocja

emoticona /e.mo.tiˈko.na/ /ə.mo.tiˈko.nə/ /ə.mu.tiˈko.nə/ n fem
emotikon

empassar /em.paˈsa/ /em.paˈsaɾ/ /əm.pəˈsa/ v
połykać

empat /amˈpat/ /emˈpat/ /əmˈpat/ n masc
remis

empatia /em.paˈti.a/ /əm.pəˈti.ə/ n fem
empatia

empelt /emˈpɛɫ/ /emˈpɛɫt/ /əmˈpɛɫ/ /əmˈpɛɫt/ n masc
przeszczep

empeltar /em.peɫˈta/ /em.peɫˈtaɾ/ /əm.pəɫˈta/ v
szczepić zaszczepiać

empentar /em.penˈta/ /em.penˈtaɾ/ /əm.pənˈta/ v
pchać
Donar una empenta.

empenya /amˈpe.ɲa/ /emˈpe.ɲa/ /əmˈpə.ɲə/ /əmˈpɛ.ɲə/ n fem
podbicie
Part superior del peu des del turmell fins als dits.
Part superior del calçat.

emperador /am.pe.ɾaˈoɾ/ /am.pe.ɾaˈðo/ /em.pe.ɾaˈðo/ /em.pe.ɾaˈðoɾ/ n masc
cesarz imperator
Cap d'un imperi.

empirisme /em.piˈɾiz.me/ /əm.piˈɾiz.mə/ n masc
empiryzm

emplenar /em.pɫeˈna/ /em.pɫeˈnaɾ/ v
napełniać
Completar un document amb les dades demanades.

empobrir /am.poˈβɾi/ /am.pɾuˈβi/ /em.poˈbɾiɾ/ /em.poˈβɾi/ /əm.poˈbɾi/ /əm.puˈbɾi/ /əm.puˈβɾi/ v
zubożyć

empremta /emˈpɾem.ta/ /əmˈpɾem.tə/ n fem
odcisk palca

empresa /emˈpɾe.za/ /əmˈpɾə.zə/ /əmˈpɾɛ.zə/ n fem
przedsiębiorstwo

empresa matriu n fem
spółka dominująca

empresonament /em.pɾe.zo.naˈmen/ /em.pɾe.zo.naˈment/ /əm.pɾə.zo.nəˈment/ /əm.pɾə.zu.nəˈmen/ n masc
uwięzienie

empresonar /am.pɾe.zoˈna/ /em.pɾe.zoˈna/ /em.pɾe.zoˈnaɾ/ /əm.pɾə.zoˈna/ /əm.pɾə.zuˈna/ v
uwięzić

empènyer /amˈpe.ɲe/ /emˈpe.ɲe/ /emˈpe.ɲeɾ/ /əmˈpə.ɲə/ /əmˈpɛ.ɲə/ v
pchać
Exercir una pressió sobre un cos amb la intencionalitat de moure'l.

empíricament /emˌpi.ɾi.kaˈmen/ /emˌpi.ɾi.kaˈment/ /əmˌpi.ɾi.kəˈmen/ /əmˌpi.ɾi.kəˈment/ adv
empirycznie

emèrit /eˈmɛ.ɾit/ /əˈmɛ.ɾit/ adj masc
honorowy

en /an/ /en/ /ən/ /ˈen/ preposition
w
L’indret indefinit precedit d’article indefinit, adjectiu, pronom o numeral.
El temps.
La manera.
Preposició que denota situació o estat.

en cas que conjunction
na wypadek

en pau descansi idiom
spoczywaj w pokoju

enamorar /a.na.moˈɾa/ /e.na.moˈɾa/ /e.na.moˈɾaɾ/ /ə.nə.moˈɾa/ /ə.nə.muˈɾa/ v
zakochiwać się
(pronominal) Sentir una forta atracció per algú o alguna cosa.

encantar /aŋ.kanˈta/ /aŋ.kanˈtaɾ/ /eŋ.kanˈta/ /eŋ.kanˈtaɾ/ /əŋ.kənˈta/ v
zaczarować
Manipular usant fórmules màgiques, encanteris.

encanteri /eŋ.kanˈtɛ.ɾi/ /əŋ.kənˈtɛ.ɾi/ n masc
czar

encara /aŋˈka.ɾa/ /aŋˈka.ɾa/ /aŋˈka.ɾɛ/ /eŋˈka.ɾa/ /əŋˈka.ɾə/ /əŋˈka.ɾə/ adv
jeszcze

encefalitis /en.se.faˈɫi.tis/ /ən.sə.fəˈɫi.tis/ n fem
zapalenie mózgu

encefalo- prefix
encefalo-

encendre /anˈsen.dɾe/ /enˈsen.dɾe/ /ənˈsen.dɾə/ v
zapalić
Iniciar la combustió fent que una cosa cremi.

encenedor /en.se.neˈðo/ /en.se.neˈðoɾ/ n masc
zapalniczka

encens /anˈsens/ /enˈsens/ /ənˈsens/ /ənˈsəns/ /ənˈsɛns/ n masc
kadzidło

encerclar /en.serˈkɫa/ /en.seɾˈkɫa/ /en.seɾˈkɫaɾ/ v
okrążać

enciam /an.siˈam/ /en.siˈam/ n masc
sałata
Planta herbàcia anual de la família de les compostes, de fulles amples, que es cultiva en hort principalment per menjar amanida (Lactuca sativa).

enciclopèdia /en.si.kɫoˈpɛ.ði.a/ /ən.si.kɫoˈpɛ.ði.ə/ /ən.si.kɫuˈpɛ.ði.ə/ n fem
encyklopedia

enclavament /aŋ.kɫa.βaˈmen/ /aŋ.kɫa.βaˈment/ /eŋ.kɫa.vaˈment/ /eŋ.kɫa.βaˈmen/ /əŋ.kɫə.vəˈmen/ /əŋ.kɫə.vəˈment/ /əŋ.kɫə.βəˈmen/ n masc
enklawa

enclusa /aŋˈkɫu.za/ /aŋˈkɫu.zɛ/ /eŋˈkɫu.za/ n fem
kowadło
Peça quadrada de ferro, massissa, encaixada en un piló de fusta molt forta, sobre la que s'aprima o s'engruix el ferro a cops de martell.
kowadełko kowadło
Os de l'oïda de molts vertebrats.

enclític /eŋˈkɫi.tik/ /əŋˈkɫi.tik/ adj masc
enklityka

encoratjar /eŋ.ko.ɾaˈd͡ʒa/ /eŋ.ko.ɾaˈd͡ʒaɾ/ /əŋ.ko.ɾəˈd͡ʒa/ /əŋ.ku.ɾəˈd͡ʒa/ v
dopingować

encunyar /aŋ.kuˈɲa/ /aŋ.kuˈɲaɾ/ /eŋ.kuˈɲa/ /eŋ.kuˈɲaɾ/ /əŋ.kuˈɲa/ v
wymyślić
Batre un metall fortament perquè en surti una forma, per exemple: una medalla, una moneda.

encèfal /enˈsɛ.faɫ/ /ənˈsɛ.fəɫ/ n masc
mózgowie

endavant /an.daˈβan/ /en.daˈvant/ /en.daˈβan/ /ən.dəˈvan/ /ən.dəˈvant/ /ən.dəˈβan/ adv
do przodu
En direcció a la banda del davant.

enderrocar /an.de.roˈka/ /an.de.roˈkaɾ/ /en.de.roˈka/ /en.de.roˈkaɾ/ /ən.də.roˈka/ /ən.də.ruˈka/ v
burzyć
Destruir totalment o parcialment una edificació.

endevinalla /an.de.βiˈna.ʎa/ /en.de.βiˈna.ʎa/ /ən.də.viˈna.jə/ n fem
zagadka

endocardi /en.doˈkaɾ.ði/ /ən.duˈkar.di/ n masc
wsierdzie

endolcir /an.doɫˈsi/ /an.doɫˈsiɾ/ /en.doɫˈsi/ /en.doɫˈsiɾ/ /ən.doɫˈsi/ /ən.duɫˈsi/ v
słodzić

endoll /enˈdoʎ/ /ənˈdoʎ/ n masc
wtyczka
Connector d'un aparell amb el corrent elèctric d'un edifici.

endollar /en.doˈʎa/ /en.doˈʎaɾ/ /ən.doˈʎa/ /ən.duˈʎa/ v
podłączać

endometri /en.doˈmɛ.tɾi/ /ən.doˈmɛ.tɾi/ /ən.duˈmɛ.tɾi/ n masc
endometrium

endreçar /an.dɾeˈsa/ /en.dɾeˈsa/ /en.dɾeˈsaɾ/ v
posprzątać

enemic /e.neˈmik/ n masc
wróg nieprzyjaciel

energia /e.neɾˈd͡ʒi.a/ n fem
energia

energia renovable n fem
energia odnawialna

enfocar /eɱ.foˈka/ /eɱ.foˈkaɾ/ /əɱ.foˈka/ /əɱ.fuˈka/ v
skoncentrować się
(òptica, fotografia, cinema) Ajustar l’aparell òptic per tal que la imatge aparegui nítida.
Centrar l’atenció en un tema en base als supòsits previs per tal de resoldre’l adequadament.

enfonsar /aɱ.fonˈza/ /eɱ.fonˈza/ /eɱ.fonˈzaɾ/ /əɱ.fonˈza/ /əɱ.funˈza/ v
tonąć
Posar, fer anar, al fons.

enfrontament /eɱ.fɾon.taˈmen/ /eɱ.fɾon.taˈment/ /əɱ.fɾon.təˈment/ /əɱ.fɾun.təˈmen/ n masc
potyczka

engany /aŋˈgaɲ/ /eŋˈɡaɲ/ /əŋˈɡaɲ/ n masc
szalbierstwo

enganyar /aŋ.ɡaˈɲa/ /eŋ.ɡaˈɲa/ /eŋ.ɡaˈɲaɾ/ /əŋ.ɡəˈɲa/ v
oszukiwać

enginyer /eɲ.d͡ʒiˈɲe/ /eɲ.d͡ʒiˈɲeɾ/ n masc
inżynier

enginyeria /eɲ.d͡ʒi.ɲeˈɾi.a/ /əɲ.ʒi.ɲəˈɾi.ə/ n fem
inżynieria

engranatge /eŋ.ɡɾaˈna.d͡ʒe/ /əŋ.ɡɾəˈna.d͡ʒə/ n masc
przekładnia
Sistema de peces dentades que engranen de forma que transmeten el moviment.

enguany /aŋˈɡwaɲ/ /eŋˈɡwaɲ/ /əŋˈɡwaɲ/ adv
w tym roku

enigma n masc
zagadka

enigmàtic /e.niɡˈma.tik/ /ə.niɡˈma.tik/ adj masc
enigmatyczny

enjondre /eɲˈd͡ʒon.dɾe/ /əɲˈʒɔn.dɾə/ adv
gdzie indziej

enlairament /en.ɫaj.ɾaˈmen/ /en.ɫaj.ɾaˈment/ /ən.ɫəj.ɾəˈmen/ /ən.ɫəj.ɾəˈment/ n masc
start

enlloc /eɲˈʎɔk/ /əɲˈʎɔk/ adv
nigdzie

enorme /eˈnoɾ.me/ /əˈnor.mə/ adj
olbrzymi

enquesta /eŋˈkes.ta/ /əŋˈkes.tə/ n fem
przegląd

enrere /enˈre.ɾe/ /ənˈre.ɾə/ Interjection
nazad

enriquidor /en.ri.kiˈðo/ /en.ri.kiˈðoɾ/ /ən.ri.kiˈðo/ adj masc
wzbogacający

enrocar /an.roˈka/ /en.roˈka/ /en.roˈkaɾ/ /ən.roˈka/ /ən.ruˈka/ v
wieża
En els escacs, jugada especial consistent en moure en el mateix torn les figures del rei i d'una torre a una posició especifica on ambdues peces són veïnes.

enrogallar /an.ro.ɣaˈʎa/ /en.ro.ɣaˈʎa/ /en.ro.ɣaˈʎaɾ/ /ən.ro.ɣəˈʎa/ /ən.ru.ɣəˈja/ /ən.ru.ɣəˈʎa/ v
ochrypnąć
Fer agafar, o agafar, un rogall.

ens /ens/ /əns/ /ˈens/ /ˈɛns/ n masc
podmiot
Entitat col·lectiva, organisme de persones o serveis, institució.

ensabonar /an.sa.βoˈna/ /en.sa.boˈnaɾ/ /en.sa.βoˈna/ /ən.sə.boˈna/ /ən.sə.buˈna/ /ən.sə.βuˈna/ v
mydlić

ensenyament /en.se.ɲaˈmen/ /en.se.ɲaˈment/ /ən.sə.ɲəˈmen/ /ən.sə.ɲəˈment/ n masc
belferka

ensenyar /an.seˈɲa/ /en.seˈɲa/ /en.seˈɲaɾ/ v
uczyć
Comunicar o transmetre a algú un coneixement, una habilitat.

entendre /anˈten.dɾa/ /anˈten.dɾe/ /enˈten.dɾe/ /ənˈten.dɾə/ v
rozumieć
Comprendre, copsar la relació entre conceptes, assimilar.

enterament /enˌte.ɾaˈmen/ /enˌte.ɾaˈment/ /ənˌte.ɾəˈmen/ /ənˌte.ɾəˈment/ adv
zupełnie

enterramorts /anˌtɛ.raˈmɔrs/ /enˌtɛ.raˈmɔrs/ /enˌtɛ.raˈmɔɾts/ n neut
grabarz

enterrar /an.teˈra/ /en.teˈra/ /en.teˈraɾ/ /ən.təˈra/ v
zakopywać

entrada /anˈtɾa.ðɛ/ /anˈtɾa/ /enˈtɾa.ða/ n fem
wejście
Lloc per accedir a l'interior d'un espai.

entrant /anˈtɾan/ /enˈtɾan/ /enˈtɾant/ /ənˈtɾan/ /ənˈtɾant/ n masc
przystawka
Primer plat lleuger que se serveix en un àpat.

entrar /anˈtɾa/ /enˈtɾa/ /enˈtɾaɾ/ /ənˈtɾa/ v
wchodzić
Passar de fora cap endins.

entre /ˈen.tɾe/ /ˈen.tɾə/ /ˈən.tɾə/ /ˈɛn.tɾə/ preposition
między pomiędzy

entrecot /en.tɾeˈkɔt/ /ən.tɾəˈkɔt/ n masc
antrykot

entrenador /en.tɾe.naˈðo/ /en.tɾe.naˈðoɾ/ /ən.tɾə.nəˈðo/ n masc
trener

entrenament /en.tɾe.naˈmen/ /en.tɾe.naˈment/ /ən.tɾə.nəˈmen/ /ən.tɾə.nəˈment/ n masc
trening

entrenar /en.tɾeˈna/ /en.tɾeˈnaɾ/ /ən.tɾəˈna/ v
ćwiczyć

entrepà /ən.tɾəˈpa/ /ˌen.tɾeˈpa/ /ˌen.tɾəˈpa/ n masc
kanapka

entresòl /en.tɾeˈsɔɫ/ n masc
antresola

entreteniment /en.tɾe.te.niˈmen/ /en.tɾe.te.niˈment/ /ən.tɾə.tə.niˈmen/ /ən.tɾə.tə.niˈment/ n masc
rozrywka

entrevista /en.tɾeˈvis.ta/ /en.tɾeˈβis.ta/ /ən.tɾəˈvis.tə/ /ən.tɾəˈβis.tə/ n fem
wywiad

entrevistar /en.tɾe.visˈtaɾ/ /en.tɾe.βisˈta/ /ən.tɾə.visˈta/ /ən.tɾə.βisˈta/ v
przeprowadzać wywiad

entropia /en.tɾoˈpi.a/ /ən.tɾoˈpi.ə/ /ən.tɾuˈpi.ə/ n fem
entropia

entusiasme /en.tu.ziˈaz.me/ /ən.tu.ziˈaz.mə/ n masc
entuzjazm

entusiàsticament /en.tu.ziˌas.ti.kaˈmen/ /en.tu.ziˌas.ti.kaˈment/ /ən.tu.ziˌas.ti.kəˈmen/ /ən.tu.ziˌas.ti.kəˈment/ adv
entuzjastycznie

enutjar /e.nuˈd͡ʒa/ /e.nuˈd͡ʒaɾ/ /ə.nuˈd͡ʒa/ v
złościć się
(pronominal) Sentir enuig

envair /em.baˈi/ /eɱ.vaˈiɾ/ /əm.bəˈi/ /əɱ.vəˈi/ v
najechać
Entrar per força i ocupar un territori, ciutat, lloc.
(bàdminton) Cometre una falta consistent a traspassar els límits del camp propi amb la raqueta o amb una part del cos.

enveja /amˈbe.d͡ʒɛ/ /emˈbe.d͡ʒa/ /emˈbe.ʒa/ /eɱˈve.d͡ʒa/ /əmˈbɛ.ʒə/ /əɱˈvə.ʒə/ /əɱˈvɛ.ʒə/ n fem
zawiść
Sentiment que experimenta una persona quan desitja ferventment una cosa (material o no) que pertany a algú altre.

envejar /am.beˈd͡ʒa/ /am.beˈʒa/ /em.beˈd͡ʒa/ /em.beˈʒa/ /eɱ.veˈd͡ʒaɾ/ /əɱ.vəˈd͡ʒa/ /əɱ.vəˈʒa/ v
zazdrościć

envejós /am.beˈʒos/ /em.beˈd͡ʒos/ /em.beˈʒos/ /eɱ.veˈd͡ʒos/ /əm.bəˈʒos/ /əɱ.vəˈʒos/ adj masc
zawistny

envelliment /am.be.ʎiˈmen/ /em.be.ʎiˈmen/ /eɱ.ve.ʎiˈment/ /əm.bə.ʎiˈmen/ /əɱ.və.jiˈmen/ /əɱ.və.ʎiˈment/ n masc
starzenie

envellir /am.beˈʎi/ /an.vaˈʎi/ /em.beˈʎi/ /eɱ.veˈʎiɾ/ /əɱ.vəˈji/ /əɱ.vəˈʎi/ v
starzeć się

envermellir /am.beɾ.meˈʎiɾ/ /em.ber.meˈʎi/ /em.beɾ.meˈʎi/ /eɱ.veɾ.meˈʎiɾ/ /əm.bər.məˈʎi/ /əɱ.vər.məˈji/ /əɱ.vəɾ.məˈʎi/ v
czerwienić

envernissar /em.ber.niˈsa/ /em.beɾ.niˈsa/ /eɱ.veɾ.niˈsaɾ/ /əɱ.vəɾ.niˈsa/ v
lakierować

enyorança /a.ɲoˈɾan.sa/ /e.ɲoˈɾan.sa/ /ə.ɲoˈɾan.sə/ /ə.ɲuˈɾan.sə/ n fem
nostalgia

enzim /enˈzim/ /ənˈzim/ n masc
enzym

enèrgicament /eˌnɛr.d͡ʒi.kaˈmen/ /eˌnɛɾ.d͡ʒi.kaˈmen/ /eˌnɛɾ.d͡ʒi.kaˈment/ /əˌnɛr.ʒi.kəˈmen/ /əˌnɛɾ.ʒi.kəˈment/ adv
żwawo

ep /ˈep/ Interjection
ej
Interjecció per a cridar l'atenció a algú.

epentètic /e.penˈtɛ.tik/ /ə.pənˈtɛ.tik/ adj masc
epentetyczny

epicentre /e.piˈsen.tɾe/ /ə.piˈsen.tɾə/ n masc
epicentrum

epidemiologia /e.pi.ðe.mi.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /e.pi.ðe.mi.o.ɫoˈʒi.a/ /ə.pi.ðə.mi.o.ɫoˈʒi.ə/ /ə.pi.ðə.mi.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
epidemiologia

epidermis /e.piˈðɛɾ.mis/ /ə.piˈðɛr.mis/ n fem
naskórek

epidèmia /e.piˈðɛ.mi.a/ /ə.piˈðɛ.mi.ə/ n fem
epidemia

epiglotis /e.piˈɣɫɔ.tis/ /ə.piˈɣɫɔ.tis/ n fem
nagłośnia

epigramàticament /e.pi.ɣɾaˌma.ti.kaˈmen/ /e.pi.ɣɾaˌma.ti.kaˈment/ /ə.pi.ɣɾəˌma.ti.kəˈmen/ /ə.pi.ɣɾəˌma.ti.kəˈment/ adv
epigramatycznie

epilèpsia /e.piˈɫɛp.si.a/ /ə.piˈɫɛp.si.ə/ n fem
padaczka epilepsja

episodi /e.piˈzɔ.ði/ /ə.piˈzɔ.ði/ n masc
epizod

epistemologia /e.pis.te.mo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /e.pis.te.mo.ɫoˈʒi.a/ /ə.pis.tə.mo.ɫoˈʒi.ə/ /ə.pis.tə.mu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
epistemologia

epiteli /e.piˈtɛ.ɫi/ /ə.piˈtɛ.ɫi/ n masc
nabłonek

epèntesi /eˈpɛn.te.zi/ /əˈpɛn.tə.zi/ n fem
epenteza

epístola /eˈpis.to.ɫa/ /əˈpis.tu.ɫə/ n fem
epistoła

epítet /eˈpi.tet/ /əˈpi.tət/ n masc
epitet

epònim /eˈpɔ.nim/ /əˈpɔ.nim/ adj
eponimiczny

epònim /eˈpɔ.nim/ /əˈpɔ.nim/ n neut
eponim

equador /ə.kwəˈðo/ /ə.kwəˈðor/ n masc
równik
Línia imaginària que divideix la Terra perpendicularment al seu eix de rotació, resultant dues meitats.

equatorià /e.kwa.to.ɾiˈa/ /ə.kwə.to.ɾiˈa/ /ə.kwə.tu.ɾiˈa/ adj masc
ekwadorski
Relatiu o pertanyent a l'Equador.

equatorià /e.kwa.to.ɾiˈa/ /ə.kwə.to.ɾiˈa/ /ə.kwə.tu.ɾiˈa/ n masc
ekwadorski
Persona que habita o és originària de l'Equador.

equilibrar /e.ki.ɫiˈbɾaɾ/ /e.ki.ɫiˈβɾa/ /ə.ki.ɫiˈβɾa/ v
balansować
Posar en equilibri, de manera que afegint d'un cantó es resti de l'altre.
(tecnologia, enginyeria) Dur a terme un equilibrament.
(veterinària, ramaderia, nutrició, alimentació) Racionar adientment els diversos components d'un àpat de manera que cobreixin les necessitats nutritives de l'animal al qual va destinat.

equilibrista /e.ki.ɫiˈbɾis.ta/ /e.ki.ɫiˈbɾis.te/ /ə.ki.ɫiˈβɾis.tə/ n neut
ekwilibrysta

equilàter /e.kiˈɫa.teɾ/ /ə.kiˈɫa.tər/ adj masc
równoboczny

equinocci /e.kiˈnɔk.si/ n masc
równonoc

equip /eˈkip/ /əˈkip/ n masc
zespół
Grup de persones organitzat.
sprzęt
Allò amb què algú s'equipa, com vestits o estris.

equipatge /e.kiˈpa.d͡ʒe/ n masc
bagaż

equivalent /e.ki.vaˈɫent/ /e.ki.βaˈɫen/ /ə.ki.vəˈɫen/ /ə.ki.vəˈɫent/ /ə.ki.βəˈɫen/ adj
ekwiwalentny

equivalent /e.ki.vaˈɫent/ /e.ki.βaˈɫen/ /ə.ki.vəˈɫen/ /ə.ki.vəˈɫent/ /ə.ki.βəˈɫen/ n masc
ekwiwalentny
(química) Quantitat de substància d'un determinat element que pot reaccionar amb un mol d'ions hidrogen.

eqüestre /eˈkwes.tɾe/ /əˈkwes.tɾə/ adj
jeździecki

era /ˈe.ɾa/ /ˈe.ɾə/ n fem
gumno
(agricultura) Espai ample en una explotació agrícola de cereals destinat a apilar gavelles o a batre les espigues per separar el gra de la palla.

erbi n masc
erb

erecció /e.ɾek.siˈo/ /ə.ɾək.siˈo/ n fem
erekcja

eritema /e.ɾiˈte.ma/ /ə.ɾiˈtɛ.mə/ n masc
rumień

eritreu /e.ɾiˈtɾɛw/ /ə.ɾiˈtɾɛw/ adj masc
Erytrejczyk
Relatiu o pertanyent a Eritrea.

eritreu /e.ɾiˈtɾɛw/ /ə.ɾiˈtɾɛw/ n masc
Erytrejczyk
Persona que habita o és originària d'Eritrea.

eriçó /a.ɾiˈso/ /e.ɾiˈso/ n masc
jeż

erm /ˈerm/ /ˈeɾm/ /ˈɛrm/ n masc
nieużytek
Lloc sense conrear, de terreny àrid i escassa vegetació.

ermini /eɾˈmi.ni/ /ərˈmi.ni/ n masc
gronostaj
Mamífer de la família dels mustèlids apreciat pel pelatge que és blanc a l’estiu i rogenc a l’hivern (Mustela erminea).

erotisme /e.ɾoˈtiz.me/ /ə.ɾoˈtiz.mə/ /ə.ɾuˈtiz.mə/ n masc
erotyka

error /eˈroɾ/ /əˈro/ /əˈror/ n
pomyłka błąd
Equivocació, incorrecció.

eructar /e.ɾukˈta/ /e.ɾukˈtaɾ/ /ə.ɾukˈta/ v
bekać

erudit /e.ɾuˈðit/ /ə.ɾuˈðit/ n masc
uczona
Persona amb erudició, molt culta, estudiosa.

eruga /eˈɾu.ɣa/ n fem
gąsienica licha

erupció /e.ɾup.siˈo/ /ə.ɾup.siˈo/ n masc
erupcja

esbandir /az.βanˈdi/ /ez.banˈdiɾ/ /ez.βanˈdi/ /əz.bənˈdi/ v
płukać

esbarzer /az.βarˈze/ /ez.baɾˈzeɾ/ /ez.βarˈze/ /əz.bərˈze/ n masc
jeżyna

esborrany /ez.boˈraɲ/ /əz.boˈraɲ/ /əz.buˈraɲ/ n masc
zarys szkic

esborrar /az.βoˈra/ /ez.boˈraɾ/ /ez.βoˈra/ /əz.boˈra/ /əz.buˈra/ v
wymazywać
Fer desaparèixer el traç de signes, textos, dibuixos.

esbrinar /az.βɾiˈna/ /ez.bɾiˈnaɾ/ /ez.βɾiˈna/ /əz.bɾiˈna/ v
zgadywać
Cercar un coneixement fins a arribar a saber-ho.

esca /ˈes.ka/ /ˈəs.kə/ /ˈɛs.kə/ n fem
hubka
Matèria molt seca, generalment de cuiro, drap o esponja, preparada de forma que qualsevol espurna de foc la fa cremar.

escac /esˈkak/ /əsˈkak/ n masc
szachy

escac i mat n masc
mat szach mat

escacs /esˈkaks/ n masc
szachy
Joc de taula d'estratègia en el qual dos bàndols (blanc i negre) amb setze peces cada un (dues torres, dos cavalls, dos alfils, una reina, un rei i vuit peons) tracten de vèncer el rei contrari i així guanyar la partida.

escafandre /es.kaˈfan.dɾe/ /əs.kəˈfan.dɾə/ n masc
skafander

escaiola /as.kaˈjɔ.ɫɛ/ /es.kaˈjɔ.ɫa/ /es.kaˈjɔ.ɫɔ/ /əs.kəˈjɔ.ɫə/ n fem
kanar
Planta de la família de les gramínies amb fruits emprats com a aliment per als ocells de gàbia (Phalaris canariensis).

escaire /asˈkaj.ɾe/ /esˈkaj.ɾe/ /əsˈkaj.ɾə/ n masc
ekierka
(waterpolo, esports de pilota) Cadascun dels dos angles rectes formats per la unió d'un dels pals de la porteria i el travesser.

escala /asˈka.la/ /asˈka.ɫa/ /asˈka.ɫɛ/ /esˈka.ɫa/ /əsˈka.ɫə/ n fem
schody
Conjunt de graons per pujar o baixar a un indret.
skala
Agrupació de set notes musicals consecutives separades per tons i semitons.
Proporció de dibuixos, plànols o maquetes respecte a l'element real al que fan referència.

escala mecànica n fem
eskalator

escalar /as.kaˈɫa/ /as.kaˈɫaɾ/ /es.kaˈɫa/ /es.kaˈɫaɾ/ /əs.kəˈɫa/ /əs.kəˈɫar/ v
rosnąć

escalfar /as.kaɫˈfa/ /as.kaɫˈfaɾ/ /es.kaɫˈfa/ /es.kaɫˈfaɾ/ /əs.kəɫˈfa/ v
grzać
Fer pujar la temperatura i calor d'un cos.

escalunya /es.kaˈɫu.ɲa/ /əs.kəˈɫu.ɲə/ n fem
czosnek askaloński szalotka
Planta de la família de les aliàcies (Allium ascalonicum).

escamot /es.kaˈmɔt/ /əs.kəˈmɔt/ n masc
peleton
Grup petit de ciclistes que van a una mateixa velocitat durant una cursa i se separa del pilot.

escampar /as.kamˈpa/ /es.kamˈpa/ /es.kamˈpaɾ/ /əs.kəmˈpa/ v
rozprzestrzeniać
Estendre una matèria per una superfície.

escandi /əsˈkan.di/ n masc
skand

escanejar /es.ka.neˈd͡ʒa/ /es.ka.neˈd͡ʒaɾ/ /es.ka.neˈʒa/ /əs.kə.nəˈd͡ʒa/ /əs.kə.nəˈʒa/ v
skanować

escapada /as.kaˈpa.ðɛ/ /es.kaˈpa.ða/ /es.kaˈpa/ /əs.kəˈpa.ðə/ n fem
ucieczka
Sortida breu a un lloc.
(esports de pilota) Acció i efecte d'un atacant de fer un moviment sobtat i ràpid en una direcció determinada per deixar enrere el seu defensor.

escapar /as.kaˈpa/ /es.kaˈpa/ /es.kaˈpaɾ/ /əs.kəˈpa/ v
wydostawać się

escarabat /as.ka.ɾaˈβat/ /es.ka.ɾaˈbat/ /əs.kərˈβat/ n masc
chrząszcz żuk

escarapel·la /es.ka.ɾaˈpɛɫ.ɫa/ /əs.kə.ɾəˈpɛɫ.ɫə/ n fem
kokarda
Adornament en forma de disc col·locat en una part visible de la roba o del barret.

escarceller /es.kar.seˈʎe/ /es.kaɾ.seˈʎeɾ/ /əs.kər.səˈʎe/ n masc
strażniczka więzienna

escarlata /əs.kərˈɫa.tə/ n fem
szkarłat

escarnir /as.kaɾˈni/ /es.karˈni/ /es.kaɾˈni/ /es.kaɾˈniɾ/ /əs.kərˈni/ v
wyśmiewać

escata /asˈka.ta/ /asˈka.tɛ/ /esˈka.ta/ /əsˈka.tə/ n fem
łuska

escataineig /es.ka.tajˈnet͡ʃ/ /əs.kə.təjˈnət͡ʃ/ /əs.kə.təjˈnɛt͡ʃ/ n masc
gdakanie

escena /eˈse.na/ /əsˈsɛ.nə/ /əˈsɛ.nə/ n fem
scena

escenari /e.seˈna.ɾi/ /ə.səˈna.ɾi/ /əs.səˈna.ɾi/ n masc
scena

esclatar /as.kɫaˈta/ /es.kɫaˈta/ /es.kɫaˈtaɾ/ /əs.kɫəˈta/ v
pękać
Obrir-se una cosa per una força o impuls interior.

esclau /esˈkɫaw/ n masc
niewolnik
Persona sotmesa al domini d'una altra i sense llibertat.

esclerosi /es.kɫeˈɾɔ.zi/ /əs.kɫəˈɾɔ.zi/ n fem
rozsiane

esclop /asˈkɫɔp/ /esˈkɫɔp/ /əsˈkɫɔp/ n masc
sabot chodak
Espècie de canal de fusta de la part inferior de la tremuja dels molins de farina que rep el cereal i el dirigeix al forat de la mola.

escola /asˈkɔ.ɫa/ /asˈkɔ.ɫɛ/ /esˈkɔ.ɫa/ /esˈkɔ.ɫɔ/ n fem
szkoła
Col·legi, establiment per aprendre.
Centre educatiu on s'imparteix segon cicle d'educació infantil i educació primària.

escola de música n fem
szkoła muzyczna

escolanet /as.ko.ɫaˈnet/ /es.ko.ɫaˈnet/ /əs.ko.ɫəˈnət/ /əs.ku.ɫəˈnɛt/ n masc
ministrant

escolar /as.koˈɫa/ /es.koˈɫa/ /es.koˈɫaɾ/ /əs.koˈɫa/ /əs.kuˈɫa/ /əs.kuˈɫar/ adj
szkolny

escoltar /as.koɫˈta/ /as.koɫˈtaɾ/ /es.koɫˈta/ /es.koɫˈtaɾ/ /əs.koɫˈta/ /əs.kuɫˈta/ v
słuchać

escoltisme /es.koɫˈtiz.me/ /əs.koɫˈtiz.mə/ /əs.kuɫˈtiz.mə/ n masc
skauting

escombra /asˈkom.bɾa/ /asˈkom.bɾɛ/ /esˈkom.bɾa/ n fem
miotła szczotka
(central, nord-occidental, septentrional, alguerès) Estri de neteja format per uns pèls o un raspall i un mànec llarg per moure-la amb comoditat.

escombrar /as.komˈbɾa/ /as.kumˈbɾa/ /es.komˈbɾa/ /es.komˈbɾaɾ/ /əs.komˈbɾa/ /əs.kumˈbɾa/ v
zamiatać
Treure la brutícia del terra amb una escombra.

escombraries /es.kom.bɾaˈɾi.es/ /əs.kom.bɾəˈɾi.əs/ /əs.kum.bɾəˈɾi.əs/ n fem
śmieci
(nom comptable) Brutícies i altres coses per llençar que s'arrepleguen escombrant.

escombriaire /es.kom.bɾiˈaj.ɾe/ /əs.kom.bɾiˈaj.ɾə/ /əs.kum.bɾiˈaj.ɾə/ n neut
śmieciarz

escopir /as.koˈpi/ /as.koˈpiɾ/ /es.koˈpi/ /es.koˈpiɾ/ /es.kuˈpi/ /əs.koˈpi/ /əs.kuˈpi/ v
pluć
Expulsar alguna cosa de la boca, especialment saliva.

escorpí /as.korˈpi/ /es.koɾˈpi/ /əs.koɾˈpi/ /əs.kurˈpi/ n masc
skorpion

escorredora /es.ko.reˈðo.ɾa/ /əs.ko.rəˈðo.ɾə/ /əs.ku.rəˈðo.ɾə/ n fem
cedzak

escorreplats /esˌko.reˈpɫats/ /əsˌko.rəˈpɫats/ n masc
ociekacz

escorça /asˈkɔr.sɛ/ /asˈkɔɾ.sa/ /esˈkɔr.sa/ /esˈkɔɾ.sa/ /esˈkɔɾ.sɔ/ /əsˈkɔr.sə/ n fem
kora łub
Part exterior del tronc dels arbres.

escot /esˈkɔt/ /əsˈkɔt/ n masc
część
Part a pagar per cada participant en una despesa comuna.

escovilló /es.ko.viˈʎo/ /es.ko.βiˈʎo/ /əs.ko.viˈʎo/ /əs.ku.viˈʎo/ /əs.ku.βiˈʎo/ n masc
wacik
(medicina) Tija amb un extrem cobert de cotó o material absorbent i estèril per a obtenir mostres a examinar o per a aplicar medicaments.

escriptor /es.kɾipˈto/ /es.kɾipˈtoɾ/ n masc
pisarz

escriptori /es.kɾipˈtɔ.ɾi/ /əs.kɾipˈtɔ.ɾi/ n masc
biurko
Moble emprat per escriure cartes, en el qual es guardava el paper i els estris per escriure.
Aparença de pantalla d’un ordinador que mostra informació perquè l'usuari pugui manipular-lo.

escriptura /es.kɾipˈtu.ɾa/ /əs.kɾipˈtu.ɾə/ n fem
pismo
acte d'escriure

escrit /esˈkɾit/ /əsˈkɾit/ n masc
pismo

escriure /asˈkɾiw.ɾa/ /asˈkɾiw.ɾe/ /esˈkɾiw.ɾe/ /əsˈkɾiw.ɾə/ v
pisać napisać

escrivà /es.kɾiˈva/ /es.kɾiˈβa/ /əs.kɾiˈva/ /əs.kɾiˈβa/ n masc
kopista

escrot /esˈkɾot/ /əsˈkɾot/ n masc
moszna worek mosznowy

escrupolosament /es.kɾu.poˌɫo.zaˈmen/ /es.kɾu.poˌɫo.zaˈment/ /əs.kɾu.poˌɫo.zəˈment/ /əs.kɾu.puˌɫo.zəˈmen/ adv
skrupulatnie

escull /esˈkuʎ/ /əsˈkuj/ /əsˈkuʎ/ n masc
rafa

esculpir /es.kuɫˈpi/ /es.kuɫˈpiɾ/ /əs.kuɫˈpi/ v
ryć

escultura /es.kuɫˈtu.ɾa/ n fem
rzeźba rzeźbiarstwo

escuma /asˈku.ma/ /asˈku.mɛ/ /esˈku.ma/ /əsˈku.mə/ n fem
piana

escumadora /as.ku.maˈðo.ɾa/ /as.ku.maˈðo.ɾɛ/ /es.ku.maˈðo.ɾa/ /əs.ku.məˈðo.ɾə/ n fem
szumówka

escura-xemeneies /esˌku.ɾa.t͡ʃe.meˈne.jes/ /əsˌku.ɾə.ʃə.məˈnɛ.jəs/ n neut
kominiarz

escuradents /asˌku.ɾaˈðens/ /esˌku.ɾaˈðens/ /əsˌku.ɾəˈðens/ n masc
wykałaczka

escurçó /as.kuɾˈso/ /əs.kurˈso/ n masc
żmija
Serp de la família dels vipèrids.

escut /asˈkut/ /esˈkut/ /əsˈkut/ n masc
tarcza
Arma defensiva, agafada amb la mà o amb el braç, amb suficient amplària i solidesa per aturar l'escomesa de l'enemic.

escàndol /esˈkan.doɫ/ /əsˈkan.doɫ/ /əsˈkan.duɫ/ n masc
afera

escàpol /esˈka.poɫ/ /əsˈka.poɫ/ /əsˈka.puɫ/ adj
na wolności

esdeveniment /ez.ðe.ve.niˈment/ /ez.ðe.βe.niˈmen/ /ez.ðe.βe.niˈment/ /əz.də.βə.niˈmen/ /əz.ðə.və.niˈment/ n masc
wydarzenie

esfera /esˈfe.ɾa/ /əsˈfe.ɾə/ n fem
sfera

esfinx /esˈfiŋks/ /esˈfiŋs/ /əsˈfiŋks/ /əsˈfiŋs/ n
sfinks

esforç /asˈfɔrs/ /esˈfɔɾs/ /əsˈfɔrs/ n masc
wysiłek

esfèric /esˈfɛ.ɾik/ /əsˈfɛ.ɾik/ adj masc
kulisty

esfèricament /esˌfɛ.ɾi.kaˈmen/ /esˌfɛ.ɾi.kaˈment/ /əsˌfɛ.ɾi.kəˈmen/ /əsˌfɛ.ɾi.kəˈment/ adv
sferycznie

esgarrapada /az.ɡa.raˈpa/ /az.ɣa.raˈpa.ða/ /ez.ɣa.raˈpa.ða/ /əz.ɡə.rəˈpa.ðə/ n fem
zadrapanie

esgarrapar /az.ɣa.raˈpa/ /az.ɣa.raˈpaɾ/ /ez.ɣa.raˈpa/ /ez.ɣa.raˈpaɾ/ /əz.ɡə.rəˈpa/ v
drapać

esglai /azˈɣɫaj/ /ezˈɣɫaj/ /əzˈɡɫaj/ n masc
przerażenie

esglaó /ez.ɣɫaˈo/ n masc
stopień

església /azˈɣɫe.zi.(aɛ)/ /ezˈɣɫe.zi.a/ /əzˈɡɫɛ.zi.ə/ /əzˈɣɫə.zi.ə/ /əzˈɣɫə.zi/ /əzˈɣɫɛ.zi.ə/ /əzˈɣɫɛ.zi/ n fem
kościół cerkiew
Conjunt de tots els fidels cristians.
Institució administrativa i jeràrquica de govern de qualsevol congregació de fidels cristians.

esgotar /ez.ɣoˈta/ /ez.ɣoˈtaɾ/ /əz.ɣoˈta/ /əz.ɣuˈta/ v
wyczerpać
Consumir les forces, afeblir, cansar molt.

esgrima /ezˈɣɾi.ma/ /əzˈɡɾi.mə/ n fem
szermierka

eslovac /ez.ɫoˈvak/ /ez.ɫoˈβak/ /əz.ɫoˈvak/ /əz.ɫuˈvak/ /əz.ɫuˈβak/ adj masc
słowacki
Relatiu o pertanyent a Eslovàquia.

eslovac /ez.ɫoˈvak/ /ez.ɫoˈβak/ /əz.ɫoˈvak/ /əz.ɫuˈvak/ /əz.ɫuˈβak/ n masc
Słowak słowacki
Natural d’Eslovàquia.
język słowacki słowacki
(masculí singular) Llengua eslava parlada a Eslovàquia.

eslovè /ez.ɫoˈve/ /ez.ɫoˈβe/ /əz.ɫoˈvɛ/ /əz.ɫuˈvɛ/ adj masc
słoweński
Relatiu o pertanyent a Eslovènia, als seus habitants o a la llengua eslovena.

eslovè /ez.ɫoˈve/ /ez.ɫoˈβe/ /əz.ɫoˈvɛ/ /əz.ɫuˈvɛ/ n masc
słoweński
Natural d'Eslovènia.
(masculí singular) Llengua parlada a Eslovènia, i a unes zones de Àustria, Itàlia i Hongria.

esmaixar /ez.majˈʃa/ /ez.majˈʃaɾ/ /ez.maˈʃa/ v
wsad
(basquetbol) Introduir la pilota amb força de dalt a baix dintre la cistella.

esmalt /ezˈmaɫ/ /ezˈmaɫt/ /əzˈmaɫ/ /əzˈmaɫt/ n masc
emalia tynktura

esmena /ezˈme.na/ /əzˈmɛ.nə/ n fem
dodatek

esmenar /ez.meˈna/ /ez.meˈnaɾ/ /əz.məˈna/ v
poprawiać
(dret) Rectificar una llei, una sentència.

esmeril /ez.meˈɾiɫ/ /əz.məˈɾiɫ/ n masc
szmergiel

esmolar /az.moˈɫa/ /az.moˈɫaɾ/ /ez.moˈɫa/ /ez.moˈɫaɾ/ /əz.moˈɫa/ /əz.muˈɫa/ v
ostrzyć

esmorzar /az.morˈza/ /az.mulˈza/ /ez.morˈza/ /ez.moɾˈza/ /ez.moɾˈzaɾ/ /əz.moɾˈza/ /əz.murˈza/ n masc
śniadanie
El primer menjar del dia.

esmorzar /az.morˈza/ /az.mulˈza/ /ez.morˈza/ /ez.moɾˈza/ /ez.moɾˈzaɾ/ /əz.moɾˈza/ /əz.murˈza/ v
jeść śniadanie
(intransitiu) Prendre el primer menjar del dia.

espacial /es.pa.siˈaɫ/ /əs.pə.siˈaɫ/ adj
przestrzenny

espagueti /es.paˈɣɛ.ti/ /əs.pəˈɣɛ.ti/ n masc
spaghetti

espai /asˈpaj/ /esˈpaj/ n masc
przestrzeń
Extensió aparentment buida entre dos o més cossos; lloc.
przestrzeń kosmos
Extensió contínua que conté tots els objectes sensibles, també dit cosmos o univers.

espantallops /esˌpan.taˈʎops/ /əsˌpan.təˈʎops/ n masc
moszenki południowe

espantaocells /esˌpan.ta.oˈseʎs/ /esˌpan.ta.oˈseʎʃ/ /əsˌpan.tə.oˈseʎs/ /əsˌpan.tə.uˈseʎs/ n masc
strach

espantar /as.panˈta/ /es.panˈta/ /es.panˈtaɾ/ /əs.pənˈta/ /əs.pənˈta/ v
straszyć

espanyol /as.paˈɲɔɫ/ /əs.pəˈɲɔɫ/ /əs.pəˈɲɔɫ/ adj masc
hiszpański
Relatiu o pertanyent a Espanya.
Relatiu o pertanyent a la llengua castellana.

espanyol /as.paˈɲɔɫ/ /əs.pəˈɲɔɫ/ /əs.pəˈɲɔɫ/ n masc
Hiszpan
Habitant o nadiu d'Espanya.
hiszpański
(invariable) Llengua originària de Castella usada a Espanya i als antics dominis.

esparadrap /es.pa.ɾaˈðɾap/ /əs.pə.ɾəˈðɾap/ n masc
plaster

espardenya /as.paɾˈðe.nɛ/ /as.paɾˈðe.ɲa/ /es.paɾˈðe.ɲa/ /əs.pərˈdɛ.ɲə/ /əs.pərˈðɛ.ɲə/ /əs.pəɾˈðə.ɲə/ n fem
espadryl

espartà /əs.pərˈta/ adj masc
spartański
Relatiu o pertanyent a Esparta.

espartà /əs.pərˈta/ n masc
spartański
Persona que habita o és originària d'Esparta.

espasa /asˈpa.za/ /asˈpa.zɛ/ /esˈpa.za/ n fem
miecz
Arma blanca consistent en un tall llarg i recte i una empunyadura.
(jocs, plural) Coll de la baralla de cartes representada per una arma blanca llarga.

espatlla /asˈpaʎ.ʎa/ /asˈpaʎ.ʎɛ/ /esˈpaɫ.ɫa/ /esˈpaʎ.ʎa/ /əsˈpa.ʎə/ /əsˈpaɫ.ɫə/ n fem
ramię bark

especial /es.pe.siˈaɫ/ /əs.pə.siˈaɫ/ adj
specjalny wyjątkowy

especialista /es.pe.si.aˈɫis.ta/ /es.pe.si.aˈɫis.te/ /əs.pə.si.əˈɫis.tə/ n neut
specjalista

especialitat /es.pe.si.a.ɫiˈtat/ /əs.pə.si.ə.ɫiˈtat/ /əs.pə.si.ə.ɫiˈðat/ n fem
specjalność

especialitzar /es.pe.si.a.ɫiˈd͡za/ /es.pe.si.a.ɫiˈza/ /es.pe.si.a.ɫiˈzaɾ/ /əs.pə.si.ə.ɫiˈd͡za/ v
specjalizować

espectacle /es.pekˈta.kɫe/ /əs.pəkˈta.kɫə/ n masc
spektakl

espectador /es.pek.taˈðo/ /es.pek.taˈðoɾ/ n masc
widz

espectre /esˈpɛk.tɾe/ /əsˈpɛk.tɾə/ n masc
widmo

específic /es.peˈsi.fik/ /əs.pəˈsi.fik/ adj masc
specyficzny

específicament /es.peˌsi.fi.kaˈmen/ /es.peˌsi.fi.kaˈment/ /əs.pəˌsi.fi.kəˈmen/ /əs.pəˌsi.fi.kəˈment/ adv
specyficznie

espelma /asˈpɛɫ.ma/ /esˈpɛɫ.ma/ /esˈpɛɫ.mɛ/ n fem
świeca

esperanto /əs.peˈɾan.to/ /əs.pəˈɾan.tu/ n masc
esperanto
Llengua artificial, amb lèxic i vocabulari de marcat caire romànic i fonètica principalment eslava, creada per Ludwik Lejzer Zamenhof a final segle xix.

esperança /as.peˈɾan.sa/ /as.peˈɾan.sɛ/ /es.peˈɾan.sa/ /əs.peˈɾan.sə/ /əs.pəˈɾan.sə/ n fem
nadzieja

esperar /as.peˈɾa/ /es.peˈɾa/ /es.peˈɾaɾ/ /əs.peˈɾa/ /əs.pəˈɾa/ v
czekać
Estar pendent que passi una cosa, sovint coneguda.
mieć nadzieję
Tenir esperança en alguna cosa.

esperit /as.piˈɾit/ /es.peˈɾit/ /əs.pəˈɾit/ /əs.pəˈɾit/ n masc
dusza
Part no material de la persona, ànima.

esperó /es.peˈɾo/ /əs.pəˈɾo/ n masc
ostroga

espessir /as.peˈsi/ /es.peˈsi/ /es.peˈsiɾ/ /əs.pəˈsi/ v
grubieć

espia /esˈpi.a/ /əsˈpi.ə/ n neut
szpieg

espiar /as.piˈa/ /es.piˈa/ /es.piˈaɾ/ /əs.piˈa/ v
szpiegować

espiera /es.piˈe.ɾa/ /əs.piˈe.ɾə/ n fem
wizjer

espieta /es.piˈe.ta/ /əs.piˈə.tə/ /əs.piˈɛ.tə/ n neut
donosiciel
(col·loquial) Persona que intenta delatar el que fan els altres.

espiga /asˈpi.ɣa/ /asˈpi.ɣɛ/ /esˈpi.ɣa/ /əsˈpi.ɣə/ n fem
kłos

espina /asˈpi.na/ /asˈpi.nɛ/ /esˈpi.na/ /əsˈpi.nə/ n fem
cierń
Extrems punxants presents en les tiges d'algunes plantes, per exemple el roser.
Esquelet dels peixos.

espinac /as.piˈnak/ /es.piˈnak/ /əs.piˈnak/ n masc
szpinak

espinada /es.piˈna.ða/ /əs.piˈna.ðə/ n fem
karkówka
(popular) columna vertebral

espineta /es.piˈne.ta/ /əs.piˈnə.tə/ /əs.piˈnɛ.tə/ n fem
szpinet

espionatge /es.pi.oˈna.d͡ʒe/ /əs.pi.oˈna.d͡ʒə/ /əs.pi.uˈna.d͡ʒə/ n masc
szpiegostwo

espiral /es.piˈɾaɫ/ /əs.piˈɾaɫ/ n fem
spirala

espiritual /əs.pi.ɾi.tuˈaɫ/ adj
duchowy
Relatiu o pertanyent a l'esperit.

espitllera /es.piʎˈʎe.ɾa/ /es.piˈʎe.ɾa/ /əs.piʎˈʎe.ɾə/ /əs.piˈʎe.ɾə/ n fem
morderczyni

esplugabous /esˌpɫu.ɣaˈbɔws/ /əsˌpɫu.ɣəˈβɔws/ n masc
czapla złotawa

esplèndid /əsˈpɫɛn.dit/ adj masc
arcydobry

esponja /asˈpɔn.d͡ʒa/ /asˈpɔn.d͡ʒɛ/ /esˈpɔɲ.d͡ʒa/ /esˈpɔɲ.d͡ʒɔ/ /əsˈpoɲ.ʒə/ /əsˈpɔɲ.ʒə/ n fem
gąbka

esponjós /es.poɲˈd͡ʒos/ /əs.poɲˈʒos/ /əs.puɲˈʒos/ adj masc
gąbczasty

espontani /es.ponˈta.ni/ /əs.ponˈta.ni/ /əs.punˈta.ni/ adj masc
samorzutny

espontàniament /es.ponˌta.ni.aˈmen/ /es.ponˌta.ni.aˈment/ /əs.ponˌta.ni.əˈment/ /əs.punˌta.ni.əˈmen/ adv
spontanicznie

espora /esˈpo.ɾa/ /əsˈpo.ɾə/ n fem
spora zarodnik

esport /esˈpɔɾt/ n masc
sport

esporàdicament /es.poˌɾa.ði.kaˈmen/ /es.poˌɾa.ði.kaˈment/ /əs.poˌɾa.ði.kəˈment/ /əs.puˌɾa.ði.kəˈmen/ adv
sporadycznie

espurna /asˈpuɾ.na/ /asˈpuɾ.nɛ/ /esˈpuɾ.na/ /əsˈpur.nə/ n fem
iskra
Partícula inflamada que s'escapa d'un foc o de dues pedres copejades entre sí.

espàrrec /asˈpa.rek/ /esˈpa.rek/ /əsˈpa.rek/ /əsˈpa.rək/ n masc
szparag

espàtula /esˈpa.tu.ɫa/ n fem
łopatka

espècia /esˈpɛ.si.a/ /əsˈpɛ.si.ə/ n fem
przyprawa

espècie /esˈpɛ.si.e/ /əsˈpɛ.si.ə/ /əsˈpɛ.si/ n fem
gatunek

espès /asˈpes/ /esˈpes/ /əsˈpəs/ /əsˈpɛs/ adj masc
gęsty

espígol /asˈpi.ɣoɫ/ /esˈpi.ɣoɫ/ /əsˈpi.ɣoɫ/ /əsˈpi.ɣuɫ/ n masc
lawenda

espín /esˈpin/ /əsˈpin/ n masc
spin

espòiler /esˈpɔj.ɫeɾ/ /əsˈpɔj.ɫər/ n masc
spoiler

espòs /esˈpɔs/ n masc
mąż

esquadró /es.kwaˈðɾo/ n masc
szwadron

esquaix /esˈkwajʃ/ n masc
squash

esquelet /es.keˈɫet/ /əs.kəˈɫət/ /əs.kəˈɫɛt/ n masc
szkielet kościec
En general, conjunt de les parts dures (ossos i closques) que protegeixen o aguanten el cos d'un animal.

esquena /asˈke.na/ /asˈke.nɛ/ /esˈke.na/ /əsˈkə.nə/ /əsˈkɛ.nə/ n fem
plecy grzbiet

esquer /esˈke/ /esˈkeɾ/ /esˈkɛɾ/ /əsˈke/ /əsˈkɛr/ n masc
przynęta

esquerda /asˈkɛr.da/ /asˈkɛr.dɛ/ /esˈkɛɾ.ða/ /əsˈcəɾ.ðə/ /əsˈkɛr.də/ /əsˈkɛr.ðə/ n fem
pęknięcie
Obertura allargada i estreta produïda en un cos dur per trencament.

esquerra /esˈkɛ.ra/ /esˈkɛ.rɛ/ /əsˈkɛ.rə/ n fem
lewica
Costat esquerre.

esquerre /asˈkɛ.re/ /esˈkɛ.re/ /əsˈkɛ.rə/ adj masc
na lewo

esquerrà /es.keˈra/ /əs.kəˈra/ adj masc
leworęczny
Dit d'una persona que se serveix de la mà esquerra o del peu esquerre en allò en què la generalitat de les persones empren la mà dreta o el peu dret, com a resultat d'un predomini cerebral de l'hemisferi dret.

esquerrà /es.keˈra/ /əs.kəˈra/ n masc
lewacki
Persona pertanyent a un partit d'esquerra, o que és d'esquerres.

esquetx /esˈket͡ʃ/ /əsˈkɛt͡ʃ/ n masc
skecz

esquiar /es.kiˈa/ /es.kiˈaɾ/ /əs.kiˈa/ v
zjeżdżać na nartach

esquilar /as.kiˈɫa/ /es.kiˈɫa/ /es.kiˈɫaɾ/ /əs.kiˈɫa/ v
strzyc

esquinç /asˈkins/ /esˈkins/ /əsˈkins/ n masc
skręcenie

esquinçar /as.kinˈsa/ /es.kinˈsa/ /es.kinˈsaɾ/ /əs.kinˈsa/ v
drzeć

esquirol /as.kiˈɾɔɫ/ /es.kiˈɾɔɫ/ n masc
wiewiórka
Rosegador arbori de cua llarga i peluda (Sciurus vulgaris).

esquirol /as.kiˈɾɔɫ/ /es.kiˈɾɔɫ/ n neut
łamistrajk
(economia) Treballador que refusa seguir una vaga.

esquitxar /as.kiˈt͡ʃa/ /es.kiˈt͡ʃa/ /es.kiˈt͡ʃaɾ/ /əs.kiˈt͡ʃa/ v
chlapać

esquivar /as.kiˈβa/ /es.kiˈvaɾ/ /es.kiˈβa/ /əs.kiˈva/ /əs.kiˈβa/ v
unikać

esquizofrènia /ez.ki.zoˈfɾɛ.ni.a/ /əz.ki.zuˈfɾɛ.ni.ə/ n fem
schizofrenia

esquí /esˈki/ /əsˈki/ n masc
narciarstwo narta

essencial /e.sen.siˈaɫ/ /ə.sən.siˈaɫ/ adj
podstawowy

essència /eˈsɛn.si.a/ /əˈsɛn.si.ə/ n masc
esencja
Allò que constitueix el fons de l'ésser, el que té de permanent i invariable.
Substància que genera partícules volàtils responsables de l'olor.
"en essència": Expressió per a referir-se al tema central d'un assumpte, la part més important.

est n masc
wschód

est-nord-est /ˌezˌnɔrtˈest/ n masc
wschodni północny wschód

est-sud-est /ˌesˌsutˈest/ /ˌeˌsutˈest/ n masc
wschodni południowy wschód

estable /esˈta.bɫe/ /esˈta.βɫe/ /esˈtab.bɫe/ /əsˈta.βɫə/ /əsˈtab.bɫə/ adj
stajnia
Establert o fixat amb fermesa.

estable /esˈta.bɫe/ /esˈta.βɫe/ /esˈtab.bɫe/ /əsˈta.βɫə/ /əsˈtab.bɫə/ n masc
stajnia
(per extensió) Lloc brut.

establir /as.tabˈbɫi/ /es.tabˈbɫi/ /es.taˈbɫiɾ/ /es.taˈβɫi/ /əs.təbˈbɫi/ /əs.təˈβɫi/ v
ustalić
Fundar o crear alguna cosa.

estació /es.ta.siˈo/ n fem
stacja dworzec
Parada d'un vehicle de transport col·lectiu.
pora pora roku
Cadascun dels quatre períodes en què es divideix l'any.

estadi /esˈta.ði/ n masc
stadion
Instal·lació de grans dimensions amb grades, apta per a la pràctica de diversos esports.
okres
Nom de les diverses etapes de desenvolupament en certs fenòmens, malalties, animals o plantes.

estadista /es.taˈðis.ta/ /es.taˈðis.te/ /əs.təˈðis.tə/ n neut
statystyk

estadística /es.taˈðis.ti.ka/ n fem
statystyka

estafa /esˈta.fa/ /əsˈta.fə/ n fem
oszustwo

estafar /as.taˈfa/ /es.taˈfa/ /es.taˈfaɾ/ /əs.təˈfa/ v
szwindlować
Enganyar a algú per robar-lo o no pagar el que correspon.

estalviar /as.taɫ.βiˈa/ /as.taɫ.βiˈaɾ/ /es.taɫ.viˈaɾ/ /es.taɫ.βiˈa/ /əs.təɫ.viˈa/ /əs.təɫ.βiˈa/ v
oszczędzać

estampar /as.tamˈpa/ /as.tamˈpaɾ/ /es.tamˈpa/ /es.tamˈpaɾ/ /əs.təmˈpa/ v
ostemplować
Crear uns dibuixos sobre una superfície (paper, roba) fent pressió sobre un motlle en forma de planxa.

estany /asˈtaɲ/ /əsˈtaɲ/ n masc
staw
Massa d'aigua acumulada en una depressió del terreny relativament reduïda.
cyna
Element químic metàl·lic, mal·leable i dúctil, amb nombre atòmic 50 i símbol Sn.

estat /asˈtat/ /esˈtat/ /əsˈtat/ n masc
stan państwo
Forma d’organització política caracteritzada per l’existència d’un territori delimitat, una població definida i una autoritat que s’atribueix un poder indiscutible.

estatura /es.taˈtu.ɾa/ /əs.təˈtu.ɾə/ n fem
wzrost

estel /asˈtɛɫ/ /esˈtɛɫ/ n masc
gwiazda
(astronomia) Astre que emet llum pròpia.

estela /esˈtɛ.la/ /əsˈtɛ.lə/ n fem
stela
monument commemoratiu en forma de pilar o làpida amb relleus o inscripcions

estelat /as.teˈɫat/ /es.teˈɫat/ /əs.təˈɫat/ adj masc
gwiaździsty

estella /asˈte.ʎa/ /asˈte.ʎɛ/ /esˈte.ʎa/ /əsˈte.ʎə/ n fem
drzazga

estel·lar /es.teɫˈɫaɾ/ /es.teˈɫaɾ/ /əs.təɫˈɫar/ /əs.təɫˈɫaɾ/ /əs.təˈɫar/ adj
gwiazdowy
Relatiu o pertanyent als estels.

estendard /es.tenˈdaɾt/ /əs.tənˈdart/ n masc
sztandar

estendre /asˈten.dɾe/ /esˈten.dɾe/ /əsˈten.dɾə/ v
podzielić
Col·laborar en la difusió d'una notícia.

estentori /es.tenˈtɔ.ɾi/ /əs.tənˈtɔ.ɾi/ adj masc
stentorowy

estepa /esˈte.pa/ /əsˈtə.pə/ /əsˈtɛ.pə/ n fem
step
Gran i vasta planura sense vegetació, erma.

estereofònic /esˌte.ɾe.oˈfɔ.nik/ /əsˌtɛ.ɾə.oˈfɔ.nik/ /əsˌtɛ.ɾə.uˈfɔ.nik/ adj masc
stereofoniczny

esterilitat /es.te.ɾi.ɫiˈtat/ /əs.tə.ɾi.ɫiˈtat/ n fem
bezpłodność

esterilització /es.te.ɾi.ɫi.d͡za.siˈo/ /es.te.ɾi.ɫi.za.siˈo/ /əs.tə.ɾi.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
odkażanie

esterilitzar /es.te.ɾi.ɫiˈd͡za/ /es.te.ɾi.ɫiˈza/ /es.te.ɾi.ɫiˈzaɾ/ v
sterylizować
Fer tornar estèril, incapaç de reproduir-se.
(biologia) Deslliurar de microorganismes un producte, objecte o medi mitjançant el procés d'esterilització.

esternudar /as.tar.nuˈða/ /as.tor.nuˈðaɾ/ /es.ter.nuˈða/ /es.teɾ.nuˈða/ /es.teɾ.nuˈðaɾ/ v
kichać

esternut /es.teɾˈnut/ /əs.tərˈnut/ n masc
kichanie

estic /esˈtik/ /əsˈtik/ n masc
kij
(hoquei) Bastó acabat amb una part inferior corba, que s'utilitza per a conduir o impulsar la bola o el disc.
(hoquei sobre herba) Falta consistent a aixecar l'estic per sobre l'altura de l'espatlla per jugar la bola.

esticomítia /es.ti.koˈmi.ti.a/ /əs.ti.kuˈmi.ti.ə/ n fem
stychomytia

estigma /esˈtiɡ.ma/ /əsˈtiɡ.mə/ n masc
stygmat
Senyal indeleble fet com a càstig infamant o com a signe d'esclavitud.

estil /esˈtiɫ/ n masc
styl

estilòbata /es.tiˈɫɔ.ba.ta/ /əs.tiˈɫɔ.βə.tə/ n masc
stylobat

estimar /as.tiˈma/ /as.tiˈmaɾ/ /es.tiˈma/ /es.tiˈmaɾ/ v
cenić
Valorar de forma aproximativa alguna cosa.
Jutjar valorant els pros i contres d'una situació.
kochać
Valorar molt positivament una persona o alguna cosa, sentir-ne afecte.
(especialment) Amar.

estimat /as.tiˈmat/ /es.tiˈmat/ /əs.tiˈmat/ adj masc
ukochana
Que inspira sentiments d'afecte.

estiu /asˈtiw/ /esˈtiw/ /isˈtiw/ n masc
lato

estoc /esˈtɔk/ /əsˈtɔk/ n masc
rapier
Espasa d'una mà de fulla fina i allargada, destinada principalment a atacar amb la punta.

estocolmès /es.to.koɫˈmes/ /əs.to.koɫˈməs/ /əs.tu.kuɫˈmɛs/ adj masc
sztokholmski
Relatiu o pertanyent a Estocolm.

estocolmès /es.to.koɫˈmes/ /əs.to.koɫˈməs/ /əs.tu.kuɫˈmɛs/ n masc
sztokholmski
Persona que habita o és originària d'Estocolm.

estocàstic /es.toˈkas.tik/ /əs.toˈkas.tik/ /əs.tuˈkas.tik/ adj masc
stochastyczny

estoig /esˈtot͡ʃ/ /əsˈtot͡ʃ/ n masc
piórnik

estola /asˈtɔ.ɫa/ /asˈtɔ.ɫɛ/ /esˈtɔ.ɫa/ /esˈtɔ.ɫɔ/ /əsˈtɔ.ɫə/ n fem
stuła

estona /asˈto.na/ /asˈto.nɛ/ /esˈto.na/ /əsˈto.nə/ n fem
chwila

estonià /əs.to.niˈa/ /əs.tu.niˈa/ adj masc
estoński
Relatiu a Estònia.

estonià /əs.to.niˈa/ /əs.tu.niˈa/ n masc
estoński
Natural d’Estònia
(masculí singular) Llengua parlada a Estònia.

estora /esˈto.ɾa/ /esˈto.ɾɛ/ /əsˈto.ɾə/ n fem
mata
Catifa feta d'espart o un altre material semblant, generalment emprada per espolsar les sabates abans d'entrar en una casa.
Peça tova de material espumós, sovint prima i flexible, que es fa servir com a amortiment o per comoditat en diverses activitats esportives per facilitar la pràctica d'exercicis a terra.
(botxes) Peça prima de material sintètic, amb perforacions per a col·locar-hi les botxes, que cobreix part del camp de joc en diferents proves d'embotxada.

estornell /as.toɾˈneʎ/ /es.toɾˈneʎ/ /əs.toɾˈneʎ/ /əs.turˈneʎ/ n masc
szpak

estranger /as.tɾanˈd͡ʒe/ /es.tɾaɲˈd͡ʒe/ /es.tɾaɲˈd͡ʒeɾ/ /əs.tɾəɲˈʒe/ adj masc
zagraniczny
Que és d'un altre país.

estrany /asˈtɾaɲ/ /esˈtɾaɲ/ adj masc
dziwny
Que no segueix la norma, que no és comú (amb un cert matís despectiu).

estranyament /esˌtɾa.ɲaˈmen/ /esˌtɾa.ɲaˈment/ /əsˌtɾa.ɲəˈmen/ /əsˌtɾa.ɲəˈment/ adv
dziwacznie

estrat /esˈtɾat/ /əsˈtɾat/ n masc
piętro

estratègia /es.tɾaˈtɛ.ʒi.a/ /əs.tɾəˈtɛ.ʒi.ə/ n fem
strategia

estratègic /es.tɾaˈtɛ.d͡ʒik/ /es.tɾaˈtɛ.ʒik/ /əs.tɾəˈtɛ.ʒik/ adj masc
strategiczny

estratègicament /es.tɾaˌtɛ.d͡ʒi.kaˈmen/ /es.tɾaˌtɛ.d͡ʒi.kaˈment/ /es.tɾaˌtɛ.ʒi.kaˈmen/ /əs.tɾəˌtɛ.ʒi.kəˈmen/ /əs.tɾəˌtɛ.ʒi.kəˈment/ adv
strategicznie

estrella /asˈtɾe.ʎa/ /asˈtɾe.ʎɛ/ /esˈtɾe.ʎa/ /əsˈtɾə.ʎə/ /əsˈtɾɛ.ʎə/ n fem
gwiazda
(astrologia) Planeta que determina el destí d’una persona.
Persona que destaca en un camp concret.

estrena /esˈtɾe.na/ /əsˈtɾɛ.nə/ n fem
premiera
Acció i efecte d'estrenar o estrenar-se.

estret /asˈtɾet/ /esˈtɾet/ /əsˈtɾət/ /əsˈtɾɛt/ adj masc
wąski
Que té poca amplada.

estretament /esˌtɾe.taˈmen/ /esˌtɾe.taˈment/ /əsˌtɾə.təˈment/ /əsˌtɾɛ.təˈmen/ adv
wąsko

estribord /es.tɾiˈboɾt/ /əs.tɾiˈβort/ n masc
sterburta

estricte /esˈtɾik.te/ adj masc
srogi

estronci /əsˈtɾɔn.si/ n masc
stront

estructura /es.tɾukˈtu.ɾa/ /əs.tɾukˈtu.ɾə/ n fem
struktura
Distribució i ordre de les parts d'un edifici, o més genèricament, d'un ens.

estructural /es.tɾuk.tuˈɾaɫ/ /əs.tɾuk.tuˈɾaɫ/ adj
budowlany

estruç /esˈtɾus/ n masc
struś

estrènyer /asˈtɾe.ɲe/ /esˈtɾe.ɲe/ /esˈtɾe.ɲeɾ/ /əsˈtɾə.ɲə/ /əsˈtɾɛ.ɲə/ v
zawężać
Fer estreta o petita una cosa.

estrès /esˈtɾes/ /əsˈtɾes/ /əsˈtɾəs/ /əsˈtɾɛs/ n masc
stres

estríjol /asˈtɾi.ʒoɫ/ /esˈtɾi.d͡ʒoɫ/ /esˈtɾi.ʒoɫ/ /əsˈtɾi.ʒoɫ/ /əsˈtɾi.ʒuɫ/ n masc
zgrzebło

estuari /es.tuˈa.ɾi/ /əs.tuˈa.ɾi/ n masc
estuarium

estudi /asˈtu.ði/ /esˈtu.ði/ n masc
nauka
Acció d'estudiar.

estudiant /as.tu.ðiˈan/ /es.tu.ðiˈan/ /es.tu.ðiˈant/ /əs.tu.ðiˈan/ /əs.tu.ðiˈant/ n neut
student
Persona que estudia en l'ensenyament superior.

estudiar /as.tu.ðiˈa/ /es.tu.ðiˈa/ /es.tu.ðiˈaɾ/ v
uczyć się studiować
Reflexionar, aplicar-se per comprendre alguna cosa.

estufa /esˈtu.fa/ /əsˈtu.fə/ n fem
piecyk

estupidesa /es.tu.piˈðe.za/ /əs.tu.piˈðə.zə/ /əs.tu.piˈðɛ.zə/ n fem
głupota

esturió /as.tu.ɾiˈo/ /es.tu.ɾiˈo/ /əs.tu.ɾiˈo/ n masc
jesiotr

esturió beluga n masc
bieługa

esturió sevruga n masc
siewruga

estàndard /esˈtan.daɾt/ /əsˈtan.dərt/ adj
standard
D'acord amb una norma o especificació.

estàndard /esˈtan.daɾt/ /əsˈtan.dərt/ n masc
standard
norma, especificació

estàsim /esˈta.zim/ /əsˈta.zim/ n masc
stasimon

estàtic /esˈta.tik/ /əsˈta.tik/ adj masc
niezmienny

estàtica /esˈta.ti.ka/ /əsˈta.ti.kə/ n fem
statyka

estàtua /esˈta.tu.a/ n fem
posąg statua

estèril /esˈtɛ.ɾiɫ/ adj
bezpłodny
Persona que no pot engendrar.

estètic /esˈtɛ.tik/ /əsˈtɛ.tik/ adj masc
estetyczny

estètica /esˈtɛ.ti.ka/ /əsˈtɛ.ti.kə/ n masc
estetyka

estèticament /esˌtɛ.ti.kaˈmen/ /esˌtɛ.ti.kaˈment/ /əsˌtɛ.ti.kəˈmen/ /əsˌtɛ.ti.kəˈment/ adv
estetycznie

estímul /esˈti.muɫ/ /əsˈti.muɫ/ n masc
bodziec

estómac /esˈto.mak/ n masc
żołądek

estúpid /esˈtu.pit/ /əsˈtu.pit/ adj masc
głupi

esòfag /eˈzɔ.fak/ n masc
przełyk

eta /ˈe.ta/ /ˈɛ.tə/ n fem
eta

etcètera /etˈsɛ.te.ɾa/ /ətˈsɛ.tə.ɾə/ n masc
i tak dalej

etern /eˈtɛɾn/ /əˈtɛrn/ adj masc
wieczny

eternitat /e.teɾ.niˈtat/ /ə.tər.niˈtat/ n fem
wieczność

etimologia /e.ti.mo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /e.ti.mo.ɫoˈʒi.a/ /ə.ti.mo.ɫoˈʒi.ə/ /ə.ti.mu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
źródłosłów etymologia

etiologia /e.ti.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /e.ti.o.ɫoˈʒi.a/ /ə.ti.o.ɫoˈʒi.ə/ /ə.ti.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
etiologia

etmoide /edˈmɔj.ðe/ /ədˈmɔj.ðə/ n masc
sitowa kość
Petit os del crani situat en la fosa ocular a una alçada mitja d'aquesta que forma part de la cavitat nassal.

etnocentrisme /ˌed.no.senˈtɾiz.me/ /ˌɛd.no.sənˈtɾiz.mə/ /ˌɛd.nu.sənˈtɾiz.mə/ n masc
etnocentryzm

etnografia /ed.no.ɣɾaˈfi.a/ /əd.no.ɣɾəˈfi.ə/ /əd.nu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
etnografia

etnologia /ed.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ed.no.ɫoˈʒi.a/ /əd.no.ɫoˈʒi.ə/ /əd.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
etnologia

eucariota /ew.ka.ɾiˈɔ.ta/ /əw.kə.ɾiˈɔ.tə/ n fem
eukariont

eucaristia /ew.ka.ɾisˈti.a/ /əw.kə.ɾisˈti.ə/ n fem
eucharystia

eufòria /ewˈfɔ.ɾi.a/ /əwˈfɔ.ɾi.ə/ n fem
euforia

eurasiàtic /ew.ɾa.ziˈa.tik/ adj masc
eurazjatycki
Relatiu o pertanyent a Euràsia.

eurasiàtic /ew.ɾa.ziˈa.tik/ n masc
eurazjatycki
Persona que habita o és originària d'Euràsia.

euro /ˈew.ɾo/ /ˈɛw.ɾo/ /ˈɛw.ɾu/ n masc
euro

europeu /ew.ɾoˈpɛw/ /əw.ɾoˈpɛw/ /əw.ɾuˈpɛw/ adj masc
europejski
Relacionat amb Europa

europeïtzar /ew.ɾo.pe.iˈd͡za/ /ew.ɾo.pe.iˈza/ /ew.ɾo.pe.iˈzaɾ/ /əw.ɾo.pə.iˈd͡za/ /əw.ɾu.pə.iˈd͡za/ v
europeizować

europi /əwˈɾɔ.pi/ n masc
europ

eutanàsia /ew.taˈna.zi.a/ /əw.təˈna.zi.ə/ n fem
eutanazja

evacuar /e.va.kuˈaɾ/ /e.βa.kuˈa/ /ə.və.kuˈa/ /ə.βə.kuˈa/ v
ewakuować

evangeli /e.vaɲˈd͡ʒɛ.ɫi/ /e.βaɲˈd͡ʒɛ.ɫi/ /ə.vəɲˈʒɛ.ɫi/ /ə.βəɲˈʒɛ.ɫi/ n masc
ewangelia

evangèlic /e.vaɲˈd͡ʒɛ.ɫik/ /e.βaɲˈd͡ʒɛ.ɫik/ /ə.vəɲˈʒɛ.ɫik/ adj
ewangeliczny

evaporació /e.va.po.ɾa.siˈo/ /e.βa.po.ɾa.siˈo/ /ə.və.po.ɾə.siˈo/ /ə.və.pu.ɾə.siˈo/ /ə.βə.pu.ɾə.siˈo/ n fem
parowanie

evaporar /e.va.poˈɾaɾ/ /e.βa.poˈɾa/ /ə.və.poˈɾa/ /ə.və.puˈɾa/ /ə.βə.puˈɾa/ v
parować

evident /e.viˈðent/ /e.βiˈðen/ /ə.viˈðen/ /ə.viˈðent/ adj
oczywisty

evidentment /e.viˌðemˈment/ /e.βiˌðemˈmen/ /ə.viˌðemˈmen/ /ə.viˌðemˈment/ /ə.βiˌðemˈmen/ adv
ewidentnie

evitar /e.viˈtaɾ/ /e.βiˈta/ /e.βiˈtaɾ/ /ə.viˈta/ /ə.βiˈta/ v
unikać uniknąć

evocar /e.voˈkaɾ/ /e.βoˈka/ /ə.voˈka/ /ə.vuˈka/ v
wywoływać

evolucionar /e.vo.lu.si.oˈnaɾ/ /e.βo.lu.si.oˈna/ /e.βo.lu.si.oˈnaɾ/ /ə.vo.ɫu.si.oˈna/ /ə.vu.ɫu.si.uˈna/ /ə.βu.ɫu.si.uˈna/ v
ewoluować

evolució /e.vo.ɫu.siˈo/ /e.βo.ɫu.siˈo/ /ə.vo.ɫu.siˈo/ /ə.vu.ɫu.siˈo/ n fem
ewolucja

ex-libris /ˌeɡzˈɫi.bɾis/ /ˌɛɡzˈɫi.βɾis/ n masc
ekslibris

exactament /eɡˌzak.taˈmen/ /eɡˌzak.taˈment/ /əɡˌzak.təˈmen/ /əɡˌzak.təˈment/ adv
dokładnie

exacte /eɡˈzak.te/ /əɡˈzak.tə/ adj masc
dokładny
Precís, ajustat a un patró.

exasperar /eɡ.zas.peˈɾa/ /eɡ.zas.peˈɾaɾ/ /əɡ.zəs.pəˈɾa/ v
wkurzać

excavació /eks.ka.va.siˈo/ /eks.ka.βa.siˈo/ /əks.kə.və.siˈo/ /əks.kə.βə.siˈo/ n fem
wykop

excedir /ek.seˈði/ /ek.seˈðiɾ/ /ək.səˈði/ v
przekraczać
Ésser superior en magnitud a una altra de la mateixa naturalesa.

excel·lent /ek.seɫˈɫen/ /ek.seɫˈɫent/ /ek.seˈɫen/ /ək.səɫˈɫen/ /ək.səɫˈɫent/ /ək.səˈɫen/ adj
doskonały
De gran valor.

excel·lentment /ek.seɫˌɫemˈmen/ /ek.seɫˌɫemˈment/ /ek.seˌɫemˈmen/ /ək.səɫˌɫemˈmen/ /ək.səɫˌɫemˈment/ /ək.səˌɫemˈmen/ adv
świetnie

excel·lència /ek.seɫˈɫɛn.si.a/ /ek.seˈɫɛn.si.a/ /ək.səɫˈɫɛn.si.ə/ /ək.səˈɫɛn.si.ə/ n masc
świetność

excepcionalment /ek.sep.si.oˌnaɫˈmen/ /ek.sep.si.oˌnaɫˈment/ /ək.səp.si.oˌnaɫˈment/ /ək.səp.si.uˌnaɫˈmen/ adv
wyjątkowo

excepció /ek.sep.siˈo/ /ək.səp.siˈo/ n fem
wyjątek

excessivament /ek.se.si.vaˈment/ /ek.se.si.βaˈmen/ /ək.sə.si.vəˈmen/ /ək.sə.si.vəˈment/ /ək.sə.si.βəˈmen/ adv
przesadnie

excitar /ek.siˈta/ /ek.siˈtaɾ/ /ək.siˈta/ v
pobudzać
Despertar el desig sexual.

exclusiu /eks.kɫuˈziw/ /əks.kɫuˈziw/ adj masc
wyłączny

exclusivament /eks.kɫuˌzi.vaˈment/ /eks.kɫuˌzi.βaˈmen/ /əks.kɫuˌzi.vəˈmen/ /əks.kɫuˌzi.vəˈment/ /əks.kɫuˌzi.βəˈmen/ adv
wyłącznie

excursió /eks.kuɾ.siˈo/ /əks.kur.siˈo/ n fem
wycieczka

excusa /eksˈku.za/ /əksˈku.zə/ n fem
wymówka

excèntricament /ekˌsɛn.tɾi.kaˈmen/ /ekˌsɛn.tɾi.kaˈment/ /əkˌsɛn.tɾi.kəˈmen/ /əkˌsɛn.tɾi.kəˈment/ adv
ekscentrycznie

execució /eɡ.ze.ku.siˈo/ /əɡ.zə.ku.siˈo/ n fem
egzekucja

executar /eɡ.ze.kuˈta/ /eɡ.ze.kuˈtaɾ/ /əɡ.zə.kuˈta/ v
stracać
Aplicar la pena de mort a un condemnat per la justícia.

exemplar /eɡ.zemˈpɫaɾ/ /əɡ.zəmˈpɫa/ /əɡ.zəmˈpɫar/ adj
przykładny
Que pot servir d'exemple.

exemplarment /eɡ.zemˌpɫarˈmen/ /eɡ.zemˌpɫaɾˈmen/ /eɡ.zemˌpɫaɾˈment/ /əɡ.zəmˌpɫarˈmen/ /əɡ.zəmˌpɫaɾˈment/ adv
przykładnie

exemple /ejˈʃem.pɫe/ /eɡˈzem.pɫe/ /əˈʒem.pɫə/ n masc
przykład

exempt /eɡˈzemt/ /əɡˈzemt/ adj masc
zwolniony

exercici /eɡ.zeɾˈsi.si/ /əɡ.zərˈsi.si/ n masc
ćwiczenie

exercitar /eɡ.zer.siˈta/ /eɡ.zeɾ.siˈta/ /eɡ.zeɾ.siˈtaɾ/ /əɡ.zər.siˈta/ v
ćwiczyć

exhaustiu /eɡ.zawsˈtiw/ /əɡ.zəwsˈtiw/ adj masc
wyczerpujący

exhibir /eɡ.ziˈbiɾ/ /eɡ.ziˈβi/ /əɡ.ziˈβi/ v
pokazać

exhumar /eɡ.zuˈma/ /eɡ.zuˈmaɾ/ /əɡ.zuˈma/ v
ekshumować
desenterrar

exigent /eɡ.ziˈd͡ʒen/ /eɡ.ziˈd͡ʒent/ /eɡ.ziˈʒen/ /əɡ.ziˈʒen/ /əɡ.ziˈʒent/ adj
wymagający

exigir /eɡ.ziˈd͡ʒi/ /eɡ.ziˈd͡ʒiɾ/ /eɡ.ziˈʒi/ /əɡ.ziˈʒi/ v
wymagać

exili /eɡˈzi.ɫi/ /əɡˈzi.ɫi/ n masc
uchodźstwo

exiliat /eɡ.zi.ɫiˈat/ /əɡ.zi.ɫiˈat/ adj masc
wygnaniec

existencialisme /eɡ.zis.ten.si.aˈɫiz.me/ /əɡ.zis.tən.si.əˈɫiz.mə/ n masc
egzystencjalizm

existent /eɡ.zisˈten/ /eɡ.zisˈtent/ /əɡ.zisˈten/ /əɡ.zisˈtent/ adj
istniejący

existir /eɡ.zisˈti/ /eɡ.zisˈtiɾ/ /əɡ.zisˈti/ v
istnieć egzystować
Formar part de la realitat, especialment en contrast amb el qual és imaginari.
Haver-hi, restar alguna cosa.

existència /eɡ.zisˈtɛn.si.a/ /əɡ.zisˈtɛn.si.ə/ n fem
egzystencja istnienie

exorcisme /eɡ.zoɾˈsiz.me/ /əɡ.zoɾˈsiz.mə/ /əɡ.zurˈsiz.mə/ n masc
egzorcyzm

exosquelet /eɡ.zos.keˈɫet/ /əɡ.zos.kəˈɫət/ /əɡ.zus.kəˈɫɛt/ n masc
egzoszkielet

expectació /eks.pek.ta.siˈo/ /əks.pək.tə.siˈo/ n fem
oczekiwanie

expectorar /eks.pek.toˈɾa/ /eks.pek.toˈɾaɾ/ /əks.pək.toˈɾa/ /əks.pək.tuˈɾa/ v
charkać

expedició /eks.pe.ði.siˈo/ /əks.pə.ði.siˈo/ n fem
ekspedycja

expedir /eks.peˈði/ /eks.peˈðiɾ/ /əks.pəˈði/ v
ekspediować

expel·lir /eks.peɫˈɫi/ /eks.peɫˈɫiɾ/ /eks.peˈɫi/ /əks.pəɫˈɫi/ /əks.pəˈɫi/ v
wydalać

experiment /eks.pe.ɾiˈmen/ /eks.pe.ɾiˈment/ /əks.pə.ɾiˈmen/ /əks.pə.ɾiˈment/ n masc
eksperyment doświadczenie
Prova realitzada en condicions específiques i pensada per a treure conclusions del resultat.

experimental /eks.pe.ɾi.menˈtaɫ/ /əks.pə.ɾi.mənˈtaɫ/ adj
doświadczalny

experimentalment /eks.pe.ɾi.menˌtaɫˈmen/ /eks.pe.ɾi.menˌtaɫˈment/ /əks.pə.ɾi.mənˌtaɫˈmen/ /əks.pə.ɾi.mənˌtaɫˈment/ adv
eksperymentalnie

experiència /eks.pe.ɾiˈɛn.si.a/ /əks.pə.ɾiˈɛn.si.ə/ n fem
doświadczenie

expert /eksˈpɛɾt/ /əksˈpɛrt/ adj masc
ekspert

explicació /eks.pɫi.ka.siˈo/ /əks.pɫi.kə.siˈo/ n fem
objaśnienie wyjaśnienie

explicar /eks.pɫiˈka/ /eks.pɫiˈkaɾ/ /es.pɫiˈka/ /es.pɫiˈkaɾ/ /əs.pɫiˈka/ v
wyjaśniać
Donar una lliçó, fer entendre continguts nous.

explicatiu /eks.pɫi.kaˈtiw/ /əks.pɫi.kəˈtiw/ adj masc
objaśniający
Que explica, que ofereix una explicació, que serveix per explicar.

explorar /eks.pɫoˈɾa/ /eks.pɫoˈɾaɾ/ /əks.pɫoˈɾa/ /əks.pɫuˈɾa/ v
badać

explosiu /eks.pɫoˈziw/ /əks.pɫoˈziw/ /əks.pɫuˈziw/ adj masc
wybuchowy
Relatiu a l’explosió.

explosiu /eks.pɫoˈziw/ /əks.pɫoˈziw/ /əks.pɫuˈziw/ n masc
materiał wybuchowy
Substància o artefacte capaç d’explotar.

explosió /eks.pɫo.ziˈo/ /əks.pɫo.ziˈo/ /əks.pɫu.ziˈo/ n fem
wybuch eksplozja

explotació /eks.pɫo.ta.siˈo/ /əks.pɫo.tə.siˈo/ /əks.pɫu.tə.siˈo/ n fem
eksploatacja

explotar /eks.pɫoˈta/ /eks.pɫoˈtaɾ/ /əks.pɫoˈta/ /əks.pɫuˈta/ v
wysadzać wybuchnąć
Esclatar.

explícit /eksˈpɫi.sit/ /əksˈpɫi.sit/ adj masc
jasny

explícitament /eksˌpɫi.si.taˈmen/ /eksˌpɫi.si.taˈment/ /əksˌpɫi.si.təˈmen/ /əksˌpɫi.si.təˈment/ adv
wyraźnie

exponent /eks.poˈnen/ /eks.poˈnent/ /əks.poˈnent/ /əks.puˈnen/ n masc
wykładnik

exportar /eks.porˈta/ /eks.poɾˈta/ /eks.poɾˈtaɾ/ /əks.poɾˈta/ /əks.purˈta/ v
eksportować

exposició /eks.po.zi.siˈo/ /əks.po.zi.siˈo/ /əks.pu.zi.siˈo/ n fem
wystawa ekspozycja
Exhibició d'obres d'art, generalment pintures o escultures.

expressament /eksˌpɾe.saˈmen/ /eksˌpɾe.saˈment/ /əksˌpɾe.səˈmen/ /əksˌpɾe.səˈment/ adv
wyraźnie

expressar /eks.pɾeˈsa/ /eks.pɾeˈsaɾ/ /əks.pɾəˈsa/ v
wyrażać wyrazić

expressió /eks.pɾe.siˈo/ /əks.pɾə.siˈo/ n fem
wyrażenie
Manifestació del pensament, dels sentiments, dels desitjos, etc., per mitjà de qualsevol forma de representació.
Interpretació per mitjà d'instruments o la veu d'una obra musical, obtenint els sons i la melodia adequada.
Forma d'unitat lingüística que està fossilitzada i es transmet de manera tradicional, oral o escrita.

expulsar /eks.puɫˈsa/ /eks.puɫˈsaɾ/ /əks.puɫˈsa/ v
wykluczać wydalać
Treure algú d’un lloc considerant que no hi pot estar.

exterior /eks.te.ɾiˈoɾ/ /əks.tə.ɾiˈo/ /əks.tə.ɾiˈor/ n masc
zewnętrzny
La part de fora.

exteriorment /eks.te.ɾiˌorˈmen/ /eks.te.ɾiˌoɾˈmen/ /eks.te.ɾiˌoɾˈment/ /əks.tə.ɾiˌorˈmen/ /əks.tə.ɾiˌoɾˈment/ adv
zewnętrznie

externament /eksˌtɛr.naˈmen/ /eksˌtɛɾ.naˈmen/ /eksˌtɛɾ.naˈment/ /əksˌtɛr.nəˈmen/ /əksˌtɛɾ.nəˈment/ adv
zewnętrznie

extinció /eks.tin.siˈo/ /əks.tin.siˈo/ n fem
gaszenie

extra /ˈeks.tɾa/ /ˈɛks.tɾə/ n masc
dodatkowy
Cosa extraordinària, addicional a allò esperat.

extra /ˈeks.tɾa/ /ˈɛks.tɾə/ n neut
dodatkowy
Actor que treballa sense que hagi de dir un text.

extradir /eks.tɾaˈði/ /eks.tɾaˈðiɾ/ /əks.tɾəˈði/ v
ekstradować

extraordinari /eks.tɾa.oɾ.ðiˈna.ɾi/ /əks.tɾə.oɾ.ðiˈna.ɾi/ /əks.tɾə.ur.diˈna.ɾi/ /əks.tɾə.ur.ðiˈna.ɾi/ adj masc
nadzwyczajny

extraordinàriament /eks.tɾa.or.ðiˌna.ɾi.aˈmen/ /eks.tɾa.oɾ.ðiˌna.ɾi.aˈmen/ /eks.tɾa.oɾ.ðiˌna.ɾi.aˈment/ /əks.tɾə.oɾ.ðiˌna.ɾi.əˈment/ /əks.tɾə.ur.diˌna.ɾi.əˈmen/ /əks.tɾə.ur.ðiˌna.ɾi.əˈmen/ adv
nadzwyczajnie

extraterrestre /ˌeks.tɾa.teˈres.tɾe/ /ˌɛks.tɾə.təˈres.tɾə/ adj
pozaziemski

extravagant /eks.tɾa.vaˈɣant/ /eks.tɾa.βaˈɣan/ /əks.tɾə.vəˈɣan/ /əks.tɾə.vəˈɣant/ /əks.tɾə.βəˈɣan/ adj
ekstrawagancki

extrem /eksˈtɾem/ /əksˈtɾem/ adj
skrajny ekstremum
Que està a un grau molt alt.

extrem /eksˈtɾem/ /əksˈtɾem/ n masc
skrajność ekstremum
Part d'un objecte situada més lluny respecte del qui parla.

extremadament /eks.tɾeˌma.ðaˈmen/ /eks.tɾeˌma.ðaˈment/ /əks.tɾəˌma.ðəˈmen/ /əks.tɾəˌma.ðəˈment/ adv
niezwykle

extremitat /eks.tɾe.miˈtat/ /əks.tɾə.miˈtat/ n fem
skrajność

extreure /eksˈtɾew.ɾe/ /əksˈtɾɛw.ɾə/ v
ekstrahować

exultar /eɡ.zuɫˈta/ /eɡ.zuɫˈtaɾ/ /əɡ.zuɫˈta/ v
nie posiadać się z radości

exèrcit /agˈzɛr.sit/ /ejˈʃɛɾ.sit/ /eɡˈzɛɾ.sit/ /əˈd͡zɛɾ.sit/ n masc
armia wojsko
Conjunt organitzat de soldats.

exòtic /eɡˈzɔ.tik/ /əɡˈzɔ.tik/ adj masc
egzotyczny

eòlic /eˈɔ.ɫik/ adj masc
eoliczny
Relacionat amb el vent.

eó /eˈo/ /əˈo/ n masc
eon

fabulosament /fa.buˌɫo.zaˈment/ /fa.βuˌɫo.zaˈmen/ /fə.buˌɫo.zəˈmen/ /fə.buˌɫo.zəˈment/ /fə.βuˌɫo.zəˈmen/ adv
bajecznie

facció /fak.siˈo/ /fək.siˈo/ n fem
frakcja

facsímil /fakˈsi.miɫ/ /fəkˈsi.miɫ/ n masc
faksymile
reproducció exacta d'un document original manuscrit o imprès, que es realitza utilitzant mitjans mecànics.

factible /fakˈti.bɫe/ /fakˈti.βɫe/ /fakˈtib.bɫe/ /fəkˈti.βɫə/ /fəkˈtib.bɫə/ adj
możliwy

factor /fakˈto/ /fakˈtoɾ/ /fəkˈto/ n masc
czynnik
Element que influeix en un resultat final.

facultat /fa.kuɫˈtat/ /fə.kuɫˈtat/ n fem
wydział
Secció d'una universitat, a la qual correspon una o diverses àrees de coneixement contigües, on s'imparteixen els ensenyaments d'una carrera determinada o de diverses carreres afins.

fada /ˈfa.ða/ n fem
wróżka wiła

fagina /faˈd͡ʒi.na/ /faˈʒi.na/ /fəˈʒi.nə/ n fem
kamionka

fagot /faˈɣɔt/ /fəˈɣɔt/ n masc
fagot

faig /ˈfajk/ /ˈfat͡ʃ/ n masc
buk

faisà /fajˈza/ n masc
bażant

falange /faˈɫaɲ.d͡ʒe/ /fəˈɫaɲ.ʒə/ n fem
falanga
Qualsevol dels ossos que formen l'esquelet dels dits.

falb /ˈfaɫp/ adj masc
płowy

falca /ˈfaɫ.ka/ n fem
klin

falcó /faɫˈko/ n masc
sokół

falda /ˈfaɫ.da/ /ˈfaɫ.də/ n fem
kolana
Part entre la cintura i els genolls d'una persona asseguda.

faldilla /faɫˈdi.ʎa/ n fem
spódnica
(sovint en plural) Peça de roba que cobreix el cos de la cintura en avall i que no té cap divisió que separi les cames.
(bàdminton) Element allargat de material sintètic d'un volant artificial.

faldiller /faɫ.diˈʎe/ /faɫ.diˈʎeɾ/ /fəɫ.diˈʎe/ n masc
babiarz

faldistori /faɫ.disˈtɔ.ɾi/ /fəɫ.disˈtɔ.ɾi/ n masc
faldistorium

falguera /faɫˈɣe.ɾa/ n fem
paproć

falla /ˈfa.jə/ /ˈfa.ʎa/ /ˈfa.ʎə/ n fem
uskok
(geologia) Fractura de l’escorça terrestre amb un desplaçament relatiu de roca.

fals /ˈfaɫs/ adj masc
fałszywy
Que no s'ajusta a la veritat.

falsament /ˌfaɫ.saˈmen/ /ˌfaɫ.saˈment/ /ˌfaɫ.səˈmen/ /ˌfaɫ.səˈment/ adv
błędnie

falsedat /faɫ.seˈðat/ /fəɫ.səˈðat/ n fem
fałsz
Informació o dita falsa.

falta /ˈfaɫ.ta/ /ˈfaɫ.tə/ n fem
brak
Mancança d'una cosa necessària.

faluca /faˈɫu.ka/ /fəˈɫu.kə/ n fem
feluka

fal·locentrisme /fa.ɫo.senˈtɾiz.me/ /faɫ.ɫo.senˈtɾiz.me/ /fə.ɫu.sənˈtɾiz.mə/ /fəɫ.ɫo.sənˈtɾiz.mə/ /fəɫ.ɫu.sənˈtɾiz.mə/ n masc
fallocentryzm

fal·lus /ˈfa.ɫus/ /ˈfaɫ.ɫus/ n masc
fallus

fal·làcia /faɫˈɫa.si.a/ /faˈɫa.si.a/ /fəɫˈɫa.si.ə/ /fəˈɫa.si.ə/ n fem
błąd logiczny sofizmat

falç /ˈfaɫs/ n fem
sierp

fam n fem
głód

fama /ˈfa.ma/ /ˈfa.mə/ n fem
sława

familiar /fa.mi.ɫiˈaɾ/ /fə.mi.ɫiˈa/ /fə.mi.ɫiˈar/ adj
rodzinny
Relatiu a la família.
poufały
Conegut, proper.

familiarment /fa.mi.ɫiˌarˈmen/ /fa.mi.ɫiˌaɾˈmen/ /fa.mi.ɫiˌaɾˈment/ /fə.mi.ɫiˌarˈmen/ /fə.mi.ɫiˌaɾˈment/ adv
znajomo

família /faˈmi.ɫi.a/ /fəˈmi.ɫi/ n fem
rodzina

famós /faˈmos/ /fəˈmos/ adj masc
sławny

fanal /faˈnaɫ/ /fəˈnaɫ/ n masc
latarnia
Font lluminosa col·locada en una caixa destinada a la il·luminació de la via pública.

fang /ˈfaŋ/ /ˈfaŋk/ /ˈfaŋk/ n masc
błoto
Barreja d'aigua i terra.

fantasia /fan.taˈzi.a/ /fən.təˈzi.ə/ n fem
fantazja wyobraźnia

fantasma /fanˈtaz.ma/ /fənˈtaz.mə/ n masc
duch

fantàstic /fanˈtas.tik/ /fənˈtas.tik/ adj
fantastyczny
Relatiu a la fantasia.

fanàtic /faˈna.tik/ /fəˈna.tik/ adj masc
fanatyczny

far n masc
latarnia morska
Edificació en forma de torre amb un aparell lluminós a la part més alta que emet senyals de llum com a referència per a navegants.

faralló /fa.ɾaˈʎo/ /fə.ɾəˈʎo/ n masc
filar

faraó /fa.ɾaˈo/ /fə.ɾəˈo/ n masc
faraon
Màxim jerarca de la monarquia egípcia de l'antiguitat.

farciment /far.siˈmen/ /faɾ.siˈmen/ /faɾ.siˈment/ /fər.siˈmen/ /fəɾ.siˈment/ n masc
farsz
Contingut amb el que està farcida una cosa.

fardell /faɾˈðeʎ/ /fərˈdeʎ/ n masc
balot

farga /ˈfaɾ.ɣa/ n fem
kuźnia

farigola /fa.ɾiˈɣɔ.ɫa/ /fa.ɾiˈɣɔ.ɫɔ/ /fɾiˈɣɔ.ɫa/ /fɾiˈɣɔ.ɫə/ n fem
tymianek

farina /faˈɾi.na/ n fem
mąka

farinetes /fa.ɾiˈne.tes/ /fə.ɾiˈnə.təs/ /fə.ɾiˈnɛ.təs/ n fem
owsianka
Menjar fet amb farina de llegums, barrejada amb aigua bullint, sal i oli.

faringalització /fa.ɾiŋ.ɡa.ɫi.d͡za.siˈo/ /fa.ɾiŋ.ɡa.ɫi.za.siˈo/ /fə.ɾiŋ.ɡə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
faryngalizacja

faringe /faˈɾiɲ.d͡ʒe/ /fəˈɾiɲ.ʒə/ n fem
gardło

faristol /fa.ɾisˈtɔɫ/ /fə.ɾisˈtɔɫ/ n masc
pulpit

farmacovigilància /ˌfar.ma.ko.βi.ʒiˈɫan.si.a/ /ˌfar.mə.ku.vi.ʒiˈɫan.si.ə/ /ˌfar.mə.ku.βi.ʒiˈɫan.si.ə/ /ˌfaɾ.ma.ko.vi.d͡ʒiˈɫan.si.a/ /ˌfaɾ.ma.ko.βi.d͡ʒiˈɫan.si.a/ /ˌfaɾ.mə.ko.vi.ʒiˈɫan.si.ə/ n fem
nadzór farmakologiczny

farmacèutic /faɾ.maˈsɛw.tik/ adj masc
farmaceutyczny
Producte elaborat amb finalitats sanadores.

farmacèutic /faɾ.maˈsɛw.tik/ n masc
aptekarz aptekarka
Persona amb estudis de farmàcia.

farmàcia /faɾˈma.si.a/ /fəɾˈma.si/ n fem
apteka farmacja

fart /ˈfart/ adj masc
mieć dość
Fastiguejat d’una cosa per l’excés.

fascinació /fa.si.na.siˈo/ /fə.si.nə.siˈo/ /fəs.si.nə.siˈo/ n fem
fascynacja

fase /ˈfa.ze/ n fem
faza

fastigosament /fas.tiˌɣo.zaˈmen/ /fas.tiˌɣo.zaˈment/ /fəs.tiˌɣo.zəˈmen/ /fəs.tiˌɣo.zəˈment/ adv
obrzydliwie

fatal /faˈtaɫ/ /fəˈtaɫ/ adj
fatalny
Que esdevindrà sense poder-ho evitar.

fatiga /faˈti.ɣa/ /fəˈti.ɣə/ n fem
zmęczenie

fatxa /ˈfa.t͡ʃa/ /ˈfa.t͡ʃə/ n neut
nacki
(despectiu) feixista

faula /ˈfaw.ɫa/ /ˈfaw.ɫə/ n fem
bajka

fauna /ˈfaw.na/ n fem
fauna

fava /ˈfa.va/ /ˈfa.və/ /ˈfa.βa/ /ˈfa.βə/ n fem
bób
Llavor i llegum de la favera.

favor /faˈβor/ /faˈβoɾ/ /fəˈvo/ /fəˈβor/ n masc
przysługa

fax /ˈfaks/ n masc
faks
Màquina per l'emissió de documents en paper mitjançant el sistema anterior.
Qualsevol document quan s'ha enviat o rebut mitjançant el sistema anterior.

façana /faˈsa.na/ /fəˈsa.nə/ n fem
fasada
Mur d'un edifici que es veure des de l'exterior, especialment el principal.

fe /ˈfe/ /ˈfə/ /ˈfɛ/ n fem
wiara

feble /ˈfe.bɫe/ /ˈfe.βɫe/ /ˈfe.βɫə/ /ˈfeb.bɫe/ /ˈfeb.bɫə/ adj
słaby
Sense prou força física.

febre /ˈfe.bɾe/ n fem
gorączka temperatura

febrer /faˈbɾe/ /feˈβɾe/ /fəˈbɾe/ /fəˈβɾe/ n masc
luty
Segon mes de l'any.

fecal /feˈkaɫ/ /fəˈkaɫ/ adj
fekalny

fecundació /fe.kun.da.siˈo/ /fə.kun.də.siˈo/ n fem
zapłodnienie

fecundar /fe.kunˈda/ /fe.kunˈdaɾ/ /fə.kunˈda/ v
zapładniać

federació /fe.ðe.ɾa.siˈo/ /fə.ðə.ɾə.siˈo/ n fem
federacja

feina /ˈfej.na/ /ˈfəj.nə/ /ˈfɛj.nə/ n fem
praca
Lloc de treball ofert per una empresa.

feix /ˈfej/ /ˈfejʃ/ /ˈfeʃ/ /ˈfeʃ/ n masc
pęk
Quantitat de paper equivalent a dues raimes, mil fulls.

feixisme /fejˈʃiz.me/ /feˈʃiz.me/ /fəˈʃiz.mə/ n masc
faszyzm

feixista /fejˈʃis.ta/ /fejˈʃis.te/ /feˈʃis.ta/ /feˈʃis.te/ /fəˈʃis.tə/ adj
faszystowski faszysta
Relatiu al feixisme.

feixista /fejˈʃis.ta/ /fejˈʃis.te/ /feˈʃis.ta/ /feˈʃis.te/ /fəˈʃis.tə/ n neut
faszysta faszystka
Partidari del feixisme.

feldspat /feɫsˈpat/ /fəɫsˈpat/ n masc
skaleń

felicitació /fe.ɫi.si.ta.siˈo/ /fə.ɫi.si.tə.siˈo/ n fem
gratulacje

felicitar /fe.ɫi.siˈta/ /fe.ɫi.siˈtaɾ/ /fə.ɫi.siˈta/ v
gratulować winszować

felicitat /fe.ɫi.siˈtat/ n fem
szczęście radość
Sentiment positiu de plenitud, satisfacció i alegria.

feliç /feˈɫis/ adj
szczęśliwy
Que sent felicitat.

feliçment /feˌɫizˈmen/ /feˌɫizˈment/ /fəˌɫizˈmen/ /fəˌɫizˈment/ adv
szczęśliwie

feltre /ˈfeɫ.tɾe/ /ˈfeɫ.tɾə/ n masc
filc
Drap gruixut de superfície peluda compost de fibres adherides per pressió i humitat.

fem /ˈfem/ /ˈfəm/ /ˈfɛm/ n masc
gnój
Adob format per excrements d’animal fermentats amb el jaç de l’explotació agrícola.

femella /feˈme.ʎa/ /fəˈme.ʎə/ n fem
samica
Individu animal o vegetal de sexe femení, o amb aparell reproductor femení, o que pertany al gènere sexual femení; és el gènere o sexe contraposat amb el del mascle.
nakrętka
(botànica) En les plantes, individu que porta només flors femelles i lleva fruit.

femenívolament /fe.meˌni.vo.ɫaˈment/ /fe.meˌni.βo.ɫaˈmen/ /fə.məˌni.vo.ɫəˈment/ /fə.məˌni.vu.ɫəˈmen/ /fə.məˌni.βu.ɫəˈmen/ adv
kobieco

feminicidi /fe.mi.niˈsi.ði/ /fə.mi.niˈsi.ði/ n masc
kobietobójstwo

feminisme /fe.miˈniz.me/ /fə.miˈniz.mə/ n masc
feminizm

fenc /ˈfeŋ/ /ˈfeŋk/ /ˈfəŋk/ /ˈfɛŋ/ /ˈfɛŋk/ n masc
siano
Farratge assecat per fenificació.

fenici /feˈni.si/ /fəˈni.si/ adj masc
fenicki

fenomen /feˈnɔ.men/ /fəˈnɔ.mən/ n masc
fenomen

fenomenologia n fem
fenomenologia

feocromocitoma /fe.o.kɾo.mo.siˈto.ma/ /fə.o.kɾo.mo.siˈto.mə/ /fə.u.kɾu.mu.siˈto.mə/ n masc
guz chromochłonny

fer /ˈfe/ /ˈfer/ /ˈfeɾ/ v
robić zrobić
Portar a terme una acció.

fer els ulls grossos v
patrzeć przez palce

fer l'andorrà v
udawać Greka

fer pam i pipa v
zagrać na nosie

ferida /feˈɾi.ða/ n fem
rana
Lesió causada per un cop o tall; acte o efecte de ferir.

ferir /feˈɾi/ /feˈɾiɾ/ /fəˈɾi/ v
ranić
Provocar una ferida, fer mal a una persona o ésser viu.

fermall /feɾˈmaʎ/ /fərˈmaj/ /fərˈmaʎ/ /fəɾˈmaʎ/ n masc
brosza
Conjunt de dues peces, una de les quals s'enganxa en l'altra i serveix per a subjectar dues parts d'un vestit o com a ornament.

fermament /ˌfer.maˈmen/ /ˌfeɾ.maˈmen/ /ˌfeɾ.maˈment/ /ˌfəɾ.məˈment/ /ˌfɛr.məˈmen/ adv
pewnie

fermentació /feɾ.men.ta.siˈo/ /fər.mən.tə.siˈo/ n fem
fermentacja

fermi n masc
ferm

fermió n masc
fermion

feroçment /feˌɾozˈmen/ /feˌɾozˈment/ /fəˌɾozˈmen/ /fəˌɾozˈment/ adv
bestialsko

ferralla /feˈra.ʎa/ /fəˈra.ʎə/ n fem
szrot

ferrer /feˈre/ /feˈreɾ/ n masc
kowal
Persona que treballa el ferro.

ferro /ˈfɛ.ro/ /ˈfɛ.ru/ n masc
żelazo

ferrocarril /ˌfe.ro.kaˈriɫ/ /ˌfɛ.ru.kəˈriɫ/ n masc
kolej

fes /ˈfes/ /ˈfəs/ /ˈfɛs/ n masc
fez
Casquet troncocònic de feltre o de roba, de color vermell amb una borla fosca, usat tradicionalment en pobles àrabs i otomans.

festa /ˈfes.ta/ /ˈfes.tə/ n fem
impreza
Dia dedicat a la commemoració d'un esdeveniment, generalment comporta el lliurament laboral.

festival /fes.tiˈvaɫ/ /fes.tiˈβaɫ/ /fəs.tiˈvaɫ/ /fəs.tiˈβaɫ/ n masc
festiwal

festivament /fesˌti.vaˈment/ /fesˌti.βaˈmen/ /fəsˌti.vəˈmen/ /fəsˌti.vəˈment/ /fəsˌti.βəˈmen/ adv
biesiadnie

festuc /fesˈtuk/ /fəsˈtuk/ n masc
pistacja

fet /ˈfet/ n masc
fakt
Quelcom que succeeix, que ocorre, que hom ha dut a terme.

fet i amagar n masc
chowaniec

fetge /ˈfe.d͡ʒe/ /ˈfe.t͡ʃe/ n masc
wątroba
Òrgan i glàndula del cos humà i d'altres animals, encarregat de funcions digestives (segrega bilis), participa en el metabolisme, sintetitza la proteïna del plasma, emmagatzema vitamines, etc.

fetitxe /feˈti.t͡ʃe/ /fəˈti.t͡ʃə/ n masc
fetysz

feu /ˈfew/ /ˈfəw/ /ˈfɛw/ n masc
lenno

fi adj masc
cienki
Dit dels materials poc gruixuts.

fi n fem
koniec
Lloc on s'acaba una cosa.
phi
Vint-i-unena lletra de l'alfabet grec: φ ‎(f) Φ ‎(F).

fi n masc
cel
Objectiu, finalitat o motivació.

fiabilitat /fi.a.bi.ɫiˈtat/ /fi.ə.βi.ɫiˈtat/ n fem
niezawodność

fibra /ˈfi.bɾa/ /ˈfi.βɾə/ n fem
włókno

ficció n fem
fikcja

fidel /fiˈðɛɫ/ adj
wierny
que té fidelitat, que manté les conviccions, promeses o lligams amb una altra persona o causa

fidelitat /fi.ðe.ɫiˈtat/ /fi.ðə.ɫiˈtat/ n fem
wierność

fidelment /fiˌðɛɫˈmen/ /fiˌðɛɫˈment/ adv
wiernie

fideu /fiˈðɛw/ n masc
kluski

fideu de cabell d'àngel n masc
wermiszel

figa /ˈfi.ɣə/ n fem
figa figo
Fruit de la figuera (gènere Ficus).

figuera /fiˈɣe.ɾə/ n fem
figowiec

figura /fiˈɣu.ɾa/ /fiˈɣu.ɾə/ n masc
figura

figurativament /fi.ɣu.ɾaˌti.vaˈment/ /fi.ɣu.ɾaˌti.βaˈmen/ /fi.ɣu.ɾəˌti.vəˈmen/ /fi.ɣu.ɾəˌti.vəˈment/ /fi.ɣu.ɾəˌti.βəˈmen/ adv
przenośnie

fil n masc
włóczka nić
Element prim i flexible de gran llargada, en especial el que s'utilitza en el tèxtil.

filantrop /fi.ɫanˈtɾɔp/ /fi.ɫənˈtɾɔp/ n masc
filantrop

filar /fiˈɫa/ /fiˈɫaɾ/ v
prząść

filera /fiˈɫe.ɾa/ /fiˈɫe.ɾə/ n fem
rząd

filferro /fiɫˈfɛ.ro/ /fiɫˈfɛ.ru/ n masc
drut
Fil metàl·lic, especialment d’acer dolç, flexible i tenaç.

filial /fi.ɫiˈaɫ/ adj
córczyny
Propi del fill.

filial /fi.ɫiˈaɫ/ n fem
spółka zależna
(economia) Empresa que està sota el control d’una altra empresa.

filigrana /fi.ɫiˈɣɾa.na/ /fi.ɫiˈɣɾa.nə/ n fem
filigran
Decoració artística feta amb fils de metall preciós entrellaçats.

filipí adj masc
Filipinka
Relatiu o pertanyent a les Filipines.

filipí n masc
Filipinka
Persona que habita o és originària de les Filipines.
Varietat del tagal parlada a les Filipines.

fill /ˈfij/ /ˈfiʎ/ n masc
syn

filla /ˈfi.jə/ /ˈfi.ʎa/ /ˈfi.ʎə/ n fem
córka

fillastra /fiˈjas.tɾə/ /fiˈʎas.tɾa/ /fiˈʎas.tɾə/ n fem
pasierbica

fillastre /fiˈjas.tɾə/ /fiˈʎas.tɾe/ /fiˈʎas.tɾə/ n masc
pasierb

fillol /fiˈjɔɫ/ /fiˈʎɔɫ/ n masc
chrześniak

filologia /fi.ɫo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /fi.ɫo.ɫoˈʒi.a/ /fi.ɫo.ɫoˈʒi.ə/ /fi.ɫu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
filologia
Estudi d'una llengua o d'un conjunt d'aquestes i de la seva literatura basant-se en els seus texts.

filològic /fi.ɫoˈɫɔ.d͡ʒik/ /fi.ɫoˈɫɔ.ʒik/ /fi.ɫuˈɫɔ.ʒik/ adj masc
filologiczny

filosa /fiˈɫo.za/ /fiˈɫo.zə/ n fem
przęślica

filosofia /fi.ɫo.zoˈfi.a/ /fi.ɫo.zoˈfi.ə/ /fi.ɫu.zuˈfi.ə/ n fem
filozofia

filosòfic /fi.ɫoˈzɔ.fik/ /fi.ɫuˈzɔ.fik/ adj masc
filozoficzny

filosòficament /fi.ɫoˌzɔ.fi.kaˈmen/ /fi.ɫoˌzɔ.fi.kaˈment/ /fi.ɫoˌzɔ.fi.kəˈment/ /fi.ɫuˌzɔ.fi.kəˈmen/ adv
filozoficznie

filtrar /fiɫˈtɾa/ /fiɫˈtɾaɾ/ v
filtrować
Fer passar una cosa a través d'un filtre per separar els components.
Passar un líquid o un gas a través d'una superfície sòlida.
Deixar passar una informació que havia de ser secreta.

filtre /ˈfiɫ.tɾe/ /ˈfiɫ.tɾə/ n masc
filtr

filòsof /fiˈlɔ.zof/ /fiˈɫɔ.zuf/ n masc
filozof

final /fiˈnaɫ/ adj
końcowy
Que acaba, conclou o perfecciona alguna cosa.

final /fiˈnaɫ/ n fem
finał
Competició o prova última que determina el guanyador.

final /fiˈnaɫ/ n masc
koniec
fi, última part d'alguna cosa

finalitat /fi.na.ɫiˈtat/ /fi.nə.ɫiˈtat/ n fem
celowość

finalment /fiˌnaɫˈmen/ /fiˌnaɫˈment/ adv
w końcu

finançar /fi.nanˈsa/ /fi.nanˈsaɾ/ /fi.nənˈsa/ v
finansować

finestra /fiˈnes.tɾa/ n fem
okno

fingir /fiɲˈd͡ʒi/ /fiɲˈd͡ʒiɾ/ /fiɲˈʒi/ v
grać

finlandès /fin.ɫənˈdəs/ /fin.ɫənˈdɛs/ adj masc
fiński
Relatiu o pertanyent a Finlàndia.

fins preposition
do

finès /fiˈnes/ /fiˈnəs/ /fiˈnɛs/ adj masc
fiński
Relatiu o pertanyent a l'antic poble establert a Finlàndia i voltants, la seva cultura o la llengua.

finès /fiˈnes/ /fiˈnəs/ /fiˈnɛs/ n masc
Fin
Individu de l'antic poble establert a Finlàndia i voltants
fiński
(només singular) Llengua parlada a Finlàndia.

fiola /fiˈɔ.ɫa/ /fiˈɔ.ɫɔ/ /fiˈɔ.ɫə/ n fem
fiolka

fiord /fiˈɔrt/ n masc
fiord

fira /ˈfi.ɾa/ /ˈfi.ɾə/ n fem
targi

fiscal n neut
prokurator

fisiològic /fi.zi.oˈɫɔ.d͡ʒik/ /fi.zi.oˈɫɔ.ʒik/ /fi.zi.uˈɫɔ.ʒik/ adj masc
fizjologiczny

fita /ˈfi.ta/ n fem
granicznik
Marca sobre el terra que serveix per a delimitar un terme o finca o bé per a marcar el recorregut d'una via, camí o carretera.

fitxa /ˈfi.t͡ʃa/ /ˈfi.t͡ʃə/ n masc
fiszka
Quadre resum dels continguts sobre una informació, generalment es desa en ordre alfabètic.

flac /ˈfɫak/ adj masc
słaby

flagell /fɫaˈd͡ʒeʎ/ /fɫaˈʒeʎ/ /fɫəˈʒeʎ/ n masc
bat

flageolet n masc
flageolet

flagrant /fɫaˈɣɾan/ /fɫaˈɣɾant/ /fɫəˈɣɾan/ /fɫəˈɣɾant/ adj
rażący

flama /ˈfɫa.ma/ /ˈfɫa.mə/ n fem
płomień

flamenc /fɫaˈmeŋ/ /fɫaˈmeŋk/ /fɫəˈməŋk/ /fɫəˈmɛŋ/ /fɫəˈmɛŋk/ n masc
czerwonak
(epicè) Ocell de la família dels fenicoptèrids, de coll i bec llargs i plomatge rosat.

flauta /ˈfɫaw.ta/ n fem
flet

flauta de Pan n fem
fletnia Pana

flauta dolça n fem
flet prosty

flauta travessera n fem
flet poprzeczny

fleca /ˈfɫe.ka/ /ˈfɫɛ.kə/ n fem
piekarnia

flequer /fɫeˈke/ /fɫeˈkeɾ/ /fɫəˈke/ n masc
piekarz

flerovi /fɫeˈɾɔ.βi/ /fɫəˈɾɔ.vi/ /fɫəˈɾɔ.βi/ n masc
flerow

fletxa /ˈfɫe.t͡ʃa/ n fem
strzała strzałka
Vara prima amb punta aguda i normalment metàl·lica llançada com a projectil per un arc o una ballesta, emprada per a caçar animals o com a arma de guerra.

flexibilitat /fɫek.si.bi.ɫiˈtat/ /fɫək.si.βi.ɫiˈtat/ n fem
elastyczność

flexible /fɫekˈsi.bɫe/ /fɫekˈsi.βɫe/ /fɫekˈsib.bɫe/ /fɫəkˈsi.βɫə/ /fɫəkˈsib.bɫə/ adj
gibki

floc /ˈfɫɔk/ n masc
płatek
Petita porció de neu.

flor /ˈfrɔr/ /ˈfɫo/ /ˈfɫɔ/ /ˈfɫɔɾ/ n fem
kwiat

florentí /fɫo.ɾenˈti/ /fɫo.ɾənˈti/ /fɫu.ɾənˈti/ adj masc
florencki
Relatiu o pertanyent a Florència.

florentí /fɫo.ɾenˈti/ /fɫo.ɾənˈti/ /fɫu.ɾənˈti/ n masc
florencki
Persona que habita o és originària de Florència.

floridura /fɫo.ɾiˈðu.ɾa/ /fɫo.ɾiˈðu.ɾə/ /fɫu.ɾiˈðu.ɾə/ n fem
pleśń

florí /fɫoˈɾi/ /fɫuˈɾi/ n masc
floren

flotilla /fɫoˈti.ʎa/ /fɫoˈti.ʎə/ /fɫuˈti.ʎə/ n fem
flotylla

fluid /ˈfɫujt/ n masc
płyn
Material quan pren un estat gasós, líquid o pastós, pel fet d'adaptar-se fàcilment a la forma del continent que l'inclou.

fluir /fɫuˈi/ /fɫuˈiɾ/ v
płynąć przepływać

fluix /ˈfɫujʃ/ /ˈfɫuʃ/ adj masc
luźny
Mancat de força.

fluor /fɫuˈor/ n masc
fluor

flux /ˈfɫuks/ n masc
przypływ

flux de caixa /ˌfɫukz.ðeˈka.ʃa/ /ˌfɫukz.ðeˈkaj.ʃa/ n masc
przepływy pieniężne

foc n masc
ogień żar
Quelcom que crema, que produeix combustió.

foca /ˈfo.ka/ /ˈfo.kə/ n fem
foka

foca barbuda n fem
fokowąs brodaty

foca de Groenlàndia n fem
foka grenlandzka

foca de Weddell n fem
Weddelka arktyczna

foca de bandes n fem
foka pręgowana

foca lleopard n fem
lampart morski

focus /ˈfɔ.kus/ n masc
ognisko
(física) Punt de convergència d’un feix de radiacions.
(geometria) Punt que manté una relació constant amb els punts d’un corba.

foguera /foˈɣe.ɾa/ /foˈɣe.ɾə/ /fuˈɣe.ɾə/ n fem
ognisko

foie gras /ˌfwaˈɣɾas/ n masc
pasztet strasburski

folklore /fuɫˈkɫɔ.ɾə/ /ˌfɔɫˈkɫɔɾ/ n masc
folklor

follar /foˈʎa/ /foˈʎaɾ/ /fuˈʎa/ v
jebać
(vulgarisme) Fornicar, tenir relacions sexuals.

folrar /foɫˈra/ /foɫˈraɾ/ /fuɫˈra/ v
wypełniać

fol·licle /foɫˈɫi.kɫe/ /foɫˈɫi.kɫə/ /foˈɫi.kɫe/ /fuɫˈɫi.kɫə/ /fuˈɫi.kɫə/ n masc
cebulka
(botànica) Fruit sec originat d'un sol carpel, que a l'obrir-se per alliberar les seves llavors es divideix en llargada en una sola zona de ruptura, a diferència d'una llegum què s'obre a la sutura ventral i a la dorsal, per alliberar les llavors.

fona /ˈfo.na/ /ˈfo.nə/ n fem
proca
Arma per a caçar o per a la guerra, consistent en una corda no gaire llarga amb una part més ampla en el mig. El funcionament és el següent: s'agafada pels dos extrems, es col·loca un projectil en la part ampla del mig, es fa voleiar en cercles per impel·lir energia cinètica al projectil fins que es deixa anar un extrem de la corda, la qual cosa allibera el projectil del moviment circular i el dirigeix en moviment recte al seu objectiu.

fonament /fo.naˈmen/ /fo.naˈment/ /fo.nəˈment/ /fu.nəˈmen/ n masc
fundacja
Dipòsit de material sòlid, prèvi a la construcció d'un edifici, que es fa servir com a base ferma i anivellada.
Argument jurídic en què es basa una petició o demanda.

fonamental /fo.na.menˈtaɫ/ /fo.nə.mənˈtaɫ/ /fu.nə.mənˈtaɫ/ adj
podstawowy

fonamentalisme /fo.na.men.taˈɫiz.me/ /fo.nə.mən.təˈɫiz.mə/ /fu.nə.mən.təˈɫiz.mə/ n masc
fundamentalizm

fondre /ˈfon.dɾe/ /ˈfon.dɾə/ v
topnieć
(transitiu, pronominal) Fer passar un sòlid a líquid aplicant calor.

fong /ˈfoŋ/ /ˈfoŋk/ /ˈfoŋk/ n masc
grzyb

fonoll /foˈnoʎ/ /fuˈnoj/ /fuˈnoʎ/ n masc
fenkuł koper

font /ˈfon/ /ˈfun/ /ˈfɔn/ /ˈfɔnt/ n fem
źródło
Punt d'on brolla un curs d'aigua.

fora /ˈfɔ.ɾa/ /ˈfɔ.ɾɔ/ /ˈfɔ.ɾə/ adv
na zewnątrz
A l'exterior de

fora de joc n masc
spalony
(futbol, rugbi, waterpolo) Situació de joc consistent en la localització d'un atacant sense pilota en una posició determinada del camp contrari susceptible de fer-lo incórrer en falta.
(hoquei sobre patins) Situació de joc consistent en la immobilització de la bola entre les guardes o les cames del porter o bé en una part exterior de la carcassa de la porteria.
(hoquei sobre gel) Falta d'un atacant consistent a penetrar abans que el disc en la zona d'atac, amb tots dos patins a l'interior d'aquesta zona o bé a sobre la línia blava.
(futbol americà) Falta d'un defensor consistent a penetrar en la línia de scrimmage mentre s'efectua l'snap.

foradar /fo.ɾaˈða/ /fo.ɾaˈðaɾ/ /fo.ɾəˈða/ /fu.ɾəˈða/ v
przebijać

forat /foˈɾat/ /fuˈɾat/ n masc
dziura
(golf) Cadascun dels terrenys delimitats d'un camp de golf que comprenen un lloc de sortida, un carrer, obstacles, un green i el rough adjacent.
(pilota basca) Cadascun dels espais que queden sense cobrir entre les posicions dels jugadors a la canxa.

forat negre /foˌɾadˈne.ɣɾe/ /foˌɾadˈnə.ɣɾə/ /fuˌɾadˈnɛ.ɣɾə/ n masc
czarna dziura

forca /ˈfor.kə/ /ˈfoɾ.ka/ n fem
szubienica
Instal·lació per a executar els condemnats a mort composta per una estructura, típicament de fusta, d'on penja una corda que ha de lligar el coll de la víctima i per on quedarà suspès el seu cos provocant la mort per estrangulació.

forense /foˈɾen.se/ /fuˈɾɛn.sə/ adj
kryminalistyczny

forja /ˈfɔr.d͡ʒa/ /ˈfɔr.ʒə/ /ˈfɔɾ.d͡ʒa/ /ˈfɔɾ.d͡ʒɔ/ n fem
palenisko

forma /ˈfor.mə/ /ˈfoɾ.ma/ n fem
kształt forma

formal /foɾˈmaɫ/ /furˈmaɫ/ adj
formalny

format /foɾˈmat/ /furˈmat/ n masc
układ

formatar /for.maˈta/ /foɾ.maˈta/ /foɾ.maˈtaɾ/ /foɾ.məˈta/ /fur.məˈta/ v
sformatować

formatge /foɾˈma.d͡ʒə/ /furˈma.d͡ʒə/ n masc
ser

formidable /for.miˈðab.bɫe/ /foɾ.miˈða.bɫe/ /foɾ.miˈða.βɫe/ /foɾ.miˈðab.bɫə/ /fur.miˈða.βɫə/ /fur.miˈðab.bɫə/ adj
groźny

formiga /foɾˈmi.ɣə/ /furˈmi.ɣə/ n fem
mrówka

formigó /foɾ.miˈɣo/ /fur.miˈɣo/ n masc
beton
Material de construcció força dur quan solidifica, compost per una mescla de diverses parts sòlides (grava, còdols, arena), un aglutinant (ciment, calç, etc.) i aigua.
Sensació a la pell semblant al moviment de formigues, causada per una mala circulació de la sang.

formulari /foɾ.muˈɫa.ɾi/ /fur.muˈɫa.ɾi/ n masc
formularz

forn n masc
piekarnik piekarnia
Lloc clos dins el qual un tipus d'energia, generalment química o elèctrica, es transforma en energia calorífica per tal de transformar física o químicament la matèria que s'introdueix.

fornada /foɾˈna.ða/ /foɾˈna.ðə/ /furˈna.ðə/ n fem
partia
Quantitat de pa o d'un altre aliment que es cou de cop en un forn.
(figurat) Grup de persones relacionats entre si perquè són de la mateixa promoció lectiva, d'un mateix any esportiu, etc.

fornicació /foɾ.ni.ka.siˈo/ /foɾ.ni.kə.siˈo/ /fur.ni.kə.siˈo/ n fem
cudzołóstwo

fornicar /for.niˈka/ /foɾ.niˈka/ /foɾ.niˈkaɾ/ /fur.niˈka/ v
cudzołożyć

forquilla /foɾˈki.ʎa/ /foɾˈki.ʎə/ /furˈki.ʎə/ n fem
widelec
Cobert per menjar dotat de vàries puntes.

forrellat /fo.reˈʎat/ /fo.rəˈʎat/ /fu.raˈʎat/ /fu.rəˈjat/ /fu.rəˈʎat/ n masc
rygiel

fort adj masc
silny
Dotat de fortalesa, robust.

fortalesa /foɾ.taˈɫe.za/ /foɾ.təˈɫə.zə/ /fur.təˈɫɛ.zə/ n fem
forteca twierdza
Construcció per a protegir un indret, amb torres, muralles i bones defenses.

fortificació /foɾ.ti.fi.ka.siˈo/ /foɾ.ti.fi.kə.siˈo/ /fur.ti.fi.kə.siˈo/ n fem
fortyfikacja
Edifici pensat per resistir l'atac de l'enemic.

fortuna /foɾˈtu.na/ /foɾˈtu.nə/ /furˈtu.nə/ n fem
fortuna
Sort, particularment quan és bona.

força /ˈfɔr.sa/ /ˈfɔɾ.sa/ /ˈfɔɾ.sɔ/ n fem
siła moc

força magnetomotriu n fem
siła magnetomotoryczna

forçar /forˈsa/ /forˈsaɾ/ /furˈsa/ v
zmusić

fosc adj masc
ciemny
Sense llum.

foscor /fosˈko/ /fosˈkoɾ/ /fusˈko/ n fem
ciemność

fossa /ˈfo.sa/ /ˈfo.sə/ /ˈfɔ.sa/ /ˈfɔ.sɔ/ /ˈfɔ.sə/ n fem
dół

fossat /foˈsat/ /fuˈsat/ n masc
fosa

fotesa /foˈte.za/ /foˈtə.zə/ /fuˈtɛ.zə/ n fem
pierdoła
Cosa insignificant, sense importància, utilitat o interès, desproveïda de sentit.

fotja /ˈfo.d͡ʒa/ /ˈfo.d͡ʒə/ /ˈfɔ.d͡ʒa/ /ˈfɔ.d͡ʒɔ/ /ˈfɔ.d͡ʒə/ n fem
łyska
Ocell de la família dels ràl·lids, de plomatge negre i bec blanc amb una placa còrnia blanca al front (Fulica atra).

fotocopiadora /fo.to.ko.pi.aˈðo.ɾa/ /fo.to.ko.pi.əˈðo.ɾə/ /fu.tu.ku.pi.əˈðo.ɾə/ n fem
fotokopiarka

fotocopiar /fo.to.ko.piˈa/ /fo.to.ko.piˈaɾ/ /fu.tu.ku.piˈa/ v
kserować

fotografia /fo.to.ɣɾaˈfi.a/ /fo.to.ɣɾəˈfi.ə/ /fu.tu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
fotografia

fotoperiodisme /ˌfo.to.pe.ɾi.oˈðiz.me/ /ˌfo.to.pə.ɾi.oˈðiz.mə/ /ˌfo.tu.pə.ɾi.uˈðiz.mə/ n masc
fotoreportaż

fotosíntesi /ˌfo.toˈsin.te.zi/ /ˌfo.toˈsin.tə.zi/ /ˌfo.tuˈsin.tə.zi/ n fem
fotosynteza

fotre el camp /ˌfo.tɾe /ˌfo.tɾə v
spierdalać

fotó /foˈto/ /fuˈto/ n masc
foton

fracció /fɾak.siˈo/ /fɾək.siˈo/ n fem
ułamek
Cadascun dels fragments resultants d'una partició. Ex.:"Això que hem trobat és una fracció d'una antiga gerra".
Expressió numèrica emprada en matemàtica en què es té en compte una part en relació al nombre total de parts del que abans era una totalitat.

fractal /fɾakˈtaɫ/ /fɾəkˈtaɫ/ adj
fraktal
Relatiu a les fractals.

fractal /fɾakˈtaɫ/ /fɾəkˈtaɫ/ n fem
fraktal
(geometria) Figura composta per unes formes cadascuna de les quals alhora està formada per les mateixes formes (en mida inferior) i així reiteradament i infinita.

fractura /fɾakˈtu.ɾa/ /fɾəkˈtu.ɾə/ n fem
złamanie

fracàs /fɾaˈkas/ /fɾəˈkas/ n masc
niepowodzenie

fragata /fɾaˈɣa.ta/ /fɾəˈɣa.tə/ n fem
fregata

franc /ˈfɾaŋ/ /ˈfɾaŋk/ /ˈfɾaŋk/ n masc
frank
Moneda d'origen francès i d'altres estats francòfons.

franci n masc
frans

francmaçoneria /ˌfɾaŋ.ma.so.neˈɾi.a/ /ˌfɾaŋ.mə.so.nəˈɾi.ə/ /ˌfɾaŋ.mə.su.nəˈɾi.ə/ n fem
wolnomularstwo

francmaçó /ˌfɾaŋ.maˈso/ n masc
wolnomularz

francès /fɾənˈsəs/ /fɾənˈsɛs/ adj masc
francuski
Relatiu o pertanyent a França, als seus habitants o a la llengua francesa.

francès /fɾənˈsəs/ /fɾənˈsɛs/ n masc
francuski język francuski
(només singular) Llengua romànica parlada a França, al Quebec, a Valònia, a la Suïssa Romanya, al Congo i a la majoria d'excolònies franceses.

franel·la /fɾaˈnɛ.ɫa/ /fɾaˈnɛ.ɫɛ/ /fɾaˈnɛɫ.ɫa/ /fɾəˈnɛ.ɫə/ /fɾəˈnɛɫ.ɫə/ n fem
flanela

franja /ˈfɾaɲ.d͡ʒa/ n fem
frędzel
Espai llarg i estret.

franqueig /fɾaŋˈket͡ʃ/ /fɾəŋˈkət͡ʃ/ /fɾəŋˈkɛt͡ʃ/ n masc
porto

franquisme /fɾaŋˈkiz.me/ /fɾəŋˈkiz.mə/ n masc
frankizm

frare /ˈfɫa.ɾe/ /ˈfɫa.ɾi/ /ˈfɾa.ɾa/ /ˈfɾa.ɾe/ /ˈfɾa.ɾə/ /ˈfɾa.ɾə/ n masc
zakonnik brat
Home que viu la seva religiositat en un monestir, amb altres companys.

fraret /fɾaˈɾet/ /fɾəˈɾət/ /fɾəˈɾɛt/ n masc
maskonur
Ocell de la família dels àlcids, de plomatge blanc i negre, de bec triangular comprimit (Fratercula arctica).

frase /ˈfɾa.ze/ n fem
zdanie
Unió de subjecte i predicat, oració.

frase feta /ˌfɾa.ze n fem
frazeologizm

fraternalment /fɾa.terˌnaɫˈmen/ /fɾa.teɾˌnaɫˈmen/ /fɾa.teɾˌnaɫˈment/ /fɾə.tərˌnaɫˈmen/ /fɾə.təɾˌnaɫˈment/ adv
bratersko

fraternitat /fɾa.teɾ.niˈtat/ /fɾə.tər.niˈtat/ n fem
braterstwo

fraternitzar /fɾa.teɾ.niˈd͡za/ /fɾa.teɾ.niˈzaɾ/ /fɾə.təɾ.nidˈza/ v
bratać

frau /ˈfɾaw/ n masc
oszustwo

fre /ˈfɾe/ /ˈfɾə/ /ˈfɾɛ/ n masc
hamulec

fred /ˈfɾet/ /ˈfɾət/ /ˈfɾɛt/ adj masc
zimny chłodny
De baixa temperatura.

fred /ˈfɾet/ /ˈfɾət/ /ˈfɾɛt/ n masc
zimno chłodny
Sensació experimentada en baixar la temperatura.

fregata /fɾeˈɣa.ta/ /fɾəˈɣa.tə/ n fem
fregata

fregir /fɾeˈd͡ʒi/ /fɾeˈʒi/ /fɾəˈʒi/ v
smażyć

fregit /fɾeˈd͡ʒit/ /fɾeˈʒit/ /fɾəˈʒit/ adj masc
smażony
Dit d'un aliment cuit en oli o un altre líquid bullent.

freixura /fɾejˈʃu.ɾa/ /fɾeˈʃu.ɾa/ /fɾəˈʃu.ɾə/ n fem
podroby

frenar /fɾeˈna/ /fɾeˈnaɾ/ /fɾəˈna/ v
hamować

freqüent /fɾeˈkwen/ /fɾeˈkwent/ /fɾəˈkwen/ /fɾəˈkwent/ adj
częsty

freqüentar /fɾe.kwenˈta/ /fɾe.kwenˈtaɾ/ /fɾə.kwənˈta/ v
odwiedzać

freqüentment /fɾeˌkwemˈmen/ /fɾeˌkwemˈment/ /fɾəˌkwemˈmen/ /fɾəˌkwemˈment/ adv
często

freqüència /fɾeˈkwɛn.si.a/ /fɾəˈkwɛn.si.ə/ n fem
częstość częstotliwość

fresc /ˈfɾesk/ /ˈfɾəsk/ /ˈfɾɛsk/ adj masc
świeży
Acabat de fer.

fricatiu /fɾi.kaˈtiw/ /fɾi.kəˈtiw/ adj masc
frykatywny

frigorífic /fɾi.ɣoˈɾi.fik/ /fɾi.ɣuˈɾi.fik/ n masc
lodówka
Aparell per a la conservació de productes a baixa temperatura.

fris n masc
fryz

frisó /fɾiˈzo/ adj masc
fryzyjski
Relatiu o pertanyent a Frísia.

frisó /fɾiˈzo/ n masc
fryzyjski
Persona que habita o és originària de Frísia.
(invariant) Llengua germànica parlada a Frísia.

frisó occidental n masc
(język) zachodniofryzyjski

front /ˈfɾon/ /ˈfɾont/ n masc
czoło
Part de la cara per sobre dels ulls
front
Bàndol de combat

frontal /fɾonˈtaɫ/ /fɾunˈtaɫ/ adj
czołowy

frontera /fɾonˈte.ɾa/ /fɾonˈte.ɾə/ /fɾunˈte.ɾə/ n fem
granica
Línia en un mapa que separa els territoris pertanyents a dos territoris administrativament diferenciats.

frontispici /fɾon.tisˈpi.si/ /fɾun.tisˈpi.si/ n masc
frontyspis
Façana principal i destacada d’un edifici
Pàgina del llibre que hi ha davant la portada.

frontissa /fɾonˈti.sa/ /fɾonˈti.sə/ /fɾunˈti.sə/ n fem
zawias

frugal /fɾuˈɣaɫ/ adj
oszczędny

fruit n masc
owoc
Producte generat per les plantes fecundades utilitzat com a mecanisme per estendre la llavor.

fruita /ˈfɾuj.ta/ /ˈfɾwi.ta/ n fem
owoc
Fruit mengívol.

frustració n fem
frustracja

fràgil /ˈfɾa.d͡ʒiɫ/ /ˈfɾa.ʒiɫ/ adj
kruchy

frívol /ˈfɾi.voɫ/ /ˈfɾi.vuɫ/ /ˈfɾi.βoɫ/ /ˈfɾi.βuɫ/ adj masc
bezmyślny

fuet /fuˈət/ /fuˈɛt/ n masc
bat
Corretja amb un mànec utilitzada per a colpejar.

fuga /ˈfu.ɣa/ /ˈfu.ɣə/ n fem
fuga
(música) Composició polifònica amb una melodia que segueix les regles del contrapunt.

fugaç /fuˈɣas/ adj
nikły

fugir /fuˈd͡ʒi/ /fuˈd͡ʒiɾ/ /fuˈʒi/ v
uciekać
Una cosa, allunyar-se ràpidament.

fuita /ˈfuj.ta/ /ˈfuj.tə/ /ˈfwi.ta/ n fem
ucieczka

fulcre /ˈfuɫ.kɾe/ /ˈfuɫ.kɾə/ n masc
punkt podparcia

full /ˈfuj/ /ˈfuʎ/ n masc
kartka

fulla /ˈfu.jə/ /ˈfu.ʎa/ /ˈfu.ʎə/ n fem
liść
(botànica) Òrgan de color verd dels vegetals que apareix a la tija o al tronc.
ostrze
Part tallant d'un objecte.

fullaraca /fu.ʎaˈɾa.ka/ /fu.ʎəˈɾa.kə/ n fem
ściółka

fullatge /fuˈja.d͡ʒə/ /fuˈʎa.d͡ʒe/ /fuˈʎa.d͡ʒə/ n masc
listowie
Conjunt unitari de fulles d’una planta.

fullola /fuˈjɔ.ɫə/ /fuˈʎɔ.ɫa/ /fuˈʎɔ.ɫɔ/ /fuˈʎɔ.ɫə/ n fem
fornir

fum n masc
dym
Vapor visible exhalat o substància que aparenta l’exhalació d’una combustió.

fumador /fu.maˈðo/ /fu.maˈðoɾ/ /fu.məˈðo/ n masc
palacz
Persona que fuma.

fumar /fuˈma/ /fuˈmaɾ/ v
palić

fumat /fuˈmat/ adj masc
wędzony
Sotmès al fumatge.

funcional /fun.si.oˈnaɫ/ /fun.si.uˈnaɫ/ adj
aktywny

funcionar /fun.si.oˈna/ /fun.si.oˈnaɾ/ /fun.si.uˈna/ v
działać

funció n fem
funkcja

fundació /fun.da.siˈo/ n fem
fundacja
Tipus de persona jurídica que es caracteritza per ser una organització sense ànim o fins de lucre. Dotada amb un patrimoni propi atorgat pels seus fundadors, la fundació ha de perseguir les fins que es van contemplar en el seu objecte social, si bé ha de també cuidar del seu patrimoni com a mitjà per a la consecució dels fins.

fundar /funˈda/ /funˈdaɾ/ v
założyć
Establir, erigir, instituir.

fura /ˈfu.ɾa/ /ˈfu.ɾə/ n fem
fretka
Mamífer semblant a la mostela (Mustela putorius furo).

furga /ˈfur.ɡə/ /ˈfuɾ.ɣa/ n fem
ożóg

furgoneta /fur.ɡuˈnɛ.tə/ /fur.ɣuˈnɛ.tə/ /fuɾ.ɣoˈne.ta/ /fuɾ.ɣoˈnə.tə/ n fem
blaszak
Vehicle automòbil de càrrega lleuger amb la caixa posterior tancada.

furiosament /fu.ɾiˌo.zaˈmen/ /fu.ɾiˌo.zaˈment/ /fu.ɾiˌo.zəˈmen/ /fu.ɾiˌo.zəˈment/ adv
wściekle

furt /ˈfurt/ n masc
kradzież

furtar /furˈta/ /fuɾˈta/ /fuɾˈtaɾ/ v
kraść

furtivament /furˌti.vəˈmen/ /furˌti.βaˈmen/ /furˌti.βəˈmen/ /fuɾˌti.vaˈment/ /fuɾˌti.vəˈment/ /fuɾˌti.βaˈmen/ adv
potajemnie

fus /ˈfus/ n masc
wrzeciono
Instrument, ample del mig i estret als extrems, que es fa servir per a convertir matèries primeres (flocs de llana, boles de cotó) en fil.
strefa czasowa
Cadascun dels espais entre meridians que es fan servir per a marcar les diferents zones horàries del planeta Terra.

fusell /fuˈzeʎ/ n masc
karabin

fusible /fuˈzi.bɫe/ /fuˈzi.βɫe/ /fuˈzi.βɫə/ /fuˈzib.bɫe/ /fuˈzib.bɫə/ n masc
bezpiecznik

fusió /fu.ziˈo/ n fem
fuzja

fusta /ˈfus.ta/ n fem
drewno drzewo
(normalment no comptable) Material tret dels arbres i vegetals.
drewno
(tennis) Cop d'execució incorrecta en què el contacte de la raqueta amb la pilota o el volant s'efectua en part o totalment per mitjà del marc de la raqueta.
(golf) Bastó d'empunyadura llarga i cap rodó, que s'utilitza per a fer els cops més llargs.

fuster /fusˈte/ /fusˈteɾ/ n masc
cieśla
(professions) Persona que treballa amb fusta.

futbol /fubˈbɔɫ/ /fudˈbɔɫ/ n masc
piłka nożna futbol

futbol americà n masc
futbol

futbol sala n masc
futsal

futur /fuˈtu/ /fuˈtuɾ/ adj masc
przyszłość przyszły
Que ha de venir.

futur /fuˈtu/ /fuˈtuɾ/ n masc
drewno przyszłość
Temps que ha de venir.

fàbrica /ˈfa.bɾi.ka/ n fem
zakład fabryka
Paratge destinat a fabricar alguna cosa.
fabryka zakład
Edifici sumptuós.

fàcil adj
lekki łatwy
Que es pot fer o obtenir sense esforç.

fàl·lic /ˈfa.ɫik/ /ˈfaɫ.ɫik/ adj masc
falliczny

fàstic /ˈfas.tik/ n masc
odraza

fàtic /ˈfa.tik/ adj masc
fatyczny

fènix /ˈfɛ.niks/ n masc
feniks

fèrula /ˈfɛ.ɾu.ɫa/ n fem
szyna

fètid adj masc
cuchnący

fíbula /ˈfi.bu.ɫa/ /ˈfi.βu.ɫə/ n fem
spinka

físic /ˈfi.zik/ adj
fizyczny
Relatiu o pertanyent a la física.

física /ˈfi.zi.ka/ n fem
fizyka
Ciència que estudia les propietats i interaccions de la matèria, de l'espai, del temps i de l'energia.

físicament /ˌfi.zi.kaˈmen/ /ˌfi.zi.kaˈment/ /ˌfi.zi.kəˈmen/ /ˌfi.zi.kəˈment/ adv
fizycznie

fístula /ˈfis.tu.ɫa/ /ˈfis.tu.ɫə/ n fem
fistuła

fòbia /ˈfɔ.bi.a/ /ˈfɔ.βi.ə/ n fem
fobia

fòrint /ˈfɔ.ɾin/ /ˈfɔ.ɾint/ n masc
forint

fòrum n masc
forum

fòsfor /ˈfɔs.foɾ/ /ˈfɔs.fur/ n masc
fosfor

fórmula /ˈfɔr.mu.ɫə/ n fem
wzór

fúcsia /ˈfuk.si.a/ /ˈfuk.si.ə/ n fem
fuksja

fútil /ˈfu.tiɫ/ adj
daremny

gabella /ɡaˈbe.ʎa/ /ɡəˈβe.ʎə/ n fem
barkracht
Qualsevol tribut o contribució que es paga al príncep.

gabinet /ɡa.biˈnet/ /ɡə.biˈnət/ /ɡə.biˈnɛt/ /ɡə.βiˈnɛt/ n masc
gabinet

gabonès /ɡa.boˈnes/ /ɡə.boˈnəs/ /ɡə.buˈnɛs/ /ɡə.βuˈnɛs/ adj masc
Gabonka
Relatiu o pertanyent al Gabon.

gabonès /ɡa.boˈnes/ /ɡə.boˈnəs/ /ɡə.buˈnɛs/ /ɡə.βuˈnɛs/ n masc
Gabonka
Persona que habita o és originària del Gabon.

gadolini /ɡə.ðoˈɫi.ni/ /ɡə.ðuˈɫi.ni/ n masc
gadolin

gairebé /ˌɡaj.ɾeˈbe/ adv
prawie

galera /ɡaˈɫe.ɾa/ /ɡəˈɫe.ɾə/ n fem
galera
Vaixell de guerra de l'antiguitat mogut amb la força del vent i dels rems.

galeria n fem
galeria

galeta /ɡaˈɫe.ta/ /ɡəˈɫə.tə/ /ɡəˈɫɛ.tə/ n fem
ciastko
Tros petit de forma geomètrica diversa de pasta de farina, sucre i greix, cuita al forn.

galindó /ga.linˈdo/ /gə.ɫinˈdo/ n masc
halluks

galió /ɡa.ɫiˈo/ /ɡə.ɫiˈo/ n masc
galeon
Vaixell de vela, armat amb canons, amb capacitat de navegació oceànica, dedicat al tràfic mercant o a la guerra, utilitzat entre els segles XVI i XVIII. Es caracteritza per els seus castells alterosos a popa i proa, els seus tres o quatre pals, a més del bauprès, els dos primers (pals trinquet i major) amb veles quadrades, i les seves grans dimensions en comparació als vaixells de l'època. La propulsió és exclusivament mitjançant veles a excepció d'algunes unitats especials d'algunes flotes (espanyola, turca) que també tenen una coberta ocupada per remers.

gall n masc
kogut
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Gallus gallus).

gallec /ɡaˈʎek/ adj masc
galisyjski
Relatiu o pertanyent a Galícia, als seus habitants o a la llengua gallega.

gallec /ɡaˈʎek/ n masc
Galicjanin
Natural de Galícia
(només singular) Llengua parlada a Galícia, la zona occidental d'Astúries, la comarca del Bierzo, a l'oest de Zamora i al nord de Portugal.

galleda /ɡaˈʎe.ða/ /ɡəˈʎə.ðə/ /ɡəˈʎɛ.ðə/ n fem
wiadro

gallet /ɡaˈʎet/ /ɡəˈʎət/ /ɡəˈʎɛt/ n masc
cyngiel
Palanca pensada per ser premuda tancant el dit índex i que és utilitzada en diverses eines per fer-les actuar (trepants, etc.), així com per fer disparar diverses armes, en especial armes portàtils de foc i ballestes.
(videojocs) Botó d'un comandament de joc, generalment analògic, que es troba a la banda del comandament més allunyada del jugador i es prem habitualment amb el dit índex o amb el dit del mig, que serveix per a activar una acció.

gallina /ɡaˈʎi.na/ n fem
kura
Au de corral.

gallinaire /ɡa.ʎiˈnaj.ɾe/ /ɡə.ʎiˈnaj.ɾə/ n neut
drobiarz

galliner /ɡa.ʎiˈne/ /ɡa.ʎiˈneɾ/ /ɡə.ʎiˈne/ n masc
kurnik

galop /ɡaˈɫɔp/ /ɡəˈɫɔp/ n masc
cwał

galopar /ga.ɫoˈpa/ /ga.ɫoˈpaɾ/ /gə.ɫuˈpa/ v
galopować

galta /ˈɡaɫ.ta/ n fem
policzek

gal·li /ˈɡa.ɫi/ /ˈɡaɫ.ɫi/ n masc
gal

gal·lès /ɡaɫˈɫes/ /ɡəɫˈɫəs/ /ɡəɫˈɫɛs/ /ɡəˈɫɛs/ adj masc
język walijski
Relatiu a Gal·les o la seva llengua.

gal·lès /ɡaɫˈɫes/ /ɡəɫˈɫəs/ /ɡəɫˈɫɛs/ /ɡəˈɫɛs/ n masc
Walijczyk
Individu de Gal·les.
walijski
(només singular) Llengua celta pròpia de Gal·les.

galàxia /ɡaˈɫak.si.a/ n fem
galaktyka

galó /ɣaˈɫo/ /ɣəˈɫo/ n masc
galon

gamarús /ɡa.maˈɾus/ n masc
puszczyk
Ocell de la família de les estrígides (Strix aluco).

gamba /ˈɡam.ba/ /ˈɡam.bə/ n fem
krewetka
Un dels diversos crustacis comestibles de l’ordre dels decàpodes i del grup dels macrurs amb abdomen translúcid llarg i potes primes.

gambià /ɡam.biˈa/ adj masc
Gambijczyk
Relatiu o pertanyent a Gàmbia.

gambià /ɡam.biˈa/ n masc
Gambijczyk
Persona que habita o és originària de Gàmbia.

gamma /ˈɡam.ma/ /ˈɡam.mə/ n fem
gamma

gana n fem
głód
Desig de menjar, sensació impulsada per la necessitat d'aliment.

gandula /ɡanˈdu.ɫa/ n fem
leżak

ganivet /ɡa.niˈvet/ /ɡa.niˈβet/ /ɡə.niˈvət/ /ɡə.niˈvɛt/ n masc
nóż
Estri destinat a tallar, en especial el menjar, i de vegades també a punxar, que consta d'un mànec i d'una part en serra o esmolada.

ganxet /ɡaɲˈt͡ʃet/ /ɡəɲˈʃət/ /ɡəɲˈʃɛt/ n masc
szydełkowanie

ganxo /ˈɡaɲ.t͡ʃo/ /ˈɡaɲ.ʃo/ /ˈɡaɲ.ʃu/ n masc
sierpowy
Peça de metall corbada que es fa servir per penjar coses.
(golf) Cop, generalment defectuós, que imprimeix una trajectòria corba a la bola amb un efecte pronunciat de dreta a esquerra, en el cas d'un jugador dretà, o d'esquerra a dreta, en el cas d'un jugador esquerrà.
hak
(pilota basca) Llançament natural en què es mou el braç estirat des de dalt cap a baix.

garantir /ɡa.ɾanˈti/ /ɡa.ɾanˈtiɾ/ v
gwarantować

garatge /ɡaˈɾa.d͡ʒe/ /ɡəˈɾa.d͡ʒə/ n masc
garaż

garba /ˈɡar.bə/ /ˈɡaɾ.ba/ n fem
snop

gargot /ɡaɾˈɣɔt/ n masc
bazgroły
Traç irregular que sovint és el resultat d'un dibuix mal fet.

garnatxa /ɡaɾˈna.t͡ʃa/ /ɡərˈna.t͡ʃə/ n
grenache
Vi dolç natural produït amb una part de most de raïm garnatxa sobremadurat i fermentat i una part de most no fermentat.

garriga /ɡaˈri.ɣa/ /ɡəˈri.ɣə/ n fem
garig

garrinada /ɡa.riˈna.ða/ /ɡə.riˈna.ðə/ n fem
miot prosiąt

garrinar /ɡa.riˈna/ /ɡa.riˈnaɾ/ v
prosić się

garrofer /ɡa.roˈfe/ /ɡa.roˈfeɾ/ /ɡə.roˈfe/ /ɡə.ruˈfe/ n masc
szarańczyn strąkowy

garrí /ɡaˈri/ /ɡəˈri/ n masc
prosiak

garsa /ˈɡaɾ.sa/ n fem
sroka

gas n masc
gaz
Matèria en un estat en què les forces de cohesió són dèbils tendint a expandir-se i omplir el recipient que el conté.

gasa /ˈɡa.za/ /ˈɡa.zə/ n fem
gaza

gasela /ɡaˈzɛ.ɫa/ /ɡaˈzɛ.ɫɛ/ /ɡəˈzɛ.ɫə/ n fem
gazela

gasiu /ɡaˈziw/ /ɡəˈziw/ adj masc
skąpy

gasolinera /ɡa.zo.ɫiˈne.ɾa/ /ɡə.zo.ɫiˈne.ɾə/ /ɡə.zu.ɫiˈne.ɾə/ n fem
stacja benzynowa

gastar /ɡasˈta/ /ɡasˈtaɾ/ v
wydawać

gastroenteritis /ˌɡas.tɾo.en.teˈɾi.tis/ /ˌɡas.tɾon.təˈɾi.tis/ /ˌɡas.tɾun.təˈɾi.tis/ n fem
grypa żołądkowa

gastronomia /ɡas.tɾo.noˈmi.a/ /ɡəs.tɾo.noˈmi.ə/ /ɡəs.tɾu.nuˈmi.ə/ n fem
gastronomia

gasós /ɡaˈzos/ adj masc
gazowany
Relatiu al gas o existent com a gas.

gat n masc
kot
Mamífer felí (Felis silvestris catus), de dimensions reduïdes, domesticat i bastant llest.

gat salvatge n masc
żbik

gatòfil /ɡaˈtɔ.fiɫ/ /ɡəˈtɔ.fiɫ/ n masc
kociarz

gató /ɡaˈto/ /ɡəˈto/ n masc
kicia

gaudir /ɡawˈði/ /ɡawˈðiɾ/ v
cieszyć się

gavella /ɡaˈve.ʎa/ /ɡaˈβe.ʎa/ /ɡəˈve.ʎə/ /ɡəˈβe.ʎə/ n fem
snop

gavina /ɡaˈvi.na/ /ɡaˈβi.na/ /ɡəˈvi.nə/ n fem
mewa śmieszka

gebre /ˈd͡ʒe.bɾe/ /ˈʒe.βɾə/ n masc
szron

gegant /d͡ʒeˈɣan/ /d͡ʒeˈɣant/ /ʒəˈɣan/ /ʒəˈɣant/ n masc
olbrzym gigant
Ésser d'estatura desmesurada.

gel /ˈd͡ʒɛɫ/ n masc
lód
Estat sòlid de l'aigua, en circumstàncies normals sota els zero graus Celsius.

gelat /ʒəˈɫat/ n masc
lód lody
(aliments) Aliment típicament dolç, menjat sovint en les postres, format per un líquid solidificat per congelació.

gelatina /d͡ʒe.ɫaˈti.na/ /ʒə.ɫəˈti.nə/ n fem
galaretka
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los.

gelosament /d͡ʒeˌɫo.zaˈmen/ /d͡ʒeˌɫo.zaˈment/ /ʒəˌɫo.zəˈmen/ /ʒəˌɫo.zəˈment/ adv
zazdrośnie

gelosia /d͡ʒe.ɫoˈzi.a/ /ʒə.ɫoˈzi.ə/ /ʒə.ɫuˈzi.ə/ n fem
zawiść
Sentiment d'enveja o de refús envers una persona que gaudeix d'alguna cosa o d'algú que voldríem per a nosaltres.
Tipus de paret d'obra o de fusta que permet passar parcialment l'aire i la llum, emprat per refrescar interiors i veure sense ser vist o també com a suport per fer créixer plantes enfiladisses.

gelós /d͡ʒeˈɫos/ /ʒəˈɫos/ adj masc
zazdrosny

gemec /d͡ʒeˈmek/ /ʒəˈmek/ n masc
bek

gemma /ˈd͡ʒem.ma/ /ˈʒɛm.mə/ n fem
kamień szlachetny

gen /ˈd͡ʒen/ /ˈʒɛn/ n masc
gen

gendre /ˈd͡ʒɛn.dɾe/ /ˈʒɛn.dɾə/ n masc
zięć

gener /d͡ʒaˈne/ /d͡ʒeˈne/ /ʒəˈne/ /ʒəˈne/ n masc
styczeń
Primer mes de l'any.

generació /d͡ʒe.ne.ɾa.siˈo/ n fem
pokolenie generacja

generalització /d͡ʒe.ne.ɾa.ɫi.d͡za.siˈo/ /d͡ʒe.ne.ɾa.ɫi.za.siˈo/ /ʒə.nə.ɾə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
generalizacja uogólnienie

generalment /d͡ʒe.neˌɾaɫˈmen/ /d͡ʒe.neˌɾaɫˈment/ /ʒə.nəˌɾaɫˈmen/ /ʒə.nəˌɾaɫˈment/ adv
powszechnie

generosament /d͡ʒe.neˌɾo.zaˈmen/ /d͡ʒe.neˌɾo.zaˈment/ /ʒə.nəˌɾo.zəˈmen/ /ʒə.nəˌɾo.zəˈment/ adv
hojnie

generositat /d͡ʒe.ne.ɾo.ziˈtat/ /ʒə.nə.ɾo.ziˈtat/ /ʒə.nə.ɾu.ziˈtat/ n fem
hojność

generós /d͡ʒe.neˈɾos/ adj masc
hojny szczodry

genetista /d͡ʒe.neˈtis.ta/ /d͡ʒe.neˈtis.te/ /ʒə.nəˈtis.tə/ n neut
genetyk

geni /ˈd͡ʒɛ.ni/ /ˈd͡ʒɛ.nit/ /ˈʒɛ.ni/ /ˈʒɛ.nit/ n masc
geniusz
Persona dotada d'una capacitat, preparació i desenvolupament mentals extraordinaris respecte a la mitjana d'altres individus de la mateixa edat per a crear o inventar una obra artística o científica admirable.

genitiu /d͡ʒe.niˈtiw/ /ʒə.niˈtiw/ n masc
dopełniacz

geniva /d͡ʒeˈni.va/ /d͡ʒeˈni.βa/ /ʒəˈni.və/ /ʒəˈni.βə/ n fem
dziąsło

genocidi /d͡ʒe.noˈsi.ði/ /ʒə.noˈsi.ði/ /ʒə.nuˈsi.ði/ n masc
ludobójstwo

genoll /d͡ʒeˈnoʎ/ /ʒiˈnoʎ/ /ʒuˈnoʎ/ /ʒəˈnoʎ/ n masc
kolano
(anatomia) articulació de la cama que la divideix en dues parts i que permet el seu moviment i flexió.

gens /ˈd͡ʒens/ /ˈʒens/ adv
wcale nie
Absència de quantitat respecte d'una totalitat anterior.

gent /ˈd͡ʒen/ /ˈd͡ʒent/ /ˈʒen/ /ˈʒent/ n fem
ludzie

gentilici /d͡ʒen.tiˈli.si/ /ʒən.tiˈɫi.si/ n masc
określenie na mieszkańca

gentrificació /d͡ʒen.tɾi.fi.ka.siˈo/ /ʒən.tɾi.fi.kə.siˈo/ n fem
gentryfikacja

genuí /d͡ʒe.nuˈi/ adj masc
autentyczny

genètic /d͡ʒeˈnɛ.tik/ /ʒəˈnɛ.tik/ adj masc
genetyczny

genètica /d͡ʒeˈnɛ.ti.ka/ /ʒəˈnɛ.ti.kə/ n fem
genetyka

genísser /d͡ʒeˈni.seɾ/ /ʒəˈni.sər/ n masc
janczar

geo- /ˈd͡ʒe.o/ /ˈʒe.o/ /ˈʒe.u/ prefix
geo-

geografia /d͡ʒe.o.ɣɾaˈfi.a/ /ʒə.o.ɣɾəˈfi.ə/ /ʒə.u.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
geografia
Ciència que estudia la terra en especial la seva superfície, però també la seva forma i composició i les capes de l'atmosfera. També és l'estudi de les característiques d'altres astres. Exemple: la geografia de la lluna.

geogràfic /d͡ʒe.oˈɣɾa.fik/ /ʒə.oˈɣɾa.fik/ /ʒə.uˈɣɾa.fik/ adj masc
geograficzny

geologia /d͡ʒe.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /d͡ʒe.o.ɫoˈʒi.a/ /ʒə.o.ɫoˈʒi.ə/ /ʒə.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
geologia
Ciència que estudia la terra, la seva història i els processos que li han donat forma.

geometria /d͡ʒe.o.meˈtɾi.a/ /ʒə.o.məˈtɾi.ə/ /ʒə.u.məˈtɾi.ə/ n fem
geometria

geomètric /d͡ʒe.oˈmɛ.tɾik/ /ʒə.oˈmɛ.tɾik/ /ʒə.uˈmɛ.tɾik/ adj masc
geometryczny

georgià /ʒə.oɾ.ʒiˈa/ /ʒə.ur.ʒiˈa/ n masc
gruziński
(masculí singular) Llengua parlada a Geòrgia.

gep /ˈd͡ʒep/ n masc
garb

geperut /d͡ʒe.peˈɾut/ /ʒə.pəˈɾut/ adj masc
garbaty
Que té un gep.

geperut /d͡ʒe.peˈɾut/ /ʒə.pəˈɾut/ n masc
garbaty
Persona que té un gep.

gerd /ˈd͡ʒɛɾt/ n masc
malina

germana /d͡ʒeɾˈma.na/ n fem
siostra
Filla dels mateixos pares.
Membre d'una comunitat religiosa.
Col·lega, companya, sòcia.

germanastre /d͡ʒeɾ.maˈnas.tɾe/ /ʒər.məˈnas.tɾə/ n masc
przyrodni brat
Germà que només comparteix un dels pares.
brat przyrodni
Fill del padrastre o de la madrastra.

germani /ʒərˈma.ni/ n masc
german

germen /ˈd͡ʒeɾ.men/ /ˈʒɛr.mən/ n masc
zarazek

germà /d͡ʒeɾˈma/ n masc
brat
Fill de la mateixa mare i del mateix pare.

germànic /d͡ʒeɾˈma.nik/ /ʒərˈma.nik/ adj
germański
Relacionat amb el germani

gerra /ˈd͡ʒɛ.ra/ /ˈd͡ʒɛ.rɛ/ /ˈʒɛ.rə/ n fem
dzbanek dzban
Recipient per contenir líquids, de boca ampla i amb ventre.

gerro /ˈd͡ʒɛ.ro/ /ˈʒɛ.ro/ /ˈʒɛ.ru/ n masc
wazon
Recipient portàtil per a ficar-hi aigua o flors.

gerundi /d͡ʒeˈɾun.di/ /ʒəˈɾun.di/ n masc
odsłownik

gespa /ˈd͡ʒes.pa/ /ˈʒes.pə/ n fem
trawnik darń

gest /ˈd͡ʒest/ /ˈʒest/ n masc
gest

gestació /d͡ʒes.ta.siˈo/ /ʒəs.tə.siˈo/ n fem
ciąża

ghanès /ɡaˈnes/ /ɡəˈnəs/ /ɡəˈnɛs/ adj masc
Ghanka
Relatiu o pertanyent a Ghana.

ghanès /ɡaˈnes/ /ɡəˈnəs/ /ɡəˈnɛs/ n masc
Ghanka
Persona que habita o és originària de Ghana.

gibraltareny /d͡ʒi.bɾaɫ.taˈɾeɲ/ /ʒi.bɾəɫ.təˈɾəɲ/ /ʒi.bɾəɫ.təˈɾɛɲ/ /ʒi.βɾəɫ.təˈɾɛɲ/ adj masc
gibraltarski
Relatiu o pertanyent al Gibraltar.

gibraltareny /d͡ʒi.bɾaɫ.taˈɾeɲ/ /ʒi.bɾəɫ.təˈɾəɲ/ /ʒi.bɾəɫ.təˈɾɛɲ/ /ʒi.βɾəɫ.təˈɾɛɲ/ n masc
gibraltarski
Persona que habita o és originària del Gibraltar.

gihadisme /d͡ʒi.haˈðiz.me/ /ʒi.həˈðiz.mə/ n masc
dżihadyzm

gimnàs /d͡ʒimˈnas/ /ʒimˈnas/ n masc
siłownia
Espai tancat destinat a realitzar exercicis gimnàstics.

gimnàstic /d͡ʒimˈnas.tik/ /ʒimˈnas.tik/ adj masc
gimnastyczny

gimnàstica /d͡ʒimˈnas.ti.ka/ /ʒimˈnas.ti.kə/ n fem
gimnastyka
Exercitació dels músculs del cos amb l'objectiu del benestar físic.
Disciplina esportiva consistent en l'execució exacta i harmònica d'una sèrie de moviments corporals definits de manera precisa.

ginebra /d͡ʒiˈne.bɾa/ n fem
gin

ginebre /d͡ʒiˈne.bɾe/ n masc
jałowiec

ginebrí /d͡ʒi.neˈbɾi/ /ʒi.nəˈβɾi/ adj masc
genewski
Relatiu o pertanyent a Ginebra.

ginebrí /d͡ʒi.neˈbɾi/ /ʒi.nəˈβɾi/ n masc
genewski
Persona que habita o és originària de Ginebra.

ginecologia /d͡ʒi.ne.ko.ɫoˈd͡ʒi.a/ /d͡ʒi.ne.ko.ɫoˈʒi.a/ /ʒi.nə.ko.ɫoˈʒi.ə/ /ʒi.nə.ku.ɫuˈʒi.ə/ n fem
ginekologia

ginecològic /d͡ʒi.ne.koˈɫɔ.d͡ʒik/ /d͡ʒi.ne.koˈɫɔ.ʒik/ /ʒi.nə.koˈɫɔ.ʒik/ /ʒi.nə.kuˈɫɔ.ʒik/ adj masc
ginekologiczny

giny /ˈd͡ʒiɲ/ /ˈʒiɲ/ n masc
widżet
(informàtica) Petit programa com a interfície d’usuari amb accés ràpid a funcions d’ús freqüent.

gira-sol /ˌd͡ʒi.ɾaˈsɔɫ/ n masc
słonecznik

giradora /d͡ʒi.ɾaˈðo.ɾa/ /ʒi.ɾəˈðo.ɾə/ n fem
szpatułka kuchenna

girafa /d͡ʒiˈɾa.fa/ n fem
żyrafa
Mamífer remugant de la família dels giràfids (Giraffa camelopardalis), de coll molt llarg, pelatge grogós amb taques fosques, propi de l'Àfrica.

girar /d͡ʒiˈɾa/ /d͡ʒiˈɾaɾ/ /ʒiˈɾa/ v
obrócić się kręcić
(intransitiu) Moure's al voltant del propi eix.
obrócić kręcić
(intransitiu) Canviar de direcció en un trajecte.

gla n fem
żołądź

glacial /ɡɫa.siˈaɫ/ adj
glacjalny
Relatiu o pertanyent al glaç.

glaciologia /ɡɫa.si.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ɡɫa.si.o.ɫoˈʒi.a/ /ɡɫə.si.o.ɫoˈʒi.ə/ /ɡɫə.si.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
glacjologia

glacis /ˈɡɫa.sis/ n masc
przedstok

gland /ˈɡɫan/ /ˈɡɫant/ n masc
żołądź

glaucoma /ɡɫawˈko.ma/ /ɡɫəwˈko.mə/ n masc
glaukoma

glaça /ˈɡɫa.sa/ /ˈɡɫa.sə/ n fem
lukier
Cobertura de pastisseria feta de pasta de sucre i clara d’ou.

globalisme /ɡɫo.baˈɫiz.me/ /ɡɫo.bəˈɫiz.mə/ /ɡɫu.bəˈɫiz.mə/ /ɡɫu.βəˈɫiz.mə/ n masc
globalizm

globalització /ɡɫo.ba.ɫi.za.siˈo/ /ɡɫo.bə.ɫi.d͡zə.siˈo/ /ɡɫo.βa.ɫi.d͡za.siˈo/ /ɡɫu.bə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
globalizacja
Procés pel qual un fenomen polític, econòmic, social o cultural esdevé d'àmbit universal.

globalment /ɡɫoˌbaɫˈment/ /ɡɫoˌβaɫˈmen/ /ɡɫuˌbaɫˈmen/ /ɡɫuˌβaɫˈmen/ adv
globalnie

globus n masc
globus
Figura en forma esfèrica.
balon
Mitjà aeri de transport, format per una mena de bossa, típicament amb forma ovoide, que conté un gas més lleuger que l'aire que li permet flotar en l'atmosfera.

glossa /ˈɡɫɔ.sa/ /ˈɡɫɔ.sɔ/ /ˈɡɫɔ.sə/ n fem
glosa
Explicació del sentit d’un mot.

glucagonoma /ɡɫu.ka.ɣoˈno.ma/ /ɡɫu.kə.ɣoˈno.mə/ /ɡɫu.kə.ɣuˈno.mə/ n masc
glukagonoma

glucosa /ɡɫuˈko.za/ /ɡɫuˈko.zə/ n fem
glukoza

glucèmia /ɡɫuˈsɛ.mi.a/ /ɡɫuˈsɛ.mi.ə/ n fem
glikemia

gluten /ˈɡɫu.ten/ /ˈɡɫu.tən/ n masc
gluten

gluó n masc
gluon

glàndula /ˈɡɫan.du.ɫa/ /ˈɡɫan.du.ɫə/ n fem
gruczoł

glòria /ˈɡɫɔ.ɾi.a/ /ˈɡɫɔ.ɾi.ə/ n fem
sława

gobi /ˈɡɔ.βi/ n masc
kiełb

gofra /ˈɡo.fɾa/ /ˈɡo.fɾə/ n fem
gofr

gol /ˈɡɔɫ/ n masc
gol
(esports de pilota, polo) Acció i efecte d'introduir la pilota, la bola o el disc a una porteria fins a traspassar totalment la línia de gol.

gol d'or n masc
złoty gol
(esports de pilota) Sistema de desempat de determinades competicions consistent a prorrogar un partit durant un temps màxim establert fins que un dels dos equips marca un gol, que li atorga la victòria.
(esports de pilota) Gol marcat durant la pròrroga del gol d'or.

gola /ˈɡo.ɫa/ /ˈɡo.ɫə/ n fem
gardło
(anatomia) Zona del cos de persones i animals, que comença al final de l'interior de la boca i acaba a l'inici de l'esòfag.

golf /ˈɡoɫf/ n masc
zatoka
Porció de mar tancada parcialment de terra.
golf
Esport de pilota practicat a l'aire lliure en un camp de golf que consisteix a introduir una bola en una sèrie de forats successius colpejant-la amb un bastó.

goma /ˈɡo.ma/ /ˈɡo.mə/ n fem
gumka
Substància d'alt pes molecular que tendeix a inflar-se amb l'aigua i a transformar-se en una massa gelatinosa.
Cosa que es fa servir per esborrar les marques de llapis sobre paper.
Substància obtinguda de la resina de les acàcies, que serveix per enganxar.
(tennis de taula) Revestiment d'una o totes dues cares de la fulla d'una pala format per una o dues capes de goma o cautxú.
Material elàstic que es fa servir per subjectar coses.

goma d'esborrar n fem
gumka do wymazywania

gonfanó n masc
chorągiew

gong /ˈɡɔŋ/ /ˈɡɔŋk/ /ˈɡɔŋk/ n masc
gong

googlejar /ɡu.ɣɫeˈd͡ʒa/ /ɡu.ɣɫeˈd͡ʒaɾ/ /ɡu.ɣɫeˈʒa/ /ɡu.ɣɫəˈd͡ʒa/ /ɡu.ɣɫəˈʒa/ v
guglać googlować

googol /ɡuˈɣoɫ/ n masc
googol

goril·la /ɡoˈɾiɫ.ɫa/ /ɡoˈɾiɫ.ɫə/ /ɡuˈɾi.ɫə/ /ɡuˈɾiɫ.ɫə/ n masc
goryl
Primat herbívor de grans dimensions de la família dels pòngids, amb moltes similituds amb l'ésser humà i que habita una part reduïda de l'Àfrica central.

gorra /ˈɡo.ra/ /ˈɡo.rə/ n fem
czapka

gos n masc
pies
Mamífer de la família dels cànids (Canis lupus familiaris), domesticat, subespècie del llop gris, d'olfacte molt desenvolupat i en general obedient al seu amo.

gos d'aigua n masc
pies dowodny

gosar /ɡoˈza/ /ɡoˈzaɾ/ /ɡuˈza/ v
śmieć

gossa /ˈɡo.sə/ n fem
suka

got /ˈɡot/ n masc
szklanka
Recipient obert per dalt i sense peu, pensat per agafar-se amb la mà i, en acostar-lo a la boca, poder beure el líquid que conté.

gota /ˈɡo.ta/ /ˈɡo.tə/ n fem
kropla
Petita esfera (o esferoide) líquida, popularment idealitzada en una forma punxeguda per dalt.

govern /ɡoˈvɛɾn/ /ɡoˈβɛrn/ /ɡoˈβɛɾn/ /ɡuˈvɛrn/ n masc
rząd władza
Òrgan que té el poder d'un territori.

governador /ɡo.veɾ.naˈðoɾ/ /ɡo.vəɾ.nəˈðo/ /ɡo.βer.naˈðo/ /ɡo.βeɾ.naˈðoɾ/ /ɡu.vər.nəˈðo/ /ɡu.βər.nəˈðo/ n masc
gubernator

governar /ɡo.veɾˈnaɾ/ /ɡo.vəɾˈna/ /ɡo.βerˈna/ /ɡo.βeɾˈna/ /ɡu.vərˈna/ v
kierować
Dirigir una embarcació amb l'ajuda del timó.
władać rządzić
Dirigir i administrar els afers públics, exercir l'autoritat del govern.

gra /ˈɡra/ n masc
ziarno

graciosament /ɡɾa.siˌo.zaˈmen/ /ɡɾa.siˌo.zaˈment/ /ɡɾə.siˌo.zəˈmen/ /ɡɾə.siˌo.zəˈment/ adv
wdzięcznie

gradualment /ɡɾa.ðuˌaɫˈmen/ /ɡɾa.ðuˌaɫˈment/ /ɡɾə.ðuˌaɫˈmen/ /ɡɾə.ðuˌaɫˈment/ adv
krok po kroku

graella /ɡɾaˈe.ʎa/ /ɡɾəˈe.ʎə/ n fem
ruszt grill

grafit n masc
grafit
Un dels principals minerals en què es presenta el carboni, caracteritzat pel seu color negre lluent i la seva bona conductivitat.

gralla /ˈɡɾa.jə/ /ˈɡɾa.ʎa/ /ˈɡɾa.ʎə/ n fem
kawka
Ocell de l’ordre dels passeriformes i de la família dels còrvids, de plomatge molt fosc (Coloeus monedula).

grallar /ɡɾaˈʎa/ /ɡɾaˈʎaɾ/ v
krakać

gram /ˈɡɾam/ n masc
gram

gramàtica /ɡɾaˈma.ti.ka/ n fem
gramatyka

gran adj
duży wielki
De dimensions considerables, que excedeix les mides ordinàries o esperades, en espai, envergadura, quantitat, etc.

granada /ɡɾaˈna.ða/ /ɡɾəˈna.ðə/ n fem
granat
Bomba de mà.

granat /ɡɾəˈnat/ n masc
granat
Mineral del grup dels silicats format per un metall bivalent i un de trivalent.
(invariable) Color roig fosc com la pedra preciosa.

graner /ɡɾaˈne/ /ɡɾaˈneɾ/ /ɡɾəˈne/ n masc
spichlerz
(agricultura) Lloc on s'emmagatzema el gra.

granja /ˈɡɾaɲ.d͡ʒa/ n fem
farma gospodarstwo

granota /ɡɾaˈnɔ.ta/ /ɡɾaˈnɔ.tɔ/ /ɡɾəˈnɔ.tə/ n fem
żaba
(zoologia) Nom d'ús generalitzat per designar diversos amfibis de l'ordre dels anurs.
kombinezon
Peça de roba que cobreix la major part del cos i que està dotada de camals i mànigues, usada principalment com a indumentària de treball.

grapa /ˈɡɾa.pa/ /ˈɡɾa.pə/ n fem
zszywka
Peça metàl·lica que, doblegada, serveix per ajuntar papers o cartons.

grapadora /ɡɾa.paˈðo.ɾa/ /ɡɾə.pəˈðo.ɾə/ n fem
zszywacz

grapat /graˈpat/ /grəˈpat/ n masc
garstka
Porció d’alguna cosa que cap dins el puny o la mà closa.

graponerament /ɡɾa.poˌne.ɾaˈmen/ /ɡɾa.poˌne.ɾaˈment/ /ɡɾə.poˌne.ɾəˈment/ /ɡɾə.puˌne.ɾəˈmen/ adv
niezdarnie

gras /ˈɡɾas/ adj masc
gruby
Amb molt de greix al cos, voluminós.

grassofòbia /ˌɡɾa.soˈfɔ.bi.a/ /ˌɡɾa.soˈfɔ.bi.ə/ /ˌɡɾa.suˈfɔ.bi.ə/ /ˌɡɾa.suˈfɔ.βi.ə/ n fem
fatfobia

gratacel /ˌɡɾa.taˈsɛɫ/ /ˌɡɾa.təˈsɛɫ/ n masc
drapacz chmur wieżowiec
Edifici d'alçada molt superior a la normal i dividit en un gran nombre de plantes

gratar /ɡɾaˈta/ /ɡɾaˈtaɾ/ /ɡɾəˈta/ v
drapać

gratitud /ɡɾa.tiˈtut/ /ɡɾə.tiˈtut/ n fem
wdzięczność

gratuït /ɡɾa.tuˈit/ /ɡɾə.tuˈit/ adj masc
bezpłatny

graula /ˈɡɾaw.ɫa/ /ˈɡɾaw.ɫə/ n fem
gawron
Ocell de l’ordre dels passeriformes i de la família dels còrvids, de plomatge negre amb part de la cara nua (Coloeus frugilegus).

grava /ˈɡɾa.va/ /ˈɡɾa.və/ /ˈɡɾa.βa/ /ˈɡɾa.βə/ n fem
żwir
(construcció) Conjunt de fragments de roca, natural o esmicolada, amb un diàmetre entre 4 i 254 mm..
(geomorfologia) Conjunt de fragments de roca sedimentària amb un diàmetre entre 2 i 20 mm.
(geoarqueologia) Conjunt de fragments de roca sedimentària amb un diàmetre entre 10 i 200 mm.

gravar /ɡɾaˈvaɾ/ /ɡɾaˈβa/ /ɡɾəˈva/ /ɡɾəˈβa/ v
grawerować rytować
Traçar una figura o una inscripció sobre una matèria dura amb una eina punxeguda.

gravetat /ɡɾa.veˈtat/ /ɡɾa.βeˈtat/ /ɡɾə.vəˈtat/ /ɡɾə.βəˈtat/ n fem
powaga
L'estat o condició de ser greu.
ciążenie grawitacja
Força que atrau els objectes cap al centre de la Terra.

gravitó n masc
grawiton

grec adj masc
grecki greka
Relatiu a Grècia, als habitants, la cultura o la llengua.

grec n masc
grecki greka
Ciutadà de Grècia.
(només singular) Llengua parlada a Grècia.

grec antic n masc
starożytna greka

grec modern n masc
nowogrecki

gregorià /ɡɾe.ɣo.ɾiˈa/ /ɡɾə.ɣo.ɾiˈa/ /ɡɾə.ɣu.ɾiˈa/ adj masc
gregoriański

greix /ˈgɾejʃ/ /ˈgɾeʃ/ n masc
tłuszcz

gremi /ˈɡɾɛ.mi/ n masc
cech

gresol /ɡɾeˈzɔɫ/ /ɡɾəˈzɔɫ/ n masc
tygiel
(metal·lúrgia) Recipient de material refractari per a fondre metalls a alta temperatura.
Situació en què té lloc una assimilació sociocultural entre individus de procedències diverses.

greu /ˈɡɾew/ adj
basowy
Aplicat a la música o la parla, de to baix.
poważny
Dit d'una situació, que no admet bromes, seriosa.

greuge /ˈɡɾew.d͡ʒe/ /ˈɡɾew.ʒə/ n masc
afront
Allò que ataca la dignitat d'una persona, societat, etc.

grill /ˈɡɾiʎ/ n fem
świerszcz
Insecte saltador diverses espècies de la família dels gríl·lids, de color negre rogenc, característic pel carrisqueig que fan els mascles per fricció dels èlitres.

grinyolar /ɡɾi.ɲoˈɫa/ /ɡɾi.ɲoˈɫaɾ/ /ɡɾi.ɲuˈɫa/ v
skrzypieć
Fer un sorolls estridents provocats pel fregadís entre objectes.

grip n fem
grypa

gripau n masc
ropucha ropuch

gris adj masc
szary
Color entre el negre i el blanc, el to propi de la cendra o el ciment.

grisú /ɡɾiˈzu/ n masc
gaz kopalniany

groc adj masc
żółty
Del color de l'or, el safrà o la llimona.

groc n masc
żółty żółć
Color de l'espectre entre el verd i el taronja.

grog /ˈɡɾɔk/ n masc
grog

gronxador /ɡɾoɲ.t͡ʃaˈðo/ /ɡɾoɲ.t͡ʃaˈðoɾ/ /ɡɾoɲ.ʃəˈðo/ /ɡɾuɲ.ʃəˈðo/ n masc
huśtawka bujaczka

gros adj masc
gruby
Considerable en volum.

gros n masc
gruby
La part més important d'un tot.

grossa /ˈɡɾɔ.sa/ /ˈɡɾɔ.sɔ/ /ˈɡɾɔ.sə/ n fem
gros
Dotze dotzenes

grua /ˈɡɾu.a/ /ˈɡɾu.ə/ n fem
żuraw dźwig
Ocell de la família dels gruids de més d’un metre de llargada, plomatge gris, coll i cara negres (Grus grus).
dźwig żuraw
Màquina per a aixecar i moure càrregues pesades amb un braç articulat.

gruixut /ɡɾujˈʃut/ /ɡɾuˈʃut/ adj masc
gruby

gruny /ˈɡɾuɲ/ n masc
chrumkanie

grunyir /ɡɾuˈɲi/ /ɡɾuˈɲiɾ/ v
warczeć
Rondinar d’irritació el gos, el gat, el porc.

grup /ˈɡɾup/ n masc
grupa

gruta /ˈɡɾu.ta/ /ˈɡɾu.tə/ n fem
grota

gràcia /ˈɡɾa.si.a/ /ˈɡɾa.si.ə/ /ˈɡɾa.sja/ /ˈɡɾa.sjə/ n fem
gracja
Resultar plaent.

gràcies /ˈɡɾa.si.əs/ Interjection
dziękuję
Expressió per a manifestar agraïment.

grèvol /ˈɡɾe.voɫ/ /ˈɡɾe.βoɫ/ /ˈɡɾɛ.voɫ/ /ˈɡɾɛ.vuɫ/ n masc
ostrokrzew
Fusta del grèvol, molt apreciada en ebenisteria.

gual /ˈɡwaɫ/ n masc
bród
En un riu, zona amb el fons ferm i la fondària prou reduïda per poder passar-hi a peu o en vehicle.

guant /ˈɡwan/ /ˈɡwant/ n masc
rękawica rękawiczka
Peça que cobreix la mà i de vegades part del braç, emprat com a vestimenta o com a protecció de la pell.
rękawiczka
(pilota basca) Bossa de cuir amb didals d'una cesta, situada a l'extrem superior i subjectada al canell, dintre la qual el jugador introdueix la mà per sostenir la cesta.

guantera /ɡwanˈte.ɾa/ /ɡwənˈte.ɾə/ n fem
schowek
Calaix petit al costat del tauler dels automòbils usat per tal de desar coses.

guanyador /ɡwa.ɲaˈðo/ /ɡwa.ɲaˈðoɾ/ /ɡwə.ɲəˈðo/ n masc
zwycięzca
Persona que guanya o ha guanyat alguna cosa.

guanyar /ɡoˈɲa/ /ɡuˈɲa/ /ɡwaˈɲa/ /ɡwaˈɲaɾ/ v
wygrać

guanyar-se la vida v
zarabiać na życie

guardaespatlles /ˌɡwar.dəsˈpaʎ.ʎəs/ /ˌɡwar.ða.esˈpaʎ.ʎes/ /ˌɡwaɾ.ða.esˈpaɫ.ɫes/ /ˌɡwaɾ.ðəsˈpaɫ.ɫəs/ n neut
ochroniarz

guardar /ɡwarˈða/ /ɡwaɾˈða/ /ɡwaɾˈðaɾ/ /ɡwərˈda/ v
zachować
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los.

guardiola /ɡwar.ðiˈɔ.ɫa/ /ɡwaɾ.ðiˈɔ.ɫa/ /ɡwaɾ.ðiˈɔ.ɫɔ/ /ɡwər.diˈɔ.ɫə/ n fem
skarbonka
Receptacle sòlid i tancat, amb una escletxa per on es posen els diners que estan destinats a fer estalvi.

guardià /ɡwaɾ.ðiˈa/ /ɡwər.diˈa/ n masc
strażnik

guaret /ɡwaˈɾet/ /ɡwəˈɾet/ n masc
odłóg ugór

guarir /ɡwaˈɾi/ /ɡwaˈɾiɾ/ /ɡwəˈɾi/ v
leczyć

guarnició /ɡwaɾ.ni.siˈo/ /ɡwər.ni.siˈo/ n fem
garnizon
Conjunt de soldats que protegeixen un punt estratègic.

guarnir /ɡwarˈni/ /ɡwaɾˈni/ /ɡwaɾˈniɾ/ /ɡwərˈni/ v
dekorować
Preparar quelcom o un lloc estratègic per protegir-lo o fer-lo útil militarment.
Equipar i preparar una màquina o qualsevol objecte perquè realitzi certa funció.

guatemalenc /ɡwa.te.maˈɫeŋ/ /ɡwə.tə.məˈɫəŋk/ /ɡwə.tə.məˈɫɛŋ/ /ɡwə.tə.məˈɫɛŋk/ adj masc
gwatemalski

guatlla /ˈɡwaɫ.ɫa/ /ˈɡwaɫ.ɫə/ /ˈɡwaʎ.ʎa/ n fem
przepiórka

guerra /ˈɡɛ.ra/ /ˈɡɛ.rɛ/ n fem
wojna
Conflicte amb armes.

guerrejar /ɡe.reˈd͡ʒa/ /ɡe.reˈd͡ʒaɾ/ /ɡe.reˈʒa/ /ɡə.rəˈd͡ʒa/ /ɡə.rəˈʒa/ v
prowadzić wojnę
Lluitar en una guerra.

guerrer /ɡeˈre/ /ɡeˈreɾ/ /ɡəˈre/ n masc
wojownik
Persona que fa la guerra, bel·licosa.

guerrilla /ɡeˈri.ʎa/ /ɡəˈri.ʎə/ n fem
partyzantka

guetització /ge.ti.d͡za.siˈo/ /gə.tid.zə.siˈo/ n fem
gettoizacja

gueto /ˈɡe.to/ /ˈɡɛ.tu/ n masc
getto

guia /ˈɡi.a/ /ˈɡi.ə/ n fem
instrukcja
Manual que serveix per orientar-se amb una tasca o en un lloc desconegut.
Via per la qual discorre un objecte.

guia /ˈɡi.a/ /ˈɡi.ə/ n neut
przewodnik
Persona que vol guiar una altra.

guiar /ɡiˈa/ /ɡiˈaɾ/ v
kierować
Fer de guia.

guillotinar /ɡi.ʎo.tiˈna/ /ɡi.ʎo.tiˈnaɾ/ /ɡi.ʎu.tiˈna/ v
gilotynować

guimbarda /ɡimˈbar.də/ /ɡimˈbaɾ.ða/ n fem
drumla

guineu n fem
lis
Mamífer de la família dels cànids (Vulpes vulpes), salvatge i carnívor, semblant als llops, però bastant més petit (té poc més de mig metre de llarg) i el morro més agut. Té especial fama d'astut.

guineà adj masc
gwinejski
Relatiu o pertanyent a Guinea, Guinea Bissau o Guinea Equatorial.

guineà n masc
gwinejski
Persona que habita o és originària de Guinea, Guinea Bissau o Guinea Equatorial.

guionista /ɡi.oˈnis.ta/ /ɡi.oˈnis.te/ /ɡi.oˈnis.tə/ /ɡi.uˈnis.tə/ n neut
scenarzysta

guitarra /ɡiˈta.ra/ n fem
gitara

guitarra acústica n fem
akustyk

guitarra clàssica n fem
gitara klasyczna

guitarra elèctrica n fem
elektryk

guix n masc
gips
Mineral de sulfat de calci hidratat CaSO4·2H2O que s’usa com a material de construcció i en l’escultura.
kreda
Barreta de mineral usada per a escriure a la pissarra.

guió /ɡiˈo/ n masc
myślnik
Un dels signes utilitzats en l'alfabet braille.
scenariusz
Argument on s'expressen tots els detalls d'una obra teatral, de cinema, anunci televisiu, o qualsevol altre actuació que mereixí ser pautada i, fins i tot, els còmics.

gujarati /ɡu.d͡ʒaˈɾa.ti/ /ɡu.ʒaˈɾa.ti/ /ɡu.ʒəˈɾa.ti/ n masc
Gudżarati

guru /ˈɡu.ɾu/ n masc
guru
Guia espiritual hindú.

gusla /ˈɡuz.ɫa/ /ˈɡuz.ɫə/ n fem
gusli

gust /ˈɡust/ n masc
smak
Sentit que permet percebre els sabors.
sabor

guàrdia /ˈɡwar.di.ə/ /ˈɡwaɾ.ði.a/ n fem
gwardia
Cos armat encarregat de la protecció o custòdia d’una persona o d’una cosa.

guèiser /ˈɡɛj.zeɾ/ /ˈɡɛj.zər/ n masc
gejzer

gàbia /ˈɡa.bi.a/ /ˈɡa.βi.ə/ n fem
klatka

gàl·lic /ˈɡa.ɫik/ /ˈɡaɫ.ɫik/ adj
galijski
Relatiu a la Gàl·lia o els gals.

gàrgola /ˈɡar.ɡu.ɫə/ /ˈɡar.ɣu.ɫə/ /ˈɡaɾ.ɣo.ɫa/ /ˈɡaɾ.ɣo.ɫə/ n fem
gargulec rzygacz

gènere n masc
rodzaj
Conjunt de persones o coses amb característiques semblants.
Distinció entre paraules que poden anar acompanyades amb determinants masculins i les que poden anar amb determinants femenins.

gènesi /ˈd͡ʒɛ.ne.zi/ /ˈʒɛ.nə.zi/ n fem
geneza

habilitar /a.bi.ɫiˈtaɾ/ /a.βi.ɫiˈta/ /ə.βi.ɫiˈta/ v
umożliwiać

habilitat /a.βi.liˈtat/ /ə.βi.ɫiˈtat/ n fem
umiejętność

habitació /a.bi.ta.siˈo/ n fem
pokój

habitant /a.βiˈtan/ /a.βiˈtant/ /ə.βiˈtan/ /ə.βiˈtant/ n neut
mieszkaniec
Persona que viu (habita) en un zona determinada (casa, barri, població, país, etc).
Cadascun dels éssers vius, i en especial els animals, que viu (habita) en un zona determinada (arbre, bosc, regió, etc).

habitar /a.βiˈta/ /a.βiˈtaɾ/ /ə.βiˈta/ v
wypełniać

hac /ˈak/ n fem
h

hadró n masc
hadron

hafni n masc
hafn

haitià /aj.tiˈa/ /əj.tiˈa/ adj masc
haitański
Relatiu o pertanyent a Haití.

haitià /aj.tiˈa/ /əj.tiˈa/ n masc
haitański
Persona que habita o és originària de Haití.

haixix /ajˈʃiʃ/ /aˈʃiʃ/ /əˈʃiʃ/ n masc
haszysz

halo /ˈa.ɫo/ /ˈa.ɫu/ n masc
halo

halogen /aˈɫɔ.d͡ʒen/ /aˈɫɔ.ʒen/ /əˈɫɔ.ʒən/ n masc
halogen

ham /ˈam/ n masc
haczyk

handbol /amˈbɔɫ/ /andˈbɔɫ/ /əmˈbɔɫ/ n masc
piłka ręczna

haplologia /a.pɫo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /a.pɫo.ɫoˈʒi.a/ /ə.pɫo.ɫoˈʒi.ə/ /ə.pɫu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
haplologia

harmonia /aɾ.moˈni.a/ /ər.muˈni.ə/ n fem
harmonia

harmoniosament /ar.mo.niˌo.zaˈmen/ /aɾ.mo.niˌo.zaˈmen/ /aɾ.mo.niˌo.zaˈment/ /ər.mu.niˌo.zəˈmen/ /əɾ.mo.niˌo.zəˈment/ adv
harmonijnie

harmonitzar /ar.mo.niˈd͡za/ /aɾ.mo.niˈd͡zaɾ/ /ər.mu.nidˈza/ v
basować
(intransitiu) Estar en harmonia.

harmònica /aɾˈmɔ.ni.ka/ n fem
harmonijka

harmònium /aɾˈmɔ.ni.um/ n masc
fisharmonia

harúspex /aˈɾus.peks/ /əˈɾus.pəks/ n masc
haruspik
Endeví de l'antiga Roma que interpretava presagis a través de l'estudi de les vísceres de les víctimes.

hassi n masc
has

haussa /ˈhaw.sa/ /ˈhaw.sə/ n masc
hausa
Llengua txadiana parlada pel poble del nord de Nigèria i del sud-est de Níger, i com a llengua franca principalment al Txad, el Sudan i Ghana.

haver /aˈver/ /aˈveɾ/ /aˈβe/ /əˈvə/ /əˈvɛ/ n masc
majątek
Possessió d'algú, moble o immoble.

haver /aˈver/ /aˈveɾ/ /aˈβe/ /əˈvə/ /əˈvɛ/ v
majątek
Tenir en possessió.

haver begut oli v
skończony

haver de v
musieć
(seguit d’infinitiu) Valor d’obligació o necessitat.

haver-hi /aˈve.ɾi/ /aˈβe.ɾi/ /ə.vəˈɾi/ /əˈvə.ɾi/ /əˈvɛ.ɾi/ /əˈβɛ.ɾi/ v
być

hawaià /ha.waˈja/ /hə.wəˈja/ adj masc
hawajski
Relatiu o pertanyent a Hawaii, als seus habitants o a la seva llengua.

hawaià /ha.waˈja/ /hə.wəˈja/ n masc
hawajski
Individu natural de Hawaii.
(només singular) Llengua polinèsia de Hawaii, de la família austronèsica.

hebreu /eˈbɾɛw/ /əˈbɾɛw/ n masc
hebrajski
Llengua semítica parlada a Israel.

hecatombe /e.kaˈtom.be/ /ə.kəˈtom.bə/ n fem
hekatomba

hectàrea /ekˈta.ɾe.a/ /əkˈta.ɾe.ə/ n fem
hektar

hedonisme /e.ðoˈniz.me/ /ə.ðoˈniz.mə/ /ə.ðuˈniz.mə/ n masc
hedonizm

hegemonia /e.d͡ʒe.moˈni.a/ /ə.ʒə.muˈni.ə/ n fem
hegemonia

heli n masc
hel

helicòpter /e.ɫiˈkɔp.teɾ/ n masc
helikopter śmigłowiec
Aeronau amb capacitat d'enlairament i aterrament vertical i propulsada per una gran hèlice motoritzada o més col·locades en posició horitzontal o gairebé (conegudes típicament com a rotors).

heliotropi /ə.ɫi.oˈtɾɔ.pi/ /ə.ɫi.uˈtɾɔ.pi/ n masc
heliotrop
Planta del gènere Heliotropium de flors oloroses i petites en cimes denses que només apareixen a la cara de la planta que dóna al Sol.

hel·lè /eɫˈɫe/ /eˈɫe/ /əɫˈɫɛ/ /əˈɫɛ/ n masc
Hellen

hel·lènic /eɫˈɫɛ.nik/ /eˈɫɛ.nik/ /əɫˈɫɛ.nik/ /əˈɫɛ.nik/ adj
helleński

hematologia /e.ma.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /e.ma.to.ɫoˈʒi.a/ /ə.mə.to.ɫoˈʒi.ə/ /ə.mə.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
hematologia

hematològic /e.ma.toˈɫɔ.d͡ʒik/ /e.ma.toˈɫɔ.ʒik/ /ə.mə.toˈɫɔ.ʒik/ /ə.mə.tuˈɫɔ.ʒik/ adj masc
hematologiczny

hematoma /e.maˈto.ma/ /ə.məˈto.mə/ n masc
krwiak

hematúria /e.maˈtu.ɾi.a/ /ə.məˈtu.ɾi.ə/ n fem
hematuria

hemisferi /e.misˈfɛ.ɾi/ /ə.misˈfɛ.ɾi/ n masc
półkula

hemoglobina /e.mo.ɣɫoˈbi.na/ /ə.mo.ɣɫoˈbi.nə/ /ə.mu.ɣɫuˈbi.nə/ /ə.mu.ɣɫuˈβi.nə/ n fem
hemoglobina

hemorràgia /e.moˈra.d͡ʒi.a/ /e.moˈra.ʒi.a/ /ə.moˈra.ʒi.ə/ /ə.muˈra.ʒi.ə/ n fem
krwawienie

hepatitis /e.paˈti.tis/ /ə.pəˈti.tis/ n fem
zapalenie wątroby

heptàgon /epˈta.ɣon/ /əpˈta.ɣon/ /əpˈta.ɣun/ n masc
siedmiokąt

hepàtic /eˈpa.tik/ /əˈpa.tik/ adj masc
wątrobiany

herba /ˈer.bə/ n fem
trawa

herbaci /eɾˈba.si/ /ərˈba.si/ adj masc
zielny
De la naturalesa o qualitat de l'herba. Per exemple, una planta herbàcia és aquella amb aspecte d'herba.
Dit de les plantes no lignificades o amb la tija més o menys dura i rígida, en contraposició amb les plantes llenyoses.

herbari /eɾˈba.ɾi/ n masc
herbarium

heretar /e.ɾeˈta/ /e.ɾeˈtaɾ/ v
dziedziczyć
Succeir a l'universal dret d'algun difunt.

heretge /eˈɾe.d͡ʒe/ n neut
heretyk

hereu /eˈɾew/ /əˈɾəw/ /əˈɾɛw/ n masc
dziedzic spadkobierca
Persona que rep una herència.

hermenèutica n fem
hermeneutyka

hermèticament /erˌmɛ.ti.kaˈmen/ /eɾˌmɛ.ti.kaˈmen/ /eɾˌmɛ.ti.kaˈment/ /ərˌmɛ.ti.kəˈmen/ /əɾˌmɛ.ti.kəˈment/ adv
hermetycznie

heroi /eˈɾɔj/ /əˈɾɔj/ n masc
bohater

heroic /eˈɾɔjk/ /əˈɾɔjk/ adj masc
bohaterski

heroicament /eˌɾɔj.kaˈmen/ /eˌɾɔj.kaˈment/ /əˌɾɔj.kəˈmen/ /əˌɾɔj.kəˈment/ adv
bohatersko

heroïna /e.ɾoˈi.na/ /ə.ɾoˈi.nə/ /ə.ɾuˈi.nə/ n masc
heroina
(química) Derivat diacetil de la morfina, de fórmula C21H23NO5, de marcada toxicitat, el consum de la qual crea gran dependència.

hertz /ˈɛrt͡s/ n masc
herc

herència /eˈɾɛn.si.a/ /əˈɾɛn.si.ə/ n fem
spadek
Diners o béns que deixa una persona a altres en morir.
dziedziczność
Conjunt de característiques controlades genèticament que es transmeten d'una generació a la següent.

herètic /eˈɾɛ.tik/ adj masc
heretycki

hetero- prefix
hetero-

heterofòbia /e.te.ɾoˈfɔ.bi.a/ /ə.tə.ɾoˈfɔ.bi.ə/ /ə.tə.ɾuˈfɔ.bi.ə/ /ə.tə.ɾuˈfɔ.βi.ə/ n fem
heterofobia

heterosexual /ˌe.te.ɾo.sek.suˈaɫ/ /ˌe.tə.ɾo.sək.suˈaɫ/ /ˌe.tə.ɾu.sək.suˈaɫ/ adj
heteroseksualny

heterosexualitat /ˌe.te.ɾo.sek.su.a.ɫiˈtat/ /ˌe.tə.ɾo.sək.su.ə.ɫiˈtat/ /ˌe.tə.ɾu.sək.su.ə.ɫiˈtat/ n fem
heteroseksualizm

heura /ˈew.ɾa/ /ˈew.ɾə/ n fem
bluszcz

heurística /ewˈɾis.ti.ka/ /əwˈɾisˈti.kə// n fem
heurystyka

hexadecimal /eɡ.za.ðe.siˈmaɫ/ /əɡ.zə.ðə.siˈmaɫ/ adj
szesnastkowy

hexàgon /eɡˈza.ɣon/ /əɡˈza.ɣon/ /əɡˈza.ɣun/ n masc
sześciokąt

hibernació /i.βeɾ.na.siˈo/ /i.βər.nə.siˈo/ n fem
sen zimowy

hibernar /i.beɾˈnaɾ/ /i.βerˈna/ /i.βeɾˈna/ /i.βərˈna/ v
hibernować

hidrat /iˈðɾat/ n masc
hydrat

hidrogen /iˈðɾɔ.ʒen/ /iˈðɾɔ.ʒən/ n masc
wodór

hidronímia /i.ðɾoˈni.mi.a/ /i.ðɾoˈni.mi.ə/ /i.ðɾuˈni.mi.ə/ n fem
hydronimia

hidrostàtic /i.ðɾosˈta.tik/ /i.ðɾusˈta.tik/ adj masc
hydrostatyczny

hidrònim /iˈðɾɔ.nim/ n masc
hydronim

hiena /ˈje.na/ n fem
hiena

hiena tacada n fem
hiena cętkowana

higiene /i.d͡ʒiˈe.ne/ /i.d͡ʒiˈɛ.ne/ /i.ʒiˈe.ne/ /i.ʒiˈɛ.nə/ /i.ʒiˈɛ.nə/ n fem
higiena

higiènic /i.d͡ʒiˈɛ.nik/ /i.ʒiˈɛ.nik/ adj masc
higieniczny

higiènicament /i.d͡ʒiˌɛ.ni.kaˈmen/ /i.d͡ʒiˌɛ.ni.kaˈment/ /i.ʒiˌɛ.ni.kaˈmen/ /i.ʒiˌɛ.ni.kəˈmen/ /i.ʒiˌɛ.ni.kəˈment/ adv
higienicznie

hijab /hiˈd͡ʒap/ /hiˈʒap/ n masc
hidżab

himne /ˈim.ne/ /ˈim.nə/ n masc
hymn

hindi /ˈhin.di/ /ˈin.di/ n masc
hindi
Llengua parlada a l'Índia.

hiperactiu /i.pe.ɾakˈtiw/ adj masc
nadpobudliwy

hiperinflació /i.pe.ɾiɱ.fɫa.siˈo/ /i.pə.ɾiɱ.fɫə.siˈo/ n fem
hiperinflacja

hipertext /i.peɾˈtekst/ /i.pərˈtekst/ n masc
hipertekst

hiperònim /i.peˈɾɔ.nim/ /i.pəˈɾɔ.nim/ n masc
hiperonim

hipnosi /ibˈnɔ.zi/ n fem
hipnoza

hipnotitzador /ib.no.ti.d͡zaˈðo/ /ib.no.ti.d͡zəˈðo/ /ib.no.ti.zaˈðoɾ/ /ib.nu.ti.d͡zəˈðo/ n masc
hipnotyzer

hipnotitzar /ib.no.tiˈd͡za/ /ib.no.tiˈza/ /ib.no.tiˈzaɾ/ /ib.nu.tiˈd͡za/ v
hipnotyzować

hipocamp /i.poˈkam/ /i.poˈkamp/ /i.puˈkam/ /i.puˈkamp/ n masc
hippokampy
(anatomia) Eminència del cervell de forma allargada amb protrusió situada en la part externa del diverticle esfenoidal de cadascun dels ventricles laterals, implicada en el procés de memorització.

hipocondria /i.po.konˈdɾi.a/ /i.po.konˈdɾi.ə/ /i.pu.kunˈdɾi.ə/ n fem
hipochondria

hipocresia /i.po.kɾeˈzi.a/ /i.pu.kɾəˈzi.ə/ n fem
hipokryzja

hipopotomonstrosesquipedaliofòbia /i.poˌpɔ.toˌmɔns.tɾo.ses.ki.peˌða.ɫi.oˈfɔ.bi.a/ /i.poˌpɔ.toˌmɔns.tɾo.səs.ki.pəˌða.ɫi.oˈfɔ.bi.ə/ /i.puˌpɔ.tuˌmɔns.tɾu.səs.ki.pəˌða.ɫi.uˈfɔ.bi.ə/ /i.puˌpɔ.tuˌmɔns.tɾu.səs.ki.pəˌða.ɫi.uˈfɔ.βi.ə/ n fem
hipopotomonstroseskwipedaliofobia

hipopòtam /i.poˈpɔ.tam/ /i.poˈpɔ.təm/ /i.puˈpɔ.təm/ n masc
hipopotam

hiporaquis /i.poˈra.kis/ /i.puˈra.kis/ n masc
przypiórko

hipoteca /i.poˈte.ka/ /i.puˈtɛ.kə/ n fem
kredyt hipoteczny hipoteka

hipotecar /i.po.teˈka/ /i.po.teˈkaɾ/ /i.po.təˈka/ /i.pu.təˈka/ v
obciążać hipotekę

hipotecari /i.po.teˈka.ɾi/ /i.pu.təˈka.ɾi/ adj masc
hipoteczny
pertanyent a la hipoteca

hipotenusa /i.po.teˈnu.za/ /i.po.təˈnu.zə/ /i.pu.təˈnu.zə/ n fem
przeciwprostokątna

hipotèticament /i.poˌtɛ.ti.kaˈmen/ /i.poˌtɛ.ti.kaˈment/ /i.poˌtɛ.ti.kəˈment/ /i.puˌtɛ.ti.kəˈmen/ adv
hipotetycznie

hipèrbaton /iˈpɛr.bə.tun/ /iˈpɛɾ.ba.ton/ /iˈpɛɾ.bə.ton/ n masc
hyperbaton

hipèrbole /iˈpɛr.bu.ɫə/ /iˈpɛɾ.bo.ɫe/ /iˈpɛɾ.bo.ɫə/ n fem
hiperbola

hipòcrita /iˈpɔ.kɾi.ta/ /iˈpɔ.kɾi.tə/ n neut
hipokryta
Persona que obra amb hipocresia, amb falsa moral.

hipòdrom /iˈpɔ.ðɾom/ /iˈpɔ.ðɾum/ n masc
hipodrom

hipònim /iˈpɔ.nim/ n masc
hiponim

hipòtesi /iˈpɔ.te.zi/ /iˈpɔ.tə.zi/ /iˈpɔ.tə.zi/ /iˈpɔ.tɛ.zi/ n fem
hipoteza

hisop /iˈzɔp/ n masc
hyzop lekarski

hissar /iˈsa/ /iˈsaɾ/ v
podnieść

histologia /is.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /is.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
histologia

historiador /is.to.ɾi.aˈðo/ /is.to.ɾi.aˈðoɾ/ /is.to.ɾi.əˈðo/ /is.tu.ɾi.əˈðo/ n masc
historyczka

història /isˈtɔ.ɾi.a/ /isˈtɔ.ɾi/ n fem
opowieść historia
relat
historia dzieje
Disciplina que estudia la societat humana des de la seva aparició.

històric adj masc
historyczny

històricament /isˌtɔ.ɾi.kaˈmen/ /isˌtɔ.ɾi.kaˈment/ /isˌtɔ.ɾi.kəˈmen/ /isˌtɔ.ɾi.kəˈment/ adv
historycznie

hivern /iˈvɛɾn/ /iˈvɛɾn/ /iˈβɛrn/ /iˈβɛɾn/ n masc
zima

hivernacle /i.veɾˈna.kɫe/ /i.vəɾˈna.kɫə/ /i.βerˈna.kɫe/ /i.βeɾˈna.kɫe/ /i.βərˈna.kɫə/ n masc
szklarnia

hivernal /i.veɾˈnaɫ/ /i.vəɾˈnaɫ/ /i.βerˈnaɫ/ /i.βeɾˈnaɫ/ /i.βərˈnaɫ/ adj
zimowy

hola /ˈo.ɫa/ Interjection
cześć witaj
(castellanisme) Expressió de salutació familiar.

holisme /oˈɫiz.me/ /uˈɫiz.mə/ n masc
holizm

holmi n masc
holm

holograma /o.ɫoˈɣɾa.ma/ /o.ɫoˈɣɾa.mə/ /u.ɫuˈɣɾa.mə/ n masc
hologram

hom /ˈɔm/ pronoun
człowiek

home /ˈɔ.mə/ n masc
mężczyzna człowiek
Persona del sexe masculí.
mąż
Marit, independentment de la situació legal.

homenatge /o.meˈna.d͡ʒe/ /o.məˈna.d͡ʒə/ /u.məˈna.d͡ʒə/ n masc
hołd

homeòstasi /o.meˈɔs.ta.zi/ /o.meˈɔs.tə.zi/ /u.meˈɔs.tə.zi/ n fem
homeostaza

homicidi /o.miˈsi.ði/ /u.miˈsi.ði/ n masc
zabójstwo

homo- /oˈmɔ/ /uˈmɔ/ /ˈo.mo/ /ˈɔ.mu/ prefix
homo-

homogeni /o.moˈd͡ʒɛ.ni/ /o.moˈʒɛ.ni/ /u.muˈʒɛ.ni/ adj masc
homogeniczny

homosexual /ˌo.mo.sek.suˈaɫ/ /ˌɔ.mo.sək.suˈaɫ/ /ˌɔ.mu.sək.suˈaɫ/ adj
homoseksualny
(LGBTI) Relatiu o propi de l’atracció pel mateix sexe.

homosexual /ˌo.mo.sek.suˈaɫ/ /ˌɔ.mo.sək.suˈaɫ/ /ˌɔ.mu.sək.suˈaɫ/ n neut
homoseksualista gej
(LGBTI) Persona que se sent atreta sexualment per persones del mateix sexe.

homosexualitat /ˌo.mo.sek.su.a.ɫiˈtat/ /ˌɔ.mo.sək.su.ə.ɫiˈtat/ /ˌɔ.mu.sək.su.ə.ɫiˈtat/ n fem
homoseksualizm

homògraf /oˈmɔ.ɣɾaf/ /oˈmɔ.ɣɾəf/ /uˈmɔ.ɣɾəf/ n masc
homograf
Paraula que té la mateixa grafia que una altra.

homònim /oˈmɔ.nim/ /uˈmɔ.nim/ adj masc
jednoimienny

homònim /oˈmɔ.nim/ /uˈmɔ.nim/ n masc
homonim

hondureny /on.duˈɾəɲ/ /un.duˈɾɛɲ/ adj masc
honduraski
Relatiu o pertanyent a Hondures.

hondureny /on.duˈɾəɲ/ /un.duˈɾɛɲ/ n masc
honduraski
Persona que habita o és originària d'Hondures.

honest /oˈnest/ /uˈnest/ adj masc
uczciwy

honestament /oˌnes.taˈmen/ /oˌnes.taˈment/ /oˌnes.təˈment/ /uˌnes.təˈmen/ adv
szczerze

honestedat /o.nes.teˈðat/ /o.nəs.təˈðat/ /u.nəs.təˈðat/ n fem
szczerość

hongarès /oŋ.ɡəˈɾəs/ /uŋ.ɡəˈɾɛs/ adj masc
węgierski
Relatiu a Hongria, als seus habitants o a la seva llengua.

hongarès /oŋ.ɡəˈɾəs/ /uŋ.ɡəˈɾɛs/ n masc
Węgier
Natural d'Hongria.
węgierski
(masculí singular) Llengua originària d'Hongria.

honor /oˈno/ /oˈnoɾ/ /oˈnoɾ/ /uˈno/ /uˈnor/ n
cześć honor
Qualitat moral que empeny algú a no fer res que perjudiqui la seva imatge social o la seva autoestima.
(golf) Dret de ser el primer a jugar des del lloc de sortida d'un forat, atorgat al jugador amb un resultat millor en el forat anterior o bé, en el cas del primer forat, al jugador guanyador d'un sorteig.

honorari /o.noˈɾa.ɾi/ /u.nuˈɾa.ɾi/ adj masc
honorowy

hoquei /oˈkej/ /uˈkɛj/ n masc
hokej

hoquei sobre gel n masc
hokej na lodzie

hora /ˈo.ɾə/ /ˈɔ.ɾa/ /ˈɔ.ɾɔ/ n fem
godzina

horitzontal /o.ɾi.d͡zonˈtaɫ/ /o.ɾi.zonˈtaɫ/ /u.ɾi.d͡zunˈtaɫ/ adj
horyzontalny poziomy

horitzontalment /o.ɾi.d͡zonˌtaɫˈmen/ /o.ɾi.d͡zonˌtaɫˈment/ /o.ɾi.zonˌtaɫˈmen/ /o.ɾi.zonˌtaɫˈment/ /u.ɾi.d͡zunˌtaɫˈmen/ adv
poziomo

horitzó /o.ɾiˈd͡zo/ /o.ɾiˈzo/ /u.ɾiˈd͡zo/ n masc
horyzont nieboskłon

hormona /oɾˈmo.na/ /oɾˈmo.nə/ /urˈmo.nə/ n fem
hormon

hormonal /oɾ.moˈnaɫ/ /ur.muˈnaɫ/ adj
hormonalny

hornabec /oɾ.naˈbɛk/ /oɾ.nəˈbɛk/ /ur.nəˈbɛk/ /ur.nəˈβɛk/ n masc
hornwerk

horrible /oˈri.bɫe/ /oˈri.βɫe/ /oˈrib.bɫe/ /oˈrib.bɫə/ /uˈri.βɫə/ /uˈrib.bɫə/ adj
potworny

horror /oˈro/ /oˈroɾ/ /uˈro/ /uˈror/ n
groza

hort /ˈɔrt/ n masc
ogródek
Unitat de mesura de superfície de la terra agrícola a Mallorca que és equivalent a 443,94 m². Cada hort es correspon amb 25 destres amb un quadrat de quatre costats de 21 pams lineals. Quatre horts fan un quartó.

horta /ˈɔr.ta/ /ˈɔr.tə/ /ˈɔɾ.ta/ /ˈɔɾ.tɔ/ n fem
sad

hospital /os.piˈtaɫ/ /us.piˈtaɫ/ n masc
szpital
Edifici destinat a tenir cura de la salut dels malalts i quan correspon a internar-los pel seu tractament o diagnòstic.

hospitalitzar /os.pi.ta.liˈd͡za/ /os.pi.ta.liˈzaɾ/ /us.pi.tə.ɫidˈza/ v
hospitalizować

hoste /ˈɔs.te/ /ˈɔs.tə/ n masc
gość gospodarz
Persona que allotja una altra persona a casa seva.

hostessa /osˈte.sa/ /osˈtə.sə/ /usˈtɛ.sə/ n fem
stewardesa

hostilitat /os.ti.ɫiˈtat/ /us.ti.ɫiˈtat/ n fem
wrogość

hostilment /osˌtiɫˈmen/ /osˌtiɫˈment/ /usˌtiɫˈmen/ adv
wrogo

hotel /oˈteɫ/ /oˈtɛɫ/ /uˈtɛɫ/ n masc
hotel

humanitat /u.ma.niˈtat/ /u.mə.niˈtat/ n fem
człowieczeństwo

humanitats n fem
humanistyka

humanitzar /u.ma.niˈd͡za/ /u.ma.niˈza/ /u.ma.niˈzaɾ/ /u.mə.niˈd͡za/ v
uczłowieczać
Adquirir qualitats humanes.

humanoide /u.maˈnɔj.ðe/ /u.məˈnɔj.ðə/ adj
humanoidalny
Que té forma humana o que coincideix amb l'ésser humà en molts trets principals.

humanoide /u.maˈnɔj.ðe/ /u.məˈnɔj.ðə/ n neut
humanoidalny
Ésser que té forma humana o que coincideix amb l'ésser humà en molts trets principals.

humil /uˈmiɫ/ adj
skromny pokorny
Que no és orgullós ni es vanta dels seus mèrits, sense pretensions.

humiliació /u.mi.ɫi.a.siˈo/ /u.mi.ɫi.ə.siˈo/ n fem
upokorzenie

humiliar /u.mi.ɫiˈa/ /u.mi.ɫiˈaɾ/ v
upokarzać
Ofendre algú en el seu orgull a través de paraules o accions.

humilitat /u.mi.ɫiˈtat/ n fem
pokora

humilment /uˌmiɫˈmen/ /uˌmiɫˈment/ adv
pokornie

humit /uˈmit/ adj masc
wilgotny
Que té humitat.

humitat /u.miˈtat/ n fem
wilgotność wilgoć

humor /uˈmo/ /uˈmor/ /uˈmoɾ/ n
nastrój
Estat d'ànim amb tendència cap a una emoció en concret
humor
Capacitat per entendre bromes, la gràcia d'una expressió amb doble sentit, riure per una situació còmica.

humà n masc
ludzki

huracà /u.ɾaˈka/ /u.ɾəˈka/ n masc
huragan

hàbitat /ˈa.bi.tat/ /ˈa.βi.tət/ n masc
siedlisko
Localització on viu la població humana.
Lloc físic on viu un organisme viu, sovint caracteritzat per una peculiaritat física dominant.

hàmster /ˈhams.teɾ/ /ˈhams.tər/ n masc
chomik

hèrnia /ˈɛr.ni.ə/ /ˈɛɾ.ni.a/ n fem
przepuklina

híbrid /ˈi.βɾit/ adj masc
hybryda
En biologia dit de l'ésser que prové de l'encreuament entre individus genèticament diferents. Ex.: El mul és un animal híbrid. Aquest gos és híbrid, no és de cap raça.

hòstia /ˈɔs.ti.a/ /ˈɔs.ti.ə/ /ˈɔs.ti.ɛ/ n fem
hostia
Làmina de pa circular que representa el cos de Crist, emprada en el ritual catòlic.

hússar /ˈu.saɾ/ /ˈu.sər/ n masc
husarz
Membre d'algunes unitats de cavalleria (motoritzada) modernes, les quals en altres èpoques estaven formades per hússars de la primera accepció.

i conjunction
i a
Nexe coordinant copulatiu que suma dos conceptes o frases.

iaio /ˈja.jo/ /ˈja.ju/ n masc
dziadziuś
(infantil) Avi.

iambe n masc
jamb

ianqui n neut
Jankes

iarda /ˈjaɾ.ða/ n fem
jard
Unitat de longitud originària del sistema anglès que equival a 0,914 m.

ibèric /iˈβɛ.ɾik/ adj masc
iberyjski

icona /iˈko.na/ /iˈko.nə/ n fem
ikona

iconoclasta /i.ko.noˈkɫas.ta/ /i.ku.nuˈkɫas.tə/ n neut
ikonoklasta

iconografia /i.ko.no.ɣɾaˈfi.a/ /i.ku.nu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
ikonografia

icterícia /ik.teˈɾi.si.a/ n fem
żółtaczka

ictus /ˈik.tus/ n masc
apopleksja

idea /iˈðe.a/ n fem
idea pomysł
Representació mental d'una cosa, d'un concepte o de quelcom que es vol fer.

ideal /i.ðeˈaɫ/ adj
idealny
Que no és real, que només està en la ment.
perfecte
De gran qualitat, bellesa, sabor o qualsevol altra cosa desitjada.

ideal /i.ðeˈaɫ/ n masc
idealny
Model de referència de cosa bella, ben feta, sana o qualsevol altre valor positiu.
Idea o conjunt d'idees considerades per una persona o grup com a objectiu principal i final.

idealisme /i.ðe.aˈɫiz.me/ /i.ðe.əˈɫiz.mə/ n masc
idealizm

idealitzar /i.ðe.a.lidˈza/ /i.ðe.a.liˈzaɾ/ /i.ðe.ə.ɫidˈza/ v
idealizować

idealment /i.ðeˌaɫˈmen/ /i.ðeˌaɫˈment/ adv
doskonale

idear /i.ðeˈa/ /i.ðeˈaɾ/ v
wymyślać

identificar /i.ðen.ti.fiˈka/ /i.ðen.ti.fiˈkaɾ/ /i.ðən.ti.fiˈka/ v
identyfikować

identitat /i.ðen.tiˈtat/ /i.ðən.tiˈtat/ /i.ðən.tiˈðat/ n fem
tożsamość

ideologia /i.ðe.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /i.ðe.o.ɫoˈʒi.a/ /i.ðə.o.ɫoˈʒi.ə/ /i.ðə.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
ideologia

idil·li /iˈðiɫ.ɫi/ n masc
idylla

idiolecte /i.ði.oˈɫɛk.te/ /i.ði.oˈɫɛk.tə/ /i.ði.uˈɫɛk.tə/ n masc
idiolekt

idiopàtic /i.ði.oˈpa.tik/ /i.ði.uˈpa.tik/ adj masc
idiopatyczna

idiosincràsia /i.ði.o.ziŋˈkɾa.zi.a/ /i.ði.o.ziŋˈkɾa.zi.ə/ /i.ði.u.ziŋˈkɾa.zi.ə/ n fem
idiosynkrazja

idiota /i.ðiˈo.ta/ /i.ðiˈɔ.tə/ n neut
idiota
(pejoratiu) estúpid

idolatrar /i.ðo.laˈtɾa/ /i.ðo.laˈtɾaɾ/ /i.ðu.ɫəˈtɾa/ v
ubóstwiać

idolatria /i.ðo.ɫaˈtɾi.a/ /i.ðo.ɫəˈtɾi.ə/ /i.ðu.ɫəˈtɾi.ə/ n fem
bałwochwalstwo

idèntic adj masc
identyczny

idènticament /iˌðɛn.ti.kaˈmen/ /iˌðɛn.ti.kaˈment/ /iˌðɛn.ti.kəˈmen/ /iˌðɛn.ti.kəˈment/ adv
bliźniaczo

idíl·lic /iˈði.ɫik/ /iˈðiɫ.ɫik/ adj masc
idylliczny

ien /ˈjen/ n masc
jen

iglú /iˈɣɫu/ n masc
igloo iglu
Edifici en forma de casquet esfèric fet de peces de gel usat principalment pels esquimals.

ignorar /iŋ.noˈɾa/ /iŋ.nuˈɾa/ /iɡ.noˈɾa/ /iɡ.noˈɾaɾ/ v
ignorować
No saber, no entendre, no conèixer alguna cosa.
Deixar de banda, no fer cas o no voler acceptar algú o alguna cosa.

ignorància /iŋ.noˈɾan.si.a/ /iŋ.noˈɾan.si.ə/ /iŋ.nuˈɾan.si.ə/ /iɡ.noˈɾan.si.a/ n fem
ignorancja niewiedza

igual /iˈɣwaɫ/ adj
równy
Dit de les figures geomètriques que, si són transportades, conserven les característiques topològiques que tenien.

iguals /iˈɣwaɫs/ Interjection
równowaga

igualtat /i.ɣwaɫˈtat/ /i.ɣwəɫˈtat/ n fem
równość

iguana /iˈɣwa.na/ /iˈɣwa.nə/ n fem
iguana legwan

illa /ˈi.ʎa/ n fem
wyspa
Porció de terra isolada per la mar.

illes Britàniques pn
Wyspy Brytyjskie
Arxipèlag europeu al nord-oest de França i a l'Oest de Bèlgica, Països Baixos i Dinamarca. L'illa principal és la Gran Bretanya i inclou la major part del Regne Unit concretament, Anglaterra, Gales i Escòcia. A l'oest de la Gran Bretanya i separada pel mar d'Irlanda, es troba la segona illa més gran de l'arxipèlag, Irlanda, inclou el país homònim i Irlanda del Nord que pertany al Regne Unit. Altres illes importants però de mida molt inferior són Man, Shetland, Wight i els grups d'illes Hèbrides i Òrcades.

illes Cook pn
Wyspy Cooka

illes Fèroe /ˌi.ʎesˈfɛ.ɾo.e/ /ˌi.ʎəsˈfɛ.ɾo.e/ pn
Wyspy Owcze

illes Mariannes Septentrionals pn
Mariany Północne

illes Marshall /ˌi.ʎəzˈmar.ʃəɫ/ pn
Wyspy Marshalla
Estat independent oceànic que ocupa centenars d'illes i que està situada al nord de Nauru i Kiribati, a l'est dels Estats Federats de Micronèsia i al sud de l'illa de Wake. El nom oficial és República de les Illes Marshall.

illes Turks i Caicos pn
Turks i Caicos

il·legal /i.ɫeˈɣaɫ/ /i.ɫəˈɣaɫ/ /iɫ.ɫeˈɣaɫ/ /iɫ.ɫəˈɣaɫ/ adj
nielegalny

il·legalitat /i.ɫe.ɣa.ɫiˈtat/ /i.ɫə.ɣə.ɫiˈtat/ /iɫ.ɫe.ɣa.ɫiˈtat/ /iɫ.ɫə.ɣə.ɫiˈtat/ n fem
nielegalność

il·legalment /i.ɫeˌɣaɫˈmen/ /i.ɫəˌɣaɫˈmen/ /iɫ.ɫeˌɣaɫˈmen/ /iɫ.ɫeˌɣaɫˈment/ /iɫ.ɫəˌɣaɫˈmen/ /iɫ.ɫəˌɣaɫˈment/ adv
nielegalnie

il·luminar /i.ɫu.miˈna/ /iɫ.ɫu.miˈna/ /iɫ.ɫu.miˈnaɾ/ v
iluminować
Donar llum o esplendor.
Enllumenar amb molts llums, temples o altres llocs.

il·lusionista /i.ɫu.zi.oˈnis.ta/ /i.ɫu.zi.oˈnis.te/ /i.ɫu.zi.uˈnis.tə/ /iɫ.ɫu.zi.oˈnis.ta/ /iɫ.ɫu.zi.oˈnis.te/ /iɫ.ɫu.zi.oˈnis.tə/ /iɫ.ɫu.zi.uˈnis.tə/ n neut
iluzjonista

il·lusió /i.ɫu.ziˈo/ /iɫ.ɫu.ziˈo/ n fem
iluzja
Engany de la percepció.

il·lustre /iɫˈɫus.tɾe/ /iɫˈɫus.tɾə/ /iˈɫus.tɾe/ /iˈɫus.tɾə/ adj
znakomity

il·lusòriament /i.ɫuˌzɔ.ɾi.aˈmen/ /i.ɫuˌzɔ.ɾi.əˈmen/ /iɫ.ɫuˌzɔ.ɾi.aˈmen/ /iɫ.ɫuˌzɔ.ɾi.aˈment/ /iɫ.ɫuˌzɔ.ɾi.əˈmen/ /iɫ.ɫuˌzɔ.ɾi.əˈment/ adv
iluzorycznie

il·lícit /iɫˈɫi.sit/ /iˈɫi.sit/ adj
niedozwolony
Que està fora de la legalitat, de la moral o de les regles establertes.

il·lògic /iɫˈɫɔ.d͡ʒik/ /iɫˈɫɔ.ʒik/ /iˈɫɔ.d͡ʒik/ /iˈɫɔ.ʒik/ adj masc
nielogiczny

il·lògicament /iɫˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈment/ /iɫˌɫɔ.ʒi.kaˈmen/ /iɫˌɫɔ.ʒi.kəˈmen/ /iɫˌɫɔ.ʒi.kəˈment/ /iˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈmen/ /iˌɫɔ.ʒi.kaˈmen/ /iˌɫɔ.ʒi.kəˈmen/ adv
nielogicznie

imaginació /i.ma.ʒi.na.siˈo/ /i.mə.ʒi.nə.siˈo/ n fem
wyobraźnia

imaginar /i.ma.d͡ʒiˈna/ /i.ma.d͡ʒiˈnaɾ/ /i.ma.ʒiˈna/ /i.mə.ʒiˈna/ v
wyobrażać sobie wyobrażać
Inventar, recrear una imatge a la ment.

imaginari /i.ma.d͡ʒiˈna.ɾi/ /i.mə.ʒiˈna.ɾi/ adj masc
imaginacyjny

imant /iˈman/ /iˈmant/ n masc
magnes

imatge /iˈma.d͡ʒe/ n fem
obraz

imitació n fem
naśladownictwo
Acte o efecte d'imitar.
Reproducció d'una cosa que n'imita una altra original.
(psicologia) Reproducció conscient o inconscient d'una conducta observada en altres persones que es prenen com a model.

imitador /i.mi.taˈðo/ /i.mi.taˈðoɾ/ /i.mi.təˈðo/ adj masc
naśladowca
Que imita.

imitar /i.miˈta/ /i.miˈtaɾ/ v
naśladować imitować

immadur /im.maˈðu/ /im.maˈðuɾ/ /im.məˈðu/ adj
niedojrzały

immaduresa /im.ma.ðuˈɾe.za/ /im.mə.ðuˈɾə.zə/ /im.mə.ðuˈɾɛ.zə/ n fem
niedojrzałość

immediat /im.me.ðiˈat/ /im.mə.ðiˈat/ adj masc
bezpośredni

immediatament /im.me.ðiˌa.taˈmen/ /im.me.ðiˌa.taˈment/ /im.mə.ðiˌa.təˈmen/ /im.mə.ðiˌa.təˈment/ adv
natychmiast

immens /imˈmens/ /imˈmɛns/ adj masc
ogromny

immensament /imˌmen.saˈmen/ /imˌmen.saˈment/ /imˌmɛn.səˈmen/ /imˌmɛn.səˈment/ adv
bezbrzeżnie

immigració /im.mi.ɣɾa.siˈo/ /im.mi.ɣɾə.siˈo/ n fem
imigracja

immigrar /im.miˈɣɾa/ /im.miˈɣɾaɾ/ v
imigrować

immobilitat /im.mo.bi.ɫiˈtat/ /im.mu.bi.ɫiˈtat/ /im.mu.βi.ɫiˈtat/ n fem
bezruch

immobilitzar /im.mo.bi.ɫiˈd͡za/ /im.mo.bi.ɫiˈzaɾ/ /im.mo.βi.ɫiˈd͡za/ /im.mo.βi.ɫiˈza/ /im.mu.bi.ɫiˈd͡za/ /im.mu.βi.ɫiˈd͡za/ v
unieruchamiać

immodestament /im.moˌðes.taˈmen/ /im.moˌðes.taˈment/ /im.moˌðɛs.təˈment/ /im.muˌðɛs.təˈmen/ adv
bezpruderyjnie

immoral /im.moˈɾaɫ/ /im.muˈɾaɫ/ adj
niemoralny

immortal /im.moɾˈtaɫ/ /im.murˈtaɫ/ adj
nieśmiertelny
que no és mortal o que no pot morir.

immortalitat /im.moɾ.ta.ɫiˈtat/ /im.mur.tə.ɫiˈtat/ n fem
nieśmiertelność

immunitat /im.mu.niˈtat/ n fem
odporność

immunitzar /im.mu.niˈd͡za/ /im.mu.niˈza/ /im.mu.niˈzaɾ/ v
uodparniać

immunològic /im.mu.noˈɫɔ.d͡ʒik/ /im.mu.noˈɫɔ.ʒik/ /im.mu.nuˈɫɔ.ʒik/ adj masc
immunologiczny

immutable /im.muˈta.bɫe/ /im.muˈta.βɫe/ /im.muˈta.βɫə/ /im.muˈtab.bɫe/ /im.muˈtab.bɫə/ adj
niezmienny
Que no pot mudar-se.

impacient /im.pa.siˈen/ /im.pa.siˈent/ /im.pə.siˈen/ /im.pə.siˈent/ adj
niecierpliwy
Que no té paciència.

impaciència /im.pa.siˈɛn.si.a/ /im.pə.siˈɛn.si.ə/ n fem
brak cierpliwości

impactar /im.pakˈta/ /im.pakˈtaɾ/ /im.pəkˈta/ v
uderzać
Xocar violentament.
Causar una forta impressió.

impacte /imˈpak.te/ /imˈpak.tə/ n masc
impakt

imparcialitat /im.paɾ.si.a.ɫiˈtat/ /im.pər.si.ə.ɫiˈtat/ n fem
bezstronność

imparcialment /im.par.siˌaɫˈmen/ /im.paɾ.siˌaɫˈmen/ /im.paɾ.siˌaɫˈment/ /im.pər.siˌaɫˈmen/ /im.pəɾ.siˌaɫˈment/ adv
bezstronnie

impediment /im.pe.ðiˈmen/ /im.pe.ðiˈment/ /im.pə.ðiˈmen/ /im.pə.ðiˈment/ n masc
przeszkoda
impediment impedient, allò que destorba que es contragui matrimoni entre certes persones, fent-lo il·legítim si es contrau però no nul.

impedir /im.peˈði/ /im.peˈðiɾ/ /im.pəˈði/ v
przeszkadzać

impensadament /im.penˌsa.ðaˈmen/ /im.penˌsa.ðaˈment/ /im.pənˌsa.ðəˈmen/ /im.pənˌsa.ðəˈment/ adv
bezrozumnie

imperatiu /im.pe.ɾaˈtiw/ /im.pə.ɾəˈtiw/ adj masc
rozkazujący
Que implica una ordre o una prohibició.

imperatiu /im.pe.ɾaˈtiw/ /im.pə.ɾəˈtiw/ n masc
rozkazujący
(gramàtica) Mode verbal amb què l’emissor expressa una ordre o una prohibició.

imperceptiblement /im.per.sepˌtib.bɫeˈmen/ /im.peɾ.sepˌti.bɫeˈment/ /im.peɾ.sepˌti.βɫeˈmen/ /im.pər.səpˌti.βɫəˈmen/ /im.pər.səpˌtib.bɫəˈmen/ /im.pəɾ.səpˌtib.bɫəˈment/ adv
niezauważalnie

imperdible /im.perˈðib.bɫe/ /im.peɾˈði.bɫe/ /im.peɾˈði.βɫe/ /im.pərˈdi.βɫə/ /im.pərˈdib.bɫə/ /im.pəɾˈðib.bɫə/ n masc
agrafka

imperi n masc
cesarstwo imperium
Acció d'imperar o manar amb autoritat.
Dignitat de l'emperador.
Espai de temps que dura el govern d'un emperador.
imperium cesarstwo
Estats subjectes a l'emperador.

imperial /im.pe.ɾiˈaɫ/ /im.pə.ɾiˈaɫ/ adj
cesarski imperialny
pertanyent a l'emperador o a l'imperi

impermeable /im.per.meˈab.bɫe/ /im.peɾ.meˈa.bɫe/ /im.peɾ.meˈa.βɫe/ /im.pər.meˈa.βɫə/ /im.pər.meˈab.bɫə/ /im.pəɾ.meˈab.bɫə/ adj
nieprzemakalny
Qualitat que tenen alguns materials d'impedir el pas de líquids a través.

impermeable /im.per.meˈab.bɫe/ /im.peɾ.meˈa.bɫe/ /im.peɾ.meˈa.βɫe/ /im.pər.meˈa.βɫə/ /im.pər.meˈab.bɫə/ /im.pəɾ.meˈab.bɫə/ n masc
płaszcz przeciwdeszczowy
Peça de vestir que es posa per damunt de tot i que es fa servir els dies de pluja perquè està feta d'un material que no permet el pas de líquids a través.

impersonal /im.peɾ.soˈnaɫ/ /im.pər.suˈnaɫ/ /im.pəɾ.soˈnaɫ/ adj
bezduszny

impersonalment /im.per.soˌnaɫˈmen/ /im.peɾ.soˌnaɫˈmen/ /im.peɾ.soˌnaɫˈment/ /im.pər.suˌnaɫˈmen/ /im.pəɾ.soˌnaɫˈment/ adv
bezosobowo

impertinent /im.per.tiˈnen/ /im.peɾ.tiˈnen/ /im.peɾ.tiˈnent/ /im.pər.tiˈnen/ /im.pəɾ.tiˈnent/ adj
impertynencki

impertinentment /im.per.tiˌnemˈmen/ /im.peɾ.tiˌnemˈmen/ /im.peɾ.tiˌnemˈment/ /im.pər.tiˌnemˈmen/ /im.pəɾ.tiˌnemˈment/ adv
impertynencko

implant /imˈpɫan/ /imˈpɫant/ n masc
implant

implícitament /imˌpɫi.si.taˈmen/ /imˌpɫi.si.taˈment/ /imˌpɫi.si.təˈmen/ /imˌpɫi.si.təˈment/ adv
bezwarunkowo

importació /im.poɾ.ta.siˈo/ /im.poɾ.tə.siˈo/ /im.pur.tə.siˈo/ n fem
import

important /am.pulˈtant/ /im.porˈtan/ /im.poɾˈtan/ /im.poɾˈtant/ /im.purˈtan/ adj
ważny
Que té importància o relleu.

importar /im.porˈta/ /im.poɾˈta/ /im.poɾˈtaɾ/ /im.purˈta/ v
mieć znaczenie
Ser convenient, favorable, d'importància.
importować
(comerç) Introduir gèneres estrangers en el mercat autòcton.

importància /im.poɾˈtan.si.a/ /im.poɾˈtan.si.ə/ /im.purˈtan.si.ə/ n fem
ważność

impossible /im.poˈsi.bɫe/ /im.poˈsi.βɫe/ /im.poˈsib.bɫe/ /im.poˈsib.bɫə/ /im.puˈsi.βɫə/ /im.puˈsib.bɫə/ adj
niemożliwy

impost n masc
podatek

impost sobre el valor afegit n masc
podatek od towarów i usług

imprecís /im.pɾeˈsis/ /im.pɾəˈsis/ adj masc
niedokładny

impremta /imˈpɾem.ta/ /imˈpɾem.tə/ n fem
druk
Art d'imprimir.
Oficina o lloc on s'imprimeix.

impressionant /im.pɾe.si.oˈnan/ /im.pɾe.si.oˈnant/ /im.pɾə.si.oˈnant/ /im.pɾə.si.uˈnan/ /im.pɾə.si.uˈnant/ adj
imponujący

impressió /im.pɾe.siˈo/ /im.pɾə.siˈo/ n fem
wrażenie
Acció o efecte d'imprimir.

impressora /im.pɾeˈso.ɾa/ /im.pɾəˈso.ɾə/ n fem
drukarka
(informàtica) dispositiu per imprimir

imprimir /im.pɾiˈmi/ /im.pɾiˈmiɾ/ v
drukować
Estampar, donar a la impremta.

improductivament /im.pɾo.ðukˌti.vaˈment/ /im.pɾo.ðukˌti.vəˈment/ /im.pɾo.ðukˌti.βaˈmen/ /im.pɾu.ðukˌti.vəˈmen/ /im.pɾu.ðukˌti.βəˈmen/ adv
bezproduktywnie

improvisar /im.pɾo.viˈza/ /im.pɾo.viˈzaɾ/ /im.pɾo.βiˈza/ /im.pɾo.βiˈzaɾ/ /im.pɾu.viˈza/ /im.pɾu.βiˈza/ v
improwizować

impuls /imˈpuɫs/ n masc
impuls

impulsivament /im.puɫˌsi.vaˈment/ /im.puɫˌsi.vəˈmen/ /im.puɫˌsi.vəˈment/ /im.puɫˌsi.βaˈmen/ /im.puɫˌsi.βəˈmen/ adv
impulsywnie

impunement /imˌpu.neˈmen/ /imˌpu.neˈment/ /imˌpu.nəˈmen/ /imˌpu.nəˈment/ adv
bezkarnie

impur /imˈpur/ adj masc
nieczysty
Que no és pur.

imputació /im.pu.ta.siˈo/ /im.pu.tə.siˈo/ n fem
obwinienie

inacció /i.nak.siˈo/ /i.nək.siˈo/ n fem
bezczynność

inactiu /i.nakˈtiw/ /i.nəkˈtiw/ adj masc
bezczynny

inactivitat /i.nak.ti.viˈtat/ /i.nak.ti.βiˈtat/ /i.nək.ti.viˈtat/ /i.nək.ti.βiˈtat/ n fem
bezczynność

inadequadament /i.na.ðeˌkwa.ðaˈmen/ /i.na.ðeˌkwa.ðaˈment/ /i.nə.ðəˌkwa.ðəˈmen/ /i.nə.ðəˌkwa.ðəˈment/ adv
nieadekwatnie

inauguració /i.naw.ɣu.ɾa.siˈo/ /i.nəw.ɣu.ɾə.siˈo/ n fem
inauguracja

incansablement /iŋ.kanˌsa.bɫeˈment/ /iŋ.kanˌsa.βɫeˈmen/ /iŋ.kanˌsab.bɫeˈmen/ /iŋ.kənˌsa.βɫəˈmen/ /iŋ.kənˌsab.bɫəˈmen/ /iŋ.kənˌsab.bɫəˈment/ adv
bez ustanku

incapaç /iŋ.kaˈpas/ /iŋ.kəˈpas/ adj
niezdolny

incendi n masc
pożar

incendiari /in.sen.diˈa.ɾi/ /in.sən.diˈa.ɾi/ adj masc
prowokacyjny
Que maliciosament causa incendis.

incendiari /in.sen.diˈa.ɾi/ /in.sən.diˈa.ɾi/ n masc
prowokacyjny
Qui maliciosament causa incendis.

incentiu n masc
bodziec

incert /inˈsɛrt/ adj masc
nieokreślony
Sense certesa, amb dubte sobre la decisió a prendre.
No conegut amb certesa.

incertament /inˌsɛr.taˈmen/ /inˌsɛr.təˈmen/ /inˌsɛɾ.taˈmen/ /inˌsɛɾ.taˈment/ /inˌsɛɾ.təˈment/ adv
niepewnie

incessantment /in.seˌsamˈmen/ /in.seˌsamˈment/ /in.səˌsamˈmen/ /in.səˌsamˈment/ adv
bezustannie

incinerar /in.si.neˈɾa/ /in.si.neˈɾaɾ/ /in.si.nəˈɾa/ v
spalać

incitar /in.siˈta/ /in.siˈtaɾ/ v
podżegać

incloure /iŋˈkɫɔw.ɾe/ /iŋˈkɫɔw.ɾə/ v
angażować

incoherent adj neut
niekoherentny

incoherentment /iŋ.ko.eˌɾemˈmen/ /iŋ.ko.eˌɾemˈment/ /iŋ.ko.əˌɾemˈment/ /iŋ.ku.əˌɾemˈmen/ adv
nieściśle

incomptable /iŋ.komˈta.bɫe/ /iŋ.komˈta.βɫe/ /iŋ.komˈtab.bɫe/ /iŋ.komˈtab.bɫə/ /iŋ.kumˈta.βɫə/ /iŋ.kumˈtab.bɫə/ adj
niepoliczalny

incondicional /iŋ.kon.di.si.oˈnaɫ/ /iŋ.kun.di.si.uˈnaɫ/ adj
bezwarunkowy

incondicionalment /iŋ.kon.di.si.oˌnaɫˈmen/ /iŋ.kon.di.si.oˌnaɫˈment/ /iŋ.kun.di.si.uˌnaɫˈmen/ adv
bezwarunkowo

inconscient /iŋ.kon.siˈen/ /iŋ.kon.siˈent/ /iŋ.kun.siˈen/ adj
nieprzytomny
Que no és conscient.

inconscient /iŋ.kon.siˈen/ /iŋ.kon.siˈent/ /iŋ.kun.siˈen/ n masc
nieprzytomny
Part de la ment humana que recull els instints i pensaments reprimits segons la teoria de Freud.

inconsideradament /iŋ.kon.si.ðeˌɾa.ðaˈmen/ /iŋ.kon.si.ðeˌɾa.ðaˈment/ /iŋ.kon.si.ðəˌɾa.ðəˈment/ /iŋ.kun.si.ðəˌɾa.ðəˈmen/ adv
bezceremonialnie

incorrectament /iŋ.koˌrɛk.taˈmen/ /iŋ.koˌrɛk.taˈment/ /iŋ.koˌrɛk.təˈment/ /iŋ.kuˌrɛk.təˈmen/ adv
błędnie

increïble /iŋ.kɾeˈi.bɫe/ /iŋ.kɾeˈi.βɫe/ /iŋ.kɾeˈib.bɫe/ /iŋ.kɾəˈi.βɫə/ /iŋ.kɾəˈib.bɫə/ adj
niewiarygodny
Impossible de creure.

incriminar /iŋ.kɾi.miˈna/ /iŋ.kɾi.miˈnaɾ/ v
obciążać

inculpar /iŋ.kuɫˈpa/ /iŋ.kuɫˈpaɾ/ v
inkryminować

incunable /iŋ.kuˈna.bɫe/ /iŋ.kuˈna.βɫe/ /iŋ.kuˈna.βɫə/ /iŋ.kuˈnab.bɫe/ /iŋ.kuˈnab.bɫə/ n masc
inkunabuł

incòmode /iŋˈkɔ.mo.ðe/ /iŋˈkɔ.mu.ðə/ adj masc
niekomfortowy
Que incomoda o que no té comoditat.

indecent /in.deˈsen/ /in.deˈsent/ /in.dəˈsen/ /in.dəˈsent/ adj
nieprzyzwoity

indefinidament /in.de.fiˌni.ðaˈmen/ /in.de.fiˌni.ðaˈment/ /in.də.fiˌni.ðəˈmen/ /in.də.fiˌni.ðəˈment/ adv
bezterminowo

indefinit /in.de.fiˈnit/ /in.də.fiˈnit/ adj masc
nieokreślony

indemne /inˈdem.ne/ /inˈdɛm.nə/ adj
bez szwanku
lliure i exempt de cap dany

indemnització /in.dem.ni.d͡za.siˈo/ /in.dem.ni.za.siˈo/ n masc
odszkodowanie

independent /in.de.penˈden/ /in.de.penˈdent/ /in.də.pənˈden/ /in.də.pənˈdent/ adj
niepodległy
Lliure, sense subjecció ni dependència

independentment /in.de.penˌdemˈmen/ /in.de.penˌdemˈment/ /in.də.pənˌdemˈmen/ /in.də.pənˌdemˈment/ adv
niepodlegle

independència /in.de.penˈdɛn.si.a/ n fem
niepodległość niezależność

indexar /in.dekˈsa/ /in.dekˈsaɾ/ /in.dəkˈsa/ v
indeksować

indi n masc
ind
Element químic de nombre atòmic 49 i símbol In.

indicar /in.diˈka/ /in.diˈkaɾ/ v
wskazać

indicatiu /in.di.kaˈtiw/ /in.di.kəˈtiw/ n masc
tryb orzekający

indiferent /in.di.feˈɾen/ /in.di.feˈɾent/ /in.di.fəˈɾen/ /in.di.fəˈɾent/ adj
obojętny

indiferència /in.di.feˈɾɛn.si.a/ /in.di.fəˈɾɛn.si.ə/ n fem
obojętność

indignació /in.diŋ.na.siˈo/ /in.diŋ.nə.siˈo/ /in.diɡ.na.siˈo/ n fem
oburzenie

indigne /inˈdiŋ.ne/ /inˈdiŋ.nə/ /inˈdiɡ.ne/ adj masc
niegodny
Que no té mèrit ni disposició per alguna cosa.

indirectament /in.diˌɾɛk.taˈmen/ /in.diˌɾɛk.taˈment/ /in.diˌɾɛk.təˈmen/ /in.diˌɾɛk.təˈment/ adv
niebezpośrednio

individu /in.diˈvi.ðu/ /in.diˈvi.ðu/ /in.diˈβi.ðu/ n masc
jednostka
Persona membre d'un grup social, comunitat.

individual /in.di.vi.ðuˈaɫ/ /in.di.vi.ðuˈaɫ/ /in.di.βi.ðuˈaɫ/ adj
indywidualny
Propi de l'individu o que li pertany.

individualització n fem
indywidualizacja

individuals /in.di.vi.ðuˈaɫs/ /in.di.vi.ðuˈaɫs/ /in.di.βi.ðuˈaɫs/ n masc
singel
(esports de pilota, petanca, botxes) Encontre consistent en un partit o una partida disputat entre dos jugadors.

indoeuropeu /ˌin.do.ew.ɾoˈpɛw/ /ˌin.do.əw.ɾoˈpɛw/ /ˌin.du.əw.ɾuˈpɛw/ adj masc
indoeuropejski

indonesi /in.doˈnɛ.zi/ /in.duˈnɛ.zi/ adj masc
indonezyjski
Originari, pertanyent o relatiu a Indonèsia.

indonesi /in.doˈnɛ.zi/ /in.duˈnɛ.zi/ n masc
indonezyjski
Natural d'Indonèsia.
(només singular) Llengua pròpia d'Indonèsia que pertany al grup malaiopolinesi i deriva del malai.

indret /inˈdɾet/ /inˈdɾət/ /inˈdɾɛt/ n masc
miejsce

industrial /in.dus.tɾiˈaɫ/ adj
industrialny
Relatiu o pertanyent a la indústria.

industrial /in.dus.tɾiˈaɫ/ n neut
industrialny
Individu que es dedica a la indústria, especialment en l'àmbit empresarial.

industrialitzar /in.dus.tɾi.a.liˈd͡za/ /in.dus.tɾi.a.liˈzaɾ/ /in.dus.tɾi.ə.lidˈza/ v
uprzemysławiać

indígena /inˈdi.d͡ʒe.na/ /inˈdi.ʒe.na/ /inˈdi.ʒə.nə/ adj
miejscowy
Que és nascut a la pròpia terra.

indígena /inˈdi.d͡ʒe.na/ /inˈdi.ʒe.na/ /inˈdi.ʒə.nə/ n neut
tubylec
Persona nascuda a la pròpia terra, en contraposició als vinguts de fora.

indústria /inˈdus.tɾi.a/ /inˈdus.tɾi.ə/ n fem
przemysł

inert /iˈnɛrt/ adj
bezwładny

inestable /i.nesˈta.bɫe/ /i.nesˈta.βɫe/ /i.nesˈtab.bɫe/ /i.nəsˈta.βɫə/ /i.nəsˈtab.bɫə/ adj
niestabilny

inevitable /i.ne.viˈta.bɫe/ /i.ne.βiˈta.βɫe/ /i.ne.βiˈtab.bɫe/ /i.nə.viˈtab.bɫə/ /i.nə.βiˈta.βɫə/ /i.nə.βiˈtab.bɫə/ adj
nieunikniony

inexorable /i.neɡ.zoˈɾa.bɫe/ /i.neɡ.zoˈɾa.βɫe/ /i.neɡ.zoˈɾab.bɫe/ /i.nəɡ.zoˈɾab.bɫə/ /i.nəɡ.zuˈɾa.βɫə/ /i.nəɡ.zuˈɾab.bɫə/ adj
bezustanny

inexpert /i.neksˈpɛɾt/ /i.nəksˈpɛrt/ adj masc
niedoświadczony

infame /iɱˈfa.me/ /iɱˈfa.mə/ adj
niesławny
que no té honra, crèdit o estimació.
molt dolent, menyspreable.

infant /iɱˈfan/ /iɱˈfant/ n masc
niemowlę
Nen, persona que encara no ha assolit l'edat adulta, d'entre els 0 i els 13 anys de vida.

infanteria /iɱ.fan.teˈɾi.a/ /iɱ.fən.təˈɾi.ə/ n fem
piechota

infantil /iɱ.fanˈtiɫ/ /iɱ.fənˈtiɫ/ adj
dziecięcy
Relatiu o pertanyent a l'infant, al nen.
infantylny
Immadur, inconsistent, cridaner.

infatuació /iɱ.fa.tu.a.siˈo/ /iɱ.fə.tu.ə.siˈo/ n fem
zauroczenie

infecció /iɱ.fek.siˈo/ /iɱ.fək.siˈo/ n fem
zakażenie infekcja

infecciós /iɱ.fek.siˈos/ /iɱ.fək.siˈos/ adj masc
zakaźny

infectar /iɱ.fekˈta/ /iɱ.fekˈtaɾ/ /iɱ.fəkˈta/ v
zakazić

inferir /iɱ.feˈɾi/ /iɱ.feˈɾiɾ/ /iɱ.fəˈɾi/ v
dedukować

infermer /iɱ.ferˈme/ /iɱ.feɾˈmeɾ/ n masc
pielęgniarz

infermeria /iɱ.feɾ.meˈɾi.a/ /iɱ.fər.məˈɾi.ə/ n fem
infirmeria
Sala dedicada a la cura dels malalts o ferits en establiments no sanitaris.
pielęgniarstwo
(incomptable) Professió i estudis dels infermers.

infern /iɱˈfɛrn/ n masc
piekło
En diverses religions primitives, lloc al subsol on feien vida els esperits dels morts.
En el judaisme, el cristianisme i l'islam, lloc on passen penes i són castigats les ànimes dels difunts que en vida van pecar greument.

infernal /iɱ.feɾˈnaɫ/ /iɱ.fərˈnaɫ/ adj
piekielny

infeudar /iɱ.fewˈða/ /iɱ.fewˈðaɾ/ /iɱ.fəwˈða/ v
dawać w lenno

infidel /iɱ.fiˈðɛɫ/ adj
niewierny
No fidel.
Que manté una relació amorosa amb una persona fora de la parella.

infinit /iɱ.fiˈnit/ adj masc
nieskończony

infinitiu n masc
bezokolicznik

infix /iɱˈfiks/ n masc
infiks

inflació /iɱ.fɫa.siˈo/ n fem
inflacja

inflamació /iɱ.fɫə.mə.siˈo/ n fem
zapalenie

inflar /iɱˈfɫa/ /iɱˈfɫaɾ/ v
puchnąć
Omplir de vent alguna cosa.
(per metonímia) Ensuperbir, exagerar.
(pronominal) Elevar-se alguna part del cos per ferida o cop, o per haver-hi acudit algun tumor.

inflexible /iɱ.fɫekˈsi.bɫe/ /iɱ.fɫekˈsi.βɫe/ /iɱ.fɫekˈsib.bɫe/ /iɱ.fɫəkˈsi.βɫə/ /iɱ.fɫəkˈsib.bɫə/ adj
nieelastyczny

influenciable /iɱ.fɫu.en.siˈa.bɫe/ /iɱ.fɫu.en.siˈa.βɫe/ /iɱ.fɫu.en.siˈab.bɫe/ /iɱ.fɫu.ən.siˈa.βɫə/ /iɱ.fɫu.ən.siˈab.bɫə/ adj
dający się wpływać

influenciar /iɱ.flu.en.siˈa/ /iɱ.flu.en.siˈaɾ/ /iɱ.flu.ən.siˈa/ v
wpływać

influir /iɱ.fɫuˈi/ /iɱ.fɫuˈiɾ/ v
wpływać
Causar efectes de forma indirecta.

influència /iɱ.fɫuˈɛn.si.a/ n fem
wpływ
Acció i efecte d'influir.
(metonímia) Intervenció que algú té en algun negoci per la seva autoritat, valiment i persuasió.

informació /iɱ.foɾ.ma.siˈo/ /iɱ.foɾ.mə.siˈo/ /iɱ.fur.mə.siˈo/ n fem
informacja
Acció i efecte d'informar o informar-se.

informar /iɱ.forˈma/ /iɱ.foɾˈma/ /iɱ.foɾˈmaɾ/ /iɱ.furˈma/ v
powiadamiać informować
Donar informes o notícies d'alguna cosa.

informatitzar /iɱ.for.ma.tiˈd͡za/ /iɱ.foɾ.ma.tiˈzaɾ/ /iɱ.fur.mə.tidˈza/ v
komputeryzować

informatiu /iɱ.foɾ.maˈtiw/ /iɱ.fur.məˈtiw/ adj masc
informatywny
que informa o serveix per donar notícia d'alguna cosa.

informe /iɱˈfor.mə/ /iɱˈfoɾ.me/ n masc
raport
Notícia o instrucció que es dóna d'alguna cosa.

informàtica /iɱ.foɾˈma.ti.ka/ /iɱ.foɾˈma.ti.kə/ /iɱ.furˈma.ti.kə/ n fem
informatyka
Conjunt de ciències, tècniques o activitats que permeten el tractament automatitzat d'informació amb ordinadors

infraestructura /ˌiɱ.fɾa.es.tɾukˈtu.ɾa/ /ˌiɱ.fɾəs.tɾukˈtu.ɾə/ n fem
infrastruktura

infringir /iɱ.fɾinˈd͡ʒi/ /iɱ.fɾinˈd͡ʒiɾ/ /iɱ.fɾinˈʒi/ v
naruszać

infusió /iɱ.fu.ziˈo/ n fem
napar

infàmia /iɱˈfa.mi.a/ /iɱˈfa.mi.ə/ n fem
infamia
purgar la infàmia, es deia del reu còmplice en un delicte que, havent declarat contra el seu company, no era tingut per testimoni idoni per estar infamat del delicte i posant-lo en el turment i ratificant allí la seva declaració es deia que purgava la infàmia.

infància /iɱˈfan.si.a/ /iɱˈfan.si.ə/ n fem
dzieciństwo

ingredient /iŋ.ɡɾe.ðiˈen/ /iŋ.ɡɾe.ðiˈent/ /iŋ.ɡɾə.ðiˈen/ /iŋ.ɡɾə.ðiˈent/ n masc
składnik

ingúix /iŋˈɡujʃ/ /iŋˈɡuʃ/ n masc
inguski

inhalar /in.aˈɫa/ /in.aˈɫaɾ/ /in.əˈɫa/ v
wdychać

inherent /i.neˈɾen/ /i.neˈɾent/ /i.nəˈɾen/ /i.nəˈɾent/ adj
inherentny

inhibició /i.ni.βi.siˈo/ n fem
zahamowanie

inhumar /i.nuˈma/ /i.nuˈmaɾ/ v
pochować

inhumà /in.uˈma/ adj
niehumanitarny

inhòspit /inˈɔs.pit/ adj masc
niegościnny

inicial /i.ni.siˈaɫ/ adj
początkowy

inicialitzar /i.ni.si.a.liˈd͡za/ /i.ni.si.a.liˈzaɾ/ /i.ni.si.ə.lidˈza/ v
inicjalizować

iniciativa /i.ni.si.aˈti.va/ /i.ni.si.aˈti.βa/ /i.ni.si.əˈti.və/ /i.ni.si.əˈti.βə/ n fem
inicjatywa

inimaginable /i.ni.ma.d͡ʒiˈna.bɫe/ /i.ni.ma.ʒiˈna.βɫe/ /i.ni.ma.ʒiˈnab.bɫe/ /i.ni.mə.ʒiˈna.βɫə/ /i.ni.mə.ʒiˈnab.bɫə/ adj
niepojęty

injecció /iɲ.d͡ʒek.siˈo/ /iɲ.ʒək.siˈo/ n fem
zastrzyk

injectar /iɲ.d͡ʒekˈta/ /iɲ.d͡ʒekˈtaɾ/ /iɲ.ʒəkˈta/ v
wstrzykiwać

innat /inˈnat/ adj masc
wrodzony

innatisme /in.naˈtiz.me/ /in.nəˈtiz.mə/ n masc
innatyzm

innocent /in.noˈsen/ /in.noˈsent/ /in.noˈsent/ /in.nuˈsen/ /in.nuˈsent/ adj
niewinny
Pur, sense malícia o falta.

innocència /in.noˈsɛn.si.a/ /in.noˈsɛn.si.ə/ /in.nuˈsen.si.ə/ /in.nuˈsɛn.si.ə/ n fem
niewinność

innovació /in.no.va.siˈo/ /in.no.və.siˈo/ /in.no.βa.siˈo/ /in.nu.və.siˈo/ /in.nu.βə.siˈo/ n fem
innowacja

innovador /in.no.vaˈðoɾ/ /in.no.vəˈðo/ /in.no.βaˈðo/ /in.no.βaˈðoɾ/ /in.nu.vəˈðo/ /in.nu.βəˈðo/ adj masc
innowacyjny
Que innova.

innovador /in.no.vaˈðoɾ/ /in.no.vəˈðo/ /in.no.βaˈðo/ /in.no.βaˈðoɾ/ /in.nu.vəˈðo/ /in.nu.βəˈðo/ n masc
innowator
Qui innova.

inoblidable /i.no.bɫiˈða.bɫe/ /i.no.bɫiˈðab.bɫə/ /i.no.βɫiˈða.βɫe/ /i.no.βɫiˈðab.bɫe/ /i.nu.bɫiˈðab.bɫə/ /i.nu.βɫiˈða.βɫə/ /i.nu.βɫiˈðab.bɫə/ adj
niezapomniany

inofensiu /i.no.fenˈsiw/ /i.no.fənˈsiw/ /i.nu.fənˈsiw/ adj masc
nieszkodliwy

inquiet /iŋ.kiˈet/ adj masc
niespokojny
Que no està quiet.
Que està desassossegat per alguna agitació de l'ànima.

inqüestionable /iŋ.kwes.ti.oˈna.bɫe/ /iŋ.kwes.ti.oˈna.βɫe/ /iŋ.kwes.ti.oˈnab.bɫe/ /iŋ.kwəs.ti.oˈnab.bɫə/ /iŋ.kwəs.ti.uˈna.βɫə/ /iŋ.kwəs.ti.uˈnab.bɫə/ adj
bezdyskusyjny

inscripció /ins.kɾip.siˈo/ n fem
inskrypcja

insecte /inˈsɛk.te/ /inˈsɛk.tə/ n masc
owad robak
Animal invertebrat molt petit, en comparació als mamífers. Pertany de la classe dels artròpodes i dins en la superclasse dels hexàpodes.

insegur /in.seˈɣu/ /in.seˈɣuɾ/ /in.səˈɣu/ adj masc
niebezpieczny

inserir /in.seˈɾi/ /in.seˈɾiɾ/ /in.səˈɾi/ v
wstawiać
Incloure, introduir una cosa en altra.

insinuació /in.si.nu.a.siˈo/ /in.si.nu.ə.siˈo/ n fem
insynuacja

insinuar /in.si.nuˈa/ /in.si.nuˈaɾ/ v
insynuować
Indicar, apuntar lleugerament alguna cosa.
Significar alguna cosa només suggerint-la.
(dret) Fer la manifestació d'algun instrument davant el jutge competent perquè hi interposi la seva autoritat.

insistir /in.sisˈti/ /in.sisˈtiɾ/ v
nalegać

insolent /in.soˈɫen/ /in.soˈɫent/ /in.soˈɫent/ /in.suˈɫen/ /in.suˈɫent/ adj
arogancki
atrevit, desvergonyit, descarat.

insonoritzar /in.so.no.ɾiˈd͡za/ /in.so.no.ɾiˈza/ /in.so.no.ɾiˈzaɾ/ /in.su.nu.ɾiˈd͡za/ v
wyciszać

inspecció /ins.pek.siˈo/ /ins.pək.siˈo/ n fem
badanie

inspiració /ins.pi.ɾa.siˈo/ /ins.pi.ɾə.siˈo/ n fem
wdech
Acció i efecte d'inspirar.
natchnienie
Desfermament de la creativitat, la idea original d'una obra d'art o el detonant que fa que quelcom es torni estètic.

inspirar /ins.piˈɾa/ /ins.piˈɾaɾ/ v
inspirować
Infondre en altre alguna cosa com ànim, valor.

instal·lació /ins.ta.ɫa.siˈo/ /ins.taɫ.ɫa.siˈo/ /ins.tə.ɫə.siˈo/ /ins.təɫ.ɫə.siˈo/ n fem
instalacja
Acció i efecte d'instal·lar o instal·lar-se.

instal·lar /ins.talˈlaɾ/ /ins.taɫˈɫa/ /ins.təɫˈɫa/ v
instalować
Muntar alguna cosa en un lloc determinat.

instant /insˈtan/ /insˈtant/ n masc
natychmiastowy

instantani /ins.tanˈta.ni/ adj masc
chwilowy

instaurar /ins.tawˈɾa/ /ins.tawˈɾaɾ/ /ins.təwˈɾa/ v
utworzyć

instint /insˈtin/ /insˈtint/ n masc
instynkt

institucionalitzar /ins.ti.tu.si.o.na.liˈd͡za/ /ins.ti.tu.si.o.na.liˈzaɾ/ /ins.ti.tu.si.u.nə.ɫidˈza/ v
zinstytucjonalizować

institució /ins.ti.tu.siˈo/ n fem
instytucja

institució educativa n fem
instytucja edukacyjna

instructor n masc
instruktor

instrument /ins.truˈmen/ /ins.truˈment/ /ins.truˈment/ n masc
instrument
Objecte fabricat que serveix d'eina per a fer una cosa.
instrument narzędzie
Cadascun dels objectes destinats a produir música.

instrument de música n masc
instrument muzyczny

instrument de percussió n masc
instrument perkusyjny

instrument de vent de fusta n masc
instrument dęty drewniany

instrumental /ins.tɾu.menˈtaɫ/ /ins.tɾu.mənˈtaɫ/ adj
instrumentalny
Part d'una composició musical en què no intervé l'acompanyament d'un cantant.

insuficient /in.su.fi.siˈen/ /in.su.fi.siˈent/ adj
niewystarczający

insulina /in.suˈɫi.na/ /in.suˈɫi.nə/ n fem
insulina

insult /inˈsuɫ/ /inˈsuɫt/ n masc
zniewaga obraza

insultant /in.suɫˈtan/ /in.suɫˈtant/ adj
obraźliwy
Que insulta.

insultar /in.suɫˈta/ /in.suɫˈtaɾ/ v
obrażać

insulínic /in.suˈɫi.nik/ adj masc
insulinowy

insurgent /in.surˈd͡ʒen/ /in.surˈʒen/ /in.suɾˈd͡ʒen/ /in.suɾˈd͡ʒent/ /in.suɾˈʒent/ adj
rebeliant
Que s'insurgeix, es revolta.

insípid /inˈsi.pit/ adj masc
bezbarwny

insòlit /inˈsɔ.lit/ adj masc
niezwykły

intacte /inˈtak.te/ /inˈtak.tə/ adj masc
cały

integral /in.teˈɣɾaɫ/ /in.təˈɣɾaɫ/ adj
całkowy

integrar /in.teˈɣɾa/ /in.teˈɣɾaɾ/ /in.təˈɣɾa/ v
całkować
Donar integritat a una cosa, compondre un tot de les seves parts integrants.
(matemàtiques) Ajuntar les parts infinitament petites per càlcul infinitesimal.

integritat /in.te.ɣɾiˈtat/ /in.tə.ɣɾiˈtat/ n fem
prawość

intel·lecte /in.teɫˈɫɛk.te/ /in.teˈɫɛk.te/ /in.təɫˈɫɛk.tə/ /in.təˈɫɛk.tə/ n masc
intelekt

intel·lectual /in.te.ɫek.tuˈaɫ/ /in.teɫ.ɫek.tuˈaɫ/ /in.tə.ɫək.tuˈaɫ/ /in.təɫ.ɫək.tuˈaɫ/ n neut
intelektualista

intel·ligent /in.te.ɫiˈd͡ʒen/ /in.te.ɫiˈʒen/ /in.teɫ.ɫiˈd͡ʒent/ /in.teɫ.ɫiˈʒen/ /in.tə.ɫiˈʒen/ /in.təɫ.ɫiˈʒen/ /in.təɫ.ɫiˈʒent/ adj
inteligentny

intel·ligible /in.te.ɫiˈd͡ʒi.βɫe/ /in.te.ɫiˈʒi.βɫe/ /in.teɫ.ɫiˈd͡ʒi.bɫe/ /in.teɫ.ɫiˈʒib.bɫe/ /in.tə.ɫiˈʒi.βɫə/ /in.təɫ.ɫiˈʒib.bɫə/ adj
zrozumiały

intel·ligència /in.te.ɫiˈd͡ʒɛn.si.a/ /in.te.ɫiˈʒɛn.si.a/ /in.teɫ.ɫiˈd͡ʒɛn.si.a/ /in.teɫ.ɫiˈʒɛn.si.a/ /in.təɫ.ɫiˈʒɛn.si.ə/ n fem
inteligencja
(no comptable) Capacitat d'entendre o aprendre; habilitat per resoldre problemes; saviesa, coeficient intel·lectual.

intel·ligència artificial n fem
sztuczna inteligencja

intel·ligència emocional n fem
inteligencja emocjonalna

intenció /in.ten.siˈo/ /in.tən.siˈo/ n fem
zamiar intencja

intens /inˈtens/ /inˈtɛns/ adj masc
intensywny

intensificar /in.ten.si.fiˈka/ /in.ten.si.fiˈkaɾ/ /in.tən.si.fiˈka/ v
intensyfikować

intensitat /in.ten.siˈtat/ /in.tən.siˈtat/ n fem
intensywność

intensivista /in.ten.siˈvis.ta/ /in.ten.siˈvis.te/ /in.ten.siˈβis.ta/ /in.ten.siˈβis.te/ /in.tən.siˈvis.tə/ /in.tən.siˈβis.tə/ n neut
intensywista

intent /inˈten/ /inˈtent/ n masc
próba
Acció i efecte d'intentar.

intentar /in.tenˈta/ /in.tenˈtaɾ/ /in.tənˈta/ v
starać się
Tenir l'ànim de fer alguna cosa.

interacció /in.te.ɾak.siˈo/ /in.tə.ɾək.siˈo/ n fem
interakcja

interactiu /in.te.ɾakˈtiw/ /in.tə.ɾəkˈtiw/ adj masc
interaktywny

intercalar /in.ter.kaˈɫa/ /in.teɾ.kaˈɫa/ /in.teɾ.kaˈɫaɾ/ /in.tər.kəˈɫa/ /in.tər.kəˈɫar/ adj
przestępny
Allò que s'intercala.

intercanvi /in.terˈkam.bi/ /in.teɾˈkam.bi/ /in.teɾˈkaɱ.vi/ /in.təɾˈkaɱ.vi/ n masc
wymiana

interceptar /in.ter.sepˈta/ /in.teɾ.sepˈtaɾ/ /in.tər.səpˈta/ v
przechwycić
Apoderar-se d'alguna cosa abans que arribi al fi a que es destinava.

interdisciplinari /in.teɾ.ði.si.pɫiˈna.ɾi/ /in.tər.di.si.pɫiˈna.ɾi/ /in.təɾ.ðis.si.pɫiˈna.ɾi/ adj masc
interdyscyplinarny

interessant /in.te.ɾeˈsan/ /in.te.ɾeˈsant/ /in.tə.ɾəˈsan/ /in.tə.ɾəˈsant/ adj
ciekawy interesujący
Que interessa.

interessar /in.te.ɾeˈsa/ /in.te.ɾeˈsaɾ/ /in.tə.ɾəˈsa/ v
interesować
Convenir, ser útil, suscitar interès.

interessat /in.te.ɾeˈsat/ /in.tə.ɾəˈsat/ adj masc
zainteresowany
Que es deixa dominar per l'interès.

interessat /in.te.ɾeˈsat/ /in.tə.ɾəˈsat/ n masc
zainteresowany
Qui es deixa dominar per l'interès.

interfície gràfica d'usuari /in.teɾˌfi.si.e n fem
interfejs graficzny

interfòbia /in.teɾˈfɔ.bi.a/ /in.tərˈfɔ.βi.ə/ n fem
interfobia

intergeneracional /in.teɾ.d͡ʒe.ne.ɾa.si.oˈnaɫ/ /in.tər.ʒə.nə.ɾə.si.uˈnaɫ/ /in.təɾ.ʒə.nə.ɾə.si.oˈnaɫ/ adj
międzypokoleniowy

interioritzar /in.te.ɾi.o.ɾiˈd͡za/ /in.te.ɾi.o.ɾiˈza/ /in.te.ɾi.o.ɾiˈzaɾ/ /in.tə.ɾi.o.ɾiˈd͡za/ /in.tə.ɾi.u.ɾiˈd͡za/ v
dusić

interjecció /in.teɾ.d͡ʒek.siˈo/ /in.tər.ʒək.siˈo/ n fem
wykrzyknik

interlingua /in.teɾˈɫiŋ.ɡwa/ /in.tərˈɫiŋ.ɡwə/ n masc
interlingua

intermitent /in.ter.miˈten/ /in.teɾ.miˈten/ /in.teɾ.miˈtent/ /in.tər.miˈten/ /in.təɾ.miˈtent/ n masc
kierunkowskaz
Llum intermitent, especialment d'un vehicle.

intern /inˈtɛrn/ adj masc
wewnętrzny
ocult a l'interior

internacional /in.teɾ.na.si.oˈnaɫ/ /in.tər.nə.si.uˈnaɫ/ /in.təɾ.nə.si.oˈnaɫ/ adj
międzynarodowy

interpolar /in.ter.poˈɫa/ /in.teɾ.poˈɫa/ /in.teɾ.poˈɫaɾ/ /in.tər.puˈɫa/ /in.təɾ.poˈɫa/ v
interpolować
Interposar una cosa entre altres que són ordenades.

interpretació /in.teɾ.pɾe.ta.siˈo/ /in.tər.pɾə.tə.siˈo/ n fem
interpretacja

interpretar /in.ter.pɾeˈta/ /in.teɾ.pɾeˈta/ /in.teɾ.pɾeˈtaɾ/ /in.tər.pɾəˈta/ v
interpretować
Explicar o declarar el sentit d'alguna cosa.
Entendre o prendre en bona o mala part alguna acció o paraula.

interrogar /in.te.roˈɣa/ /in.te.roˈɣaɾ/ /in.tə.roˈɣa/ /in.tə.ruˈɣa/ v
przesłuchiwać
Preguntar formalment, amb una sèrie de preguntes.

interrompre /in.teˈrom.pɾe/ /in.təˈrom.pɾə/ v
przerywać

intersecar /in.ter.seˈka/ /in.teɾ.seˈka/ /in.teɾ.seˈkaɾ/ /in.tər.səˈka/ v
krzyżować

intersecció /in.teɾ.sek.siˈo/ /in.təɾ.sək.siˈo/ n fem
iloczyn zbiorów

intersexual /in.teɾ.sek.suˈaɫ/ /in.tər.sək.suˈaɫ/ n neut
interpłciowy

intersexualitat /in.teɾ.sek.su.a.ɫiˈtat/ /in.tər.sək.su.ə.ɫiˈtat/ n fem
interpłciowość

intervenció /in.teɾ.ben.siˈo/ /in.teɾ.ven.siˈo/ /in.tər.bən.siˈo/ /in.təɾ.vən.siˈo/ n fem
interwencja

intervenir /in.ter.βeˈni/ /in.teɾ.veˈniɾ/ /in.teɾ.βeˈni/ /in.tər.bəˈni/ /in.təɾ.vəˈni/ v
interweniować
Assistir amb autoritat a algun negoci.
Intercedir, ser mitjancer en algun negoci o interposar la seva autoritat.

interventricular /in.ter.βen.tɾi.kuˈɫar/ /in.teɾ.ven.tɾi.kuˈɫaɾ/ /in.teɾ.βen.tɾi.kuˈɫaɾ/ /in.tər.bən.tɾi.kuˈɫar/ /in.təɾ.vən.tɾi.kuˈɫaɾ/ adj
międzykomorowy

interès /in.teˈɾes/ /in.təˈɾes/ /in.təˈɾɛs/ n masc
zainteresowanie
Sentiment que alguna cosa desvetlla en nosaltres, el qual ens mou a prestar-li una atenció especial, a ésser-hi favorables o desfavorables.
odsetka odsetek
Guany que dona a algú un capital que ha prestat o que li deuen.

intestinal /in.tes.tiˈnaɫ/ /in.təs.tiˈnaɫ/ adj
jelitowy

intestí /in.tesˈti/ n masc
jelito

intimidar /in.ti.miˈða/ /in.ti.miˈðaɾ/ v
zastraszać

intransitiu /in.tɾan.ziˈtiw/ /in.tɾən.ziˈtiw/ adj masc
nieprzechodni
Que no passa d'un a un altre, contrari a transitiu.
(gramàtica) Dit d'un verb, que no accepta complement directe.

intravenós /in.tɾa.veˈnos/ /in.tɾa.βeˈnos/ /in.tɾə.vəˈnos/ /in.tɾə.βəˈnos/ adj masc
dożylny

intriga /inˈtɾi.ɣa/ /inˈtɾi.ɣə/ n fem
intryga

intrigar /in.tɾiˈɣa/ /in.tɾiˈɣaɾ/ v
intrygować

introducció /in.tɾo.ðuk.siˈo/ /in.tɾu.ðuk.siˈo/ n fem
wprowadzenie
(literatura) Secció inicial el propòsit principal de la qual és contextualitzar el text font o ressenyat que està exposat a continuació, en general en forma de cos o desenvolupament del tema, i posteriorment com a conclusions.

introduir /in.tɾo.ðuˈi/ /in.tɾo.ðuˈiɾ/ /in.tɾu.ðuˈi/ v
wprowadzać
Ficar dins o donar entrada a un en algun lloc.

introspecció n fem
autoanaliza

intubar /in.tuˈbaɾ/ /in.tuˈβa/ v
intubować

intuïció n fem
intuicja

intèrpret /inˈtɛɾ.pɾet/ /inˈtɛɾ.pɾət/ n neut
tłumacz
El qui interpreta el que algú ha dit i ho transmet en un altre idioma.
(teatre) El qui expressa el que hi ha escrit, respecte a un personatge, en una obra teatral.
(música) El qui interpreta el que hi ha escrit en una partitura musical, respecte d'un instrument.

inundació /i.nun.da.siˈo/ n fem
powódź

inundar /i.nunˈda/ /i.nunˈdaɾ/ v
zalewać

inusual /i.nu.zuˈaɫ/ adj
niecodzienny

invalidesa /im.ba.ɫiˈðe.za/ /im.bə.ɫiˈðɛ.zə/ /iɱ.va.ɫiˈðe.za/ /iɱ.və.ɫiˈðə.zə/ /iɱ.və.ɫiˈðɛ.zə/ n fem
nieaktualność

invasió n fem
inwazja
(voleibol, bàdminton) Acció de traspassar els límits del camp propi amb qualsevol part del cos o bé amb la raqueta.

invenció /im.ben.siˈo/ /im.bən.siˈo/ /iɱ.ven.siˈo/ /iɱ.vən.siˈo/ n fem
wynalazek

inventar /im.benˈta/ /im.bənˈta/ /iɱ.venˈtaɾ/ /iɱ.vənˈta/ v
wynaleźć
Crear una cosa del no res.

inventari /im.benˈta.ɾi/ /im.bənˈta.ɾi/ /iɱ.venˈta.ɾi/ /iɱ.vənˈta.ɾi/ n masc
inwentarz

inventor /im.benˈto/ /im.benˈtoɾ/ /im.bənˈto/ /iɱ.venˈtoɾ/ /iɱ.vənˈto/ n masc
wynalazca
Persona que fa invencions.

inversió /im.ber.siˈo/ /im.beɾ.siˈo/ /im.bər.siˈo/ /iɱ.veɾ.siˈo/ /iɱ.vəɾ.siˈo/ n fem
inwestycja
Acció de destinar uns diners a un negoci o en una despesa que més endavant portarà profit.

invertir /im.berˈti/ /im.beɾˈti/ /im.bərˈti/ /iɱ.veɾˈtiɾ/ /iɱ.vəɾˈti/ v
inwestować
(economia) Esmerçar, emprar els cabals.

investigació /im.bes.ti.ɣa.siˈo/ /iɱ.ves.ti.ɣa.siˈo/ /iɱ.vəs.ti.ɣə.siˈo/ n fem
śledztwo
Procés de cercar el coneixement d’alguna cosa examinant dades o proves.

investigar /im.bes.tiˈɣa/ /im.bes.tiˈɣaɾ/ /im.bəs.tiˈɣa/ /iɱ.ves.tiˈɣaɾ/ /iɱ.vəs.tiˈɣa/ v
badać

invisible /im.biˈzi.βɫe/ /im.biˈzi.βɫə/ /im.biˈzib.bɫe/ /im.biˈzib.bɫə/ /iɱ.viˈzi.bɫe/ /iɱ.viˈzib.bɫə/ adj
niewidzialny

invitació /im.bi.ta.siˈo/ /im.bi.tə.siˈo/ /iɱ.vi.ta.siˈo/ /iɱ.vi.tə.siˈo/ n fem
zaproszenie

invocar /im.boˈka/ /im.buˈka/ /iɱ.voˈka/ /iɱ.voˈkaɾ/ /iɱ.vuˈka/ v
apelować

invulnerable /im.buɫ.neˈɾa.βɫe/ /im.buɫ.neˈɾab.bɫe/ /im.buɫ.nəˈɾa.βɫə/ /im.buɫ.nəˈɾab.bɫə/ /iɱ.vuɫ.neˈɾa.bɫe/ /iɱ.vuɫ.nəˈɾab.bɫə/ adj
niewrażliwy

inèrcia /iˈnɛɾ.si.a/ /iˈnɛɾ.si.ə/ n fem
bezwładność

inútil /iˈnu.tiɫ/ adj
bezużyteczny
Que no és útil, que no serveix per a un propòsit donat.

inútilment /iˌnu.tiɫˈmen/ /iˌnu.tiɫˈment/ adv
bezużytecznie

io-io /ˌjoˈjo/ n masc
jo-jo

iod /ˈjɔt/ n fem
jod

iode /ˈjɔ.ðə/ n masc
jod jodyna

iogurt /joˈɣuɾt/ /juˈɣurt/ n masc
jogurt

ionitzar /i.o.niˈd͡za/ /i.o.niˈza/ /i.o.niˈzaɾ/ /i.u.niˈd͡za/ v
jonizować

iota /ˈjɔ.ta/ /ˈjɔ.tə/ n fem
jota

ira /ˈi.ɾa/ n fem
gniew

iranià /i.ɾa.niˈa/ /i.ɾə.niˈa/ adj masc
Iranka
Relatiu o pertanyent a l’Iran o la seva llengua.

iranià /i.ɾa.niˈa/ /i.ɾə.niˈa/ n masc
Iranka
Persona que habita o és originària de l’Iran.
(masculí singular) irànic

iraquià /i.ɾa.kiˈa/ /i.ɾə.kiˈa/ adj masc
Irakijczyk
Relatiu o pertanyent a l’Iraq.

iraquià /i.ɾa.kiˈa/ /i.ɾə.kiˈa/ n masc
Irakijczyk
Persona que habita o és originària de l’Iraq.

iridi n masc
iryd

iris /ˈi.ɾis/ n masc
tęczówka
(anatomia) Membrana contràctil de l'ull que conté la pupil·la, que pot ser de diferents colors.

irlandès /ir.ɫənˈdɛs/ /iɾ.ɫanˈdes/ /iɾ.ɫənˈdəs/ adj masc
Irlandczyk
Relatiu o pertanyent a Irlanda, als seus habitants o a la llengua irlandesa.

irlandès /ir.ɫənˈdɛs/ /iɾ.ɫanˈdes/ /iɾ.ɫənˈdəs/ n masc
Irlandczyk
Originari d'Irlanda.

ironia /i.ɾoˈni.a/ /i.ɾoˈni.ə/ /i.ɾuˈni.ə/ n fem
ironia

irracional /i.ra.si.oˈnaɫ/ /i.rə.si.oˈnaɫ/ /i.rə.si.uˈnaɫ/ adj
niewymierny
Mancat de raó.

irracional /i.ra.si.oˈnaɫ/ /i.rə.si.oˈnaɫ/ /i.rə.si.uˈnaɫ/ n masc
niewymierny

irregular /i.re.ɣuˈɫaɾ/ /i.rə.ɣuˈɫa/ /i.rə.ɣuˈɫar/ adj
nieregularny

irreversible /i.re.veɾˈsi.bɫe/ /i.re.βerˈsib.bɫe/ /i.re.βeɾˈsi.βɫe/ /i.rə.vəɾˈsib.bɫə/ /i.rə.βərˈsi.βɫə/ /i.rə.βərˈsib.bɫə/ adj
nieodwracalny

irrigar /i.riˈɣa/ /i.riˈɣaɾ/ v
nawadniać

irònic adj masc
ironiczny

isard /iˈzart/ n masc
kozica

islam /izˈɫam/ n masc
islam

islamofòbia /iz.ɫa.moˈfɔ.bi.a/ /iz.ɫə.moˈfɔ.bi.ə/ /iz.ɫə.muˈfɔ.bi.ə/ /iz.ɫə.muˈfɔ.βi.ə/ n fem
islamofobia

islandès /iz.ɫənˈdəs/ /iz.ɫənˈdɛs/ adj masc
islandzki
Relatiu a Islàndia, als seus habitants o a la seva llengua.

islandès /iz.ɫənˈdəs/ /iz.ɫənˈdɛs/ n masc
islandzki
Habitant d'Islàndia.
(masculí singular) Llengua escandinava occidental parlada a Islàndia.

isquèmia /isˈkɛ.mi.a/ /isˈkɛ.mi.ə/ n fem
niedokrwienie

israelianopalestí /iz.ra.e.ɫiˌa.no.pa.ɫesˈti/ /iz.rə.e.ɫiˌa.no.pə.ɫəsˈti/ /iz.rə.e.ɫiˌa.nu.pə.ɫəsˈti/ adj masc
izraelsko-palestyński

israelià /iz.ra.e.ɫiˈa/ adj masc
izraelski
Relatiu o pertanyent a Israel.

israelià /iz.ra.e.ɫiˈa/ n masc
izraelski
Persona que habita o és originària d'Israel.

istme /ˈiz.me/ /ˈiz.mə/ n masc
przesmyk

isòsceles /iˈzɔ.se.ɫes/ /iˈzɔ.sə.ɫəs/ /iˈzɔs.sə.ɫəs/ adj
równoramienny

isòtop n masc
izotopy izotop

italià /i.tə.ɫiˈa/ adj masc
włoski
Relatiu a Itàlia, la cultura, la gent o la llengua.

italià /i.tə.ɫiˈa/ n masc
włoski
(només singular) Llengua romànica parlada a Itàlia i part de Suïssa principalment on és oficial.

iterbi n masc
iterb

itri n masc
itr

iuan /juˈan/ n masc
juan

ió /iˈo/ n masc
jon

ja /ˈd͡ʒa/ /ˈja/ adv
już
Des d’abans, en un moment anterior.

jaciment /d͡ʒa.siˈmen/ /d͡ʒa.siˈment/ /ʒə.siˈmen/ /ʒə.siˈment/ n masc
osad

jade /ˈd͡ʒa.ðe/ /ˈʒa.ðə/ n masc
żad

jaguar /ʒəˈɣwar/ n masc
jaguar

jamaicà /ʒə.məjˈka/ adj masc
jamajski
Relatiu o pertanyent a Jamaica.

jamaicà /ʒə.məjˈka/ n masc
jamajski
Persona que habita o és originària de Jamaica.

japonès /d͡ʒa.poˈnes/ /ʒə.poˈnəs/ /ʒə.puˈnɛs/ adj masc
japoński
Relatiu o pertanyent al Japó.

japonès /d͡ʒa.poˈnes/ /ʒə.poˈnəs/ /ʒə.puˈnɛs/ n masc
japoński japońszczyzna
(només singular) Idioma parlat al Japó.

jaqueta /d͡ʒaˈke.ta/ /ʒəˈkə.tə/ /ʒəˈkɛ.tə/ n fem
kurtka

jardiner /d͡ʒar.ðiˈne/ /d͡ʒaɾ.ðiˈneɾ/ /ʒər.diˈne/ n masc
ogrodnik
(professions) Persona que es dedica a la jardineria, com a afició o com a ofici remunerat.

jardí /d͡ʒaɾˈði/ n masc
ogród sad
Conjunt de plantes col·locades d'una manera determinada per una persona dins un espai delimitat.

jazz /ˈd͡ʒas/ /ˈʒas/ n masc
jazz

jejú /d͡ʒeˈd͡ʒu/ /d͡ʒeˈʒu/ n masc
jelito czcze

jerarquia /d͡ʒe.ɾaɾˈki.a/ /ʒə.ɾərˈki.ə/ n fem
hierarchia

jeremiada /d͡ʒe.ɾe.miˈa.ða/ /ʒə.ɾə.miˈa.ðə/ n fem
jeremiada

jeroglífic /d͡ʒe.ɾoˈɣɫi.fik/ /ʒə.ɾuˈɣɫi.fik/ n masc
hieroglif
Caràcter usat en l'escriptura dels antics egipcis.

jersei /d͡ʒeɾˈsej/ n masc
dżersej

jesuïta /d͡ʒe.zuˈi.ta/ adj
jezuita

jeure /ˈd͡ʒɛw.ɾe/ v
leżeć
(oriental) Estar estirat, ja sigui al terra o al llit.

jiddisch /ˈi.ðiʃ/ n masc
jidysz
Llengua germànica parlada originàriament pels jueus establerts a l'Europa central i actualment arreu del món. Utilitza l'alfabet hebreu.

jo /ˈjo/ /ˈjɔ/ pronoun
ja
Pronom tònic de primera persona del singular.

joc /ˈd͡ʒɔk/ n masc
gra zabawa
Activitat física o mental que té com a finalitat l'entreteniment i la diversió dels qui el practiquen.
(esports de pilota) Manera d'un esportista o un equip de practicar un esport de pilota determinat.
(esports de pilota) Conjunt complet de les accions de joc executades per tots els adversaris o tots els equips adversaris en el transcurs d'una part d'un partit o una partida o bé en el transcurs de tot un partit o tota una partida.
(tennis) Cadascuna de les divisions d'un set, formades per una successió d'intercanvis de cops fins que un dels adversaris o de les parelles adversàries arriba a un mínim de quatre punts amb dos punts de diferència.

joc d'ordinador /ˌd͡ʒɔɡ.dor.ni.naˈðo/ /ˌʒɔɡ.doɾ.ni.nəˈðo/ /ˌʒɔɡ.dur.ni.nəˈðo/ n masc
gra komputerowa

joc de paraules n masc
gra słów

joglar /d͡ʒoˈɣɫa/ /d͡ʒoˈɣɫaɾ/ /ʒoɡˈɡɫa/ /ʒuɡˈɡɫa/ /ʒuˈɣɫa/ n masc
minstrel
(històric) Cantant i recitador medieval d’obres literàries.

joguina /d͡ʒoˈɣi.na/ /d͡ʒuˈɣi.na/ /ʒoˈɣi.nə/ /ʒuˈɣi.nə/ n fem
zabawka

joia /ˈd͡ʒɔ.ja/ /ˈd͡ʒɔ.jɔ/ n fem
klejnot
Peça de decoració, normalment per adorn personal, feta amb materials preciosos: pedres precioses, metalls preciosos (or, argent, platí), corall, etc.

joier /d͡ʒoˈje/ /d͡ʒoˈjeɾ/ /ʒoˈje/ /ʒuˈje/ n masc
jubiler
Persona que té per ofici fer joies o vendre-les.

jonc /ˈd͡ʒoŋ/ /ˈd͡ʒoŋk/ /ˈʒoŋ/ /ˈʒoŋk/ n masc
sit
Gènere de plantes de la família de les juncàcies (Juncus sp).

jordà /ʒoɾˈða/ /ʒurˈda/ /ʒurˈða/ adj masc
jordański
Relatiu o pertanyent a Jordània.

jordà /ʒoɾˈða/ /ʒurˈda/ /ʒurˈða/ n masc
jordański
Persona que habita o és originària de Jordània.

jorn /ˈd͡ʒoɾn/ /ˈʒorn/ n masc
doba

jota /ˈd͡ʒo.ta/ /ˈʒɔ.tə/ n fem
jot

jou /ˈd͡ʒow/ /ˈd͡ʒɔw/ /ˈʒɔw/ n masc
jarzmo
(agricultura) Aparell de fusta o de ferro que s'utilitza per unir en paral·lel dos animals de tir a un carro o a un aladre, amb certa curvatura on encaixa el llom de l'animal.

jova /ˈd͡zɔ.va/ /ˈd͡zɔ.βa/ /ˈʒo.və/ /ˈʒɔ.βa/ n fem
pańszczyzna
(històric) Obligació feudal de treballar la terra del senyor, originalment llaurar una jornada amb una parella de bous.
Prestació obligatòria en treballs d’utilitat pública.

jove /ˈd͡ʒo.ve/ /ˈd͡ʒo.βe/ /ˈʒo.və/ adj
młody
En general referit a qualsevol cosa, que té poc temps des que es va crear.

jove /ˈd͡ʒo.ve/ /ˈd͡ʒo.βe/ /ˈʒo.və/ n neut
młody
Persona d'una edat entre l'adolescència (de vegades incloent-la) i l'edat adulta.

joventut /d͡ʒo.venˈtut/ /d͡ʒo.βenˈtut/ /ʒo.vənˈtut/ /ʒu.vənˈtut/ n fem
młodość

jubilació n fem
emerytura

jubilar /d͡ʒu.biˈɫaɾ/ /d͡ʒu.βiˈɫa/ /ʒu.βiˈɫa/ v
przejść na emeryturę

judaisme /d͡ʒu.ðaˈiz.me/ n masc
judaizm

judes /ˈd͡ʒu.ðes/ /ˈʒu.ðəs/ n masc
judasz

judici /d͡ʒuˈði.si/ n masc
osądzanie
Acte de jutjar.

judici de valor n masc
ocena wartościująca

judo /ˈd͡ʒu.ðo/ /ˈʒu.ðo/ /ˈʒu.ðu/ n masc
dżudo judo

jueu /d͡ʒuˈew/ /d͡ʒuˈɛw/ /ʒuˈɛw/ adj masc
żydowski

jueu /d͡ʒuˈew/ /d͡ʒuˈɛw/ /ʒuˈɛw/ n masc
żyd żydowski
Seguidor de la religió del judaisme.

jugador /d͡ʒu.ɣaˈðo/ /d͡ʒu.ɣaˈðoɾ/ /ʒu.ɣəˈðo/ n masc
gracz

jugador de voleibol n masc
siatkarka

jugar /d͡ʒuˈɣa/ /d͡ʒuˈɣaɾ/ v
grać bawić się
Divertir-se duent a terme una activitat, usualment en un marc de regles que creen un petit món al marge de la realitat.

juliol /d͡ʒu.ɾiˈɔɫ/ /ʒu.ɫiˈɔɫ/ /ʒu.ɾiˈɔɫ/ n masc
lipiec
Setè mes de l'any.

julivert /d͡ʒu.ɫiˈvɛɾt/ /d͡ʒu.ɫiˈβɛrt/ /d͡ʒu.ɫiˈβɛɾt/ /ʒu.ɫiˈvɛɾt/ n masc
pietruszka

jungla /ˈd͡ʒuŋ.ɡɫa/ /ˈʒuŋ.ɡɫə/ n fem
dżungla

junt /ˈd͡ʒun/ /ˈd͡ʒunt/ /ˈʒun/ /ˈʒunt/ adj masc
razem
Situat proper a un altre.
Al mateix temps.

junt /ˈd͡ʒun/ /ˈd͡ʒunt/ /ˈʒun/ /ˈʒunt/ adv
razem

juny /ˈd͡ʒun/ /ˈʒuɲ/ /ˈʒuɲ/ n masc
czerwiec
Sisè mes de l'any.

jurament /d͡ʒu.ɾaˈmen/ /d͡ʒu.ɾaˈment/ /ʒu.ɾəˈmen/ /ʒu.ɾəˈment/ n masc
przysięga

jurar /d͡ʒuˈɾa/ /d͡ʒuˈɾaɾ/ /ʒuˈɾa/ v
przysięgać przysiąc

jurat /d͡ʒuˈɾat/ /ʒuˈɾat/ n masc
jury

jurisdiccional /d͡ʒu.ɾiz.ðik.si.oˈnaɫ/ /ʒu.ɾiz.dik.si.uˈnaɫ/ /ʒu.ɾiz.ðik.si.oˈnaɫ/ /ʒu.ɾiz.ðik.si.uˈnaɫ/ adj
jurysdykcyjny

just /ˈd͡ʒust/ adj masc
dokładny sprawiedliwy
Conforme segons justícia i raó.

just /ˈd͡ʒust/ adv
sprawiedliwy

justa /ˈd͡ʒus.ta/ /ˈʒus.tə/ n fem
turniej

justament /ˌd͡ʒus.taˈmen/ /ˌd͡ʒus.taˈment/ /ˌʒus.təˈmen/ /ˌʒus.təˈment/ adv
dokładnie

justificar /d͡ʒus.ti.fiˈka/ /d͡ʒus.ti.fiˈkaɾ/ /ʒus.ti.fiˈka/ v
usprawiedliwiać
Provar la innocència d'algú o la justícia d'alguna cosa.
(religió) Donar Déu la gràcia, fer just a l'home.
(impremta) Igualar les ratlles de una plana segons la mida exacta.

justícia /d͡ʒusˈti.si.a/ /ʒusˈti.si.ə/ n fem
sprawiedliwość

jutge /ˈd͡ʒu.d͡ʒe/ n neut
sędzia sędzina

jutjar /d͡ʒuˈd͡ʒa/ /d͡ʒuˈd͡ʒaɾ/ /ʒuˈd͡ʒa/ v
osądzać

jutjat /d͡ʒuˈd͡ʒat/ /ʒuˈd͡ʒat/ n masc
sąd

jóc /ˈʒok/ n masc
grzęda

kafkià /kaf.kiˈa/ /kəf.kiˈa/ adj masc
kafkaesk
Corresponent o pertanyent a Franz Kafka o a la seva obra.

kanarès /ka.naˈɾes/ /kə.nəˈɾəs/ /kə.nəˈɾɛs/ adj masc
kannada
Relatiu o pertanyent a la regió de Kanara o la llengua kanaresa.

kanarès /ka.naˈɾes/ /kə.nəˈɾəs/ /kə.nəˈɾɛs/ n masc
kannada
Persona que habita o és originària de la regió de Kanara.
(només singular) Llengua dravídica parlada principalment a l'estat de Karnataka.

kantià /kan.tiˈa/ /kən.tiˈa/ adj masc
kantowski

kappa n fem
kappa

karate /kaˈɾa.te/ /kəˈɾa.te/ n masc
karate

karma /ˈkar.mə/ /ˈkaɾ.ma/ n masc
karma

katakana /ka.taˈka.na/ /kə.təˈka.nə/ n masc
katakana

kazakh /kaˈzak/ /kəˈzak/ adj neut
Kazach
Relatiu o pertanyent al Kazakhstan, la seva ètnia o la seva llengua.

kazakh /kaˈzak/ /kəˈzak/ n neut
Kazach
Persona que habita o és originària del Kazakhstan.
(només singular) Llengua turquesa parlada principalment al Kazakhstan.

kaó n masc
kaon

kharja /ˈhar.ʒə/ /ˈhaɾ.d͡ʒa/ n fem
jarcha

khi n fem
chi

kirguís /kirˈɡis/ adj
kirgiski
Relatiu o pertanyent al Kirguizstan o la seva llengua.

kirguís /kirˈɡis/ n neut
kirgiski
Persona que habita o és originària del Kirguizstan.
(masculí) Llengua altaica parlada al Kirguizstan.

kirsch /ˈkirʃ/ n masc
wiśniówka

kiwi /ˈki.bi/ /ˈki.vi/ /ˈki.wi/ n masc
kiwi

korenització /ko.ɾe.ni.d͡za.siˈo/ /ko.ɾe.ni.za.siˈo/ /ko.ɾə.ni.d͡zə.siˈo/ /ku.ɾə.ni.d͡zə.siˈo/ n fem
korienizacja

ksi /ˈksi/ n fem
ksi

kurd adj masc
kurdyjski
Relatiu o pertanyent al Kurdistan, als seus habitants o a la llengua kurda.

kurd n masc
kurdyjski
(només singular) Llengua parlada al Kurdistan.

kuwaitià /ku.waj.tiˈa/ /ku.wəj.tiˈa/ adj masc
Kuwejtczyk
Relatiu o pertanyent a Kuwait.

kuwaitià /ku.waj.tiˈa/ /ku.wəj.tiˈa/ n masc
Kuwejtczyk
Persona que habita o és originària de Kuwait.

la venjança és un plat que se serveix fred idiom
zemsta najlepiej smakuje na zimno

laberint /ɫa.beˈɾint/ /ɫa.βeˈɾin/ /ɫə.bəˈɾin/ /ɫə.bəˈɾint/ n masc
labirynt
Joc en el qual l'objectiu és realitzar un recorregut donades unes condicions sobre un circuit marcat i partint d'un lloc inicial. El més típic és que hi hagi una sola condició, la d'arribar a un destí concret. Pot tenir bifurcacions o bé ser un conjunt de camins diferents no connectats i sense bifurcacions dels quals només un connecta origen i destí; també pot ser una combinació d'ambdós.
labirynt błędnik
Circuit complex sense bifurcacions. Típicament està destinat a ser recorregut per raons místiques mentre es van realitzant oracions o meditacions. També pot estar destinat a que quan l'intentin recorre els mals esperits es perdin. Sovint es troba representat en el terra d'algunes catedrals, en alguns relleus, en medalles i en monedes antigues.
Per extensió, camí o circuit intricat.
chaos labirynt
Per extensió i en general, bolic o desordre.
błędnik labirynt
Orella interna, llevat dels seus nervis principals (nervi coclear, nervi auditiu i nervi auditiu intern) i del conducte que els cobreix (conducte auditiu intern). Es caracteritza per estar composta per un conjunt de conductes de recorregut complex.

laberíntic /ɫa.beˈɾin.tik/ /ɫə.βəˈɾin.tik/ adj masc
labiryntowy
Que té forma de laberint.
Que és molt complicat.

labialització /ɫa.bi.a.ɫi.za.siˈo/ /ɫa.βi.a.ɫi.d͡za.siˈo/ /ɫə.βi.ə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
labializacja

labialitzar /ɫa.bi.a.ɫiˈzaɾ/ /ɫa.βi.a.ɫiˈd͡za/ /ɫa.βi.a.ɫiˈza/ /ɫə.βi.ə.ɫiˈd͡za/ v
labializować

labirintitis /ɫa.bi.ɾinˈti.tis/ /ɫə.βi.ɾinˈti.tis/ n masc
zapalenie błędnika
Malaltia de l'oïda interna en la qual s'inflama el laberint i que té com a principal símptoma el vertigen.

laboratori /ɫa.bo.ɾaˈtɔ.ɾi/ /ɫə.bo.ɾəˈtɔ.ɾi/ /ɫə.bu.ɾəˈtɔ.ɾi/ n masc
laboratorium

lacrosse n masc
lacrosse

lacònic /ɫaˈkɔ.nik/ /ɫəˈkɔ.nik/ adj masc
lakoniczny

laic /ˈɫajk/ adj masc
laik

lama /ˈɫa.ma/ /ˈɫa.mə/ n masc
lama

lambda /ˈlam.da/ /ˈlam.də/ n fem
lambda

lament /ɫaˈmen/ /ɫaˈment/ /ɫəˈmen/ /ɫəˈment/ n masc
lament

lamentar /ɫa.menˈta/ /ɫa.menˈtaɾ/ /ɫə.mənˈta/ v
lamentować

lantani /ɫənˈta.ni/ n masc
lantan

laosià /ɫa.o.ziˈa/ /ɫə.o.ziˈa/ /ɫə.u.ziˈa/ adj masc
laotański
Relatiu o pertanyent a Laos, la seva ètnia o la seva llengua.

laosià /ɫa.o.ziˈa/ /ɫə.o.ziˈa/ /ɫə.u.ziˈa/ n masc
laotański
Persona que habita o és originària de Laos.
Persona que pertany a l'ètnia lao, majoritària a Laos.
(només singular) Llengua tai-kadai parlada principalment a Laos.

lapidar /ɫa.piˈða/ /ɫa.piˈðaɾ/ /ɫə.piˈða/ v
kamienować

lapislàtzuli /ɫa.pizˈɫa.d͡zu.ɫi/ n masc
lapis lazuli

laringe /ɫaˈɾiɲ.d͡ʒe/ n fem
krtań

larva /ˈɫar.bə/ /ˈɫar.βa/ /ˈɫaɾ.va/ /ˈɫaɾ.və/ /ˈɫaɾ.βa/ n fem
larwa

lasanya /ɫaˈza.ɲa/ n fem
lasagne

lasciu /ɫaˈsiw/ /ɫəsˈsiw/ adj masc
frywolny

lateral /la.teˈɾaɫ/ /ɫə.təˈɾaɫ/ adj
boczny

lateral /la.teˈɾaɫ/ /ɫə.təˈɾaɫ/ n neut
boczny
(handbol) Cadascun dels dos jugadors d'un sistema ofensiu 3-3 situats als extrems de la primera línia ofensiva, l'un a la dreta i l'altre a l'esquerra.

latitud /ɫa.tiˈtut/ /ɫə.tiˈtut/ n fem
szerokość geograficzna

lava /ˈɫa.va/ /ˈɫa.və/ /ˈɫa.βa/ /ˈɫa.βə/ n fem
lawa

lavabo /ɫaˈva.bo/ /ɫaˈβa.βo/ /ɫəˈva.bo/ /ɫəˈva.bu/ n masc
toaleta umywalka
Recipient per a contenir aigua amb la qual poder rentar-se la cara i les mans.
toaleta
(per metonímia) Cambra d’una casa on hi ha una pica per a rentar-se i complir amb altres necessitats higièniques.

lavanda /ɫaˈvan.da/ /ɫaˈβan.da/ /ɫəˈvan.də/ /ɫəˈβan.də/ n fem
lawenda

lector /ɫekˈto/ /ɫekˈtoɾ/ adj masc
czytelnik

lector /ɫekˈto/ /ɫekˈtoɾ/ n masc
czytelnik
Persona que llegeix tot sol en silenci.

lectura /ɫekˈtu.ɾa/ n fem
czytanie

legal /ɫeˈɣaɫ/ adj
prawny legalny

legalment /ɫeˌɣaɫˈmen/ /ɫeˌɣaɫˈment/ /ɫəˌɣaɫˈmen/ /ɫəˌɣaɫˈment/ adv
legalnie

legislatiu /ɫe.d͡ʒiz.ɫaˈtiw/ /ɫe.ʒiz.ɫaˈtiw/ /ɫə.ʒiz.ɫəˈtiw/ adj masc
legislacyjny

legió /ɫe.d͡ʒiˈo/ /ɫe.ʒiˈo/ /ɫə.ʒiˈo/ n fem
legion

legítim /ɫeˈd͡ʒi.tim/ /ɫeˈʒi.tim/ /ɫəˈʒi.tim/ adj masc
legalny

lek /ˈɫɛk/ n masc
lek

lema /ˈle.ma/ /ˈɫe.mə/ n masc
dewiza motto
(literatura) Argument, títol, epígraf o tema que precedeix una composició.
Paraules que acompanyen un emblema o divisa sintetitzant una idea.

lent /ˈɫen/ /ˈɫent/ adj masc
wolny powolny
Que es mou molt a poc a poc.

lent de contacte n fem
szkło kontaktowe

lentament /ˌɫen.taˈmen/ /ˌɫen.taˈment/ /ˌɫen.təˈmen/ /ˌɫen.təˈment/ adv
powoli

lentitud /ɫen.tiˈtut/ /ɫən.tiˈtut/ n fem
powolność

lepra /ˈɫe.pɾa/ /ˈɫe.pɾə/ n fem
trąd

leprós /ɫeˈpɾos/ /ɫəˈpɾos/ adj masc
trędowaty

leptó n masc
lepton

lesbiana /ɫez.biˈa.na/ /ɫəz.biˈa.nə/ n fem
lesbijka

lesbià /ɫez.biˈa/ adj masc
lesbijski

lesbofòbia /ɫez.boˈfɔ.bi.a/ /ɫəz.boˈfɔ.bi.ə/ /ɫəz.buˈfɔ.bi.ə/ /ɫəz.buˈfɔ.βi.ə/ n fem
lesbofobia

letal /leˈtaɫ/ /ɫəˈtaɫ/ adj
letalny

letargia /ɫe.taɾˈʒi.a/ /ɫə.təɾˈʒi.ə/ n fem
letarg

letó /ɫəˈto/ adj masc
łotewski
Relatiu a Letònia o la seva llengua.

letó /ɫəˈto/ n masc
łotewski
Individu de Letònia.
(masculí singular) Llengua bàltica pròpia de Letònia.

leu /ˈɫɛw/ n masc
lej

leucèmia /ɫewˈsɛ.mi.a/ n fem
białaczka leukemia

leucòcit /ɫewˈkɔ.sit/ /ɫəwˈkɔ.sit/ n masc
leukocyt

lev /ˈɫɛf/ n masc
lew

levitar /ɫe.viˈtaɾ/ /ɫe.βiˈta/ /ɫə.viˈta/ /ɫə.βiˈta/ v
lewitować

lexema /ɫekˈse.ma/ /ɫəkˈsɛ.mə/ n masc
leksem

lexicalització /ɫek.si.ka.ɫi.d͡za.siˈo/ /ɫek.si.ka.ɫi.za.siˈo/ /ɫək.si.kə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
leksykalizacja

lexicografia /ɫek.si.ko.ɣɾaˈfi.a/ /ɫək.si.ko.ɣɾəˈfi.ə/ /ɫək.si.ku.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
leksykografia

lexicogràfic /ɫek.si.koˈɣɾa.fik/ /ɫək.si.koˈɣɾa.fik/ /ɫək.si.kuˈɣɾa.fik/ adj masc
leksykograficzny

lexicologia /ɫek.si.ko.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ɫek.si.ko.ɫoˈʒi.a/ /ɫək.si.ko.ɫoˈʒi.ə/ /ɫək.si.ku.ɫuˈʒi.ə/ n fem
leksykologia

libació /ɫi.ba.siˈo/ /ɫi.βə.siˈo/ n fem
libacja

libanès /ɫi.baˈnes/ /ɫi.bəˈnəs/ /ɫi.bəˈnɛs/ adj masc
Libanka
Relatiu o pertanyent al Líban.

libanès /ɫi.baˈnes/ /ɫi.bəˈnəs/ /ɫi.bəˈnɛs/ n masc
Libanka
Persona que habita o és originària del Líban.

liberal /ɫi.beˈɾaɫ/ /ɫi.βəˈɾaɫ/ adj
liberalny

liberalitzar /ɫi.be.ɾa.ɫiˈzaɾ/ /ɫi.βe.ɾa.ɫiˈd͡za/ /ɫi.βe.ɾa.ɫiˈza/ /ɫi.βə.ɾə.ɫiˈd͡za/ v
liberalizować

liberià /ɫi.be.ɾiˈa/ /ɫi.βə.ɾiˈa/ adj masc
Liberyjczyk
Relatiu o pertanyent a Libèria.

liberià /ɫi.be.ɾiˈa/ /ɫi.βə.ɾiˈa/ n masc
Liberyjczyk
Persona que habita o és originària de Libèria.

libi adj masc
Libijczyk
Relatiu o pertanyent a Líbia o la seva llengua.

libi n masc
Libijczyk
Persona que habita o és originària de Líbia.

libido /ɫiˈbi.ðo/ /ɫiˈbi.ðu/ /ɫiˈβi.ðu/ n fem
libido

libèl·lula /ɫiˈbɛɫ.ɫu.ɫa/ /ɫiˈbɛɫ.ɫu.ɫə/ /ɫiˈβɛ.ɫu.ɫa/ /ɫiˈβɛ.ɫu.ɫə/ n fem
ważka

licor /ɫiˈkor/ n masc
akwawita

lideratge /ɫi.ðeˈɾa.d͡ʒe/ /ɫi.ðəˈɾa.d͡ʒə/ n masc
przywództwo

lila /ˈɫi.ɫə/ n masc
barwa liliowa

lilà /ɫiˈɫa/ n masc
bez

limfa /ˈɫiɱ.fa/ /ˈɫiɱ.fə/ n fem
chłonka

limfoma /ɫiɱˈfo.ma/ /ɫiɱˈfo.mə/ n masc
chłoniak

limfòcit /ɫiɱˈfɔ.sit/ n masc
limfocyt

limitar /ɫi.miˈta/ /ɫi.miˈtaɾ/ v
ograniczać
Posar límits, fites o termes en algun terreny.
Escassejar, donar amb limitació.

lingot /ɫiŋˈɡot/ n masc
sztaba

lingüístic /ɫiŋˈɡwis.tik/ adj masc
językowy

lingüística /ɫiŋˈɡwis.ti.ka/ /ɫiŋˈɡwis.ti.kə/ n fem
lingwistyka językoznawstwo
Disciplina que estudia el llenguatge.

linx /ˈɫiŋks/ /ˈɫiŋks/ /ˈɫiŋs/ /ˈɫiɲʃ/ n masc
ryś

linxar /ɫiɲˈt͡ʃa/ /ɫiɲˈt͡ʃaɾ/ /ɫiɲˈʃa/ v
linczować

linòleum /ɫiˈnɔ.ɫe.um/ /ɫiˈnɔ.ɫə.um/ n masc
linoleum

lipoma /ɫiˈpo.ma/ /ɫiˈpo.mə/ n masc
tłuszczak

liquen /ˈɫi.ken/ /ˈɫi.kən/ n masc
porost liszaj

liquidar /ɫi.kiˈða/ /ɫi.kiˈðaɾ/ v
likwidować
Vendre un bé per obtenir liquiditat, diner líquid.
Resoldre un deute pendent.

liqüefacció /li.kwe.fak.siˈo/ /li.kwə.fək.siˈo/ n fem
upłynnianie

lira /ˈli.ɾa/ /ˈɫi.ɾə/ n fem
lira
Instrument cordòfon pinçat, que es toca amb un plectre, usat pels antics grecs, especialment per a acompanyar el cant i la recitació.
lir
Antiga unitat monetària de Malta.
Unitat monetària de Turquia.

lisboeta /ɫiz.boˈe.ta/ /ɫiz.boˈə.tə/ /ɫiz.buˈɛ.tə/ adj neut
lizbonka
Relatiu o pertanyent a Lisboa.

lisboeta /ɫiz.boˈe.ta/ /ɫiz.boˈə.tə/ /ɫiz.buˈɛ.tə/ n neut
lizbonka
Persona que habita o és originària de Lisboa.

lisosoma /ɫi.zoˈzo.ma/ /ɫi.zoˈzo.mə/ /ɫi.zuˈzo.mə/ n masc
lizosom

literal /ɫi.teˈɾaɫ/ /ɫi.təˈɾaɫ/ adj
dosłowny

literalment /ɫi.teˌɾaɫˈmen/ /ɫi.teˌɾaɫˈment/ /ɫi.təˌɾaɫˈmen/ /ɫi.təˌɾaɫˈment/ adv
dosłownie

literari /ɫi.teˈɾa.ɾi/ /ɫi.təˈɾa.ɾi/ adj
literacki

literatura /ɫi.te.ɾaˈtu.ɾa/ n fem
literatura

liti n masc
lit

litigar /ɫi.tiˈɣa/ /ɫi.tiˈɣaɾ/ v
procesować się

lituà adj masc
litewski
Relatiu a Lituània o la seva llengua.

lituà n masc
litewski
Individu de Lituània.
(masculí singular) Llengua bàltica pròpia de Lituània.

litúrgia /ɫiˈtur.ʒi.ə/ /ɫiˈtuɾ.d͡ʒi.a/ n fem
liturgia

livermori /ɫi.vəɾˈmɔ.ɾi/ /ɫi.βerˈmɔ.ɾi/ /ɫi.βeɾˈmɔ.ɾi/ /ɫi.βərˈmɔ.ɾi/ n masc
liwermor

llac n masc
jezioro

lladrar /ʎaˈðɾa/ /ʎaˈðɾaɾ/ v
szczekać
Fer lladrucs el gos.

lladre /ˈʎa.ðɾe/ n neut
złodziej

lladruc /ʎaˈðɾuk/ /ʎəˈðɾuk/ n masc
szczekanie

llagosta /ʎaˈɣos.ta/ n fem
szarańcza
Insecte ortòpter de la família dels acrídids caracteritzat per l’hàbit migratori i la formació de plagues, amb el tercer parell de potes més desenvolupat per a poder saltar millor (Caelifera).

llama /ˈʎa.ma/ /ˈʎa.mə/ n fem
lama
Mamífer de la família dels camèlids (Lama glama) que serveix com a bèstia de càrrega a les zones andines.

llamborda /ʎamˈboɾ.ða/ /ʎəmˈbor.də/ n fem
bruk
Llosa quadrilonga per lligar els empedrats.

llamp /ˈʎam/ /ˈʎamp/ /ˈʎamp/ n masc
błyskawica piorun

llamàntol /ʎaˈman.toɫ/ /ʎəˈman.toɫ/ /ʎəˈman.tuɫ/ n masc
homar

llana /ˈʎa.na/ n fem
wełna
Fibra natural obtinguda a partir del pèl d'alguns animals utilitzada habitualment per a fer teixits.

llanda /ˈʎan.da/ /ˈʎan.də/ n fem
dzwono
Peça metàl·lica que forma part de la roda d'un vehicle.

llangardaix /ʎaŋ.ɡaɾˈðajʃ/ n masc
jaszczurka

llanterna /ʎanˈtɛr.na/ /ʎanˈtɛɾ.na/ /ʎanˈtɛɾ.nɛ/ /ʎənˈtɛr.nə/ n fem
latarka
Llum elèctric portàtil.

llança /ˈʎan.sa/ n fem
włócznia
Arma composta d'una asta que té, si més no, en una de les seves extremitats un relló.

llançador /ʎan.saˈðo/ /ʎan.saˈðoɾ/ /ʎən.səˈðo/ n masc
miotacz
(beisbol) Defensor situat al monticle del llançador, que s'encarrega d'impulsar la pilota en direcció al receptor.

llançament /ʎan.saˈmen/ /ʎan.saˈment/ /ʎən.səˈmen/ /ʎən.səˈment/ n masc
rzut
(beisbol) Acció del llançador d'impulsar la pilota en direcció al receptor.

llançar /ʎanˈsa/ /ʎanˈsaɾ/ v
rzucać
Tirar una cosa amb impuls.

llapis n masc
ołówek
Estri per escriure o dibuixar format per un tros de grafit.

llar /ˈʎar/ n fem
kominek
Lloc d'una casa amb un paviment on es fa foc per cuinar o per escalfar-se.
dom
La casa considerada com a lloc d'habitatge familiar.

llar d'infants n fem
przedszkole
Cicle no obligatori que forma part de l'educació infantil i que acull infants fins a 3 anys, en el qual es prioritza el desenvolupament del moviment, el control corporal, les primeres manifestacions de la comunicació i del llenguatge, les pautes elementals de convivència i relació social i el descobriment de l'entorn immediat.

llard /ˈʎart/ n masc
smalec

llarg /ˈʎark/ adj masc
długi
Que té una llargada superior a la normal.

llastar /ʎasˈta/ /ʎasˈtaɾ/ /ʎəsˈta/ v
balastować

llatinisme /ʎa.tiˈniz.me/ /ʎə.tiˈniz.mə/ n masc
latynizm
Paraula o expressió llatina utilitzada en una altra llengua.

llatinització /ʎa.ti.ni.d͡za.siˈo/ /ʎa.ti.ni.za.siˈo/ /ʎə.ti.nid.zə.siˈo/ n fem
latynizacja

llatinitzar /ʎa.ti.niˈd͡za/ /ʎa.ti.niˈza/ /ʎa.ti.niˈzaɾ/ /ʎə.ti.niˈd͡za/ v
latynizować

llatí /ʎaˈti/ adj masc
łaciński łacina
Relatiu al Laci, al seu poble o la seva llengua.

llatí /ʎaˈti/ n masc
język łaciński łacina
(lingüística) Llengua indoeuropea de la branca itàlica, parlada antigament pels romans.

llatí vulgar n masc
łacina ludowa

llauna /ˈʎaw.na/ /ˈʎaw.nə/ n fem
puszka
Recipient hermètic d’acer amb estany per a conservar aliments o contenir líquids.

llaurar /ʎawˈɾa/ /ʎawˈɾaɾ/ /ʎəwˈɾa/ v
orać
(agricultura) Solcar la terra amb l'arada.

llavi /ˈʎa.vi/ /ˈʎa.vi/ /ˈʎa.βi/ n masc
warga

llavor /ʎaˈvoɾ/ /ʎaˈβo/ /ʎəˈvo/ /ʎəˈvoɾ/ n fem
nasienie nasionko
Embrió vegetal, futura planta i fruit d'aquesta.

llavors /ʎaˈvoɾs/ /ʎaˈvɔɾs/ /ʎaˈβos/ /ʎaˈβɔs/ /ʎəˈvos/ /ʎəˈvɔs/ /ʎəˈβos/ /ʎəˈβɔs/ adv
wówczas
aleshores, en aquest cas

llaç /ˈʎas/ n masc
kokarda

llaüt /ʎaˈut/ /ʎəˈut/ n masc
lutnia
Instrument musical de corda, de caixa bombada per la part de sota, que es toca polsant les cordes.

llebre /ˈʎe.bɾe/ n fem
zając
Mamífer lagomorf del gènere Lepus. La característica morfològica distintiva de les llebres (que les diferencia a simple vista dels conills) és la presència d'unes orelles grosses amb la punta negra a més de tenir el cos llarg i comprimit lateralment.

llebretó /ʎe.bɾeˈto/ /ʎə.βɾəˈto/ n masc
zajączek

lledoner /ʎe.ðoˈne/ /ʎe.ðoˈneɾ/ /ʎə.ðoˈne/ /ʎə.ðuˈne/ n masc
wiązowiec

llegat /ʎeˈɣat/ /ʎəˈɣat/ n masc
zapis

llegenda n fem
legenda

llegendari /ʎe.d͡ʒenˈda.ɾi/ /ʎe.ʒenˈda.ɾi/ /ʎə.ʒənˈda.ɾi/ adj masc
legendarny

llegir /ʎeˈd͡ʒiɾ/ /ʎeˈʒi/ /ʎiˈd͡ʒi/ /ʎəˈd͡ʒi/ /ʎəˈʒi/ v
czytać przeczytać

llegum /ʎeˈɣum/ /ʎəˈɣum/ n masc
strąk

llei /ˈʎej/ /ˈʎəj/ /ˈʎɛj/ n fem
prawo kodeks
Norma d'obligat compliment.
prawo
Regla general que explica els fenòmens de la naturalesa.

llei de l'avantatge n fem
przywilej korzyści

lleial /ʎeˈjaɫ/ /ʎəˈjaɫ/ adj
lojalny

lleialment /ʎeˌjaɫˈmen/ /ʎeˌjaɫˈment/ /ʎəˌjaɫˈmen/ /ʎəˌjaɫˈment/ adv
lojalnie

lleialtat /ʎe.jaɫˈtat/ /ʎə.jəɫˈtat/ n fem
wierność

lleig /ˈʎet͡ʃ/ adj masc
brzydki

llenceria /ʎen.seˈɾi.a/ /ʎən.səˈɾi.ə/ n fem
bielizna
Conjunt de roba d’ús domèstic: de llit, de bany, de taula.
bieliźniarka
Lloc on es desa la roba d’ús domèstic.

llengua /ˈʎeŋ.ɡo/ /ˈʎeŋ.ɡwa/ /ˈʎeŋ.ɡwɛ/ /ˈʎɛŋ.ɡwə/ /ˈʎɛŋ.ɡə/ n fem
język
Llenguatge (ús impropi).
(anatomia) Òrgan muscular de la boca que permet articular determinats sons i percebre el gust.

llengua de signes n fem
język migowy

llengua estrangera n fem
język obcy

llengua oficial n fem
język urzędowy

llenguado /ʎeŋˈɡwa.ðo/ /ʎəŋˈɡwa.ðo/ /ʎəŋˈɡwa.ðu/ n masc
sola
Peix de la família dels soleids de cos molt aplanat i els ulls al costat dret (Solea solea).

llenguatge /ʎeŋˈɡwa.d͡ʒe/ n masc
język
Facultat humana de comunicar-se amb un codi lingüístic compartit per una comunitat.
Terminologia pròpia d’un camp, disciplina, activitat.

llentia /ʎenˈti.a/ /ʎənˈti.ə/ n fem
soczewica

llenya /ˈʎe.ɲa/ /ˈʎe.ɲə/ /ˈʎɛ.ɲə/ n fem
drwa
Fusta que es destina a fer foc.

llenyós /ʎeˈɲos/ /ʎəˈɲos/ adj masc
drzewiasty
Que té consistència de llenya; s'aplica a la part dels arbres anomenada fusta; no herbaci.
Referit en general a les plantes, grup que inclou mates, arbusts, i arbres.

llenç /ˈʎɛns/ n masc
płótno

llençar /ʎenˈsa/ /ʎenˈsaɾ/ v
wyrzucać

llençol /ʎenˈsɔɫ/ /ʎənˈsɔɫ/ n masc
prześcieradło

lleopard /ʎe.oˈpaɾt/ /ʎə.oˈpaɾt/ /ʎə.uˈpart/ n masc
lampart leopard

llepar /ʎeˈpa/ /ʎeˈpaɾ/ /ʎəˈpa/ v
lizać
Passar la llengua per una superfície.

llesca /ˈʎes.ka/ /ˈʎes.kə/ /ˈʎɛs.kə/ n fem
kromka
Tros tallat de pa de gruix uniforme.

llescar /ʎesˈka/ /ʎesˈkaɾ/ /ʎəsˈka/ v
kroić (na kawałki)

llest /ˈʎest/ adj masc
sprytny
Espavilat, intel·ligent per comprendre i descobrir coses.

llet n fem
mleko

lletra /ˈʎe.tɾa/ /ˈʎə.tɾə/ /ˈʎɛ.tɾə/ n fem
litera
Grafia, cadascun dels signes d'un alfabet

lletrejar /ʎe.tɾeˈd͡ʒa/ /ʎe.tɾeˈd͡ʒaɾ/ /ʎe.tɾeˈʒa/ /ʎə.tɾəˈd͡ʒa/ /ʎə.tɾəˈʒa/ v
przeliterować
Dictar les lletres amb les que s'escriu una paraula.

lleuger /ʎawˈd͡ʒe/ /ʎawˈd͡ʒeɾ/ /ʎewˈd͡ʒe/ /ʎewˈd͡ʒeɾ/ /ʎuˈʒer/ /ʎəwˈʒe/ adj masc
lekki
De poc pes.

lleugerament /ʎewˌd͡ʒe.ɾaˈmen/ /ʎewˌd͡ʒe.ɾaˈment/ /ʎəwˌʒe.ɾəˈmen/ /ʎəwˌʒe.ɾəˈment/ adv
nieco

llevaneu /ˌʎe.vaˈnew/ /ˌʎe.vəˈnew/ /ˌʎe.βaˈnew/ /ˌʎe.βəˈnew/ n fem
odśnieżarka pług śnieżny

llevat /ʎeˈvat/ /ʎeˈβat/ /ʎəˈvat/ /ʎəˈβat/ n masc
drożdże
Pasta fermentada que es barreja amb una nova per fer-la fermentar.

llevat /ʎeˈvat/ /ʎeˈβat/ /ʎəˈvat/ /ʎəˈβat/ preposition
z wyjątkiem
exceptuant

llevataps /ˌʎe.vaˈtaps/ /ˌʎe.vəˈtaps/ /ˌʎe.βaˈtaps/ /ˌʎe.βəˈtaps/ n masc
korkociąg

lleó /ʎəˈo/ n masc
lew
Mamífer carnívor de la família dels felins de grans dimensions (Panthera leo). És salvatge i molt ferotge. El mascle adult es caracteritza per la crinera que li volta el cap i el coll. Se'l considera el rei dels animals.

lleó marí de Steller n masc
lew morski Stellera

lli /ˈʎi/ n masc
len len zwyczajny
Planta, de la tija de la qual se n'obtenen fibres tèxtils.

llibertat /ʎi.beɾˈtat/ n fem
wolność swoboda
Estat o qualitat de ser lliure.

llibre /ˈʎi.bɾe/ n masc
książka księga
Reproducció impresa d'una obra en fulls de paper reunits per plecs formant un tot amb la finalitat de ser llegits.

llibreria /ʎi.bɾeˈɾi.a/ /ʎi.βɾəˈɾi.ə/ n fem
księgarnia
Botiga on es poden comprar llibres.

llibreta /ʎiˈbɾe.ta/ /ʎiˈbɾə.tə/ /ʎiˈbɾɛ.tə/ /ʎiˈβɾɛ.tə/ n fem
notes
Conjunt de fulls de paper enquadernats destinats a escriure-hi.

llibreter /ʎi.bɾeˈteɾ/ /ʎi.βɾeˈte/ /ʎi.βɾəˈte/ n masc
księgarz

llicenciatura /ʎi.sen.si.aˈtu.ɾa/ /ʎi.sən.si.əˈtu.ɾə/ n fem
licencjat

llicència /ʎiˈsɛn.si.a/ /ʎiˈsɛn.si.ə/ n fem
licencja

lliga /ˈʎi.ɣa/ /ˈʎi.ɣə/ n fem
liga
Campionat esportiu, especialment el nacional de futbol.

lligacama /ˌʎi.ɣaˈka.ma/ /ˌʎi.ɣəˈka.mə/ n fem
podwiązka
Complement del vestit (cinta o cordill) que rodeja la cama i prem contra ella el mitjó o mitja per tal de subjectar-lo i evitar que caigui.

lligadura /ʎi.ɣaˈðu.ɾa/ /ʎi.ɣəˈðu.ɾə/ n fem
łuk
(música) Línia que uneix dues notes del mateix to, en una partitura, per indicar que cal interpretar-les com una sola unint la durada.

lligar /ʎiˈɣa/ /ʎiˈɣaɾ/ v
wiązać
Assegurar amb una corda o similar.
flirtować
Flirtejar

llima /ˈʎi.ma/ /ˈʎi.mə/ n fem
pilnik
Eina per llimar o reduir diferències al material, de manera que quedi un acabat llis.
lima limeta
Fruit de la llimera, semblant a una llimona verdosa i àcida.

llimac /ʎiˈmak/ n masc
ślimak

llimbs /ˈʎims/ n masc
otchłań

llimona /ʎiˈmo.na/ n fem
cytryna
Fruit del llimoner. Es caracteritza per la seva pell lluent, amb petits sotets i de color groc intens i pel seu sabor àcid.

llimonada /ʎi.moˈna.ða/ /ʎi.moˈna.ðə/ /ʎi.muˈna.ðə/ n fem
lemoniada

llinatge /ʎiˈna.d͡ʒe/ /ʎiˈna.d͡ʒə/ n masc
rodowód

llinda /ˈʎin.da/ /ˈʎin.də/ n fem
nadproże

llindar /ʎinˈda/ /ʎinˈdaɾ/ n masc
próg przedsionek
Peça travessera de baix de la porta.
Valor extrem d’una magnitud a partir del qual canvien les seves característiques.
Límit de percepció d’un estímul.

lliri n masc
irys lilia

llis /ˈʎis/ adj masc
gładki

lliscar /ʎisˈka/ /ʎisˈkaɾ/ v
ślizgać się
Desplaçar-se de forma continua pel terra amb un fregament molt baix.

lliscós /ʎisˈkos/ adj masc
śliski

llista /ˈʎis.ta/ n fem
lista
Tira o ratlla diferent en una tela.
spis lista
(informàtica) Representació codificada de dades emmagatzemades o de procés.

llit n masc
łóżko
Moble, en forma de taula molt baixa i de mida suficient per encabir una persona estirada, destinat a que hi dormin persones.
koryto
Camí per on corren les aigües fluvials.

llitera /ʎiˈte.ɾa/ /ʎiˈte.ɾə/ n fem
nosze
Llit lleuger per al transport de malalts o cadàvers.
łóżko piętrowe
Conjunt de dos o tres llits, l'un damunt de l'altre.

lliura /ˈʎiw.ɾa/ /ˈʎiw.ɾə/ n fem
funt

lliurament /ʎiw.ɾaˈmen/ /ʎiw.ɾaˈment/ /ʎiw.ɾəˈmen/ /ʎiw.ɾəˈment/ n masc
dostawa

lliure /ˈʎiw.ɾe/ adj
wolny swobodny
Que no depèn d'altri.

lliurement /ˌʎiw.ɾeˈmen/ /ˌʎiw.ɾeˈment/ /ˌʎiw.ɾəˈmen/ /ˌʎiw.ɾəˈment/ adv
do woli

lliçó n fem
lekcja
Ensenyament transmès per un mestre.

lloança /ʎoˈan.sa/ /ʎoˈan.sə/ /ʎuˈan.sə/ n fem
pochwała

lloar /ʎoˈa/ /ʎoˈaɾ/ /ʎuˈa/ v
chwalić

lloba /ˈʎo.ba/ /ˈʎo.βə/ n fem
wilczyca

llobarro /ʎoˈba.ro/ /ʎuˈba.ru/ /ʎuˈβa.ru/ n masc
bass

llobató /ʎo.baˈto/ /ʎo.bəˈto/ /ʎu.bəˈto/ /ʎu.βəˈto/ n masc
wilczę

lloc n masc
miejsce

lloc web n masc
strona internetowa

llogar /ʎoˈɣa/ /ʎoˈɣaɾ/ /ʎuˈɣa/ v
wynajmować
Prendre a lloguer.

llom /ˈʎom/ n masc
lędźwie

llombrígol /ʎomˈbɾi.ɣoɫ/ /ʎumˈbɾi.ɣu/ /ʎumˈbɾi.ɣuɫ/ n masc
pępek

llop n masc
wilk
Mamífer de la família dels cànids (Canis lupus), salvatge, gregari, i molt semblant amb el gos amb el qual està fortament emparentat.

llop de riu n masc
śliz pospolity

llorer /ʎoˈɾe/ /ʎoˈɾeɾ/ /ʎuˈɾe/ n masc
wawrzyn
Arbre de fulles sempre verdes, amples, llargues, punxegudes, verinoses i aromàtiques, de fruit semblant a l'oliva.

lloro /ˈʎɔ.ɾo/ /ˈʎɔ.ɾu/ n masc
papuga
Au de plomatge vistós que pot aprendre a repetir paraules.
(peixos) tord lloro

llotja /ˈʎɔ.d͡ʒa/ /ˈʎɔ.d͡ʒɔ/ /ˈʎɔ.d͡ʒə/ n fem
loża
Compartiment per ubicar un grup d'espectadors en un teatre.

lluer /ʎuˈe/ /ʎuˈeɾ/ n masc
czyż

lluita /ˈʎuj.ta/ /ˈʎwi.ta/ n fem
bójka
Acte de lluitar.

lluitador /ʎuj.taˈðo/ /ʎuj.taˈðoɾ/ /ʎuj.təˈðo/ /ʎwi.taˈðoɾ/ n masc
bojownik

lluitar /ʎujˈta/ /ʎujˈtaɾ/ /ʎwiˈta/ v
walczyć

llum n fem
swiatło światło
Part de l'espectre electromagnètic que pot ser captada per l'ull humà.

llum n masc
lampa
Aparell destinat a fer llum (segons la primera accepció del femení).

llum verd n masc
zielone światło
(hoquei sobre gel) Llum de color verd situat darrere una porteria que s'encén per a indicar que el cronòmetre ha quedat aturat.

lluna /ˈʎu.na/ n fem
księżyc miesiąc
Satèl·lit, astre que gira al voltant d'un altre.
(dialectal) mirall
Període menstrual, regla.
(peixos) bot

lluny /ˈʎun/ /ˈʎunt/ adv
daleko

llunyà /ʎuˈŋa/ adj masc
daleki

llur /ˈʎur/ adj
ich

lluç /ˈʎus/ n masc
morszczuk
Peix de la família dels merlúccids, de color gris amb tons argentats, boca grossa, dents d’agulla i de carn apreciada (Merluccius merluccius)

llàgrima /ˈʎa.ɣɾi.ma/ n fem
łza

llàstima /ˈʎas.ti.ma/ n fem
szkoda
Allò que inspira pietat.

llúdria /ˈʎu.ðɾi.a/ /ˈʎu.ðɾi.ə/ n fem
wydra

llúdria marina n fem
kałan

local /ɫoˈkaɫ/ /ɫuˈkaɫ/ adj
lokalny miejscowy

localment /ɫoˌkaɫˈmen/ /ɫoˌkaɫˈment/ /ɫuˌkaɫˈmen/ adv
lokalnie

locució /ɫo.ku.siˈo/ /ɫu.ku.siˈo/ n fem
sformułowanie

logaritme /ɫo.ɣaˈɾid.me/ /ɫo.ɣəˈɾid.mə/ /ɫu.ɣəˈɾid.mə/ n masc
logarytm

logopeda /ɫo.ɣoˈpe.ða/ /ɫu.ɣuˈpɛ.ðə/ n neut
logopeda

logística /ɫoˈd͡ʒis.ti.ka/ /ɫoˈʒis.ti.ka/ /ɫoˈʒis.ti.kə/ /ɫuˈʒis.ti.kə/ n fem
logistyka

lona /ˈɫo.na/ /ˈɫo.nə/ n fem
płótno

longeu /ɫoɲˈd͡ʒɛw/ /ɫoɲˈʒɛw/ /ɫuɲˈʒɛw/ adj masc
długowieczna

longitud /ɫoɲ.d͡ʒiˈtut/ /ɫoɲ.ʒiˈtut/ /ɫuɲ.ʒiˈtut/ n fem
długość

loquaç /ɫoˈkwas/ /ɫuˈkwas/ adj
gadatliwy
Que parla molt.

loteria /ɫo.teˈɾi.a/ /ɫo.təˈɾi.ə/ /ɫu.təˈɾi.ə/ n fem
loteria

lucioperca /ɫu.si.oˈpɛr.ka/ /ɫu.si.oˈpɛɾ.ka/ /ɫu.si.oˈpɛɾ.kə/ /ɫu.si.oˈpɛɾ.kɛ/ /ɫu.si.uˈpɛr.kə/ n fem
sandacz

lucratiu /lu.kɾaˈtiw/ /ɫu.kɾəˈtiw/ adj masc
dochodowy
Que produeix benefici en diners.

lugre /ˈɫu.ɣɾe/ /ˈɫu.ɣɾə/ n masc
lugier
Petit veler o balandra de dos o tres pals aparellada amb veles al terç.

lumbar /ɫumˈbar/ adj
lędźwiowy

lupa /ˈɫu.pa/ /ˈɫu.pə/ n fem
lupa

lupus /ˈɫu.pus/ n masc
toczeń
(medicina) Nom comú a diverses malalties autoimmunitàries cròniques que generalment afecten la pell o les articulacions.

lustre /ˈɫus.tɾe/ /ˈɫus.tɾə/ n masc
pięciolecie

luteci n masc
lutet

luxemburguès /ɫuk.sem.buɾˈd͡ʒes/ /ɫuk.səm.burˈʒɛs/ /ɫuk.səm.buɾˈʒəs/ n masc
luksemburski
Persona originària de Luxemburg.
(només singular) Llengua germànica parlada a Luxemburg.

luxúria /ɫukˈsu.ɾi.a/ /ɫukˈsu.ɾi.ə/ n fem
chuć

làpida /ˈɫa.pi.ða/ /ˈɫa.pi.ðə/ n fem
nagrobek

làser /ˈɫa.zeɾ/ n masc
laser

làtex /ˈɫa.teks/ /ˈɫa.təks/ n masc
lateks

lèxic /ˈɫɛk.sik/ n masc
leksykon

líder /ˈɫi.ðeɾ/ /ˈɫi.ðər/ n neut
przywódca

límit /ˈɫi.mit/ n masc
limit granica

línia /ˈɫi.ni.a/ /ˈɫi.ni.ə/ n fem
linia
Porció de text d'un mateix nivell, sense retorn de carro ni salt de línia, com per exemple un vers.
(hoquei sobre gel) Conjunt de cinc jugadors d'un equip que juguen simultàniament en el transcurs d'un partit, generalment compost per dos defensors i tres davanters.
linie linia
Ruta per al transport regular de passatges i mercaderies. Per exemple, línia aèria, línia de metro, etc.
wiersz linia
(futbol americà) Cadascun dels dos conjunts de jugadors de cada bàndol que s'arrengleren a banda i banda de la línia de scrimmage, de manera aproximadament paral·lela i encarats els d'un equip amb els de l'altre, en el moment de fer l'esnap.

línia de gol n fem
linia bramkowa
(esports de pilota) Cadascuna de les dues línies reals o imaginàries d'un camp de joc, una a cada camp, traçades transversalment entre els dos pals de la porteria corresponents a un mateix equip.
(hoquei sobre gel) Cadascuna de les dues línies de color vermell d'una pista de joc, una a cada camp, traçades transversalment d'un costat a l'altre de la pista passant pels dos pals de la porteria corresponents a un mateix equip.
(futbol americà) Cadascuna de les dues línies d'un camp de joc, una a cada camp, traçades paral·lelament a la línia de fons respectiva, a deu iardes de distància.

líquid adj masc
ciekły
Un dels estats de la matèria, el propi de l'aigua entre 0 i 100 graus a la Terra.

líquid n masc
ciecz płyn

lògica /ˈɫɔ.d͡ʒi.ka/ /ˈɫɔ.ʒi.ka/ /ˈɫɔ.ʒi.kə/ n fem
logika

lògicament /ˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈmen/ /ˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈment/ /ˌɫɔ.ʒi.kaˈmen/ /ˌɫɔ.ʒi.kəˈmen/ /ˌɫɔ.ʒi.kəˈment/ adv
logicznie

lúcid /ˈɫu.sit/ adj masc
jasny

macabre /maˈka.bɾe/ /məˈka.βɾə/ adj masc
makabryczny

macarró /ma.kaˈro/ /mə.kəˈro/ n masc
penne
(normalment en plural) Pasta de farina en forma de tub curt tallat al biaix.

macedoni /mə.səˈðɔ.ni/ adj masc
macedoński
Relatiu o pertanyent a Macedònia.

macedoni /mə.səˈðɔ.ni/ n masc
macedoński
Persona que habita o és originària de Macedònia.

madrastra /maˈras.tɾa/ /maˈðɾas.tɾa/ /məˈðɾas.tɾə/ /məˈðɾas.tɾə/ n fem
macocha

maduixa /maˈðu.ʃa/ /maˈðuj.ʃa/ n fem
truskawka

maduixa de bosc n fem
poziomka

madur /maˈðu/ /maˈðuɾ/ /məˈðu/ /məˈðu/ /məˈður/ /məˈðuɾ/ adj masc
dojrzały
Crescut, adult.
En una fruita, que ha passat un temps i està tou i apte per al consum.

maduresa /ma.ðuˈɾe.za/ /mə.ðuˈɾə.zə/ /mə.ðuˈɾɛ.zə/ n fem
dojrzałość

mag /ˈmak/ n masc
magik
Persona que fa espectacles d'il·lusionisme.

magatzem /ma.ɣaˈd͡zem/ /mə.ɣəˈd͡zəm/ /mə.ɣəˈd͡zɛm/ n masc
magazyn skład

magdalena /maɡ.daˈɫe.na/ /məɡ.dəˈɫə.nə/ /məɡ.dəˈɫɛ.nə/ n fem
magdalenka

magenta /maˈʒen.ta/ /məˈʒen.tə/ n fem
magenta

magnat /maɡˈnat/ /məɡˈnat/ n masc
magnat

magnesi /maŋˈnɛ.zi/ /məŋˈnɛ.zi/ n masc
magnez

magnetitzar /maŋ.ne.tiˈd͡za/ /maɡ.ne.tiˈza/ /maɡ.ne.tiˈzaɾ/ /məŋ.nə.tiˈd͡za/ v
magnesować
Transmetre a un objecte les propietats magnètiques.

magnitud /maŋ.niˈtut/ /maɡ.niˈtut/ /məŋ.niˈtut/ n fem
wielkość

magnètic /maɡˈnɛ.tik/ /məɡˈnɛ.tik/ adj masc
magnetyczny

magnífic /maŋˈni.fik/ /maɡˈni.fik/ /məŋˈni.fik/ adj masc
wspaniały

magrana /maˈɣɾa.na/ n fem
granat

mai adv
nigdy

maig n masc
maj
Cinquè mes de l'any.

maionesa /ma.joˈne.za/ /mə.joˈnə.zə/ /mə.juˈnɛ.zə/ n fem
majonez

maire /ˈmaj.ɾe/ /ˈmaj.ɾə/ n fem
błękitek

majestat /ma.d͡ʒesˈtat/ /ma.ʒesˈtat/ n fem
majestat

major /maˈd͡ʒor/ /maˈd͡ʒoɾ/ /maˈʒo/ /məˈʒo/ /məˈʒoɾ/ n masc
dur
Cap de l’exèrcit.

major d'edat n neut
pełnoletni
Qui té l'edat determinada per la llei per eixir de tutela.

majordom /ma.d͡ʒoɾˈðɔm/ /ma.ʒorˈðɔm/ /mə.ʒoɾˈðɔm/ /mə.ʒurˈdɔm/ /mə.ʒurˈðɔm/ n masc
kamerdyner

majoria /ma.d͡ʒoˈɾi.a/ /ma.ʒoˈɾi.a/ /mə.ʒoˈɾi.ə/ /mə.ʒuˈɾi.ə/ n fem
większość

majorista /ma.d͡ʒoˈɾis.ta/ /ma.d͡ʒoˈɾis.te/ /ma.ʒoˈɾis.ta/ /ma.ʒoˈɾis.te/ /mə.ʒoˈɾis.tə/ /mə.ʒuˈɾis.tə/ n neut
hurtownik

mal adj masc
zły
De mala qualitat.(Sempre anteposat al nom)

mal n masc
zło
Maldat, fet inacceptable moralment.

mal de cap n masc
ból głowy

malalt /maˈɫaɫ/ /maˈɫaɫt/ /məˈɫaɫ/ /məˈɫaɫt/ adj masc
chory

malaltia /ma.ɫaɫˈti.a/ n fem
choroba
(medicina) Afecció, estat de manca de salut corporal.

malaltís /ma.ɫaɫˈtis/ /mə.ɫəɫˈtis/ adj masc
chorowity

malament /ˌma.ɫaˈmen/ /ˌma.ɫaˈment/ /ˌma.ɫəˈmen/ /ˌma.ɫəˈment/ adv
źle

malaquita /mə.ɫəˈki.tə/ n fem
malachit

maldat /maɫˈdat/ /məɫˈdat/ n fem
zło

maldecap /ˌmaɫ.deˈkap/ /ˌmaɫ.dəˈkap/ n masc
ból głowy

maldestre /ˌmaɫˈdes.tɾe/ /ˌmaɫˈdes.tɾə/ adj masc
niezdarny

maledicció /ma.ɫe.ðik.siˈo/ /mə.ɫə.ðik.siˈo/ n fem
klątwa

maleir /ma.ɫeˈi/ /ma.ɫeˈiɾ/ /mə.ɫəˈi/ v
przeklinać
Fer imprecacions amb el desig de malaurança.

malentès /ˌma.ɫenˈtes/ /ˌma.ɫənˈtəs/ /ˌma.ɫənˈtɛs/ n masc
nieporozumienie

maleta /maˈɫe.ta/ /məˈɫə.tə/ /məˈɫɛ.tə/ n fem
walizka

maleït /ma.ɫeˈit/ adj masc
przeklęty

malformació /maɫ.foɾ.ma.siˈo/ /məɫ.foɾ.mə.siˈo/ /məɫ.fur.mə.siˈo/ n fem
deformacja

malgaix /maɫˈɣajʃ/ /məɫˈɣaʃ/ adj masc
madagaskarski
Relatiu o pertanyent a Madagascar o la seva llengua.

malgaix /maɫˈɣajʃ/ /məɫˈɣaʃ/ n masc
madagaskarski
Persona que habita o és originària de Madagascar.
(masculí singular) Llengua austronèsica parlada a Madagascar a les illes Comores, a Mayotte i a Reunió.

malgastar /ˌmaɫ.ɣasˈta/ /ˌmaɫ.ɣasˈtaɾ/ /ˌmaɫ.ɣəsˈta/ v
marnować

malgrat /maɫˈɣɾat/ /məɫˈɣɾat/ preposition
mimo

maliciós /ma.ɫi.siˈos/ /mə.ɫi.siˈos/ adj masc
umyślnie szkodliwy

maligne /maˈɫiŋ.ne/ /maˈɫiɡ.ne/ /məˈɫiŋ.nə/ adj masc
szkodliwy
Propens a fer el mal, dolent.
(dit d'una malaltia o tumor) Que té capacitat de metastatitzar.

malià /ma.ɫiˈa/ /mə.ɫiˈa/ adj masc
Malijczyk
Relatiu o pertanyent a Mali.

malià /ma.ɫiˈa/ /mə.ɫiˈa/ n masc
Malijczyk
Persona que habita o és originària de Mali.

malla /ˈma.jə/ /ˈma.ʎa/ /ˈma.ʎə/ n fem
siatka
Entramat de fils que s'encreuen seguint un patró determinat; les aplicacions d'aquest entramat són diverses, des d'un teixit per fer roba, una xarxa de pescar, una raqueta o altres usos.
(voleibol, esports de raqueta) Teixit d'una xarxa.

mallerenga /ma.ʎeˈɾeŋ.ɡa/ /mə.ʎəˈɾəŋ.ɡə/ /mə.ʎəˈɾɛŋ.ɡə/ n fem
sikora

malson /ˌmaɫˈsɔn/ n masc
koszmar

malt /ˈmaɫ/ /ˈmaɫt/ n masc
słód

maltosa n fem
maltoza

maltractar /ˌmaɫ.tɾakˈta/ /ˌmaɫ.tɾakˈtaɾ/ /ˌmaɫ.tɾəkˈta/ v
maltretować

maltès /maɫˈtes/ /məɫˈtəs/ /məɫˈtɛs/ adj masc
maltański
Relatiu o pertanyent a Malta, als habitants o la seva llengua.

maltès /maɫˈtes/ /məɫˈtəs/ /məɫˈtɛs/ n masc
maltański
Habitant de Malta.
(masculí singular) Llengua originària de Malta.

maluc /maˈɫuk/ /məˈɫuk/ n masc
biodro

malva /ˈmaɫ.va/ /ˈmaɫ.və/ /ˈmaɫ.βa/ /ˈmaɫ.βə/ n fem
ślaz
Planta de la família de les malvàcies de flors pentàmeres de color porpra, rosa o blanc.

mal·leable /ma.ɫeˈa.βɫe/ /maɫ.ɫeˈa.bɫe/ /maɫ.ɫeˈab.bɫe/ /mə.ɫeˈa.βɫə/ /məɫ.ɫeˈab.bɫə/ adj
kowalny

mal·lèol /maɫˈɫɛ.oɫ/ /maˈɫɛ.oɫ/ /məɫˈɫɛ.oɫ/ /məɫˈɫɛ.uɫ/ /məˈɫɛ.uɫ/ n masc
kostka

malària /maˈɫa.ɾi.a/ /məˈɫa.ɾi.ə/ n fem
malaria

malèvol /maˈɫe.voɫ/ /maˈɫe.βoɫ/ /məˈɫɛ.voɫ/ /məˈɫɛ.vuɫ/ /məˈɫɛ.βuɫ/ adj masc
złowrogi

malícia /maˈɫi.si.a/ /məˈɫi.si.ə/ n fem
złośliwość

mama /ˈma.ma/ /ˈma.mə/ n fem
mama
(col·loquial) mare

mamar /maˈma/ /maˈmaɾ/ /məˈma/ v
ssać pierś
Xuclar amb els llavis i la llengua la llet de les mamelles.

mamella /maˈme.ʎa/ /məˈme.ʎə/ n fem
pierś

mamut /maˈmut/ /məˈmut/ n masc
mamut

mamífer /maˈmi.feɾ/ n masc
ssak

manament /ma.naˈmen/ /ma.naˈment/ /mə.nəˈmen/ /mə.nəˈment/ n masc
przykazanie
Cosa que cal fer perquè ho ha establert algú amb autoritat.

mancança /maŋˈkan.sa/ /məŋˈkan.sə/ n fem
brak

mandala /manˈda.ɫa/ /mənˈda.ɫə/ n
mandala
Obra artística en relleu o dibuixada, típicament circular, normalment composta en bona part per formes repetides i equidistants, pensada per objectius místics i usada especialment en l'hinduisme i el budisme.

mandarina /mən.dəˈɾi.nə/ n fem
mandarynka

mandarí /man.daˈɾi/ /mən.dəˈɾi/ n masc
mandaryński
(només singular) Varietat més parlada del xinès, que conforma la base del xinès estàndard.

mandolina /man.doˈɫi.na/ /mən.doˈɫi.nə/ /mən.duˈɫi.nə/ n fem
mandolina

mandonguilla /man.doŋˈɡi.ʎa/ /mən.doŋˈɡi.ʎə/ /mən.duŋˈɡi.ʎə/ n fem
klops pulpet

mandra /ˈman.dɾa/ /ˈman.dɾə/ n fem
lenistwo
Peresa, manca de ganes de fer res.

mandíbula /manˈdi.bu.ɫa/ /mənˈdi.βu.ɫə/ n fem
żuchwa szczęka

manga /ˈmaŋ.ɡa/ /ˈmaŋ.ɡə/ n masc
manga

manganès /məŋ.ɡəˈnəs/ /məŋ.ɡəˈnɛs/ n masc
mangan

mango /ˈmaŋ.ɡo/ /ˈmaŋ.ɡu/ n masc
mango

mania /maˈni.a/ /məˈni.ə/ n fem
mania

manicomi /ma.niˈkɔ.mi/ /mə.niˈkɔ.mi/ n masc
szpital psychiatryczny

manifestació /ma.ni.fes.ta.siˈo/ /mə.ni.fəs.tə.siˈo/ n fem
demonstracja

manilla /maˈni.ʎa/ /məˈni.ʎə/ n fem
kajdanki
Anell de ferro que es posa al voltant del puny i que sovint va lligat a un altre posat a l'altre puny, amb els quals es retenen els presoners.

manipulació /ma.ni.pu.ɫa.siˈo/ /mə.ni.pu.ɫə.siˈo/ n fem
manipulacja

manipular /ma.ni.puˈɫa/ /ma.ni.puˈɫaɾ/ /mə.ni.puˈɫa/ v
manipulować
Operar amb les mans sobre un aparell, un producte.
Influir, alterar de forma interessada.

maniquí /ma.niˈki/ /mə.niˈki/ n masc
manekin
Figura que representa una persona i usada per pintors, escultors, sastres i modistes per la seva feina.

manlleu /maɲˈʎew/ /məɲˈʎew/ n masc
zapożyczenie
(lingüística) Lèxic originari d’una llengua que s’integra en una altra llengua.

manllevar /maɲ.ʎeˈvaɾ/ /maɲ.ʎeˈβa/ /məɲ.ʎəˈva/ /məɲ.ʎəˈβa/ v
pożyczać
Obtenir en préstec.

mans /ˈmans/ adj masc
oswojony
Referit als animals, dòcil, domesticat.

manta /ˈman.ta/ /ˈman.tə/ n fem
koc
Peça rectangular de roba que s’usa com a abrigall.

mantega /mənˈtə.ɣə/ /mənˈtɛ.ɣə/ n fem
masło

mantellina /man.teˈʎi.na/ /mən.təˈʎi.nə/ n fem
mantyla
Peça de roba fina usada per dones per a cobrir-se el cap.

manteniment /man.te.niˈmen/ /man.te.niˈment/ /mən.tə.niˈmen/ /mən.tə.niˈment/ n masc
konserwacja

mantenir /man.teˈni/ /man.teˈniɾ/ v
kontynuować
Conservar una cosa en el seu estat, sense que s'alteri.
Donar continuïtat, prosseguir una acció o actitud començada.
utrzymać
Sustentar a algú amb els mitjans bàsics per viure.

manual /ma.nuˈaɫ/ adj
ręczny
Relatiu a la mà.

manual /ma.nuˈaɫ/ n masc
podręcznik
Compendi del saber d'una àrea, especialment destinat a l'ensenyament.

manuella /ma.nuˈe.ʎa/ /mə.nuˈe.ʎə/ n fem
ciężarek
(esports) Barra curta amb pesos en els extrems per manejar amb una mà i fer exercicis.

manuscrit /ma.nusˈkɾit/ n masc
manuskrypt rękopis

manxa /ˈmaɲ.t͡ʃa/ /ˈmaɲ.ʃə/ n fem
miech

manyà /maˈɲa/ /məˈɲa/ n masc
ślusarz

maníac /maˈni.ak/ /məˈni.ək/ adj masc
maniaczka

maori /maˈɔ.ɾi/ adj
Maorys
Relatiu o pertanyent als nadius de Nova Zelanda o la seva llengua.

maori /maˈɔ.ɾi/ n neut
Maorys
Persona que pertany al poble natiu Nova Zelanda.
(només singular) Llengua austronèsica pròpia del poble maori.

mapa /ˈma.pa/ n masc
mapa

maquiavèl·lic /ma.ki.aˈvɛɫ.ɫik/ /ma.ki.aˈβɛ.ɫik/ /ma.ki.aˈβɛɫ.ɫik/ /mə.ki.əˈvɛɫ.ɫik/ /mə.ki.əˈβɛ.ɫik/ /mə.ki.əˈβɛɫ.ɫik/ adj
makiaweliczny

maquillar /ma.kiˈʎa/ /ma.kiˈʎaɾ/ /mə.kiˈʎa/ v
malować

maquillatge /ma.kiˈʎa.d͡ʒe/ /mə.kiˈʎa.d͡ʒə/ n masc
makijaż
Crema que s'aplica sobre la pell de la cara per a millorar el seu aspecte.

maquinari /ma.kiˈna.ɾi/ /mə.kiˈna.ɾi/ n masc
hardware

maquinària /ma.kiˈna.ɾi.a/ /mə.kiˈna.ɾi.ə/ n fem
maszyneria

mar /ˈma/ /ˈmar/ /ˈmark/ /ˈmart/ /ˈmaɾ/ n
morze

maragda /maˈɾaɡ.da/ /məˈɾaɡ.də/ n fem
szmaragd

marató /ma.ɾaˈto/ /mə.ɾəˈto/ n fem
maraton

marbre /ˈma.bɾə/ /ˈmar.bɾə/ /ˈmaɾ.bɾe/ n masc
marmur

marc /ˈmark/ n masc
marka
Antiga unitat monetària d’Alemanya.
kadr
Bastiment decoratiu i de protecció al voltant d'un objecte.

marca /ˈmar.kə/ /ˈmaɾ.ka/ n fem
marchia
Senyal que un objecte deixa en un altre.
(antigament) Territori fronterer amb l'enemic.
marka
Paraula, símbol o ambdós alhora que identifiquen un producte o servei i que sovint pretenen fer-los més atractius per al seu potencial destinatari.

marcadament adv
ewidentnie
De manera marcada

marcar /marˈka/ /maɾˈkaɾ/ /mərˈka/ v
kryć
Posar senyal o marca en alguna cosa per a distingir-la d'altres.
punktować
(esports de pilota) Aconseguir un gol fent entrar la pilota, la bola o el disc a la porteria contrària en el transcurs d'un partit.

marcià /maɾ.siˈa/ /mər.siˈa/ adj masc
marsjański
Relatiu o pertanyent al planeta Mart.

marcià /maɾ.siˈa/ /mər.siˈa/ n masc
Marsjanin
Habitant del planeta Mart.
Ésser extraterrestre, no necessàriament de Mart.

mare /ˈma.ɾa/ /ˈma.ɾə/ /ˈma.ɾə/ n fem
matka mama
Progenitora femenina.

marea /maˈɾe.a/ /məˈɾɛ.ə/ n fem
pływ odpływ

mareig /maˈɾet͡ʃ/ /məˈɾət͡ʃ/ /məˈɾɛt͡ʃ/ n masc
zawroty głowy

mareperla /ˌma.ɾeˈpɛr.ɫa/ /ˌma.ɾeˈpɛɾ.ɫa/ /ˌma.ɾeˈpɛɾ.ɫɛ/ /ˌma.ɾəˈpɛr.ɫə/ n fem
macica perłowa

margarida /maɾ.ɣaˈɾi.ða/ /mər.ɡəˈɾi.ðə/ n fem
stokrotka

marge /ˈmaɾ.ʒe/ /ˈmaɾ.ʒə/ n masc
margines

marialluïsa /maˌɾi.a.ʎuˈi.za/ /məˌɾi.ə.ʎuˈi.zə/ n fem
lippia trójlistna

marieta /ma.ɾiˈe.ta/ /mə.ɾiˈə.tə/ /mə.ɾiˈɛ.tə/ n fem
biedronka boża krówka
Insecte en forma de boleta de color roig amb puntets negres (Coccinella septempunctata).

marieta /ma.ɾiˈe.ta/ /mə.ɾiˈə.tə/ /mə.ɾiˈɛ.tə/ n masc
cipa cipka
(despectiu) Home homosexual.

marina /məˈɾi.nə/ n fem
marina
Obra artística gràfica, que té com a tema central el paisatge marítim.
marynarka
Part de l'exèrcit d'un país dedicat a la seva flota, inclosos edificis, personal (fins i tot el de terra), embarcacions i avions embarcats.

marinar /ma.ɾiˈna/ /ma.ɾiˈnaɾ/ /mə.ɾiˈna/ v
marynować

mariner /ma.ɾiˈne/ /mə.ɾiˈne/ n masc
marynarz
En general, qualsevol persona que forma part de la tripulació d'un vaixell, sigui de forma professional, esportiva, etc.

marisc /maˈɾisk/ /məˈɾisk/ n masc
owoce morza

mariscal /ma.ɾisˈkaɫ/ /mə.ɾisˈkaɫ/ n masc
marszałek

marit /maˈɾit/ n masc
mąż małżonek

marital /ma.ɾiˈtaɫ/ /mə.ɾiˈtaɫ/ adj
małżeński

marquesa /maɾˈke.za/ /mərˈkɛ.zə/ n fem
markiza

marquès /maɾˈkes/ /mərˈkɛs/ /məɾˈkəs/ n masc
markiz

marroquí /mə.roˈki/ /mə.ruˈki/ adj masc
marokański Marokanka
Relatiu o pertanyent al Marroc.

marroquí /mə.roˈki/ /mə.ruˈki/ n masc
Marokanka Marokańczyk
(gentilici) Individu natural del Marroc.

marrà /maˈra/ /məˈra/ n masc
baran tryk
Mascle de l'ovella.

marró /maˈro/ adj
brązowy brąz
D'un color propi de la castanya.

marró /maˈro/ n masc
brąz
Color castany.

marsopa de Burmeister n fem
morświn czarny

marsopa de Califòrnia n fem
morświn kalifornijski

marsopa de Dall n fem
morświn białopłetwy

martell /maɾˈteʎ/ n masc
młotek młot
Eina pensada per a copejar i en especial per a clavar claus. Està composta per un mànec, típicament de fusta, i per l'extrem dur que copeja, típicament metàl·lic.

martingala /maɾ.tiŋˈɡa.ɫa/ /mər.tiŋˈɡa.ɫə/ n fem
wytok
En el joc del monte, certa aposta de tres cartes contra una altra.

martiri /maɾˈti.ɾi/ /mərˈti.ɾi/ n masc
męczeństwo

marxapeu /ˌmar.ʃəˈpɛw/ /ˌmaɾ.t͡ʃaˈpɛw/ n masc
stopień
Estrep per pujar o baixar d’un vehicle.

marxar /marˈt͡ʃa/ /maɾˈt͡ʃa/ /maɾˈt͡ʃaɾ/ /mərˈʃa/ v
maszerować
Desfilar.

marxista /maɾkˈsis.ta/ /maɾkˈsis.te/ /mərkˈsis.tə/ adj
marksistowski

març /ˈmals/ /ˈmars/ n masc
marzec
Tercer mes de l'any.

marí /maˈɾi/ /məˈɾi/ adj masc
morski
Relatiu al mar.

marítim /maˈɾi.tim/ /məˈɾi.tim/ adj masc
morski
Pertanyent o relacionat amb el mar.

mascle /ˈmas.kɫe/ /ˈmas.kɫə/ n masc
samiec
Individu animal o vegetal de sexe masculí, o amb aparell reproductor masculí, o que pertany al gènere sexual masculí; és el gènere o sexe contraposat amb el de la femella.

masclisme /masˈkɫiz.me/ /məsˈkɫiz.mə/ n masc
machismo

mascota /masˈkɔ.ta/ /masˈkɔ.tɔ/ /məsˈkɔ.tə/ n fem
maskotka

masculinitzar /mas.ku.ɫi.niˈd͡za/ /mas.ku.ɫi.niˈza/ /mas.ku.ɫi.niˈzaɾ/ /məs.ku.ɫi.niˈd͡za/ v
maskulinizować

masculí /mas.kuˈɫi/ /məs.kuˈɫi/ adj masc
męski
Que pertany al mascle.
Metafòricament, dit de les expressions o estil de molta energia.

masmorra /mazˈmo.ra/ /məzˈmo.rə/ n fem
loch

masoquisme /ma.zoˈkiz.me/ /mə.zoˈkiz.mə/ /mə.zuˈkiz.mə/ n masc
masochizm

masover /ma.zoˈveɾ/ /ma.zoˈβe/ /ma.zoˈβeɾ/ /mə.zoˈve/ /mə.zuˈve/ /mə.zuˈβe/ n masc
połownik

massa /ˈma.sa/ /ˈma.sə/ adv
za dużo zbyt
En quantitat excessiva.

massa /ˈma.sa/ /ˈma.sə/ n fem
ciasto
Barreja de líquid i matèria polvoritzada que forma una pasta consistent.

massacrar /ma.saˈkɾa/ /ma.saˈkɾaɾ/ v
wymordować

massacre /maˈsa.kɾe/ /məˈsa.kɾə/ n fem
masakra

massilla /maˈsi.ʎa/ /məˈsi.ʎə/ n fem
kit
Màstic de blanc d'Espanya i d’oli de llinosa usat per a tapar forats o esquerdes de la fusta i per subjectar vidres als muntants.

massís /maˈsis/ n masc
masyw

mastegar /mas.teˈɣa/ /mas.teˈɣaɾ/ /məs.təˈɣa/ v
żuć
Trinxar el menjar amb les dents.

masturbació /mas.tuɾ.ba.siˈo/ /məs.tur.bə.siˈo/ n fem
masturbacja

masturbar /mas.turˈβa/ /mas.tuɾˈbaɾ/ /mas.tuɾˈβa/ /məs.turˈba/ v
masturbować

mastí /masˈti/ /məsˈti/ n masc
mastif

mata /ˈma.ta/ /ˈma.tə/ n fem
krzew

matalàs /ma.taˈɫas/ n masc
materac
Sac pla farcit i tancat per a jeure-hi i dormir.

matar /maˈta/ /maˈtaɾ/ v
zabijać zabić
Treure la vida, assassinar.

mateix /maˈtejʃ/ /məˈteʃ/ adj masc
ten sam
Sense canvis.

matemàticament /ma.teˌma.ti.kaˈmen/ /ma.teˌma.ti.kaˈment/ /mə.təˌma.ti.kəˈmen/ /mə.təˌma.ti.kəˈment/ adv
matematycznie

material /ma.te.ɾiˈaɫ/ /mə.tə.ɾiˈaɫ/ adj
materialny materiał
Relatiu a la matèria.
Físic, corpori.

material /ma.te.ɾiˈaɫ/ /mə.tə.ɾiˈaɫ/ n masc
materiał
Base amb què es pot construir o crear alguna cosa donant-li forma.

materialitzar /ma.te.ɾi.a.ɫiˈd͡za/ /ma.te.ɾi.a.ɫiˈza/ /ma.te.ɾi.a.ɫiˈzaɾ/ /mə.tə.ɾi.ə.ɫiˈd͡za/ v
materializować

maternal /ma.teɾˈnaɫ/ /mə.tərˈnaɫ/ adj
macierzyński
Relatiu a la mare.

matricidi /ma.tɾiˈsi.ði/ /mə.tɾiˈsi.ði/ n masc
matkobójstwo

matrimoni /ma.tɾiˈmɔ.ni/ n masc
małżeństwo
Unió estable de dues persones que formen una nova unitat familiar.

matriu /maˈtɾiw/ /məˈtɾiw/ n fem
macierz

matxet /maˈt͡ʃet/ /məˈt͡ʃət/ /məˈt͡ʃɛt/ n masc
maczeta

matèria /maˈtɛ.ɾi.a/ /məˈtɛ.ɾi.ə/ n fem
materia
Component de l'Univers que té una massa i un volum.
temat
Tema d'un àmbit determinat del coneixement per a l'estudi o l'ensenyament.

matí /maˈti/ n masc
ranek rano

matís /maˈtis/ /məˈtis/ n masc
odcień
Variació d'una tonalitat.

maurità /maw.ɾiˈta/ /məw.ɾiˈta/ adj masc
Mauretanka
Relatiu o pertanyent a Mauritània.

maurità /maw.ɾiˈta/ /məw.ɾiˈta/ n masc
Mauretanka
Persona que habita o és originària de Mauritània.

maximitzar /mak.si.miˈd͡za/ /mak.si.miˈza/ /mak.si.miˈzaɾ/ /mək.si.miˈd͡za/ v
maksymalizować

maça /ˈma.sa/ /ˈma.sə/ n fem
buzdygan
Arma emprada a l'edat mitjana per a copejar l'enemic, consistent en una bola de ferro lligada amb una cadena a una barra.

maçó /maˈso/ /məˈso/ n masc
mason

maó /maˈo/ n masc
cegła

meandre /meˈandɾe/ /meˈandɾə/ n masc
meander

mecanisme /me.kaˈniz.me/ /mə.kəˈniz.mə/ n masc
mechanizm

mecanitzar /me.ka.niˈd͡za/ /me.ka.niˈza/ /me.ka.niˈzaɾ/ /mə.kə.niˈd͡za/ v
mechanizować

mecànic /meˈka.nik/ /məˈka.nik/ adj masc
mechaniczny

mecànica /meˈka.ni.ka/ /məˈka.ni.kə/ n fem
mechanika

medalla /meˈða.ʎa/ /məˈða.ʎə/ n fem
medal

mede /ˈme.ðe/ /ˈmə.ðə/ /ˈmɛ.ðə/ n masc
Med
Individu d’un poble irànic que va establir un imperi en l’Orient Mitjà.

medi /ˈmɛ.ði/ n masc
środowisko

medicament /me.ði.kaˈmen/ /me.ði.kaˈment/ /mə.ði.kəˈmen/ /mə.ði.kəˈment/ n masc
lekarstwo

medicina /me.ðiˈsi.na/ n fem
medycyna
Ciència que estudia el cos humà i com guarir les malalties que presenta.

medieval /me.ði.eˈvaɫ/ /me.ði.eˈβaɫ/ /mə.ði.əˈvaɫ/ /mə.ði.əˈβaɫ/ adj
średniowieczny
Relatiu a l'edat mitjana, període comprès entre la caiguda de l'imperi romà i el descobriment d'Amèrica aproximadament.

mediocre /me.ðiˈɔ.kɾe/ /mə.ðiˈɔ.kɾə/ adj
mierny

meditació /me.ði.ta.siˈo/ /mə.ði.tə.siˈo/ n fem
medytacja
Estat d'abstracció en els pensaments d'un mateix.
Reflexió en silenci sobre un tema transcendent, ja sigui des del punt de vista de la filosofia o de la religió.

meditar /me.ðiˈta/ /me.ðiˈtaɾ/ /mə.ðiˈta/ v
medytować

mediterrani /me.ði.teˈra.ni/ /mə.ði.təˈra.ni/ adj masc
śródziemnomorski

medul·la /meˈðu.ɫa/ /meˈðuɫ.ɫa/ /məˈðu.ɫə/ /məˈðuɫ.ɫə/ n fem
szpik

medusa /meˈðu.za/ /məˈðu.zə/ n fem
meduza

mefistofèlic /me.fis.toˈfɛ.ɫik/ /mə.fis.toˈfɛ.ɫik/ /mə.fis.tuˈfɛ.ɫik/ adj masc
mefistofeliczny

meitat /mejˈtat/ /məjˈtat/ n fem
połowa

meitneri /məjdˈnɛ.ɾi/ n masc
meitner

mel n fem
miód

melanesi /me.ɫaˈnɛ.zi/ /mə.ɫəˈnɛ.zi/ adj masc
melanezyjski
Relatiu o pertanyent a Melanèsia o la seva llengua.

melanesi /me.ɫaˈnɛ.zi/ /mə.ɫəˈnɛ.zi/ n masc
melanezyjski
Persona que habita o és originària de Melanèsia.
(només singular) Grup de llengues parlades principalment a Melanèsia, Micronèsia i Nova Guinea.

melanoma /me.ɫaˈno.ma/ /mə.ɫəˈno.mə/ n masc
czerniak złośliwy

melca /ˈmeɫ.ka/ /ˈmɛɫ.kə/ n fem
sorgo

melmelada /meɫ.meˈɫa.ða/ n fem
dżem

melodia /me.ɫoˈði.a/ /mə.ɫoˈði.ə/ /mə.ɫuˈði.ə/ n fem
melodia

melsa /ˈmɛɫ.sa/ /ˈmɛɫ.sə/ /ˈmɛɫ.sɛ/ n fem
śledziona

melòfon /meˈɫɔ.fon/ /məˈɫɔ.fun/ n masc
melofon

melòman /meˈɫɔ.man/ /məˈɫɔ.mən/ n masc
meloman

meló /məˈɫo/ n masc
melon

mem /ˈmɛm/ n masc
mem
Entitat mínima de pensament.

membre /ˈmem.bɾe/ /ˈmem.bɾə/ n masc
członek
Cadascuna de les quatre extremitats del cos.

membre /ˈmem.bɾe/ /ˈmem.bɾə/ n neut
członek
Persona que forma part d'una organització, societat, etc.

memoritzar /me.mo.ɾiˈd͡za/ /me.mo.ɾiˈza/ /me.mo.ɾiˈzaɾ/ /mə.mo.ɾiˈd͡za/ /mə.mu.ɾiˈd͡za/ v
nauczyć się na pamięć

memòria /meˈmɔ.ɾi.a/ /məˈmɔ.ɾi.ə/ n fem
pamięć

mena /ˈme.na/ /ˈmə.nə/ /ˈmɛ.nə/ n fem
ruda
Part d'una mina o rocalla d'on s'extreu un determinat mineral.

mendelevi /men.deˈɫɛ.βi/ /mən.dəˈɫɛ.vi/ /mən.dəˈɫɛ.βi/ n masc
mendelew

meninge /meˈniɲ.d͡ʒe/ /məˈniɲ.ʒə/ n fem
opona mózgowo-rdzeniowa

meningitis /me.niɲˈd͡ʒi.tis/ /mə.niɲˈʒi.tis/ n fem
zapalenie opon mózgowych

menisc /meˈnisk/ /məˈnisk/ n masc
łękotka
(anatomia) Fibra cartilaginosa del genoll que proporciona sosteniment sota tensió i torsió.

menjador /meɲ.d͡ʒaˈðo/ /meɲ.d͡ʒaˈðoɾ/ /məɲ.ʒəˈðo/ n masc
jadalnia
Sala d’un edifici destinada a menjar-hi.

menjar /meɲˈd͡ʒa/ /meɲˈd͡ʒaɾ/ n masc
jedzenie
Aliment que es menja.

menjar /meɲˈd͡ʒa/ /meɲˈd͡ʒaɾ/ v
jeść zjeść
Ingerir aliments.

menstruació /mens.tɾu.a.siˈo/ /məns.tɾu.ə.siˈo/ n fem
miesiączka menstruacja

menstrual /mens.tɾuˈaɫ/ /məns.tɾuˈaɫ/ adj
miesiączkowy

menstruar /mens.tɾuˈa/ /mens.tɾuˈaɾ/ /məns.tɾuˈa/ v
miesiączkować

mensualment /men.suˌaɫˈmen/ /men.suˌaɫˈment/ /mən.suˌaɫˈmen/ /mən.suˌaɫˈment/ adv
co miesiąc

ment /ˈmen/ /ˈment/ n fem
umysł rozum

menta /ˈmen.ta/ /ˈmen.tə/ n fem
mięta
Herba del gènere Mentha molt aromàtica i emprada com a condiment.
(especialment) menta pebrera (Mentha piperita)

mental /menˈtaɫ/ /mənˈtaɫ/ adj
mentalny
Relatiu a la ment.

mentida /menˈti.ða/ n fem
kłamstwo
Afirmació conscient d'una cosa falsa.

mentir /menˈti/ /menˈtiɾ/ v
kłamać łgać
Dir mentides o falsedats.

mentor /menˈto/ /menˈtoɾ/ /mənˈto/ n masc
mentor

mentre /ˈmen.tɾe/ conjunction
gdy
Durant el mateix temps en què.
en cas que

mentó /menˈto/ n masc
podbródek broda

menys /ˈmeɲs/ /ˈmeɲs/ /ˈmɛɲs/ adv
mniej

menys /ˈmeɲs/ /ˈmeɲs/ /ˈmɛɲs/ n masc
minus

menyspreable /ˌmeɲs.pɾeˈa.bɫe/ /ˌmeɲs.pɾeˈa.βɫe/ /ˌmeɲs.pɾeˈab.bɫe/ /ˌmeɲs.pɾeˈab.bɫə/ /ˌmɛɲs.pɾeˈa.βɫə/ /ˌmɛɲs.pɾeˈab.bɫə/ adj
zasługujący na pogardę

menysprear /ˌmeɲs.pɾeˈa/ /ˌmeɲs.pɾeˈa/ /ˌmeɲs.pɾeˈaɾ/ v
gardzić

menyspreu /ˌmeɲsˈpɾɛw/ /ˌmeɲsˈpɾɛw/ /ˌmɛɲsˈpɾɛw/ n masc
pogarda

menú /meˈnu/ /məˈnu/ n masc
menu

meravella /me.ɾaˈve.ʎa/ /me.ɾaˈβe.ʎa/ /mə.ɾəˈvə.ʎə/ /mə.ɾəˈvɛ.jə/ /mə.ɾəˈβe.ʎə/ /mə.ɾəˈβɛ.ʎə/ n fem
cud

meravellós /me.ɾa.veˈʎos/ /me.ɾa.βeˈʎos/ /mə.ɾə.vəˈʎos/ adj
cudowny zdumiewający

mercader /mer.kaˈðe/ /meɾ.kaˈðeɾ/ /mər.kəˈðe/ n masc
kupiec

mercaderia /meɾ.ka.ðeˈɾi.a/ /mər.kə.ðəˈɾi.ə/ n fem
towar

mercat /meɾˈkat/ n masc
rynek targ
Conjunt d'establiments comercials, fixos o desmuntables, especialment aquests últims, instal·lats en un espai públic.
Edifici o en general qualsevol construcció pública, encara que sigui oberta, destinada a les activitats de les accepcions anteriors.

mercat negre /meɾˌkadˈne.ɣɾe/ /mərˌkadˈnɛ.ɣɾə/ /məɾˌkadˈnə.ɣɾə/ n masc
czarny rynek

mercenari /meɾ.seˈna.ɾi/ /mər.səˈna.ɾi/ n masc
najemnik

merceria /meɾ.seˈɾi.a/ /mər.səˈɾi.ə/ n fem
pasmanteria

mercuri /mərˈku.ɾi/ n masc
rtęć

mercurial /meɾ.ku.ɾiˈaɫ/ /mər.ku.ɾiˈaɫ/ adj
rtęciowy
Relatiu o pertanyent al planeta o al déu romà Mercuri.

merda /ˈmɛr.ða/ /ˈmɛɾ.ða/ /ˈmɛɾ.ðɛ/ n fem
gówno
Detritus pudent d'allò ingerit, que s'expulsa del cos mitjançant l'anus.

merenga /meˈɾeŋ.ɡa/ n fem
beza

meridià /me.ɾi.ðiˈa/ /mə.ɾi.ðiˈa/ adj masc
południk

merla /ˈmɛr.ɫa/ /ˈmɛr.ɫə/ /ˈmɛɾ.ɫa/ /ˈmɛɾ.ɫɛ/ n fem
kos
(ocells) Ocell de la família dels muscicàpids, de plomatge negre i bec groc (Turdus merula).

merlet /meɾˈɫet/ /mərˈɫɛt/ /məɾˈɫət/ n masc
merlon
En una fortificació, qualsevol dels elements sobresurten intermitentment d'una paret defensiva per tal de cobrir els defensors i alhora deixar espai perquè disparin les seves armes.
Per extensió, qualsevol element sortint que, formant una serie dentada, es troba a la part alta d'una paret a imitació dels merlets militars.

merlà /meɾˈɫa/ /mərˈɫa/ n masc
witlinek

merèixer /meˈɾe.ʃe/ /meˈɾej.ʃe/ /meˈɾej.ʃeɾ/ /məˈɾə.ʃə/ /məˈɾɛ.ʃə/ v
zasługiwać

merònim /meˈɾɔ.nim/ /məˈɾɔ.nim/ n masc
meronim

mes /mes/ /məs/ /ˈmes/ /ˈməs/ /ˈmɛs/ n masc
miesiąc

mesc /ˈmesk/ /ˈməsk/ /ˈmɛsk/ n masc
piżmo

mescla /ˈmes.kɫa/ /ˈməs.kɫə/ /ˈmɛs.kɫə/ n fem
mieszanina

mesclar /mesˈkɫa/ /mesˈkɫaɾ/ /məsˈkɫa/ v
mieszać
Ajuntar diversos elements de forma aparentment homogènia.

mesopotami /me.zo.poˈta.mi/ /mə.zo.poˈta.mi/ /mə.zu.puˈta.mi/ adj masc
mezopotamski
Relatiu o pertanyent a Mesopotàmia.

mesopotami /me.zo.poˈta.mi/ /mə.zo.poˈta.mi/ /mə.zu.puˈta.mi/ n masc
mezopotamski
Persona que habita o és originària de Mesopotàmia.

mesquita /mesˈki.ta/ n fem
meczet

mesquí /mesˈki/ /məsˈki/ adj masc
drobny
Moralment menyspreable, sense generositat.

messies /meˈsi.es/ /məˈsi.əs/ n masc
mesjasz

messiànic /me.siˈa.nik/ /mə.siˈa.nik/ adj masc
mesjaniczny

mestre /ˈmes.tɾe/ n masc
nauczyciel
Persona que ensenya d'altres.

mestressa /mesˈtɾe.sa/ /məsˈtɾə.sə/ /məsˈtɾɛ.sə/ n fem
pani
Dona que té domini d'alguna cosa.

mestressa de casa n fem
gospodyni domowa

mesurament /me.zu.ɾaˈmen/ /me.zu.ɾaˈment/ /mə.zu.ɾəˈmen/ /mə.zu.ɾəˈment/ n masc
pomiar

mesurar /me.zuˈɾa/ /me.zuˈɾaɾ/ v
mierzyć

mesó n masc
mezony mezon

metaanàlisi /ˌme.ta.aˈna.ɫi.zi/ /ˌmɛ.təˈna.ɫi.zi/ n fem
metaanaliza

metabòlic /me.taˈbɔ.ɫik/ /mə.təˈβɔ.ɫik/ adj masc
metaboliczny

metacognició n fem
metakognicja

metall /meˈtaʎ/ n masc
metal

metallenguatge /ˌme.ta.ʎeŋˈɡwa.d͡ʒe/ /ˌmɛ.tə.ʎəŋˈɡwa.d͡ʒə/ n masc
metajęzyk

metal·lúrgia /me.taɫˈɫuɾ.d͡ʒi.a/ /me.taˈɫuɾ.d͡ʒi.a/ /mə.təɫˈɫur.ʒi.ə/ /mə.təɫˈɫuɾ.ʒi.ə/ /mə.təˈɫur.ʒi.ə/ n fem
metalurgia

metamorfosi /me.ta.moɾˈfɔ.zi/ /mə.tə.moɾˈfɔ.zi/ /mə.tə.murˈfɔ.zi/ n fem
metamorfoza
Canvi en la forma d'un cos, que pot estar induït per processos químics o físics, per exemple en les papallones, o per processos màgics com en la mitologia grega o romana.
(informàtica) Procediment informàtic consistent en la transformació progressiva d'una imatge en una altra de predeterminada per mitjà de la interpolació de dades numèriques.

metamòrfic /me.taˈmɔɾ.fik/ /mə.təˈmɔɾ.fik/ adj masc
metamorficzny

meteor /me.teˈoɾ/ /mə.teˈɔr/ n masc
meteor

meteorit /me.te.oˈɾit/ /mə.tə.uˈɾit/ n masc
meteoryt

metge /ˈme.d͡ʒe/ n neut
lekarz
Professional encarregat de vetllar per la salut de les persones, guarint les seves malalties, diagnosticant malalties i aconsellant com millorar l'estil de vida.

metodista /me.toˈðis.ta/ /me.toˈðis.te/ /mə.toˈðis.tə/ /mə.tuˈðis.tə/ adj
metodysta

metodologia n fem
metodologia

metonímia /me.toˈni.mi.a/ /mə.toˈni.mi.ə/ /mə.tuˈni.mi.ə/ n fem
metonimia

metre /ˈme.tɾe/ /ˈme.tɾə/ /ˈmə.tɾə/ /ˈmɛ.tɾə/ n masc
metr

metre cúbic n masc
metr sześcienny

metre quadrat n masc
metr kwadratowy

metro /ˈme.tɾo/ /ˈmɛ.tɾo/ /ˈmɛ.tɾu/ n masc
metro

metropolità /me.tɾo.po.ɫiˈta/ /mə.tɾo.po.ɫiˈta/ /mə.tɾu.pu.ɫiˈta/ adj masc
metropolitalny
Relatiu o pertanyent a la metròpolis.
Relatiu o pertanyent al metro.

metropolità /me.tɾo.po.ɫiˈta/ /mə.tɾo.po.ɫiˈta/ /mə.tɾu.pu.ɫiˈta/ n masc
metropolitalny
metro

metrònom /meˈtɾɔ.nom/ /məˈtɾɔ.nom/ /məˈtɾɔ.num/ n masc
metronom

metxa /ˈme.t͡ʃa/ /ˈme.t͡ʃə/ n fem
lont
Corda preparada amb combustibles per a calar foc a les peces d'artilleria, mines, pirotècnia, etc.

metzina /meˈd͡zi.na/ /məˈd͡zi.nə/ n fem
trucizna

metàfora /meˈta.fo.ɾa/ /məˈta.fo.ɾə/ /məˈta.fu.ɾə/ n fem
przenośnia metafora

metàl·lic /meˈtaɫ.ɫik/ /məˈtaɫ.ɫik/ adj masc
metaliczny
Relatiu al metall per la composició, la natura, les característiques.
Element químic que és bon conductor de l'electricitat.

metàtesi /meˈta.te.zi/ /məˈta.tə.zi/ n fem
metateza przestawka

metòdic /meˈtɔ.ðik/ /məˈtɔ.ðik/ adj masc
metodyczny

meu pronoun
mój
Allò (alguna cosa de gènere masculí) de propietat o relació d'un mateix (de la meva propietat o relació).

mexicà n masc
Meksykanin
Persona que habita o és originària de Mèxic.

mezuzà /me.zuˈza/ /mə.zuˈza/ n fem
mezuza

mi /ˈmi/ n fem
my
Dotzena lletra de l'alfabet grec: μ ‎(m) Μ ‎(M).

mica /ˈmi.ka/ n fem
mika
Mineral d’un grup de la classe dels fil·losilicats, brillant, amb aspecte de làmines.

micel·la /miˈsɛ.ɫa/ /miˈsɛ.ɫə/ /miˈsɛ.ɫɛ/ /miˈsɛɫ.ɫa/ /miˈsɛɫ.ɫə/ n fem
micela

micel·lar /mi.seɫˈɫaɾ/ /mi.seˈɫaɾ/ /mi.səɫˈɫar/ /mi.səɫˈɫaɾ/ /mi.səˈɫar/ adj
micelarny

mico /ˈmi.ko/ /ˈmi.ku/ n masc
małpa
Simi de cua llarga i prènsil.

micoriza /mi.koˈri.za/ /mi.koˈri.zə/ /mi.kuˈri.zə/ n fem
mikoryza

microprogramari n masc
oprogramowanie układowe

micròfon /miˈkɾɔ.fon/ /miˈkɾɔ.fun/ n masc
mikrofon

mida /ˈmi.ða/ /ˈmi.ðə/ n fem
rozmiar
Regla, proporció, correspondència d'una cosa amb altra.

midó /miˈðo/ n masc
skrobia krochmal

mig /ˈmit͡ʃ/ adj
pół-
Que és la meitat d'un tot.

mig d'obertura n neut
łącznik ataku

migdia /ˌmid͡ʒˈði.a/ n masc
południe
Part del dia entre el matí i la tarda, convencionalment entre les 12 h i les 14 h o 15 h segons l'horari laboral o l'hora de dinar.

migdiada /ˌmid͡ʒ.ðiˈa.ða/ /ˌmid͡ʒ.ðiˈa.ðə/ n fem
drzemka poobiednia
Temps destinat a dormir havent dinat.

migranya /miˈɣɾa.ɲa/ /miˈɣɾa.ɲə/ n fem
migrena

migratori /mi.ɣɾaˈtɔ.ɾi/ /mi.ɣɾəˈtɔ.ɾi/ adj masc
przelotny

mil number
tysiąc
(cardinal) Nou-cents noranta-nou més un, deu vegades cent.
(valor ordinal) Milè, milena.

milanta /miˈɫan.ta/ /miˈɫan.tə/ adj
sto dziesięć

milanès /mi.ɫəˈnəs/ /mi.ɫəˈnɛs/ adj masc
mediolański
Relatiu o pertanyent a Milà.

miliard /mi.ɫiˈart/ number masc
miliard

milionari /mi.ɫi.oˈna.ɾi/ /mi.ɫi.uˈna.ɾi/ adj masc
milioner

militar /mi.ɫiˈta/ /mi.ɫiˈtar/ /mi.ɫiˈtaɾ/ adj
wojskowy wojenny
Relatiu a l'exèrcit.

militar /mi.ɫiˈta/ /mi.ɫiˈtar/ /mi.ɫiˈtaɾ/ n neut
żołnierz
Persona que forma part d'un exèrcit.

milió number masc
milion

mill /ˈmiʎ/ n masc
proso

milla /ˈmi.ʎa/ /ˈmi.ʎə/ n fem
mila

millor /miˈʎo/ /miˈʎo/ /miˈʎoɾ/ /miˈʎoɾ/ adj
lepszy
En grau superior comparat amb un altre.

millorar /mi.ʎoˈɾa/ /mi.ʎoˈɾaɾ/ /mi.ʎuˈɾa/ v
ulepszać
(pronominal) Fer-se una cosa millor a ella mateixa.

mil·lenni /miɫˈɫɛn.ni/ /miˈɫɛn.ni/ n masc
tysiąclecie

mil·li- prefix
mili-

mil·limètric /mi.ɫiˈmɛ.tɾik/ /miɫ.ɫiˈmɛ.tɾik/ adj masc
milimetrowy

mil·lisegon /mi.ɫi.seˈɣon/ /mi.ɫi.səˈɣon/ /miɫ.ɫi.seˈɣon/ /miɫ.ɫi.səˈɣon/ n masc
milisekunda

mil·límetre /miɫˈɫi.me.tɾe/ /miɫˈɫi.mə.tɾə/ /miˈɫi.me.tɾe/ /miˈɫi.mə.tɾə/ n masc
milimetr

milà /miˈɫa/ n masc
kania
Au rapinyaire de la família Accipitridae i subfamília Milvinae.

mimetisme /mi.meˈtiz.me/ /mi.məˈtiz.mə/ n masc
naśladownictwo

mina /ˈmi.na/ /ˈmi.nə/ n fem
kopalnia

minar /miˈna/ /miˈnaɾ/ v
minować
Instal·lar mines explosives.

minaret /mi.naˈɾet/ /mi.nəˈɾɛt/ n masc
minaret

mineral /mi.neˈɾaɫ/ /mi.nəˈɾaɫ/ adj
mineralny minerał
Relatiu o pertanyent a una substància inorgànica.

mineral /mi.neˈɾaɫ/ /mi.nəˈɾaɫ/ n masc
minerał mineralny
Material format en la natura d'una composició química determinada i definida, generalment inorgànic i d'una estructura ben definida.

mineria /mi.neˈɾi.a/ /mi.nəˈɾi.ə/ n fem
górnictwo

miniaplicació /mi.ni.a.pɫi.ka.siˈo/ /mi.ni.ə.pɫi.kə.siˈo/ n fem
aplet

miniatura /mi.ni.aˈtu.ɾa/ /mi.ni.əˈtu.ɾə/ n fem
miniatura

minifaldilla /mi.ni.faɫˈdi.ʎa/ /mi.ni.fəɫˈdi.ʎə/ n fem
minispódniczka

minimitzar /mi.ni.miˈd͡za/ /mi.ni.miˈza/ /mi.ni.miˈzaɾ/ v
minimalizować
Reduir la importància d'una cosa.
(informàtica) Fer que un element visual ocupi un espai reduït preestablert en pantalla.

ministeri /mi.nisˈtɛ.ɾi/ n masc
ministerstwo

minoria /mi.noˈɾi.a/ /mi.noˈɾi.ə/ /mi.nuˈɾi.ə/ n fem
mniejszość

minuciós /mi.nu.siˈos/ adj masc
gruntowny
Que para l'atenció en els petits detalls.

minut n masc
minuta

minúscul /miˈnus.kuɫ/ adj masc
drobny

miocardi /mi.oˈkaɾ.ði/ /mi.uˈkar.di/ n masc
mięsień sercowy

miol /miˈɔɫ/ n masc
miauczenie

miolar /mi.oˈɫa/ /mi.oˈɫaɾ/ /mi.uˈɫa/ v
miauczeć

miop /miˈop/ adj
krótkowzroczny
Que té dificultat per a distingir objectes distants.

miop /miˈop/ n neut
krótkowzroczny
Persona afectada de miopia.

miracle /miˈɾa.kɫe/ n masc
cud dziw

mirall /miˈɾaj/ /miˈɾaʎ/ n masc
lustro zwierciadło
Material polit que reflecteix imatges.

mirar /miˈɾa/ /miˈɾaɾ/ v
wyglądać patrzeć
Fixar l'atenció visual.

miratge /miˈɾa.d͡ʒe/ /miˈɾa.d͡ʒə/ n masc
miraż fatamorgana
Il·lusió òptica causada per la refracció de la llum.

mirinyac /mi.ɾiˈɲak/ n masc
krynolina

mirra /ˈmi.ra/ /ˈmi.rə/ n fem
mira

misantrop /mi.zanˈtɾɔp/ /mi.zənˈtɾɔp/ n masc
mizantrop mizantropka

miscel·lani /mi.seɫˈɫa.ni/ /mi.seˈɫa.ni/ /mi.səɫˈɫa.ni/ /mi.səˈɫa.ni/ /mis.səɫˈɫa.ni/ adj masc
rozmaity

misogínia /mi.zoˈd͡ʒi.ni.a/ /mi.zoˈʒi.ni.a/ /mi.zoˈʒi.ni.ə/ /mi.zuˈʒi.ni.ə/ n fem
mizoginia

missa /ˈmi.sa/ /ˈmi.sə/ n fem
msza

missal /miˈsaɫ/ n masc
mszał

missatge /miˈsa.d͡ʒe/ /miˈsa.d͡ʒə/ n masc
wiadomość

missatger /mi.saˈd͡ʒe/ /mi.saˈd͡ʒeɾ/ n masc
posłaniec

missioner /mi.si.oˈne/ /mi.si.oˈneɾ/ /mi.si.uˈne/ n masc
misjonarz misjonarka

missiva /miˈsi.va/ /miˈsi.və/ /miˈsi.βa/ n fem
pismo

missió n fem
misja

misteri n masc
tajemnica
Enigma, cosa oculta, incomprensible.

misteriosament /mis.te.ɾiˌo.zaˈmen/ /mis.te.ɾiˌo.zaˈment/ /mis.tə.ɾiˌo.zəˈmen/ /mis.tə.ɾiˌo.zəˈment/ adv
tajemniczo

misteriós /mis.te.ɾiˈos/ /mis.tə.ɾiˈos/ adj masc
tajemniczy

misto /ˈmis.to/ /ˈmis.tu/ n masc
zapałka
Petita tija dotada d'un pantaló curt de fusta o cartó amb un cap de productes químics inflamables que s'empra per a l'obtenció de foc.

misàndria /miˈzan.dɾi.a/ /miˈzan.dɾi.ə/ n fem
mizoandria

misèria /miˈzɛ.ɾi.a/ /miˈzɛ.ɾi.ə/ n fem
męka
Situació de pobresa.

mite n masc
mit
Narració plàstica fabulosa que s'empra sobretot per a expressar conviccions filosòfiques, cosmovisuals o religioses.

mitigar /mi.tiˈɣa/ /mi.tiˈɣaɾ/ v
zminimalizować

mitja lluna n masc
półksiężyc
Figura que representa la lluna minvant o creixent amb un quart de la cara visible.

mitjanit /mi.d͡ʒaˈnit/ n fem
północ

mitjançant /mi.d͡ʒanˈsan/ /mi.d͡ʒanˈsant/ /mi.d͡ʒənˈsan/ /mi.d͡ʒənˈsant/ preposition
przy pomocy

mitjà adj
średni
Cosa situada a la mateixa distància entre dos.

mitjà n masc
medium
Allò necessari perquè es realitzi algun fet.

mitjó /miˈd͡ʒo/ n masc
skarpeta skarpetka

mitologia /mi.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /mi.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
mitologia

mitomania /mi.to.maˈni.a/ /mi.to.məˈni.ə/ /mi.tu.məˈni.ə/ n fem
mitomania

mitosi /miˈtɔ.zi/ n fem
mitoza

mnemotècnia /ne.moˈtɛŋ.ni.a/ /ne.moˈtɛɡ.ni.a/ /nə.moˈtɛŋ.ni.ə/ /nə.muˈtɛŋ.ni.ə/ n fem
mnemonika

mobilitat /mo.bi.ɫiˈtat/ /mu.bi.ɫiˈtat/ /mu.βi.ɫiˈtat/ n fem
mobilność

moc /ˈmok/ /ˈmɔk/ n masc
smark
Humor que penja del nas.

mocador /mo.kaˈðo/ /mo.kaˈðoɾ/ /mo.kəˈðo/ /mu.kəˈðo/ n masc
chusteczka
Peça de roba o paper pensada per a mocar-se.

mocar /moˈka/ /moˈkaɾ/ /muˈka/ v
smarkać

moda /ˈmɔ.ða/ /ˈmɔ.ðɔ/ n fem
moda
Tendència actual en el disseny d'articles que es venen.
Xifra més repetida en un estudi estadístic.

model /moˈðɛɫ/ /muˈðɛɫ/ n masc
model wzór

moderadament /mo.ðeˌɾa.ðaˈmen/ /mo.ðeˌɾa.ðaˈment/ /mo.ðəˌɾa.ðəˈment/ /mu.ðəˌɾa.ðəˈmen/ adv
średnio

modern /moˈðɛɾn/ /muˈðɛrn/ adj masc
nowoczesny
Relatiu al temps present o recent.

modernisme /mo.ðeɾˈniz.me/ /mo.ðəɾˈniz.mə/ /mu.ðərˈniz.mə/ n masc
modernizm
Tendència a desprendre’s de les tradicions adoptant gustos i idees moderns.
(sovint en majúscula) Moviment cultural occidental, especialment arquitectònic i decoratiu, de final del segle XIX i principi del segle XX, caracteritzat per l'ús de formes i motius molt innovadors.

modernitzar /mo.ðer.niˈd͡za/ /mo.ðeɾ.niˈza/ /mo.ðeɾ.niˈzaɾ/ /mo.ðəɾ.niˈd͡za/ /mu.ðər.niˈd͡za/ v
modernizować

modificar /mo.ði.fiˈka/ /mo.ði.fiˈkaɾ/ /mu.ði.fiˈka/ v
modyfikować zmieniać

modular /mo.ðuˈɫa/ /mo.ðuˈɫaɾ/ /mu.ðuˈɫa/ /mu.ðuˈɫar/ v
modulować
Regular la veu quan es parla perquè no soni desagradable.

modèstia /moˈðɛs.ti.a/ /moˈðɛs.ti.ə/ /muˈðɛs.ti.ə/ n fem
skromność

mofeta /moˈfe.ta/ /moˈfe.tə/ /muˈfe.tə/ n fem
skunks

moixera de pastor n fem
brzęk jarząb brekinia

mol /ˈmɔɫ/ n masc
mol
Unitat de mesura de quantitat de substància que equival a la constant d'Avogadro.

mola /ˈmɔ.ɫa/ /ˈmɔ.ɫɔ/ /ˈmɔ.ɫə/ /ˈmɔ.ɫɛ/ n fem
kamień młyński
Pedra rodona i plana del molí.
Carn informe que s'engendra en el ventre de la dona i creix amb aparença de prenyat.

molar /moˈɫa/ /moˈɫaɾ/ /muˈɫa/ /muˈɫar/ adj
molarny
Relatiu a un mol de matèria.
(medicina, anatomia) Relatiu als queixals.

moldre /ˈmɔɫ.dɾe/ /ˈmɔɫ.dɾə/ v
mleć

molestar /mo.ɫesˈta/ /mo.ɫesˈtaɾ/ /mo.ɫəsˈta/ /mu.ɫəsˈta/ v
przeszkadzać

molibdè /mo.ɫibˈdɛ/ /mu.ɫibˈdɛ/ n masc
molibden

moliner /mo.ɫiˈne/ /mo.ɫiˈneɾ/ /mu.ɫiˈne/ n masc
młynarz

moll adj masc
mokry
Ple d'aigua.

moll n masc
szpik
Medul·la, substància en les cavitats dels ossos.
nabrzeże
Obra construïda a la riba d'aigües navegables per amarrar embarcacions i poder embarcar i desembarcar.

molla /ˈmo.ʎə/ /ˈmɔ.ʎa/ /ˈmɔ.ʎɔ/ /ˈmɔ.ʎə/ n fem
okruszek
Part tova del pa en contraposició a la crosta que és més dura.
sprężyna
Peça metàl·lica pensada perquè es pugui deformar en fer-hi força, però que quan la força de pressió desapareix, la peça torna a la seva forma original, arrossegant, si s'escau, alguna altra peça. Típicament, consisteix en un filferro torçat en alguna forma d'espiral.

molsa /ˈmoɫ.sa/ /ˈmoɫ.sə/ n fem
mech
Part blana de la fruita.

molt /ˈmoɫ/ /ˈmoɫt/ /ˈmɔɫ/ /ˈmɔɫt/ adj
wiele dużo
En gran quantitat o nombre.

moltes gràcies /ˌmoɫ.tes /ˌmoɫ.təs Interjection
dziękuję bardzo

mol·lusc /moɫˈɫusk/ /moˈɫusk/ /muɫˈɫusk/ /muˈɫusk/ n masc
mięczak

molècula /moˈɫɛ.ku.ɫa/ /muˈɫɛ.ku.ɫə/ n fem
cząsteczka molekuła
Grup d'àtoms elèctricament neutre unit per elements químics.

molí /moˈɫi/ /muˈɫi/ n masc
młyn

moment /moˈmen/ /moˈment/ /muˈmen/ n masc
moment

momificar /mo.mi.fiˈka/ /mo.mi.fiˈkaɾ/ /mu.mi.fiˈka/ v
mumifikować

monarquia /mo.naɾˈki.a/ /mo.nəɾˈki.ə/ /mu.nərˈki.ə/ n fem
monarchia
Sistema polític on el poder el té un rei o altre càrrec nobiliari (per exemple en Luxemburg), no obligatòriament hereditari (com en el cas de les monarquies visigòtiques).

moneda /moˈne.ða/ /moˈnə.ðə/ /muˈnɛ.ðə/ n fem
moneta

moneder /mo.neˈðe/ /mo.neˈðeɾ/ /mo.nəˈðe/ /mu.nəˈðe/ n masc
portfel
Petita bossa per a portar diners, amb un apartat per a monedes.

monegasc /mo.neˈɣask/ /mo.nəˈɣask/ /mu.nəˈɣask/ adj masc
monakijski
Relatiu o pertanyent a Mònaco o la seva llengua.

monegasc /mo.neˈɣask/ /mo.nəˈɣask/ /mu.nəˈɣask/ n masc
monakijski
Habitant de Mònaco.

monestir /mo.nesˈti/ /mo.nesˈtiɾ/ /mo.nəsˈti/ /mu.nəsˈti/ n masc
klasztor

monetari /mo.neˈta.ɾi/ /mo.nəˈta.ɾi/ /mu.nəˈta.ɾi/ adj masc
monetarny

mongeta /moɲˈd͡ʒe.ta/ /moɲˈʒə.tə/ /muɲˈʒɛ.tə/ n fem
fasola

mongol /moŋˈɡɔɫ/ /muŋˈɡɔɫ/ n masc
mongolski
(masculí invariable) Grup de llengües que són una branca de les llengües uraloaltaiques.

moniato /mo.niˈa.to/ /mu.niˈa.tu/ n masc
słodki ziemniak

monitor /mo.niˈto/ /mo.niˈtoɾ/ /mu.niˈto/ n masc
monitor
Aparell per supervisar gravacions.

monja /ˈmoɲ.ʒə/ /ˈmɔɲ.d͡ʒa/ /ˈmɔɲ.d͡ʒɔ/ /ˈmɔɲ.ʒə/ n fem
zakonnica mniszka

monjo /ˈmoɲ.ʒu/ /ˈmɔɲ.d͡ʒo/ /ˈmɔɲ.ʒo/ /ˈmɔɲ.ʒu/ n masc
mnich zakonnik

monofòbia /mo.noˈfɔ.bi.a/ /mo.noˈfɔ.bi.ə/ /mu.nuˈfɔ.bi.ə/ /mu.nuˈfɔ.βi.ə/ n fem
monofobia
Fòbia a la soledat.

monopatí /mo.no.paˈti/ /mo.no.pəˈti/ /mu.nu.pəˈti/ n masc
deska

monstre /ˈmɔns.tɾe/ /ˈmɔns.tɾə/ n masc
potwór

monsó /monˈso/ /munˈso/ n masc
monsun

montenegrí /mon.te.neˈɣɾi/ /mon.tə.nəˈɣɾi/ /mun.tə.nəˈɣɾi/ adj masc
Czarnogórka
Relatiu o pertanyent a Montenegro.

montenegrí /mon.te.neˈɣɾi/ /mon.tə.nəˈɣɾi/ /mun.tə.nəˈɣɾi/ n masc
Czarnogórka
Persona que habita o és originària de Montenegro.
Persona que pertany al grup ètnic dels montenegrins.

monument /mo.nuˈmen/ /mo.nuˈment/ /mu.nuˈmen/ n masc
pomnik monument

monumental /mo.nu.menˈtaɫ/ /mo.nu.mənˈtaɫ/ /mu.nu.mənˈtaɫ/ adj
monumentalny

monyó /moˈɲo/ /muˈɲo/ n masc
kikut

moral /moˈɾaɫ/ /muˈɾaɫ/ adj
moralny

moralitat n fem
moralność

moralment /moˌɾaɫˈmen/ /moˌɾaɫˈment/ /muˌɾaɫˈmen/ adv
moralnie

moravià /mo.ɾa.viˈa/ /mo.ɾa.βiˈa/ /mo.ɾə.viˈa/ /mu.ɾə.viˈa/ /mu.ɾə.βiˈa/ adj masc
Morawianin
Relatiu o pertanyent a Moràvia.

moravià /mo.ɾa.viˈa/ /mo.ɾa.βiˈa/ /mo.ɾə.viˈa/ /mu.ɾə.viˈa/ /mu.ɾə.βiˈa/ n masc
Morawianin
Persona que habita o és originària de Moràvia.

mordassa /moɾˈða.sa/ /moɾˈða.sə/ /murˈda.sə/ /murˈða.sə/ n fem
knebel
Element emprat per impedir de parlar a algú.

morena /moˈɾe.na/ /moˈɾə.nə/ /muˈɾɛ.nə/ n fem
murena
(peixos) Peix serpentiforme de la família dels murènids, de color bru clapejat, de pell sense escates recoberta de mucositat (Muraena helena).

moresc /moˈɾesk/ /moˈɾəsk/ /muˈɾɛsk/ adj masc
mauryjski

morfema /moɾˈfe.ma/ /moɾˈfɛ.mə/ /murˈfɛ.mə/ n masc
morfem

morfema zero n masc
zerowy morfem

morfina /moɾˈfi.na/ /moɾˈfi.nə/ /murˈfi.nə/ n fem
morfina

morfologia /moɾ.fo.loˈd͡ʒi.a/ /mur.fu.luˈʒi.ə/ n fem
morfologia

morfològicament /mor.foˌɫɔ.ʒi.kaˈmen/ /moɾ.foˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈmen/ /moɾ.foˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈment/ /moɾ.foˌɫɔ.ʒi.kəˈment/ /mur.fuˌɫɔ.ʒi.kəˈmen/ adv
morfologicznie

morir /moˈɾi/ /moˈɾiɾ/ /muˈɾi/ v
umierać umrzeć
Deixar d'existir, cessar.

morrejar /mo.reˈd͡ʒa/ /mo.reˈd͡ʒaɾ/ /mo.reˈʒa/ /mo.rəˈd͡ʒa/ /mu.rəˈʒa/ v
migdalić się
(col·loquial, també pronominal) Besar a algú a la boca persistentment.

morsa /ˈmor.sə/ /ˈmoɾ.sa/ n fem
mors

mort adj masc
martwy śmierć
Que no viu.
martwy
(esports de pilota) Dit de la pilota, la bola, el volant o el disc que no està en condicions de ser jugat en el transcurs d'un partit o una partida.

mort n fem
śmierć zgon
Fi de la vida.

mortadel·la /mor.taˈðɛɫ.ɫa/ /moɾ.taˈðɛ.ɫa/ /moɾ.taˈðɛ.ɫɛ/ /moɾ.taˈðɛɫ.ɫa/ /moɾ.təˈðɛɫ.ɫə/ /mur.təˈðɛ.ɫə/ /mur.təˈðɛɫ.ɫə/ n fem
mortadela

mortal /moɾˈtaɫ/ /murˈtaɫ/ adj
śmiertelnik
Que pot morir.
Que pot matar, letal.

mortalitat /moɾ.ta.ɫiˈtat/ /mur.tə.ɫiˈtat/ n fem
śmiertelność

mosca /ˈmos.kə/ n fem
mucha
Insecte alat de l'orde dels dípters de la família muscidae

moscatell /mos.kaˈteʎ/ /mos.kəˈteʎ/ /mus.kəˈteʎ/ n masc
muszkat

moscovi /mosˈkɔ.vi/ /mosˈkɔ.βi/ /musˈkɔ.vi/ /musˈkɔ.βi/ n masc
moskow

moscovita /mos.koˈvi.ta/ /mos.koˈvi.tə/ /mos.koˈβi.ta/ /mus.kuˈvi.tə/ /mus.kuˈβi.tə/ adj neut
Moskwicin
Relatiu o pertanyent a Moscou o a Moscòvia.

moscovita /mos.koˈvi.ta/ /mos.koˈvi.tə/ /mos.koˈβi.ta/ /mus.kuˈvi.tə/ /mus.kuˈβi.tə/ n neut
Moskwicin
Persona que habita o és originària de Moscou o a Moscòvia.

mosquet /mosˈket/ /mosˈkət/ /musˈkɛt/ n masc
muszkiet

mosquit /mosˈkit/ /musˈkit/ n masc
komar
Insecte petit i volador (dípter) de la família Culicidae, sovint actua com a paràsit, picant altres éssers vius per extreure’n la sang i alimentar-se.

mossegada /mo.seˈɣa.ða/ /mo.səˈɣa.ðə/ /mu.səˈɣa.ðə/ n fem
ugryzienie
Acció i efecte de mossegar.
(golf) Acció de la bola d'aturar-se en caure a terra en comptes de rodolar, com a conseqüència especialment d'un efecte de retrocés.

mossegar /mo.seˈɣa/ /mo.seˈɣaɾ/ /mo.səˈɣa/ /mu.səˈɣa/ v
odgryzać
Clavar les dents en alguna cosa.

most /ˈmost/ n masc
moszcz

mostassa /mosˈta.sə/ /musˈta.sə/ n fem
gorczyca musztarda

mostatxo /mosˈta.t͡ʃo/ /musˈta.t͡ʃu/ n masc
wąsy

mostela /mosˈtə.ɫə/ /mosˈtɛ.ɫa/ /mosˈtɛ.ɫɛ/ /musˈtə.ɫə/ /musˈtɛ.ɫə/ n fem
łasica

mostra /ˈmɔs.tɾa/ /ˈmɔs.tɾə/ n fem
próbka
(estadística) Porció finita d'una població que és utilitzada per a obtenir informació sobre característiques de la població total.

mot n masc
słowo

motiu /muˈtiw/ n masc
motyw
Causa d'un fet.

motivació /mo.ti.va.siˈo/ /mo.ti.və.siˈo/ /mo.ti.βa.siˈo/ /mu.ti.və.siˈo/ /mu.ti.βə.siˈo/ n fem
motywacja

motivació intrínseca n fem
wewnętrzna motywacja

motivar /mo.tiˈva/ /mo.tiˈvaɾ/ /mo.tiˈβa/ /mu.tiˈva/ /mu.tiˈβa/ v
motywować

motlle /ˈmɔɫ.ɫe/ /ˈmɔɫ.ɫə/ /ˈmɔʎ.ʎe/ /ˈmɔʎ.ʎə/ n masc
forma

motocicleta /mo.to.siˈkɫe.ta/ /mo.to.siˈkɫə.tə/ /mu.tu.siˈkɫɛ.tə/ n fem
motocykl

motor /moˈtoɾ/ /muˈtor/ adj masc
silnik
Que és capaç de posar en moviment.

motor /moˈtoɾ/ /muˈtor/ n masc
silnik
Màquina que genera un moviment.

mots encreuats n masc
krzyżówka

motxilla /moˈt͡ʃi.ʎa/ /moˈt͡ʃi.ʎə/ /muˈt͡ʃi.ʎə/ n fem
plecak

motí /moˈti/ /muˈti/ n masc
bunt

moure /ˈmɔw.ɾe/ v
ruszać
Canviar de posició o de lloc.

moviment /mo.iˈmen/ /mo.iˈment/ /mo.viˈment/ /mo.βiˈmen/ /mu.iˈmen/ /mu.viˈmen/ /mu.βiˈmen/ n masc
ruch
Acció de moure.

moçambiquès /mo.sam.biˈkes/ /mo.səm.biˈkəs/ /mu.səm.biˈkɛs/ adj masc
Mozambijczyk
Relatiu o pertanyent al Moçambic.

moçambiquès /mo.sam.biˈkes/ /mo.səm.biˈkəs/ /mu.səm.biˈkɛs/ n masc
Mozambijczyk
Persona que habita o és originària de Moçambic.

mudar /muˈða/ /muˈðaɾ/ v
przeprowadzać
Canviar de domicili.

mugró n masc
sutek brodawka sutkowa

muller /muˈje/ /muˈʎe/ /muˈʎeɾ/ n fem
żona

multa /ˈmuɫ.ta/ /ˈmuɫ.tə/ n fem
mandat

multiculturalisme /muɫ.ti.kuɫ.tu.ɾaˈɫiz.me/ /muɫ.ti.kuɫ.tu.ɾəˈɫiz.mə/ n masc
multikulturalizm

multilingüe /muɫ.tiˈliŋ.gwe/ /muɫ.tiˈliŋ.gwə/ adj
wielojęzyczny

multimèdia /muɫ.tiˈmɛ.ði.a/ /muɫ.tiˈmɛ.ði.ə/ adj
multimedialny

multinacional /muɫ.ti.na.si.oˈnaɫ/ /muɫ.ti.nə.si.oˈnaɫ/ /muɫ.ti.nə.si.uˈnaɫ/ n fem
koncern

multiplicació /muɫ.ti.pli.ka.siˈo/ /muɫ.ti.pɫi.kə.siˈo/ n fem
mnożenie

multiplicar /muɫ.ti.pɫiˈka/ /muɫ.ti.pɫiˈkaɾ/ v
mnożyć

multiplicatiu /muɫ.ti.pɫi.kaˈtiw/ /muɫ.ti.pɫi.kəˈtiw/ adj masc
mnożny

mundial /mun.diˈaɫ/ adj
światowy
Relatiu a tot el món.

mundialment /mun.diˌaɫˈmen/ /mun.diˌaɫˈment/ adv
na całym świecie

municipal /mu.ni.siˈpaɫ/ adj
miejski
Relatiu o pertanyent al municipi.

municipi n masc
gmina

munició /mu.ni.siˈo/ n fem
amunicja

munt /ˈmun/ /ˈmunt/ n masc
sterta
(per extensió) Pila de coses (coses que s'apilen fent forma de muntanya).

muntanya /munˈta.ɲa/ n fem
góra

muntanyós /mun.taˈɲos/ /mun.təˈɲos/ adj masc
górzysty

muntar /munˈta/ /munˈtaɾ/ v
jechać
Una animal equí, cobrir la femella, cavalcar.
Disposar un establiment, un negoci per a que comenci a funcionar.

munyir /muˈɲi/ /muˈɲiɾ/ v
doić

mur /ˈmu/ /ˈmuɾ/ n masc
mur
Paret gruixuda.

muralla /muˈɾa.ʎa/ /muˈɾa.ʎə/ n fem
mur
Tancament d'un terreny o part d'ell amb murs, en especial el dels castells i altres fortificacions.

murí adj masc
mysi

musa /ˈmu.za/ /ˈmu.zə/ n fem
muza

musclo /ˈmus.kɫo/ /ˈmus.kɫu/ n masc
małż

muscular /mus.kuˈɫar/ adj
mięśniowy

musculatura /mus.ku.ɫaˈtu.ɾa/ /mus.ku.ɫəˈtu.ɾə/ n fem
muskulatura

musell n masc
ryj

museu /muˈzew/ n masc
muzeum
Edifici o institució dedicada a l'adquisició, conservació, estudi, exhibició i interpretació educativa d'objectes amb valor científic, històric, cultural o artístic.

musical adj
muzyczny
Relacionat amb la música.

musical n masc
muzyczny
Espectacle teatral amb música i cançons.

musicoteràpia /ˌmu.zi.ko.teˈɾa.pi.a/ /ˌmu.zi.ko.təˈɾa.pi.ə/ /ˌmu.zi.ku.təˈɾa.pi.ə/ n fem
muzykoterapia

mussol n masc
pójdźka
Ocell de la família dels estrígids del cap gros, ulls grans, potes llargues i cua curta (Athene noctua).

musulmà /mu.zuɫˈma/ adj masc
muzułmanin muzułmanka
Relatiu a l'Islam.

musulmà /mu.zuɫˈma/ n masc
muzułmanin muzułmanka
Persona seguidora de l'Islam

mut /ˈmut/ adj masc
niemy

mutisme /muˈtiz.me/ /muˈtiz.mə/ n masc
mutyzm

muó n masc
mion

mà n fem
ręka dłoń
(anatomia) Part final del braç, dividida en dits.

màgia /ˈma.d͡ʒi.a/ /ˈma.ʒi.a/ n fem
magia czary

màgic /ˈma.d͡ʒik/ /ˈma.ʒik/ adj masc
magiczny

màndorla /ˈman.doɾ.ɫa/ /ˈman.doɾ.ɫə/ /ˈman.dur.ɫə/ n fem
mandorla

mànec /ˈma.nek/ /ˈma.nək/ n masc
rączka
Peça pensada per ser agafada amb les mans i manegar l'eina a la qual pertany.

mànega /ˈma.ne.ɣa/ n fem
szlauch
Tub llarg i flexible utilitzat per a conduir o llançar líquids.

màniga n fem
rękaw

màquina /ˈma.ki.na/ n fem
maszyna

màquina de cosir n fem
maszyna do szycia

màrqueting /ˈmar.kə.tiŋ/ /ˈmaɾ.ke.tiŋ/ /ˈmaɾ.kə.tiŋk/ n masc
marketing

màrtir /ˈmar.tir/ n neut
męczennik

màscara /ˈmas.ka.ɾa/ n fem
maska
Careta per amagar o cobrir el rostre.

màstil /ˈmas.tiɫ/ n masc
maszt

màxim /ˈmak.sim/ adj masc
maksimum

mèdic adj masc
medyczny
Que té relació amb la medicina.

mèrit /ˈmɛ.ɾit/ n masc
zaleta

mètode /ˈmɛ.to.ðe/ /ˈmɛ.to.ðə/ /ˈmɛ.tu.ðə/ n masc
metoda

mètode comparatiu n masc
metoda porównawcza

mèu /ˈmɛw/ Interjection
miau

més adv
więcej
Diferència comparativa per excés.

més content que un gínjol adj
cały w skowronkach

místic /ˈmis.tik/ adj masc
mistyczny

mític /ˈmi.tik/ adj masc
mityczny

mòbil /ˈmɔ.βiɫ/ n masc
komórka przenośny
Telèfon mòbil.

mòdem /ˈmɔ.ðem/ n masc
modem

mòdul n masc
moduł

mòmia /ˈmɔ.mi.a/ n fem
mumia

món n masc
świat
Conjunt de totes les coses naturals i culturals.

móra /ˈmo.ɾa/ /ˈmo.ɾə/ n fem
jeżyna
Fruit de la morera.

múltiple /ˈmuɫ.ti.pɫe/ /ˈmuɫ.ti.pɫə/ adj
wielokrotność
Que no és únic o simple, que es repeteix en més d'una ocasió.

múltiple /ˈmuɫ.ti.pɫe/ /ˈmuɫ.ti.pɫə/ adj masc
wielokrotność
Relatiu al nombre enter, que conté un altre enter una quantitat fixa de vegades.

múltiple /ˈmuɫ.ti.pɫe/ /ˈmuɫ.ti.pɫə/ n masc
wielokrotność
Nombre que conté un nombre enter una quantitat exacta de vegades.

múscul n masc
mięsień muskuł

músic /ˈmu.zik/ n masc
muzyk

música /ˈmu.zi.ka/ n fem
muzyka
Art de combinar sons vocals o provinents d'instruments (o ambdós) per produir bellesa de forma, harmonia i expressió d'emoció.

nabiu /naˈbiw/ /nəˈβiw/ n masc
czarna jagoda

nacional /na.si.oˈnaɫ/ /nə.si.oˈnaɫ/ /nə.si.uˈnaɫ/ adj
narodowy

nacionalisme /na.si.o.naˈɫiz.me/ /nə.si.o.nəˈɫiz.mə/ /nə.si.u.nəˈɫiz.mə/ n masc
nacjonalizm

nacionalista /na.si.o.naˈɫis.ta/ /na.si.o.naˈɫis.te/ /nə.si.o.nəˈɫis.tə/ /nə.si.u.nəˈɫis.tə/ adj
nacjonalista
Relatiu o pertanyent al nacionalisme.

nacionalista /na.si.o.naˈɫis.ta/ /na.si.o.naˈɫis.te/ /nə.si.o.nəˈɫis.tə/ /nə.si.u.nəˈɫis.tə/ n neut
nacjonalista
Partidari del nacionalisme.

nació /na.siˈo/ n fem
naród
Comunitat de persones que comparteixen un sentiment d'identitat (sigui d'origen, cultural, jurídica, lingüística, històrica o altres).

nacre /ˈna.kɾe/ /ˈna.kɾə/ n masc
macica perłowa masa perłowa

nadala /naˈða.ɫa/ /nəˈða.ɫə/ n fem
kolęda

nadalenc /na.ðaˈɫeŋ/ /na.ðaˈɫeŋk/ /nə.ðəˈɫəŋk/ /nə.ðəˈɫɛŋ/ /nə.ðəˈɫɛŋk/ adj masc
bożonarodzeniowy

nadó /naˈðo/ /nəˈðo/ n masc
niemowlę

naixement n masc
urodzenie

namibi /naˈmi.bi/ /nəˈmi.βi/ adj masc
Namibijczyk
Relatiu o pertanyent a Namíbia.

namibi /naˈmi.bi/ /nəˈmi.βi/ n masc
Namibijczyk
Persona que habita o és originària de Namíbia.

nan /ˈnan/ adj
karzeł

nansa /ˈnan.sa/ /ˈnan.sə/ n fem
więcierz
Mena de gàbia, generalment feta de vímet, que es fa servir com a parany per pescar.

nap n masc
rzepa
Planta de la família de les crucíferes (Brassica napus) que es conrea per la seva arrel comestible i les seves llavors.

napolità /nə.po.ɫiˈta/ /nə.pu.ɫiˈta/ adj masc
neapolitański
Relatiu o pertanyent a Nàpols.

napolità /nə.po.ɫiˈta/ /nə.pu.ɫiˈta/ n masc
neapolitański
Persona que habita o és originària de Nàpols.

nariu /naˈɾiw/ /nəˈɾiw/ n masc
nozdrze

narval /narˈβaɫ/ /naɾˈvaɫ/ /naɾˈβaɫ/ /nərˈbaɫ/ /nəɾˈvaɫ/ n masc
narwal

nas n masc
nos
En les persones, part de la cara que es troba entre els dos ulls i per sobre de la boca, que sobresurt de forma evident i que té en la part inferior, dos forats (narius). És la part inicial del sistema respiratori.

nata /ˈna.tə/ n fem
śmietana
Part greixosa de la llet que se separa per repòs o bé per centrifugació.

natació /na.ta.siˈo/ n fem
pływactwo pływanie

natja /ˈna.d͡ʒa/ /ˈna.d͡ʒə/ n fem
pośladek

natura /naˈtu.ɾa/ n fem
przyroda natura
Conjunt de les coses existents i les lleis que les governen.
przyroda
Principi constitutiu d'una cosa, allò en què consisteix el fons d'un ésser.

natural /na.tuˈɾaɫ/ /nə.tuˈɾaɫ/ adj
naturalny
Relatiu a la natura.

naturalment /na.tuˌɾaɫˈmen/ /na.tuˌɾaɫˈment/ /nə.tuˌɾaɫˈmen/ /nə.tuˌɾaɫˈment/ adv
naturalnie

natzarè /na.d͡zaˈɾe/ /nə.d͡zəˈɾɛ/ adj masc
nazarejczyk
Relatiu o pertanyent a Natzaret.

natzarè /na.d͡zaˈɾe/ /nə.d͡zəˈɾɛ/ n masc
nazarejczyk
Persona que habita o és originària de Natzaret.
Imatge de Jesucrist portant la creu durant el via crucis.
Penitent durant una processó de setmana santa, típicament vestit amb una túnica morada.

nau n fem
łódź statek
Embarcació.
statek
Vehicle aeri o espacial.
nawa
(arquitectura) Espai delimitat per una filera d'arcs o de columnes dins d'una gran construcció.

naufragi /nawˈfɾa.d͡ʒi/ /nawˈfɾa.ʒi/ /nəwˈfɾa.ʒi/ n masc
rozbicie się statku

navalla /naˈva.ʎa/ /naˈβa.ʎa/ /nəˈva.ʎə/ /nəˈβa.ʎə/ n fem
brzytwa
Ganivet de fulla giratòria que es pot amagar dins el mànec.
okładniczka
Mol·lusc marí de forma allargada lleugerament corbada, semblant a un ganivet plegat (Ensis ensis).

navegació /na.ve.ɣa.siˈo/ /na.βe.ɣa.siˈo/ /nə.və.ɣə.siˈo/ /nə.βə.ɣə.siˈo/ n fem
nawigacja

navegar /na.veˈɣaɾ/ /na.βeˈɣa/ /nə.vəˈɣa/ /nə.βəˈɣa/ v
żeglować

nazi /ˈna.zi/ n neut
nazista

neboda /naˈbo.ɾa/ /neˈbo.ða/ /nəˈbo.ðə/ /nəˈβo.ðə/ n fem
bratanica siostrzenica

nebot /naˈbot/ /neˈbot/ /nəˈbot/ n masc
bratanek siostrzeniec

necessari /ne.seˈsa.ɾi/ adj masc
potrzebny

necessitar /ne.se.siˈta/ /ne.se.siˈtaɾ/ v
potrzebować

necessitat /ne.se.siˈtat/ n fem
potrzeba

necessàriament /ne.seˌsa.ɾi.aˈmen/ /ne.seˌsa.ɾi.aˈment/ /nə.səˌsa.ɾi.əˈmen/ /nə.səˌsa.ɾi.əˈment/ adv
koniecznie

necrosi /neˈkɾɔ.zi/ /nəˈkɾɔ.zi/ n fem
martwica

nedar /neˈða/ /neˈðaɾ/ v
pływać

nefrologia /ne.fɾo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ne.fɾo.ɫoˈʒi.a/ /nə.fɾo.ɫoˈʒi.ə/ /nə.fɾu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
nefrologia

negacionisme /ne.ɣa.si.oˈniz.me/ /nə.ɣə.si.oˈniz.mə/ /nə.ɣə.si.uˈniz.mə/ n masc
negacjonizm

negacionista /ne.ɣa.si.oˈnis.ta/ /ne.ɣa.si.oˈnis.te/ /nə.ɣə.si.oˈnis.tə/ /nə.ɣə.si.uˈnis.tə/ adj
denialista
Relatiu al negacionisme.

negacionista /ne.ɣa.si.oˈnis.ta/ /ne.ɣa.si.oˈnis.te/ /nə.ɣə.si.oˈnis.tə/ /nə.ɣə.si.uˈnis.tə/ n neut
denialista
Persona que nega un fet o una teoria que es considera prou demostrat o àmpliament acceptat.

negació /ne.ɣa.siˈo/ /nə.ɣə.siˈo/ n fem
negacja

negar /neˈɣa/ /neˈɣaɾ/ /nəˈɣa/ v
negować
Dir que no, no acceptar com a vàlid un fet o una idea.

negatiu /ne.ɣaˈtiw/ /nə.ɣəˈtiw/ adj masc
negatywny
Que no és positiu.

negligir /ne.ɣɫiˈd͡ʒi/ /ne.ɣɫiˈd͡ʒiɾ/ /ne.ɣɫiˈʒi/ /nə.ɣɫiˈʒi/ v
lekceważyć
Deixar de tenir cura.
No tenir en compte, no considerar.

negociació /ne.ɣo.si.a.siˈo/ /nə.ɣo.si.ə.siˈo/ /nə.ɣu.si.ə.siˈo/ n fem
negocjacja

negociar /ne.ɣo.siˈa/ /ne.ɣo.siˈaɾ/ /nə.ɣo.siˈa/ /nə.ɣu.siˈa/ v
negocjować
Fer negoci amb béns, mercaderies.

negre /ˈnə.ɣɾə/ /ˈnɛ.ɣɾə/ adj masc
czarny
Del color del carbó, fosc, sense blancor.

negreta /neˈɣɾe.ta/ /nəˈɣɾə.tə/ /nəˈɣɾɛ.tə/ n fem
pogrubiony

negror /neˈɣɾo/ /neˈɣɾoɾ/ /nəˈɣɾo/ n fem
czerń

nen /ˈnen/ n masc
dziecię dziecko
Persona en els primers anys de vida, fins als vuit o deu anys.

neodimi /nə.oˈði.mi/ /nə.uˈði.mi/ n masc
neodym

neologisme /ne.o.ɫoˈd͡ʒiz.me/ /ne.o.ɫoˈʒiz.me/ /nə.o.ɫoˈʒiz.mə/ /nə.u.ɫuˈʒiz.mə/ n masc
neologizm

neonatologia /ne.o.na.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ne.o.na.to.ɫoˈʒi.a/ /nə.o.nə.to.ɫoˈʒi.ə/ /nə.u.nə.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
neonatologia

neonazi /ˌne.oˈna.zi/ /ˌnɛ.oˈna.zi/ /ˌnɛ.uˈna.zi/ n neut
neonazista

neonazisme /ˌne.o.naˈziz.me/ /ˌnɛ.o.nəˈziz.mə/ /ˌnɛ.u.nəˈziz.mə/ n masc
neonazizm

neptuni /nəpˈtu.ni/ n masc
neptun

nervadura /ner.βaˈðu.ɾa/ /neɾ.vaˈðu.ɾa/ /neɾ.βaˈðu.ɾa/ /nər.bəˈðu.ɾə/ /nəɾ.vəˈðu.ɾə/ n fem
żyłka
(entomologia) Conjunt de nervis de les ales dels insectes.

nervi /ˈner.bi/ /ˈniɾ.vi/ /ˈnɛr.βi/ /ˈnɛɾ.vi/ /ˈnɛɾ.βi/ n masc
nerw
Comunicació entre el cervell i les diferents parts del cos que transmet impulsos elèctrics codificant la informació necessària per a l'ésser viu.

nerviós /ner.βiˈos/ /neɾ.viˈos/ /neɾ.βiˈos/ /nər.biˈos/ /nəɾ.viˈos/ adj masc
nerwowy
Relatiu al nervi.
Dit d'algú que es mou molt, que canvia d'estat d'humor o que es mostra intranquil.

net /ˈnet/ /ˈnət/ /ˈnɛt/ adj masc
czysty czysto
Sense armes, sense antecedents judicials, sense passat criminal, sense estar en possessió d'estupefaents o d'indicis delictius.

netedat /ne.teˈðat/ /nə.təˈðat/ n fem
czystość

netejar /ne.teˈd͡ʒa/ /ne.teˈd͡ʒaɾ/ /ne.teˈʒa/ /nə.təˈd͡ʒa/ /nə.təˈʒa/ v
czyścić

neu n fem
śnieg

neula /ˈnew.ɫa/ /ˈnew.ɫə/ n fem
andrucik
Pasta de full enrotllada en canó feta de farina, sucre i essència.

neumàtic /newˈma.tik/ /nəwˈma.tik/ n masc
opona

neuro- /ˈnew.ɾo/ /ˈnɛw.ɾo/ /ˈnɛw.ɾu/ prefix
neuro-

neurociència /ˌnew.ɾo.siˈɛn.si.a/ /ˌnɛw.ɾo.siˈɛn.si.ə/ /ˌnɛw.ɾu.siˈɛn.si.ə/ n fem
neuronauka

neurologia /new.ɾo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /new.ɾo.ɫoˈʒi.a/ /nəw.ɾo.ɫoˈʒi.ə/ /nəw.ɾu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
neurologia

neurològic /new.ɾoˈɫɔ.d͡ʒik/ /new.ɾoˈɫɔ.ʒik/ /nəw.ɾoˈɫɔ.ʒik/ /nəw.ɾuˈɫɔ.ʒik/ adj masc
neurologiczny

neurona /newˈɾo.na/ /nəwˈɾo.nə/ n fem
neuron komórka nerwowa

neurosi /newˈɾɔ.zi/ /nəwˈɾɔ.zi/ n fem
nerwica

neutralitat /new.tɾa.ɫiˈtat/ n fem
neutralność

neutralitzar /new.tɾa.ɫiˈd͡za/ /new.tɾa.ɫiˈza/ /new.tɾa.ɫiˈzaɾ/ v
neutralizować

neutrí n masc
neutrino

neutró /newˈtɾo/ /nəwˈtɾo/ n masc
neutron

nevada /neˈva.ða/ /neˈβa.ða/ /nəˈva.ðə/ /nəˈβa.ðə/ n fem
opad śniegu

nevar /neˈvaɾ/ /neˈβa/ /nəˈva/ v
padać śnieżyć

newton /ˈniw.ton/ n masc
niuton

nexe /ˈnɛk.se/ /ˈnɛk.sə/ n masc
ogniwo

neó /nəˈo/ n masc
neon

ni /ni/ /ˈni/ n fem
ni

nicaragüenc /ni.ka.ɾaˈɣweŋ/ /ni.ka.ɾaˈɣweŋk/ /ni.kə.ɾəˈɣwəŋk/ /ni.kə.ɾəˈɣwɛŋ/ /ni.kə.ɾəˈɣwɛŋk/ adj masc
nikaraguański
Relatiu o pertanyent a Nicaragua.

nicaragüenc /ni.ka.ɾaˈɣweŋ/ /ni.ka.ɾaˈɣweŋk/ /ni.kə.ɾəˈɣwəŋk/ /ni.kə.ɾəˈɣwɛŋ/ /ni.kə.ɾəˈɣwɛŋk/ n masc
nikaraguański
Persona que habita o és originària de Nicaragua.

nicotina /ni.koˈti.na/ /ni.koˈti.nə/ /ni.kuˈti.nə/ n fem
nikotyna

nigerià /ni.ʒe.ɾiˈa/ /ni.ʒə.ɾiˈa/ adj masc
Nigeryjczyk
Relatiu o pertanyent a Nigèria.

nigerià /ni.ʒe.ɾiˈa/ /ni.ʒə.ɾiˈa/ n masc
Nigeryjczyk
Persona que habita o és originària de Nigèria.

nigromància /ni.ɣɾoˈman.si.a/ /ni.ɣɾoˈman.si.ə/ /ni.ɣɾuˈman.si.ə/ n fem
nekromancja

nihoni n masc
nihon

nimbe /ˈnim.be/ /ˈnim.bə/ n masc
nimb
Cercle brillant col·locat darrere del cap d'un personatge sagrat en una pintura o escultura.

nimfa /ˈniɱ.fa/ /ˈniɱ.fə/ n fem
nimfa

nina /ˈni.na/ n fem
lalka
Figura humana femenina usada de joguina pels infants.

ningú /niŋˈɡu/ pronoun
nikt

nino /ˈni.no/ /ˈni.nu/ n masc
lalka
Joguina que representa una figura humana masculina.
(plural) Joguina que representa un animal.

ninot /niˈnɔt/ n masc
lalka
Persona que es deixa dominar pels altres.

ninot de neu n masc
bałwan

niobi n masc
niob

nit n fem
noc
Part del dia on hi ha foscor, període entre la posta de sol i l'alba.
Socialment, temps entre el vespre i la matinada, mentre habitualment es dorm.

nitrat /niˈtɾat/ n masc
azotan

nitrogen /niˈtɾɔ.ʒen/ /niˈtɾɔ.ʒən/ n masc
azot

niu n masc
gniazdo
Construcció dels ocells on ponen els ous, els coven i alimenten les cries.
Indret arrecerat on els insectes, els rèptils i els rosegadors alimenten les cries.
Nucli on s’acumulen persones amb unes característiques comunes, especialment perilloses.
Gran quantitat, multitud.

nivell /niˈveʎ/ /niˈveʎ/ /niˈβeʎ/ n masc
poziom

no adv
nie
Partícula de negació o contradicció.

no fotis Interjection
bez jaj

no-binari /ˌno.βiˈna.ɾi/ adj masc
niebinarny
(LGBTI) Que no compleix les exigències del binarisme de gènere, especialment algú que no s'emmarca ni com a home ni com a dona.

no-res /ˌnoˈres/ /ˌnoˈrəs/ /ˌnoˈrɛs/ n masc
nicość

nobeli /noˈbɛ.ɫi/ /nuˈbɛ.ɫi/ /nuˈβɛ.ɫi/ n masc
nobel

noble /ˈno.bɫe/ /ˈno.βɫe/ /ˈnob.bɫe/ /ˈnɔ.βɫə/ /ˈnɔb.bɫə/ adj
szlachetny
Relatiu o pertanyent a la noblesa.
Allò que és especialment digne i ètic.

noblesa /nobˈbɫe.za/ /nobˈbɫə.zə/ /noˈbɫe.za/ /noˈβɫe.za/ /nubˈbɫɛ.zə/ /nuˈβɫɛ.zə/ n fem
szlachta
Classe social formada per aquells que en una alguna època foren distingits amb un títol nobiliari. També els seus hereus quan el títol és hereditari.
Qualitat de noble (en qualsevol dels seus significats).

nociu /noˈsiw/ /nuˈsiw/ adj masc
szkodliwy

noció /no.siˈo/ /nu.siˈo/ n fem
pojęcie
concepte, idea

nocturn /nokˈtuɾn/ /nukˈturn/ adj masc
nocny

node /ˈnɔ.ðe/ /ˈnɔ.ðə/ n masc
węzeł

nogensmenys /ˌnoˌd͡ʒenzˈmeɲs/ /ˌnoˌʒenzˈmeɲs/ /ˌnoˌʒenzˈmeɲs/ /ˌnoˌʒenzˈmɛɲs/ adv
jednakże

noguer /noˈɣe/ /noˈɣeɾ/ /nuˈɣe/ n masc
orzech włoski

noia /ˈnɔ.ja/ /ˈnɔ.jɔ/ n fem
dziewczyna

nom /ˈnom/ n masc
rzeczownik imię
(lingüística) Substantiu, categoria gramatical que designa éssers, accions, estats o conceptes.
imię nazwa
Apel·latiu personal.

nom de fonts n masc
imię chrzcielne

nom propi n masc
nazwa własna

nombre /ˈnom.bɾe/ /ˈnom.bɾə/ n masc
liczba ilość

nombre atòmic n masc
liczba atomowa

nombrós /nomˈbɾos/ /numˈbɾos/ adj masc
liczny

nomenclatura /no.meŋ.kɫaˈtu.ɾa/ /no.məŋ.kɫəˈtu.ɾə/ /nu.məŋ.kɫəˈtu.ɾə/ n fem
nazewnictwo

nominatiu /no.mi.naˈtiw/ /no.mi.nəˈtiw/ /nu.mi.nəˈtiw/ n masc
mianownik

només /noˈmes/ /nuˈmes/ adv
tylko

nora /ˈnɔ.ɾa/ /ˈnɔ.ɾə/ n fem
synowa

noranta /noˈɾan.ta/ /noˈɾan.tə/ /nuˈɾan.tə/ /nɔˈɾan.tə/ number
dziewięćdziesiąt

noranta-cinc /noˌɾan.taˈsiŋ/ /noˌɾan.taˈsiŋk/ /noˌɾan.təˈsiŋk/ /nuˌɾan.təˈsiŋ/ /nuˌɾan.təˈsiŋk/ number
dziewięćdziesiąt pięć

noranta-dos /noˌɾan.taˈðos/ /noˌɾan.təˈðos/ /nuˌɾan.təˈðos/ number
dziewięćdziesiąt dwa

noranta-nou /noˌɾan.taˈnɔw/ /noˌɾan.təˈnɔw/ /nuˌɾan.təˈnɔw/ number
dziewięćdziesiąt dziewięć

noranta-set /noˌɾan.taˈsɛt/ /noˌɾan.təˈsɛt/ /nuˌɾan.təˈsɛt/ number
dziewięćdziesiąt siedem

noranta-sis /noˌɾan.taˈsis/ /noˌɾan.təˈsis/ /nuˌɾan.təˈsis/ number
dziewięćdziesiąt sześć

noranta-tres /noˌɾan.taˈtɾes/ /noˌɾan.təˈtɾes/ /nuˌɾan.təˈtɾes/ number
dziewięćdziesiąt trzy

noranta-un /noˌɾan.taˈun/ /noˌɾan.təˈun/ /nuˌɾan.təˈun/ number
dziewięćdziesiąt jeden

norantè /no.ɾanˈte/ /nɔ.ɾənˈtə/ number
dziewięćdziesiąty

nord n masc
północ

nord-americà /ˌnɔr.tə.mə.ɾiˈka/ adj masc
północnoamerykański
De l'Amèrica del Nord.

nord-americà /ˌnɔr.tə.mə.ɾiˈka/ n masc
północnoamerykański
Natural de l'Amèrica del Nord.

nord-coreà /ˌnɔrk.ku.ɾeˈa/ /ˌnɔrt.ku.ɾeˈa/ /ˌnɔɾk.ko.ɾeˈa/ adj masc
Koreanka

nord-est /ˌnɔrˈtest/ n masc
północny wschód

nord-nord-est /ˌnɔrdˌnɔrtˈest/ n masc
północny północny wschód

nord-oest /ˌnɔr.tuˈest/ /ˌnɔɾ.toˈest/ n masc
północny zachód

norma /ˈnor.mə/ /ˈnoɾ.ma/ n fem
norma

normal /noɾˈmaɫ/ /nurˈmaɫ/ adj
normalny zwykły
Que segueix una norma.

normalitat /noɾ.ma.ɫiˈtat/ /noɾ.mə.ɫiˈtat/ /nur.mə.ɫiˈtat/ n fem
normalność

normalització /nor.ma.ɫi.d͡za.siˈo/ /noɾ.ma.ɫi.za.siˈo/ /noɾ.mə.ɫi.d͡zə.siˈo/ /nur.mə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
normalizacja

normatiu /noɾ.maˈtiw/ /noɾ.məˈtiw/ /nur.məˈtiw/ adj masc
normatywny

noruec /no.ɾuˈɛk/ /nu.ɾuˈɛk/ adj masc
norweski język norweski
Relatiu o pertanyent a Noruega.

noruec /no.ɾuˈɛk/ /nu.ɾuˈɛk/ n masc
norweski
(només singular) Llengua germànica parlada a Noruega.

nosaltres /noˈza.tɾes/ /noˈzaɫ.tɾes/ /noˈzaɫ.tɾəs/ /nuˈza.tɾəs/ /nuˈzal.trus/ /nuˈzaɫ.tɾəs/ pronoun
my

nostre /ˈnɔs.tɾe/ /ˈnɔs.tɾə/ adj masc
nasz

nostàlgia /nosˈtaɫ.d͡ʒi.a/ /nosˈtaɫ.ʒi.ə/ /nusˈtaɫ.ʒi.ə/ n fem
nostalgia

nota /ˈnɔ.ta/ /ˈnɔ.tɔ/ /ˈnɔ.tə/ n fem
notatka
Anotació ràpida, avís deixat a una altra persona, apunt.
nuta
Valoració, quantitativa o qualitativa, d'una assignatura, un examen, un exercici escolar, etc. amb vista a una avaluació educativa.
Cada un dels elements de l'escala musical.

notari /noˈta.ɾi/ /nuˈta.ɾi/ n masc
notariusz

notícia /noˈti.si.a/ /noˈti.si.ə/ /nuˈti.si.ə/ n fem
nowości

nou adj masc
nowy
Recent, modern, que implica novetat.

nou n fem
orzech
(botànica) Fruit o llavor de la noguera (Juglans regia); és mengívola i de forma molt rugosa.
(botànica) Tipus de fruit sec indehiscent.

nou number
dziewięć
(cardinal) Vuit més un.

nounat /ˌnɔwˈnat/ adj masc
nowonarodzony

novel·la /noˈvɛɫ.ɫa/ /noˈvɛɫ.ɫə/ /noˈβɛ.ɫa/ /noˈβɛ.ɫɛ/ /noˈβɛɫ.ɫa/ /nuˈvɛɫ.ɫə/ /nuˈβɛ.ɫə/ /nuˈβɛɫ.ɫə/ n fem
powieść

novel·la gràfica n fem
powieść graficzna

novel·lista /no.veɫˈɫis.ta/ /no.veɫˈɫis.te/ /no.vəɫˈɫis.tə/ /no.βeɫˈɫis.ta/ /no.βeɫˈɫis.te/ /no.βeˈɫis.ta/ /no.βeˈɫis.te/ /nu.vəɫˈɫis.tə/ /nu.βəɫˈɫis.tə/ /nu.βəˈɫis.tə/ n neut
powieściopisarka powieściopisarz

novembre /noˈvem.bɾe/ /noˈvem.bɾə/ /noˈβem.bɾe/ /nuˈvem.bɾə/ /nuˈβem.bɾə/ n masc
listopad
Onzè mes de l'any.

novici /noˈvi.si/ /noˈβi.si/ /nuˈvi.si/ /nuˈβi.si/ n masc
nowicjusz

novè /noˈve/ /noˈvə/ /noˈβe/ /nuˈvɛ/ number
dziewiąty

nu adj masc
nagi goły
Sense roba o vestit.

nuca /ˈnu.ka/ /ˈnu.kə/ n fem
kark

nuclear /nu.kɫeˈar/ adj
jądrowy

nucleó n masc
nukleon

nucli /ˈnu.kli/ n masc
jądro

nuesa /nuˈe.za/ /nuˈə.zə/ /nuˈɛ.zə/ n fem
nagość

numeració /nu.me.ɾa.siˈo/ /nu.mə.ɾə.siˈo/ n fem
numerowanie
Acció de numerar.
Sistema d’expressió dels nombres amb mots i signes.

numerar /nu.meˈɾa/ /nu.meˈɾaɾ/ /nu.məˈɾa/ v
numerować

numismàtica /nu.mizˈma.ti.ka/ /nu.mizˈma.ti.kə/ n fem
numizmatyka
Ciència que estudia les monedes i les medalles: les diferents formes, les diferents maneres de fabricar-les, la seva història.

numèric /nuˈmɛ.ɾik/ adj masc
numeryczny

nun /ˈnun/ n fem
nun

nus n masc
węzeł
Unió forta de dues cordes o peces semblant que es creuen formant un lligam fort.

nus gordià n masc
węzeł gordyjski

nuvi /ˈnu.vi/ /ˈnu.vi/ /ˈnu.βi/ n masc
pan młody

nuviatge /nu.viˈa.d͡ʒe/ /nu.viˈa.d͡ʒə/ /nu.βiˈa.d͡ʒe/ /nu.βiˈa.d͡ʒə/ n masc
wyprawa
Conjunt de roba i altres objectes que es dona a la núvia, o que aquesta aporta al matrimoni, a més del dot.

nyandú /ɲanˈdu/ /ɲənˈdu/ n masc
nandu

nyanyo /ˈɲa.ɲo/ /ˈɲa.ɲu/ n masc
guz

nynorsk n masc
nynorsk
Un dels dos estàndards del noruec format a partir de les variants occidentals més tradicionals.

nyu /ˈɲu/ n masc
gnu

nàhuatl /ˈna.u.aɫ/ /ˈna.u.əɫ/ n masc
nahuatl
Antiga llengua nahua parlada per la noblesa asteca i usada com a llengua franca a bona part de Mesoamèrica.

nàufrag /ˈnaw.fɾak/ n masc
rozbitek

nàusea /ˈnaw.ze.a/ n fem
mdłości
(normalment en plural) Situació de malestar estomacal associada a la sensació de la proximitat del vòmit.

nàutic /ˈnaw.tik/ adj masc
żeglarski

néixer /ˈne.ʃe/ /ˈnej.ʃe/ /ˈnej.ʃeɾ/ v
rodzić się urodzić się
Sortir a llum del ventre de la mare.

nét n masc
wnuk wnuczek

néta /ˈne.ta/ n fem
wnuczka

nínxol /ˈniɲ.t͡ʃoɫ/ /ˈniɲ.ʃoɫ/ /ˈniɲ.ʃuɫ/ n masc
nisza

níquel /ˈni.kəɫ/ n masc
nikiel

nòmada /ˈnɔ.ma.ða/ adj
koczowniczy
Relacionat amb el nomadisme.

nòmada /ˈnɔ.ma.ða/ n neut
koczowniczy
Individu que canvia sovint de lloc de residència.

nòmina /ˈnɔ.mi.na/ /ˈnɔ.mi.nə/ n fem
lista płac
Full en el què s'anomena la quantitat de diners que rebrà un treballador a canvi del treball realitzat en un període de temps.

nòrdic /ˈnɔr.dik/ adj
nordycki
Relatiu als grups ètnics del nord d’Europa que parlaven diverses varietats de nòrdic antic.

nòrdic antic n masc
staronordyjski

número /ˈnu.me.ɾo/ /ˈnu.mə.ɾo/ /ˈnu.mə.ɾu/ n masc
numer
Expressió (amb paraules o símbols) que s'utilitza per designar ordre dins d'una llista.

núvia /ˈnu.vi.a/ /ˈnu.vi.ə/ /ˈnu.βi.a/ /ˈnu.βi.ə/ n fem
panna młoda młoda

núvol /ˈnu.voɫ/ /ˈnu.vuɫ/ /ˈnu.βoɫ/ n masc
chmura obłok
Condensació d'aigua al cel.
Espai d'internet per a desar arxius de manera que puguin ser consultats per l'usuari des de qualsevol lloc on hi hagi un ordinador.

o /o/ /ˈo/ /ˈɔ/ conjunction
albo
Partícula disjuntiva que expressa alternativa o contraposició dels elements.

oasi /oˈa.zi/ /uˈa.zi/ n masc
oaza

obeir /o.beˈiɾ/ /o.bəˈi/ /o.βeˈi/ /u.bəˈi/ /u.βəˈi/ v
przestrzegać

obelisc /o.beˈɫisk/ /o.bəˈɫisk/ /u.bəˈɫisk/ /u.βəˈɫisk/ n masc
obelisk

obenc /oˈbeŋk/ /oˈbəŋk/ /oˈβeŋ/ /uˈbɛŋk/ /uˈβɛŋ/ n masc
wanta

obert /oˈbɛɾt/ /uˈβɛrt/ /uˈβɛɾt/ adj masc
otwarty otwarta

obesitat /o.βe.ziˈtat/ /u.βə.ziˈtat/ n fem
otyłość

objecte /obˈd͡ʒɛk.te/ /obˈʒɛk.tə/ /ubˈʒek.tə/ /ubˈʒɛk.tə/ n masc
obiekt przedmiot

objectiu /ob.d͡ʒekˈtiw/ /ob.ʒəkˈtiw/ /ub.ʒəkˈtiw/ adj masc
obiektywny obiektyw
Imparcial i no subjectiu.

objectiu /ob.d͡ʒekˈtiw/ /ob.ʒəkˈtiw/ /ub.ʒəkˈtiw/ n masc
tarcza
(militar) Diana, blanc o objecte sobre el que es dispara.
cel
Meta, fi o objecte sobre el que es dirigeix una acció.
obiektyw obiektywny
(òptica) Lent o sistema de lents d'un instrument òptic que es dirigeix sobre l'objecte del que es vol recollir una imatge.

objectivitat /ob.d͡ʒek.ti.viˈtat/ /ob.d͡ʒek.ti.βiˈtat/ /ob.ʒək.ti.viˈtat/ /ub.ʒək.ti.viˈtat/ /ub.ʒək.ti.βiˈtat/ n fem
obiektywność

oblic /oˈbɫik/ /uˈbɫik/ /uˈβɫik/ adj masc
krzywy
Dit de la línia o pla que cau sobre una altra i no forma angle recte.

oblidar /o.bɫiˈða/ /o.bɫiˈðaɾ/ /o.βɫiˈða/ /u.bɫiˈða/ v
zapominać zapomnieć
No recordar.

obligació /o.bɫi.ɣa.siˈo/ /ob.bɫi.ɣə.siˈo/ /ub.bɫi.ɣə.siˈo/ n fem
obowiązek zobowiązanie

obligar /o.bɫiˈɣaɾ/ /o.βɫiˈɣa/ /ob.bɫiˈɣa/ /u.βɫiˈɣa/ /ub.bɫiˈɣa/ v
zmuszać

obligatori /o.bɫi.ɣaˈtɔ.ɾi/ /ob.bɫi.ɣəˈtɔ.ɾi/ /u.βɫi.ɣəˈtɔ.ɾi/ /ub.bɫi.ɣəˈtɔ.ɾi/ adj masc
obowiązkowy

oblit /oˈbɫit/ /uˈbɫit/ /uˈβɫit/ n masc
nieświadomość

oblong /oˈbɫoŋk/ /oˈβɫoŋ/ /uˈbɫoŋk/ /uˈβɫoŋ/ adj masc
podłużny

oboista /o.boˈis.ta/ /o.boˈis.te/ /o.boˈis.tə/ /u.buˈis.tə/ /u.βuˈis.tə/ n neut
oboista

oboè /o.boˈe/ /o.boˈɛ/ /u.buˈɛ/ n masc
obój

obreampolles /ˌɔ.bɾe.amˈpo.ʎes/ /ˌɔ.βɾəmˈpo.ʎəs/ n masc
otwieracz do butelek

obrer /oˈbɾe/ /oˈbɾeɾ/ /oˈβɾe/ /uˈbɾe/ /uˈβɾe/ n masc
robotnik

obrir /oˈbɾi/ /oˈbɾiɾ/ /oˈβɾi/ /uˈbɾi/ v
otwierać

obscenitat /op.se.niˈtat/ /op.sə.niˈtat/ /up.sə.niˈtat/ n fem
obsceniczność
Expressió o paraula obscena.

obscè /opˈse/ /upˈse/ /upˈsɛ/ adj masc
sprośny

observació /op.ser.βa.siˈo/ /op.seɾ.va.siˈo/ /op.seɾ.βa.siˈo/ /op.səɾ.və.siˈo/ /up.sər.və.siˈo/ n fem
obserwacja
Acte o efecte d'observar.

observar /op.serˈβa/ /op.seɾˈvaɾ/ /op.seɾˈβaɾ/ /op.səɾˈva/ /up.sərˈba/ /up.səɾˈva/ v
spostrzec
Seguir puntualment allò prescrit.
Mirar amb atenció.

obsessionar /op.se.si.oˈna/ /op.se.si.oˈnaɾ/ /op.sə.si.oˈna/ /up.sə.si.uˈna/ v
prześladować

obsessió /op.se.siˈo/ /op.sə.siˈo/ /up.sə.siˈo/ n fem
obsesja

obsidiana /op.si.ðiˈa.na/ /op.si.ðiˈa.nə/ /up.si.ðiˈa.nə/ n fem
obsydian

obsolet /op.soˈlet/ /up.suˈɫɛt/ adj
przestarzały

obstacle /opsˈta.kɫe/ /opsˈta.kɫə/ /osˈta.kɫe/ /upsˈta.kɫə/ n masc
trudność przeszkoda

obstetrícia /ops.teˈtɾi.si.a/ /ops.təˈtɾi.si.ə/ /os.teˈtɾi.si.a/ /ups.təˈtɾi.si.ə/ n fem
położnictwo

obtenir /op.teˈni/ /op.teˈniɾ/ /op.təˈni/ /up.təˈni/ v
dostawać

obvi /ˈɔb.bi/ /ˈɔb.vi/ /ˈɔb.vi/ adj masc
oczywisty

obès /oˈbes/ /oˈbɛs/ /uˈbɛs/ /uˈβɛs/ adj masc
otyły

oca /ˈɔ.ka/ /ˈɔ.kɔ/ /ˈɔ.kə/ n fem
gęś

ocarina /o.kaˈɾi.na/ /o.kəˈɾi.nə/ /u.kəˈɾi.nə/ n fem
okaryna

ocasionalment /o.ka.zi.oˌnaɫˈmen/ /o.ka.zi.oˌnaɫˈment/ /o.kə.zi.oˌnaɫˈment/ /u.kə.zi.uˌnaɫˈmen/ adv
okazjonalnie

ocasió /o.ka.ziˈo/ /o.kə.ziˈo/ /u.kə.ziˈo/ n fem
okazja
Moment determinat, vegada, cop, cas.
Moment d'oportunitat.

occità /ok.siˈta/ /uk.siˈta/ n masc
okcytański
(només singular) Llengua històricament parlada a l'Occitània.

ocell /oˈseʎ/ /uˈseʎ/ n masc
ptak

oceà /o.seˈa/ /u.seˈa/ n masc
ocean

oceànic /o.seˈa.nik/ /u.seˈa.nik/ adj masc
oceaniczny
Pertanyent o relatiu als oceans.

oci /ˈɔ.si/ n masc
laba

ocra /ˈo.kɾa/ /ˈo.kɾə/ n fem
ketmia piżmowa

ocre /ˈɔ.kɾə/ n masc
ochra

octubre /okˈtu.bɾə/ /ukˈtu.bɾə/ /ukˈtu.βɾə/ n masc
październik
Desè mes de l'any.

octàgon /okˈta.ɣon/ /ukˈta.ɣun/ n masc
ośmiokąt

ocupar /o.kuˈpa/ /o.kuˈpaɾ/ /u.kuˈpa/ v
okupować
Apoderar-se, prendre possessió d'un lloc.
Omplir un lloc o espai.

oda /ˈɔ.ða/ /ˈɔ.ðə/ n fem
oda

odi n masc
nienawiść

odiar /o.ðiˈa/ /o.ðiˈaɾ/ /u.ðiˈa/ v
nienawidzić

oest /oˈest/ /uˈest/ n masc
zachód

oest-nord-oest /oˌest /uˌest n masc
zachodni północny zachód

oest-sud-oest /oˌesˌsut.oˈest/ /oˌeˌsut.oˈest/ /uˌesˌsut.uˈest/ /uˌeˌsut.uˈest/ n masc
zachodni południowy zachód

ofegar /aw.feˈɣa/ /aw.feˈɣaɾ/ /o.feˈɣa/ /o.feˈɣaɾ/ /o.fəˈɣa/ /u.fəˈɣa/ /əw.fəˈɣa/ v
tonąć
Impedir la respiració per immersió en aigua.

ofendre /oˈfen.dɾe/ /oˈfen.dɾə/ /uˈfen.dɾə/ /uˈfɛn.dɾə/ v
brazić

ofensiu /o.fenˈsiw/ /o.fənˈsiw/ /u.fənˈsiw/ adj masc
obraźliwy

oferir /o.feˈɾi/ /o.feˈɾiɾ/ /o.fəˈɾi/ /u.fəˈɾi/ /uˈfɾiɾ/ v
oferować proponować
Posar alguna cosa a disposició d'algú.

oferta /oˈfɛr.ta/ /oˈfɛɾ.ta/ /oˈfɛɾ.tə/ /oˈfɛɾ.tɛ/ /uˈfɛr.tə/ n fem
oferta
Producte que s’ofereix a millor preu.

oficial /o.fi.siˈaɫ/ /u.fi.siˈaɫ/ n masc
oficer
Càrrec militar de sergent en amunt.

oficialment /o.fi.siˌaɫˈmen/ /o.fi.siˌaɫˈment/ /u.fi.siˌaɫˈmen/ adv
oficjalnie

oficina /o.fiˈsi.na/ /o.fiˈsi.nə/ /u.fiˈsi.nə/ n fem
biuro

oganessó /o.ɣə.nəˈso/ /u.ɣə.nəˈso/ n masc
oganeson

ogre /ˈɔ.ɣɾe/ /ˈɔ.ɣɾə/ n masc
ogr

olfacte /oɫˈfak.te/ /uɫˈfak.tə/ n masc
węch

oli n masc
olej
(normalment incomptable) Líquid espès extret d'animals o vegetals usat per greixar màquines o amanir aliments.

olimpíada /o.ɫimˈpi.a.ða/ /o.ɫimˈpi.ə.ðə/ /u.ɫimˈpi.ə.ðə/ n fem
olimpiada

oliva /awˈɫi.βɛ/ /oˈɫi.va/ /oˈɫi.və/ /oˈɫi.βa/ /uˈɫi.və/ /uˈɫi.βə/ /əwˈɫi.βə/ n fem
oliwka

olivera /o.ɫiˈve.ɾa/ /o.ɫiˈve.ɾə/ /o.ɫiˈβe.ɾa/ /u.ɫiˈve.ɾə/ /u.ɫiˈβe.ɾə/ n masc
oliwka

olla /ˈo.ʎə/ /ˈɔ.ʎa/ /ˈɔ.ʎɔ/ /ˈɔ.ʎə/ n fem
garnek

olor /oˈɫo/ /oˈɫoɾ/ /oˈɫoɾ/ /uˈɫo/ /uˈɫor/ n fem
zapach woń

olímpic /oˈɫim.pik/ /uˈɫim.pik/ adj masc
olimpijski

om /ˈom/ /ˈom/ /ˈum/ n masc
wiąz

ombra /ˈom.bɾa/ n fem
cień
Silueta fosca que projecta un objecte sota la llum.

omega /oˈme.ɣa/ /oˈmɛ.ɣə/ /uˈmɛ.ɣə/ n fem
omega

ometre /oˈme.tɾe/ /oˈmə.tɾə/ /uˈmɛ.tɾə/ v
opuszczać

omniscient /om.ni.siˈen/ /om.ni.siˈent/ /om.nis.siˈent/ /um.ni.siˈen/ /um.nis.siˈen/ adj
wszechwiedzący

omplir /omˈpɫi/ /omˈpɫiɾ/ /umˈpɫi/ v
napełniać zapełniać

on adv
gdzie

ona /ˈo.na/ n fem
fala

onada /oˈna.ða/ /oˈna.ðə/ /uˈna.ðə/ n fem
fala
Ona gran.
Seguit de fets que es produeixen de forma massiva, sobtada i, de vegades, periòdica.

onagre /oˈna.ɣɾe/ /oˈna.ɣɾə/ /uˈna.ɣɾə/ n masc
onager

oncle /ˈoŋ.kɫe/ n masc
stryj wujek
Germà del pare o de la mare.

oncologia /oŋ.ko.ɫoˈd͡ʒi.a/ /oŋ.ko.ɫoˈʒi.a/ /oŋ.ko.ɫoˈʒi.ə/ /uŋ.ku.ɫuˈʒi.ə/ n fem
onkologia

onomatopeia /o.no.ma.toˈpe.ja/ /o.no.mə.toˈpɛ.jə/ /u.nu.mə.tuˈpɛ.jə/ n fem
onomatopeja

onomàstic /o.noˈmas.tik/ /u.nuˈmas.tik/ adj masc
onomastyczny

onomàstica /o.noˈmas.ti.ka/ /o.noˈmas.ti.kə/ /u.nuˈmas.ti.kə/ n fem
onomastyka

onsevulga /on.seˈvuɫ.ɣa/ /on.seˈβuɫ.ɣa/ /on.səˈvuɫ.ɣə/ /on.səˈβuɫ.ɣə/ adv
byle gdzie

onze /ˈon.ze/ number
jedenaście

onzè /onˈze/ /onˈzə/ /unˈzɛ/ number
jedenasty

oníric /oˈni.ɾik/ /uˈni.ɾik/ adj
oniryczny senny
Pertanyent o relatiu al somni.

opac /oˈpak/ /uˈpak/ adj masc
nieprzejrzysty

opció n fem
opcja wybór
Elecció entre dues o més possibilitats.

operació /o.pe.ɾa.siˈo/ /o.pə.ɾə.siˈo/ /u.pə.ɾə.siˈo/ n fem
operacja
Acció d'operar.
Intervenció quirúrgica realitzada per millorar la salut d'un malalt.

operar /o.peˈɾa/ /o.peˈɾaɾ/ /o.pəˈɾa/ /u.pəˈɾa/ v
czynić

opinar /o.piˈna/ /o.piˈnaɾ/ /u.piˈna/ v
radzić

opinió /o.pi.niˈo/ /u.pi.niˈo/ n fem
opinia

opinió pública /o.pi.niˌo /u.pi.niˌo n fem
opinia publiczna

oportunitat /o.poɾ.tu.niˈtat/ /u.pur.tu.niˈtat/ n fem
możliwość

oposar /o.poˈza/ /o.poˈzaɾ/ /u.puˈza/ v
oponować

oposat /o.poˈzat/ /u.puˈzat/ adj masc
przeciwny

oposició /o.po.zi.siˈo/ /u.pu.zi.siˈo/ n fem
opozycja
Acció o efecte d'oposar o oposar-se.
Concurs per a l'obtenció de certes ocupacions, especialment de la funció pública o en un concurs literari.

optimisme /op.tiˈmiz.me/ /op.tiˈmiz.mə/ /up.tiˈmiz.mə/ n masc
optymizm

optimista /op.tiˈmis.ta/ /op.tiˈmis.te/ /op.tiˈmis.tə/ /up.tiˈmis.tə/ adj
optymistyczny
Persona que veu les coses de manera positiva

or /ˈoɾ/ /ˈɔ/ /ˈɔr/ /ˈɔrt/ n masc
złoto

orador /o.ɾaˈðo/ /o.ɾaˈðoɾ/ /o.ɾəˈðo/ /u.ɾəˈðo/ n masc
mówca

orangutan /o.ɾaŋ.ɡuˈtan/ /o.ɾəŋ.ɡuˈtan/ /u.ɾəŋ.ɡuˈtan/ n masc
orangutan

orbitar /or.βiˈta/ /oɾ.biˈta/ /oɾ.biˈtaɾ/ /oɾ.βiˈta/ /ur.biˈta/ v
krążyć

orca /ˈɔr.ka/ /ˈɔr.kə/ /ˈɔɾ.ka/ /ˈɔɾ.kɔ/ n fem
orka

orde /ˈor.də/ /ˈoɾ.ðe/ n masc
zakon

ordenar /or.ðeˈna/ /oɾ.ðeˈna/ /oɾ.ðeˈnaɾ/ /oɾ.ðəˈna/ /ur.dəˈna/ /ur.ðəˈna/ v
kazać
Arranjar en un ordre.
Donar ordres, manar.

ordi /ˈɔl.di/ /ˈɔɾ.ði/ /ˈɔɾ.ði/ n masc
jęczmień

ordinador /or.ði.naˈðo/ /oɾ.ði.nəˈðo/ /ur.ði.nəˈðo/ n masc
komputer

ordinari /oɾ.ðiˈna.ɾi/ /uɾ.ðiˈna.ɾi/ adj masc
zwykły

ordre /ˈoɾ.ðɾe/ n fem
porządek rozkaz
Manament o prescripció d’una autoritat.

ordre /ˈoɾ.ðɾe/ n masc
porządek rząd
Distribució o organització de les coses segons un criteri concret.

orella /oˈɾe.ʎa/ /oˈɾə.ʎə/ /uˈɾɛ.jə/ n fem
ucho

oreneta /o.ɾeˈne.ta/ /o.ɾəˈnə.tə/ /u.ɾəˈnɛ.tə/ n fem
jaskółka dymówka

orenga /oˈɾeŋ.ɡa/ /oˈɾəŋ.ɡə/ /uˈɾɛŋ.ɡə/ n fem
lebiodka
Planta aromàtica, perenne, de la família de les lamiàcies (Origanum vulgare).

orfe /ˈɔr.fə/ /ˈɔɾ.fe/ n masc
sierota

orfebre /oɾˈfɛ.βɾe/ /urˈfɛ.βɾə/ n neut
złotnik

orfenat /oɾ.feˈnat/ /oɾ.fəˈnat/ /ur.fəˈnat/ n masc
dom dziecka

organisme /oɾ.ɣaˈniz.me/ /oɾ.ɣəˈniz.mə/ /ur.ɡəˈniz.mə/ /ur.ɣəˈniz.mə/ n masc
organizm

organista /oɾ.ɣaˈnis.ta/ /oɾ.ɣaˈnis.te/ /oɾ.ɣəˈnis.tə/ /ur.ɡəˈnis.tə/ /ur.ɣəˈnis.tə/ n neut
organista

organització /or.ɣa.ni.d͡za.siˈo/ /oɾ.ɣa.ni.za.siˈo/ /oɾ.ɣə.ni.d͡zə.siˈo/ /ur.ɡə.ni.d͡zə.siˈo/ /ur.ɣə.ni.d͡zə.siˈo/ n fem
organizacja
Acció i efecte d'organitzar o organitzar-se
(metonímia) Conjunt de persones que pertanyen a una organització o que s'encarreguen d'organitzar quelcom

organitzar /or.ɣa.niˈd͡za/ /oɾ.ɣa.niˈza/ /oɾ.ɣa.niˈzaɾ/ /oɾ.ɣə.niˈd͡za/ /ur.ɡə.niˈd͡za/ /ur.ɣə.niˈd͡za/ v
organizować
Estructurar convenientment per acomplir la seva funció.

orgasme /oɾˈɣaz.me/ /oɾˈɣaz.mə/ /urˈɣaz.mə/ n masc
orgazm

orgia /oɾˈd͡ʒi.a/ /oɾˈʒi.ə/ /urˈʒi.ə/ n fem
orgia

orgue /ˈɔr.ɡə/ /ˈɔɾ.ɣe/ n masc
organy

orgull /oɾˈɣuʎ/ /urˈɡuʎ/ /urˈɣuʎ/ n masc
duma

orgullosament /or.ɣuˌʎo.zaˈmen/ /oɾ.ɣuˌʎo.zaˈmen/ /oɾ.ɣuˌʎo.zaˈment/ /oɾ.ɣuˌʎo.zəˈment/ /ur.ɡuˌʎo.zəˈmen/ /ur.ɣuˌʎo.zəˈmen/ adv
dumnie

orgullós /oɾ.ɣuˈʎos/ /ur.ɡuˈʎos/ /ur.ɣuˈʎos/ adj
dumny
Persona que té orgull.

orgànic /oɾˈɣa.nik/ /urˈɡa.nik/ /urˈɣa.nik/ adj masc
naturalny

orient /o.ɾiˈen/ /o.ɾiˈent/ /u.ɾiˈen/ n masc
wschód

orientació /o.ɾi.en.ta.siˈo/ /o.ɾi.ən.tə.siˈo/ /u.ɾi.ən.tə.siˈo/ n fem
orientacja

oriental /o.ɾi.enˈtaɫ/ /o.ɾi.ənˈtaɫ/ /u.ɾi.ənˈtaɫ/ adj
wschodni

origen /oˈɾi.d͡ʒen/ /oˈɾi.ʒen/ /oˈɾi.ʒən/ /uˈɾi.ʒən/ n masc
pochodzenie

original /o.ɾi.d͡ʒiˈnaɫ/ /o.ɾi.ʒiˈnaɫ/ /u.ɾi.ʒiˈnaɫ/ adj
początkowy
Que es remunta a l’origen.

originalitat /o.ɾi.d͡ʒi.na.ɫiˈtat/ /o.ɾi.ʒi.na.ɫiˈtat/ /o.ɾi.ʒi.nə.ɫiˈtat/ /u.ɾi.ʒi.nə.ɫiˈtat/ n fem
oryginalność

originalment /o.ɾi.d͡ʒiˌnaɫˈmen/ /o.ɾi.d͡ʒiˌnaɫˈment/ /o.ɾi.ʒiˌnaɫˈmen/ /o.ɾi.ʒiˌnaɫˈment/ /u.ɾi.ʒiˌnaɫˈmen/ adv
oryginalnie

orina /oˈɾi.na/ /oˈɾi.nə/ /uˈɾi.nə/ n fem
mocz

orinar /o.ɾiˈna/ /o.ɾiˈnaɾ/ /u.ɾiˈna/ v
oddawać mocz

oriol /o.ɾiˈɔɫ/ /u.ɾiˈɔɫ/ n masc
wilga
Ocell passeriforme molt vistós, amb un groc brillant al cos i les ales i la cua principalment negra, de cant fort i aflautat amb un xiulet característic (Oriolus oriolus).

ornitorinc /orˌni.toˈriŋ/ /oɾˌni.toˈriŋ/ /oɾˌni.toˈriŋk/ /urˌni.tuˈriŋ/ /urˌni.tuˈriŋk/ n masc
dziobak

orpiment /or.piˈmen/ /oɾ.piˈmen/ /oɾ.piˈment/ /ur.piˈmen/ n masc
aurypigment

orquestra /oɾˈkes.tɾa/ /oɾˈkes.tɾə/ /urˈkes.tɾə/ n fem
orkiestra

orquestrar /or.kesˈtɾa/ /oɾ.kesˈtɾa/ /oɾ.kesˈtɾaɾ/ /oɾ.kəsˈtɾa/ /ur.kəsˈtɾa/ v
organizować

orquídia /oɾˈki.ði.ə/ /urˈki.ði.ə/ n fem
storczyk

ortodox /oɾ.toˈðɔks/ /ur.tuˈðɔks/ adj masc
ortodoksyjny prawosławny
Relatiu o pertanyent a la ortodòxia.

ortodox /oɾ.toˈðɔks/ /ur.tuˈðɔks/ n masc
ortodoksyjny
Individu membre o partidari d'una església ortodoxa.

ortodòxia /oɾ.toˈðɔk.si.a/ /oɾ.toˈðɔk.si.ə/ /ur.tuˈðɔk.si.ə/ n fem
ortodoksja

ortofonia /oɾ.to.foˈni.a/ /ur.tu.fuˈni.ə/ n fem
ortofonia

ortografia /oɾ.to.ɣɾaˈfi.a/ /oɾ.to.ɣɾəˈfi.ə/ /ur.tu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
ortografia

ortorèxia /oɾ.toˈrɛk.si.a/ /oɾ.toˈrɛk.si.ə/ /ur.tuˈrɛk.si.ə/ n fem
ortoreksja

orwel·lià /oɾ.we.ɫiˈa/ /oɾ.weɫ.ɫiˈa/ /oɾ.wəɫ.ɫiˈa/ /ur.wə.ɫiˈa/ /ur.wəɫ.ɫiˈa/ adj masc
orwellowski
(literatura) Corresponent o pertanyent a George Orwell o a la seva obra.

os /ˈos/ n masc
kość
Òrgan dur i resistent, no gaire pesant, que forma l'esquelet dels vertebrats.

os marí septentrional n masc
koticzak niedźwiedziowaty

osca /ˈɔs.ka/ /ˈɔs.kɔ/ /ˈɔs.kə/ n fem
karb

oscar /osˈka/ /osˈkaɾ/ /usˈka/ v
karbować

oscil·lar /o.siɫˈɫa/ /o.siɫˈɫaɾ/ /o.siˈɫa/ /os.siɫˈɫa/ /u.siɫˈɫa/ /u.siˈɫa/ /us.siɫˈɫa/ v
oscylować
Moure's d'un costat a un altre, en relació a un punt fix.

osmi n masc
osm

osmòtic /ozˈmɔ.tik/ /uzˈmɔ.tik/ adj masc
osmotyczny

ossificar /o.si.fiˈka/ /o.si.fiˈkaɾ/ /u.si.fiˈka/ v
kostnieć

ostatge /osˈta.d͡ʒe/ /osˈta.d͡ʒə/ /usˈta.d͡ʒə/ n neut
zakładnik

ostentació /os.ten.ta.siˈo/ /os.tən.tə.siˈo/ /us.tən.tə.siˈo/ n masc
ostentacja

ostentar /os.tenˈta/ /os.tenˈtaɾ/ /os.tənˈta/ /us.tənˈta/ v
afiszować się

ostra /ˈɔs.tɾa/ /ˈɔs.tɾɔ/ n fem
ostryga ostra

otitis /oˈti.tis/ /uˈti.tis/ n fem
zapalenie ucha

otomà /o.toˈma/ /u.tuˈma/ adj masc
osmański
Relatiu o pertanyent a l'Imperi Otomà o als otomans.

ou /ˈow/ n masc
jajko jajo
Cèl·lula de la què surt el nou ésser viu en els animals ovípars; òvul.
jajo jajko
(aliments) Aliment consistent en un rovell envoltat per una clara.
jajo
(col·loquial) testicle

ou de Pasqua /ˌɔw.ðəˈpas.kwə/ n masc
jajko wielkanocne

ou ferrat n masc
jajko sadzone

oval /oˈvaɫ/ /oˈβaɫ/ /uˈvaɫ/ /uˈβaɫ/ adj
owal
De forma curvilínia allargada per un dels caps, com un ou.

oval /oˈvaɫ/ /oˈβaɫ/ /uˈvaɫ/ /uˈβaɫ/ n masc
owal
Figura geomètrica tancada, oblonga amb corba convexa i simètrica respecte a un o a dos eixos.

ovari /oˈva.ɾi/ /oˈβa.ɾi/ /uˈva.ɾi/ /uˈβa.ɾi/ n masc
jajnik

ovella /oˈve.ʎa/ /oˈvə.ʎə/ /oˈβe.ʎa/ /uˈvɛ.jə/ n fem
owca

ovular /o.vuˈɫa/ /o.vuˈɫaɾ/ /o.βuˈɫa/ /o.βuˈɫar/ /o.βuˈɫaɾ/ /u.vuˈɫa/ /u.vuˈɫar/ /u.βuˈɫa/ /u.βuˈɫar/ v
jajeczkować
L’ovari, deixar anar un òvul, tenir una ovulació.

oxidar /ok.siˈða/ /ok.siˈðaɾ/ /uk.siˈða/ v
utleniać

oxigen /okˈsi.ʒen/ /okˈsi.ʒən/ /ukˈsi.ʒən/ n masc
tlen

oxímoron /okˈsi.mo.ɾon/ /ukˈsi.mu.ɾun/ n masc
oksymoron

ozó /oˈzo/ /uˈzo/ n masc
ozon

oïda /oˈi.ða/ /oˈi.ðə/ /uˈi.ðə/ n fem
słuch
Sentit responsable de la percepció dels sons.

pa n masc
chleb pieczywo
(aliments, no comptable) Aliment fet d'una pasta de farina i aigua, en especial quan la pasta està fermentada i fornejada.

pacient /pa.siˈen/ /pa.siˈent/ /pə.siˈen/ /pə.siˈent/ adj
cierpliwy
Que té paciència.

pacient /pa.siˈen/ /pa.siˈent/ /pə.siˈen/ /pə.siˈent/ n neut
pacjent pacjentka

pacientment /pa.siˌemˈmen/ /pa.siˌemˈment/ /pə.siˌemˈmen/ /pə.siˌemˈment/ adv
cierpliwie

pacifisme /pa.siˈfiz.me/ /pə.siˈfiz.mə/ n masc
pacyfizm

paciència /pa.siˈɛn.si.a/ /pə.siˈen.si.ə/ n fem
cierpliwość
(no comptable) Virtut que ensenya a sofrir, sofriment, constància, tolerància.

pacíficament /paˌsi.fi.kaˈmen/ /paˌsi.fi.kaˈment/ /pəˌsi.fi.kəˈmen/ /pəˌsi.fi.kəˈment/ adv
spokojnie

padrastre /paˈras.tɾa/ /paˈðɾas.tɾe/ /pəˈðɾas.tɾə/ /pəˈðɾas.tɾə/ n masc
ojczym
El marit de la mare quan ha quedat vídua o s'ha divorciat i es casa una altra vegada.

padrina /paˈðɾi.na/ n fem
chrzestna matka chrzestna

padrí /paˈðɾi/ /pəˈðɾi/ n masc
chrzestny drużba
Persona que assisteix qui rep el sagrament de la confirmació, del matrimoni, de l'ordenació, qui professa en un orde.

paella /paˈe.ʎa/ n fem
patelnia
Recipient de metall amb un mànec llarg, de forma ampla i no massa fondo, emprat per cuinar principalment aliments que es vol fregir.
paella
Plat d'arròs cuinat a la paella.

pagament /pa.ɣaˈmen/ /pa.ɣaˈment/ /pə.ɣəˈmen/ /pə.ɣəˈment/ n masc
zapłata wypłata

pagar /paˈɣa/ /paˈɣaɾ/ v
płacić

paisatge /pajˈza.d͡ʒe/ /pəjˈza.d͡ʒə/ n masc
krajobraz pejzaż

pakistanès /pa.kis.taˈnes/ /pə.kis.təˈnəs/ /pə.kis.təˈnɛs/ adj masc
Pakistanka
Relatiu o pertanyent a Pakistan.

pakistanès /pa.kis.taˈnes/ /pə.kis.təˈnəs/ /pə.kis.təˈnɛs/ n masc
Pakistanka
Persona que habita o és originària de Pakistan.

pal /ˈpaɫ/ n masc
słupek
Peça allargada de fusta que es planta a terra com a suport d’alguna cosa.

paladar /pa.ɫaˈða/ /pa.ɫaˈðaɾ/ /pə.ɫəˈða/ n masc
podniebienie
Sostre de la boca en els humans i els animals vertebrats.
Sentit del gust

palanca /paˈɫaŋ.ka/ n fem
dźwignia

palatalitzar /pa.ɫa.ta.ɫiˈd͡za/ /pa.ɫa.ta.ɫiˈza/ /pa.ɫa.ta.ɫiˈzaɾ/ /pə.ɫə.tə.ɫiˈd͡za/ v
palatalizować

palau n masc
pałac

paleografia /pa.ɫe.o.ɡɾaˈfi.a/ /pə.ɫə.u.ɡɾəˈfi.ə/ n fem
paleografia

palet /paˈɫet/ /pəˈɫət/ /pəˈɫɛt/ n masc
paleta
Plataforma de càrrega per ser transportada mecànicament amb carretons d'elevació.

paleta /paˈɫe.ta/ /pəˈɫə.tə/ /pəˈɫɛ.tə/ n neut
murarz
Mestre obrer de la construcció.

pali /ˈpa.li/ n masc
pali
Llengua indoària, usada en els llibres canònics del budisme theravada.

palimpsest /pa.ɫimˈsest/ /pə.ɫimˈsest/ n masc
palimpsest
Document, normalment de pergamí, escrit, esborrat i tornat a ser escrit.

palla /ˈpa.jə/ /ˈpa.ʎa/ /ˈpa.ʎə/ n fem
słoma

paller /paˈʎe/ /paˈʎeɾ/ /pəˈje/ /pəˈʎe/ n masc
stóg

palmatòria /paɫ.maˈtɔ.ɾi.a/ /pəɫ.məˈtɔ.ɾi.ə/ n fem
świecznik

palmell /paɫˈmeʎ/ /pəɫˈmeʎ/ n masc
dłoń
(anatomia) Part interior de la mà entre els dits i el canell.

palmera /paɫˈme.ɾa/ /pəɫˈme.ɾə/ n fem
palma
Nom comú de les espècies de la família de les arecàcies.

pal·ladi /paɫˈɫa.ði/ /pəɫˈɫa.ði/ /pəˈɫa.ði/ n masc
pallad

pam /ˈpam/ n masc
piędź
Diverses mesures antigues similars a la distància anteriorment esmentada en una mà d'un home adult.

panacea /pa.naˈse.a/ /pə.nəˈse.ə/ n fem
panaceum

panameny /pə.nəˈməɲ/ /pə.nəˈmɛɲ/ adj masc
panamski
Relatiu o pertanyent al Panamà.

panameny /pə.nəˈməɲ/ /pə.nəˈmɛɲ/ n masc
panamski
Persona que habita o és originària del Panamà.

panda /ˈpan.da/ /ˈpan.də/ n masc
panda

pandereta /pan.deˈɾe.ta/ /pən.dəˈɾə.tə/ /pən.dəˈɾɛ.tə/ n fem
tamburyn

pandèmia /panˈdɛ.mi.a/ /pənˈdɛ.mi.ə/ n fem
pandemia

pandèmic /panˈdɛ.mik/ adj masc
pandemiczny

panerola /pa.neˈɾɔ.ɫa/ /pa.neˈɾɔ.ɫɔ/ n fem
karaluch

pansa /ˈpan.sa/ /ˈpan.sə/ n fem
rodzynka
Gra de raïm dessecat al sol.

pantagruèlic /pan.ta.ɣɾuˈɛ.ɫik/ /pən.tə.ɣɾuˈɛ.ɫik/ adj masc
pantagrueliczny

pantalla /panˈta.ʎa/ /pənˈta.ʎə/ n fem
ekran
(voleibol) Falta de servei en què un o més jugadors de l'equip servidor es disposen de manera que impedeixen la visió de la trajectòria de la pilota en el moment d'efectuar un servei.

pantaló /pan.taˈɫo/ /pən.təˈɫo/ n masc
spodnie

panteó /pan.teˈo/ /pən.təˈo/ n masc
panteon

pantà /panˈta/ /pənˈta/ n masc
bagno

pantògraf /panˈtɔ.ɣɾaf/ /pənˈtɔ.ɣɾəf/ n masc
pantograf

panxa /ˈpaɲ.t͡ʃa/ n fem
brzuch
Ventre, estómac, abdomen dels animals.

panxell /paɲˈt͡ʃeʎ/ /pəɲˈʃeʎ/ n masc
łydka

pany n masc
zamek
Mecanisme de metall incorporat a portes i calaixos per controlar llur tancament i obertura.

papa /ˈpa.pa/ n masc
papież
(religió) Títol del bisbe de Roma, cap de l'Església catòlica.

papallona /pa.paˈʎo.na/ /pə.pəˈjo.nə/ /pə.pəˈʎo.nə/ n fem
motyl
Insecte lepidòpter.

paparra /paˈpa.ra/ /pəˈpa.rə/ n fem
kleszcz
Àcar paràsit pla i ovalat amb mandíbules que xuclen la sang.

papat /paˈpat/ /pəˈpat/ n masc
papiestwo

paper /paˈpe/ /pəˈpe/ n masc
papier
Suport per a l'escriptura fet de cel·lulosa provinent de la fusta o altres fibres vegetals.
rola
rol, actuació

paper higiènic n masc
papier toaletowy

paperassa /pa.peˈɾa.sa/ /pə.pəˈɾa.sə/ n fem
papierkowa robota

papessa /paˈpe.sa/ /pəˈpə.sə/ /pəˈpɛ.sə/ n fem
papieżyca

papiament /pa.pi.aˈmen/ /pa.pi.aˈment/ /pə.pi.əˈmen/ /pə.pi.əˈment/ n masc
papiamento

papil·la /paˈpi.ɫa/ /paˈpiɫ.ɫa/ /pəˈpi.ɫə/ /pəˈpiɫ.ɫə/ n fem
brodawka

papir /paˈpiɾ/ /pəˈpir/ n masc
papirus

papiroflèxia /ˌpa.pi.ɾoˈfɫɛk.si.a/ /ˌpa.pi.ɾoˈfɫɛk.si.ə/ /ˌpa.pi.ɾuˈfɫɛk.si.ə/ n fem
origami

papissot /pa.piˈsɔt/ /pə.piˈsɔt/ n masc
seplenienie

papissotejar /pa.pi.so.teˈd͡ʒa/ /pa.pi.so.teˈd͡ʒaɾ/ /pa.pi.so.teˈʒa/ /pə.pi.so.təˈd͡ʒa/ /pə.pi.su.təˈʒa/ v
seplenić

paquet /paˈket/ /pəˈkɛt/ n masc
paczka
Conjunt d'objectes lligats o embolicats junts.

paracaigudisme /ˌpa.ɾa.kaj.ɣuˈðiz.me/ /ˌpa.ɾə.kəj.ɣuˈðiz.mə/ n masc
spadochroniarstwo

parada /paˈɾa.ða/ /pəˈɾa.ðə/ n fem
przystanek
Lloc establert on paren els vehicles de transport públic.

paradigma /pa.ɾaˈðiɡ.ma/ /pə.ɾəˈðiɡ.mə/ n masc
paradygmat

paradoxa /pa.ɾaˈðɔk.sa/ /pa.ɾaˈðɔk.sɔ/ /pə.ɾəˈðɔk.sə/ n fem
paradoks

paradoxal /pa.ɾa.ðokˈsaɫ/ /pə.ɾə.ðokˈsaɫ/ /pə.ɾə.ðukˈsaɫ/ adj
paradoksalny

paradoxalment /pa.ɾa.ðokˌsaɫˈmen/ /pa.ɾa.ðokˌsaɫˈment/ /pə.ɾə.ðokˌsaɫˈment/ /pə.ɾə.ðukˌsaɫˈmen/ adv
paradoksalnie

paradís /pa.ɾaˈðis/ /pə.ɾəˈðis/ n masc
raj

parafang /ˌpa.ɾaˈfaŋ/ /ˌpa.ɾaˈfaŋk/ /ˌpa.ɾəˈfaŋ/ /ˌpa.ɾəˈfaŋk/ n masc
błotnik

parafinar /pa.ɾa.fiˈna/ /pa.ɾa.fiˈnaɾ/ /pə.ɾə.fiˈna/ v
parafinować

paraguaià /pə.ɾə.ɣwəˈja/ adj masc
Paragwajczyk
Relatiu o pertanyent al Paraguai.

paraguaià /pə.ɾə.ɣwəˈja/ n masc
Paragwajczyk
Persona que habita o és originària del Paraguai.

paraigua /paˈɾaj.ɣwa/ /pəˈɾaj.ɣo/ /pəˈɾaj.ɣə/ n masc
parasol parasolka

paralitzar /pa.ɾa.ɫiˈd͡za/ /pa.ɾa.ɫiˈza/ /pa.ɾa.ɫiˈzaɾ/ /pə.ɾə.ɫiˈd͡za/ v
paraliżować

paral·laxi /pa.ɾaɫˈɫak.si/ /pa.ɾaˈɫak.si/ /pə.ɾəɫˈɫak.si/ /pə.ɾəˈɫak.si/ n fem
paralaksa

paral·lel /pa.ɾaɫˈɫɛɫ/ /pa.ɾaˈɫɛɫ/ /pə.ɾəɫˈɫɛɫ/ /pə.ɾəˈɫɛɫ/ adj masc
równoległy

paral·lelogram /pa.ɾa.ɫe.ɫoˈɣɾam/ /pa.ɾaɫ.ɫe.ɫoˈɣɾam/ /pə.ɾə.ɫə.ɫuˈɣɾam/ /pə.ɾəɫ.ɫə.ɫoˈɣɾam/ /pə.ɾəɫ.ɫə.ɫuˈɣɾam/ n masc
równoległobok

paramilitar /ˌpa.ɾa.mi.ɫiˈtaɾ/ /ˌpa.ɾə.mi.ɫiˈtar/ adj
bojówka

paraplegia /pa.ɾa.pɫeˈd͡ʒi.a/ /pa.ɾa.pɫeˈʒi.a/ /pə.ɾə.pɫəˈʒi.ə/ n fem
paraplegia

parasitar /pa.ɾa.ziˈta/ /pa.ɾa.ziˈtaɾ/ /pə.ɾə.ziˈta/ v
pasożytować

paraula /paˈɾaw.ɫa/ n fem
słowo
Allò que es diu.

parc /ˈpark/ n masc
park
Dins d'una població, espai públic destinat a l'esbarjo que sovint té vegetació, especialment gespa i alguns arbres.
Fora de les poblacions, terreny ampli destinat a la cria ornamental de vegetació o a l'esbarjo o bé a la cacera.

parc temàtic n masc
lunapark

parcial /paɾ.siˈaɫ/ /pər.siˈaɫ/ n masc
częściowy

parcialment /par.siˌaɫˈmen/ /paɾ.siˌaɫˈmen/ /paɾ.siˌaɫˈment/ /pər.siˌaɫˈmen/ /pəɾ.siˌaɫˈment/ adv
częściowo

pardal /pərˈdaɫ/ n masc
wróbel
(ocells, especialment a Catalunya) Petit ocell (normalment té menys de 16 cm de llarg) que abunda en les ciutats i altres zones poblades per l'home. Es caracteritza pels saltets que fa en desplaçar-se pel terra, pel seu plomatge blanquinós al pit (llevat d'una taca fosca en els mascles) i grisós o marronós per les ales i l'esquena (Passer domesticus).

pare /ˈpa.ɾa/ /ˈpa.ɾə/ /ˈpa.ɾə/ n masc
ojciec tata
Progenitor masculí.

parell /paˈɾeʎ/ /pəˈɾəʎ/ /pəˈɾɛj/ /pəˈɾɛʎ/ adj masc
parzysty
(matemàtiques) Divisible per dos.

parell mínim n masc
para minimalna

parella /paˈɾe.ʎa/ /pəˈɾə.ʎə/ /pəˈɾɛ.jə/ /pəˈɾɛ.ʎə/ n fem
para
Conjunt de dues persones o animals en una unió sentimental.
(esports de raqueta, petanca, botxes) Bàndol de dos jugadors que disputen un partit o una partida.

paremiologia /pə.ɾə.mi.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
paremiologia

parental /pa.ɾenˈtaɫ/ /pə.ɾənˈtaɫ/ adj
rodzicielski

pareo /paˈɾe.o/ /paˈɾɛ.o/ /pəˈɾɛ.o/ /pəˈɾɛ.u/ n masc
pareo

pares /ˈpa.ɾəs/ n masc
rodzice
Pare i mare.

paret /paˈɾet/ /pəˈɾət/ /pəˈɾɛt/ n fem
ściana
Barrera física permanent que serveix per a separar les diferents cambres d'un habitatge.

parir /paˈɾi/ /paˈɾiɾ/ /pəˈɾi/ v
urodzić

parisenc /pa.ɾiˈzeŋ/ /pa.ɾiˈzeŋk/ /pə.ɾiˈzəŋk/ /pə.ɾiˈzɛŋ/ /pə.ɾiˈzɛŋk/ adj masc
paryski
Relatiu o pertanyent a París.

parisenc /pa.ɾiˈzeŋ/ /pa.ɾiˈzeŋk/ /pə.ɾiˈzəŋk/ /pə.ɾiˈzɛŋ/ /pə.ɾiˈzɛŋk/ n masc
paryski
Persona que habita o és originària de París.

parkour /parˈkur/ n masc
parkour

parla /ˈpar.ɫə/ /ˈpaɾ.ɫa/ n fem
mowa

parlament /par.ɫaˈmen/ /paɾ.ɫaˈmen/ /paɾ.ɫaˈment/ /pər.ɫəˈmen/ /pəɾ.ɫəˈment/ n masc
parlament
Assemblea que exerceix el poder legislatiu

parlamentari /paɾ.ɫa.menˈta.ɾi/ /pər.ɫə.mənˈta.ɾi/ adj masc
parlamentarny
Relatiu o pertanyent a un parlament.

parlant /parˈɫan/ /paɾˈɫan/ /paɾˈɫant/ /pərˈɫan/ /pəɾˈɫant/ adj
mówca

parlar /parˈɫa/ /paɾˈɫa/ /paɾˈɫaɾ/ /pəɫˈɫa/ v
mówić
Expressar amb sons articulats per tal de comunicar-se amb altres.

parmesà /paɾ.meˈza/ n masc
parmezan
Tipus de formatge de llet de vaca fabricat a Parma.

parodiar /pa.ɾo.ðiˈa/ /pa.ɾo.ðiˈaɾ/ /pə.ɾo.ðiˈa/ /pə.ɾu.ðiˈa/ v
parodiować

parpella /paɾˈpe.ʎa/ n fem
powieka

parroquial /pa.ro.kiˈaɫ/ /pə.ro.kiˈaɫ/ /pə.ru.kiˈaɫ/ adj
parafialny

parrup /paˈrup/ /pəˈrup/ n masc
gruchanie
Cant del colom, de la tórtora i d’altres colúmbids.

parrupar /pa.ruˈpa/ /pa.ruˈpaɾ/ /pə.ruˈpa/ v
gruchać

parròquia /paˈrɔ.ki.a/ /pəˈrɔ.ki.ə/ n fem
parafia

parsimònia /paɾ.siˈmɔ.ni.a/ /pəɾ.siˈmɔ.ni.ə/ n fem
awarycja

part n fem
część
Porció, tros, fragment, divisió d'un tot.

part n masc
poród
Acte de donar a llum a un infant.

part interessada n fem
interesant

participació /paɾ.ti.si.pa.siˈo/ n fem
uczestnictwo udział

participant /par.ti.siˈpan/ /paɾ.ti.siˈpan/ /paɾ.ti.siˈpant/ /pər.ti.siˈpan/ /pəɾ.ti.siˈpant/ adj
uczestnik
Que participa en alguna cosa

participant /par.ti.siˈpan/ /paɾ.ti.siˈpan/ /paɾ.ti.siˈpant/ /pər.ti.siˈpan/ /pəɾ.ti.siˈpant/ n neut
uczestnik
Individu que participa en alguna cosa.

participar /par.ti.siˈpa/ /paɾ.ti.siˈpa/ /paɾ.ti.siˈpaɾ/ /pər.ti.siˈpa/ v
brać udział
(intransitiu) Prendre part d'alguna activitat o grup.

particular /paɾ.ti.kuˈɫaɾ/ /pər.ti.kuˈɫar/ /pəɾ.ti.kuˈɫa/ adj
konkretny

partit /paɾˈtit/ n masc
partia
Agrupació de persones amb interessos polítics comuns.
mecz
(esports de pilota) Encontre entre dos jugadors o dos equips en un esport de pilota per a determinar un guanyador, consistent en un encadenament de jugades que se succeeixen fins que un dels dos arriba a una puntuació determinada o fins que s'esgota el temps establert.

partitura /paɾ.tiˈtu.ɾa/ /pər.tiˈtu.ɾə/ n fem
partytura

partícula /paɾˈti.ku.ɫa/ /pərˈti.ku.ɫə/ n fem
cząstka

parxís /paɾˈt͡ʃis/ /pərˈʃis/ n masc
chińczyk
Tauler sobre el qual es practica el joc anterior. Es caracteritza pel dibuix del circuit en forma de creu, cada braç de la qual té el color de les fitxes d'un jugador.

paràbola /paˈɾa.bo.ɫa/ /pəˈɾa.bo.ɫə/ /pəˈɾa.bu.ɫə/ /pəˈɾa.βu.ɫə/ n fem
parabola

paràgraf /paˈɾa.ɣɾaf/ /pəˈɾa.ɣɾəf/ n masc
akapit

paràlisi cerebral n fem
mózgowe porażenie dziecięce

paràmetre /paˈɾa.me.tɾe/ /pəˈɾa.mə.tɾə/ n masc
parametr

paràsit /paˈɾa.zit/ /pəˈɾa.zit/ n masc
pasożyt
Persona que viu aprofitant-se d'altres.

parèmia n fem
paremia
Enunciat autònom breu i estable amb caràcter didàctic.

paròdia n masc
parodia

parònim /paˈɾɔ.nim/ /pəˈɾɔ.nim/ n masc
paronim

paròsmia /paˈɾɔz.mi.a/ /pəˈɾɔz.mi.ə/ n fem
kakosmia

pas n masc
krok
Cadascun dels moviments repetitius que hom realitza amb cada cama, avançant-la, per a caminar.

pascal /pasˈkaɫ/ /pəsˈkaɫ/ n masc
paskal

passa /ˈpa.sa/ /ˈpa.sə/ n fem
krok
Pas com a unitat de compte en una marxa i com a mida.

passadís /pa.saˈðis/ /pə.səˈðis/ n masc
korytarz
Pas que comunica diferents habitacions o sales d'una casa.

passaport /ˌpa.saˈpɔɾt/ n masc
paszport

passar /paˈsa/ /paˈsaɾ/ v
odchodzić
Anar per un camí o travessar un lloc per anar a un altre.
(esports de pilota) Fer arribar la pilota, la bola o el disc a un company d'equip.
przechodzić
Canviar, portar, d'un lloc a un altre.

passat /paˈsat/ /pəˈsat/ n masc
przeszłość

passatemps /ˌpa.saˈtems/ /ˌpa.səˈtems/ n masc
hobby

passatger /pa.saˈd͡ʒe/ /pa.saˈd͡ʒeɾ/ /pə.səˈd͡ʒe/ n masc
pasażer
Persona que viatja en un vehicle sense haver de tripular-lo ni participar en qualsevol altra feina. En especial les que viatgen en embarcacions.

passeig /paˈset͡ʃ/ /pəˈsət͡ʃ/ /pəˈsɛt͡ʃ/ n masc
spacer
Acte de passejar.

passejar /pa.seˈd͡ʒa/ /pa.seˈd͡ʒaɾ/ /pa.seˈʒa/ /pə.səˈd͡ʒa/ /pə.səˈʒa/ v
wyprowadzać
(intransitiu) Caminar a poc a poc pel plaer de fer-ho.
(transitiu) Acompanyar algú a prendre l’aire.

passiu /paˈsiw/ /pəˈsiw/ n masc
bierny

passivament /paˌsi.vaˈment/ /paˌsi.βaˈmen/ /pəˌsi.vəˈmen/ /pəˌsi.vəˈment/ /pəˌsi.βəˈmen/ adv
biernie

passivitat n fem
bierność

passió /pa.siˈo/ /pə.siˈo/ n fem
pasja

pasta /ˈpas.ta/ /ˈpas.tə/ n fem
makaron

pastanaga /pas.taˈna.ɣa/ n fem
marchewka marchew
Arrel comestible de la planta anterior.

pastera /pasˈte.ɾa/ /pəsˈte.ɾə/ n fem
dzieża
Recipient còncau per a pastar guix, morter, argila, etc.

pasteuritzar /pas.tew.ɾiˈd͡za/ /pas.tew.ɾiˈza/ /pas.tew.ɾiˈzaɾ/ /pəs.təw.ɾiˈd͡za/ v
pasteryzować

pastilla /pasˈti.ʎa/ /pəsˈti.ʎə/ n fem
pigułka
Medicament sòlid molt petit d’administració oral.

pastisser /pas.tiˈse/ /pas.tiˈseɾ/ /pəs.tiˈse/ n masc
cukiernik

pastitx /pasˈtit͡ʃ/ /pəsˈtit͡ʃ/ n masc
pastisz

pastor /pasˈto/ /pasˈtoɾ/ /pəsˈto/ n masc
pasterz
Persona encarregada de portar a pasturar un ramat, generalment d'ovelles o de cabres.

pasturar /pas.tuˈɾa/ /pas.tuˈɾaɾ/ /pəs.tuˈɾa/ v
żerować

pastís /pasˈtis/ n masc
ciasto
Menja fornejada que té com a principals ingredients la farina i sovint també la mantega. Normalment, és dolç i es pren per postres, però també pot ser salat.

patata /pəˈta.tə/ n fem
ziemniak kartofel

patena /paˈte.na/ /pəˈtə.nə/ /pəˈtɛ.nə/ n fem
patena

patent /paˈten/ /paˈtent/ /pəˈten/ /pəˈtent/ adj
oczywisty
evident

patent /paˈten/ /paˈtent/ /pəˈten/ /pəˈtent/ n fem
patent
Llicència administrativa per a exercir una activitat.
Dret d’explotació exclusiva d’un invent.

patentar /pa.tenˈta/ /pa.tenˈtaɾ/ /pə.tənˈta/ v
opatentować

patern /paˈtɛɾn/ /pəˈtɛrn/ adj masc
ojcowski
Relatiu al pare.
De la part del pare.

patge /ˈpa.d͡ʒe/ /ˈpa.d͡ʒə/ n masc
paź

pati /ˈpa.ti/ n masc
podwórze

patiment /pa.tiˈmen/ /pa.tiˈment/ /pə.tiˈmen/ /pə.tiˈment/ n masc
cierpienie

patinar /pa.tiˈna/ /pa.tiˈnaɾ/ /pə.tiˈna/ v
jechać
(esbarjo, patinatge sobre gel, hoquei, patinatge sobre rodes) Desplaçar-se lliscant amb patins sobre una superfície llisa i dura.

patinatge /pa.tiˈna.d͡ʒe/ /pə.tiˈna.d͡ʒə/ n masc
łyżwiarstwo

patinet /pa.tiˈnet/ /pə.tiˈnət/ /pə.tiˈnɛt/ n masc
hulajnoga

patir /paˈti/ /paˈtiɾ/ /pəˈti/ v
cierpieć
Penar, tolerar, sofrir amb resignació.

patogen /paˈtɔ.d͡ʒen/ /paˈtɔ.ʒen/ /pəˈtɔ.ʒən/ adj masc
patogen

patologia /pa.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /pa.to.ɫoˈʒi.a/ /pə.to.ɫoˈʒi.ə/ /pə.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
patologia

patriarca /pa.tɾiˈaɾ.ka/ /pə.tɾiˈar.kə/ n masc
patriarcha

patriarcat /pa.tɾi.aɾˈkat/ /pə.tɾi.ərˈkat/ n masc
patriarchat
(sociologia) Organització social que dóna la màxima autoritat social i política al pare.

patrimoni /pa.tɾiˈmɔ.ni/ /pə.tɾiˈmɔ.ni/ n masc
dziedzictwo
Béns que el fill té heretats del seu pare o avis.
Conjunt de béns que cadascú té adquirits per qualsevol títol.

patrulla /paˈtɾu.ʎa/ /pəˈtɾu.ʎə/ n fem
patrol

patrullar /pa.tɾuˈʎa/ /pa.tɾuˈʎaɾ/ /pə.tɾuˈʎa/ v
patrolować

patètic /paˈtɛ.tik/ /pəˈtɛ.tik/ adj masc
żałosny

patí /paˈti/ /pəˈti/ n masc
łyżwa

patí de gel n masc
łyżwa

patí de rodes n masc
łyżworolka

pau n fem
pokój spokój
Absència de guerra.

pausa /ˈpaw.za/ /ˈpaw.zə/ n fem
pauza

pausar /pawˈza/ /pawˈzaɾ/ /pəwˈza/ v
pauzować
(intransitiu, especialment música) Fer una pausa.
(transitiu) Posar pausa.

pavelló /pa.veˈʎo/ /pa.βeˈʎo/ /pə.vəˈʎo/ /pə.βəˈʎo/ n masc
pawilon
Edifici annex dedicat a un ús determinat.

paviment /pa.viˈment/ /pa.βiˈmen/ /pə.viˈmen/ /pə.viˈment/ /pə.βiˈmen/ n masc
bruk

país /paˈis/ n masc
kraj państwo
Unitat fisiogràfica o paisatgística.

paó /paˈo/ n masc
paw pawica

pe /ˈpe/ n fem
pe
Lletra p/P.

peatge /peˈa.d͡ʒe/ /peˈa.d͡ʒə/ n masc
myto

pebre /ˈpe.bɾe/ /ˈpə.bɾə/ /ˈpɛ.bɾə/ n masc
pieprz

pebrera /pəˈβɾe.ɾə/ n fem
pieprzniczka
Recipient per al pebre.

pebrot /peˈbɾɔt/ /pəˈβɾɔt/ n masc
papryka
Fruit de la pebrotera, una baia verda, vermella o groga, inflada i buida.

pecador /pe.kaˈðo/ /pe.kaˈðoɾ/ /pə.kəˈðo/ adj masc
grzesznica

pecar /peˈka/ /peˈkaɾ/ /pəˈka/ v
grzeszyć
Transgredir la llei divina o un precepte de l’Església.

pecat /peˈkat/ n masc
grzech

pectoral /pek.toˈɾaɫ/ /pək.toˈɾaɫ/ /pək.tuˈɾaɫ/ adj
piersiowy
Relatiu al pit o al tòrax.

pectoral /pek.toˈɾaɫ/ /pək.toˈɾaɫ/ /pək.tuˈɾaɫ/ n masc
piersiowy
Peça d’orfebreria o de tela portada penjada sobre el pit com a insígnia o ritual.

peculiar /pe.ku.ɫiˈaɾ/ /pə.ku.ɫiˈa/ /pə.ku.ɫiˈar/ adj
osobliwy

pecíol /peˈsi.oɫ/ /pəˈsi.oɫ/ /pəˈsi.uɫ/ n masc
ogonek

pedagogia /pe.ða.ɣoˈd͡ʒi.a/ /pe.ða.ɣoˈʒi.a/ /pə.ðə.ɣoˈʒi.ə/ /pə.ðə.ɣuˈʒi.ə/ n fem
pedagogia

pedal /peˈðaɫ/ /pəˈðaɫ/ n masc
pedał

pedaç /peˈðas/ n masc
łata
Peça de roba afegida a posteriori en una altra de més gran típicament amb la intenció de cobrir algun desperfecte.
(informàtica) Fitxer que conté una o diverses modificacions d'un programa destinades a corregir-ne un error, a incorporar-hi funcions noves o a actualitzar-lo.

pedestal /pe.ðesˈtaɫ/ /pə.ðəsˈtaɫ/ n masc
piedestał

pediatre /pe.ðiˈa.tɾe/ n masc
pediatra

pediatria /pe.ði.aˈtɾi.a/ /pə.ði.əˈtɾi.ə/ n fem
pediatria

pedra /ˈpe.ðɾa/ n fem
kamyk kamień
Material natural d'origen mineral, sòlid i d'elevada consistència

pedra angular n fem
kamień węgielny
Part essencial.

pedra cantonera n fem
kamień węgielny

pedrer /peˈðɾe/ /peˈðɾeɾ/ /pəˈðɾe/ n masc
mielec
Segon estómac muscular dels ocells amb funció trituradora ajudada per petites pedres que s'empassen.

pedrera /peˈðɾe.ɾa/ /pəˈðɾe.ɾə/ n fem
kamieniołom

pegar /peˈɣa/ /peˈɣaɾ/ /piˈɣa/ v
uderzać
Donar un cop o cops amb una certa força.

peix /ˈpej/ /ˈpejʃ/ /ˈpeʃ/ n masc
ryba
Animal vertebrat aquàtic ovípar.
Aliment basat en aquest tipus d'animal.

peix carboner n masc
czarniak

peixater /pe.ʃaˈteɾ/ /pej.ʃaˈte/ /pej.ʃaˈteɾ/ /pə.ʃəˈte/ n masc
sprzedawca ryb

pelar /peˈɫa/ /peˈɫaɾ/ /pəˈɫa/ v
obierać

pelar-se-la /peˈɫaɾ.se.ɫa/ /pəˈɫar.sə.ɫə/ v
walić konia

pelegrí /pe.ɫeˈɣɾi/ /pə.ɫəˈɣɾi/ n masc
pielgrzym
Aquell que viatja a un lloc sant de la seva religió com a mostra de fe o per a complir una promesa.
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Cetorhinus maximus)

pelicà /pe.ɫiˈka/ /pə.ɫiˈka/ n masc
pelikan

pell /ˈpeʎ/ /ˈpɛʎ/ n fem
skóra
Capa que recobreix tot el cos dels animals i que separa els òrgans de l'exterior.

peltre /ˈpɛɫ.tɾe/ /ˈpɛɫ.tɾə/ n masc
cynołów

pel·lícula /peɫˈɫi.ku.ɫa/ /peˈɫi.ku.ɫa/ /pəɫˈɫi.ku.ɫə/ /pəˈɫi.ku.ɫə/ n fem
film
Enregistrament cinematogràfic d'imatges amb càmeres, tècniques d'animació o efectes especials.

pena /ˈpe.na/ /ˈpə.nə/ /ˈpɛ.nə/ n fem
rąb
Part més prima i oposada a la cabota d’un martell.

penal /peˈnaɫ/ /pəˈnaɫ/ n masc
rzut karny
(esports de pilota) Penalització imposada a l'equip defensor per determinades faltes que consisteix en un llançament d'un jugador de l'equip atacant en direcció a la porteria contrària, defensada només pel porter.

pendular /pen.duˈɫa/ /pen.duˈɫaɾ/ /pen.duˈɫaɾ/ /pən.duˈɫa/ /pən.duˈɫar/ adj
wahadłowy

penediment /pe.ne.ðiˈmen/ /pe.ne.ðiˈment/ /pə.nə.ðiˈmen/ /pə.nə.ðiˈment/ n masc
żal

penedir-se /pe.neˈðiɾ.se/ /pə.nə.ðirˈsə/ /pə.nəˈðir.sə/ /pə.nəˈðiɾ.sə/ v
żałować

penell /peˈneʎ/ n masc
wiatrowskaz

penelló /pe.neˈʎo/ /pə.nəˈʎo/ n masc
odmrozina

penetració /pe.ne.tɾa.siˈo/ /pə.nə.tɾə.siˈo/ n fem
penetracja
(voleibol) Acció de joc d'un saguer consistent a desplaçar-se momentàniament a la zona d'atac per fer de col·locador, de manera que tots els davanters puguin fer d'atacants.

penetrar /pe.neˈtɾa/ /pe.neˈtɾaɾ/ /pə.nəˈtɾa/ v
penetrować

penic /peˈnik/ /pəˈnik/ n masc
pens

penicil·lina /pe.ni.siɫˈɫi.na/ /pe.ni.siˈɫi.na/ /pə.ni.siɫˈɫi.nə/ /pə.ni.siˈɫi.nə/ n fem
penicylina

penis /ˈpe.nis/ /ˈpɛ.nis/ n masc
penis prącie

penjar /paɲˈd͡ʒa/ /peɲˈd͡ʒa/ /peɲˈd͡ʒaɾ/ /pəɲˈʒa/ /pəɲˈʒa/ v
powiesić
Disposar una cosa de manera que estigui agafada només per dalt i el seu pes no reposi en lloc.
Estrangular algun animal o persona deixant el seu cos suspès d'una corda agafada al voltant del coll.

penjoll /peɲˈd͡ʒɔʎ/ /pəɲˈʒɔj/ /pəɲˈʒɔʎ/ n masc
brelok

pensament /pen.saˈmen/ /pen.saˈment/ /pən.səˈmen/ /pən.səˈment/ n masc
myśl myślenie

pensament crític n masc
myślenie krytyczne

pensar /penˈsa/ /penˈsaɾ/ v
myśleć

pensió /pen.siˈo/ /pən.siˈo/ n fem
alimenty
Establiment on el client té dret al servei d'allotjar-se a canvi d'uns diners. Les pensions o hostals poden ser d'una o dos estrelles segons els serveis que ofereixin.
Diners percebuts periòdicament per a les necessitats bàsiques d'una persona.
Pagament que alguns estats donen als treballadors jubilats.

pentagrama /pen.taˈɣɾa.ma/ /pən.təˈɣɾa.mə/ n fem
pięciolinia

pentinar /pan.tiˈna/ /pen.tiˈna/ /pen.tiˈnaɾ/ /pən.tiˈna/ /pən.tiˈna/ v
czesać
Posar en ordre els cabells amb una pinta.

penya-segat /ˌpe.ɲa.seˈɣat/ /ˌpə.ɲə.səˈɣat/ /ˌpɛ.ɲə.səˈɣat/ n masc
klif

península /peˈnin.su.ɫa/ n fem
półwysep

per /peɾ/ /ˈper/ /ˈperk/ preposition
albowiem

per a /pe.ɾa/ /pə.ɾə/ preposition
dla

per casualitat /peɾ adv
przypadkowo

per exemple adv
na przykład

per molts anys Interjection
sto lat
Felicitació, especialment per l’aniversari, amb el desig d'una vida llarga a qui fa anys.

per què adv
dlaczego czemu

per si de cas adv
na wszelki wypadek

pera /ˈpə.ɾə/ /ˈpɛ.ɾə/ n fem
gruszka

perca /ˈpeɾ.ka/ /ˈpɛr.kə/ n fem
okoń

percebe /peɾˈse.be/ /pərˈse.βə/ /pərˈsɛ.βə/ n masc
pąkla wąsonóg

percebre /peɾˈse.bɾe/ /pərˈsɛ.bɾə/ /pərˈsɛ.βɾə/ /pəɾˈsə.bɾə/ v
dostrzegać
Copsar per mitjà dels sentits.

percentatge /peɾ.senˈta.d͡ʒe/ /pər.sənˈta.d͡ʒə/ n masc
procent

percepció /peɾ.sep.siˈo/ /pər.səp.siˈo/ n fem
percepcja postrzeganie

percolar /per.koˈɫa/ /peɾ.koˈɫa/ /peɾ.koˈɫaɾ/ /pər.kuˈɫa/ /pəɾ.koˈɫa/ v
przesączyć

perdiu /peɾˈðiw/ n fem
kuropatwa

perdonar /pal.duˈna/ /per.ðoˈna/ /peɾ.ðoˈna/ /peɾ.ðoˈnaɾ/ /pər.duˈna/ /pər.ðuˈna/ /pəɾ.ðoˈna/ v
przebaczać
Oblidar una ofensa o acceptar les disculpes d'algú.

perdre /ˈpɛ.ðɾe/ /ˈpɛɾ.ðɾe/ v
stracić tracić
No saber on es troba una cosa pròpia. No trobar alguna cosa que es tenia o que estava a la vista. Extraviar.
En un joc, aposta, competició o batalla, treure menys puntuació que un altre, fracassar, o no guanyar.
(esports de pilota) Deixar de tenir, un jugador o un equip, la pilota, la bola o el disc controlats.

perdó /peɾˈðo/ /pərˈdo/ n masc
przebaczenie wybaczenie
Acció i efecte de perdonar.

peregrinar /pe.ɾe.ɣɾiˈna/ /pe.ɾe.ɣɾiˈnaɾ/ /pə.ɾə.ɣɾiˈna/ v
pielgrzymować
Anar a visitar llocs sagrats.

perepunyetes /ˌpe.ɾe.puˈɲe.tes/ /ˌpe.ɾə.puˈɲə.təs/ /ˌpe.ɾə.puˈɲɛ.təs/ adj
wybredny

perfeccionar /per.fek.si.oˈna/ /peɾ.fek.si.oˈna/ /peɾ.fek.si.oˈnaɾ/ /pər.fək.si.uˈna/ /pəɾ.fək.si.oˈna/ v
doskonalić

perfeccionisme /peɾ.fek.si.oˈniz.me/ /pər.fək.si.uˈniz.mə/ /pəɾ.fək.si.oˈniz.mə/ n masc
perfekcjonizm

perfecció /peɾ.fek.siˈo/ /pər.fək.siˈo/ n fem
doskonałość perfekcja

perfectament /perˌfɛk.taˈmen/ /peɾˌfɛk.taˈmen/ /peɾˌfɛk.taˈment/ /pərˌfek.təˈmen/ /pərˌfɛk.təˈmen/ /pəɾˌfɛk.təˈment/ adv
doskonale

perfecte /peɾˈfɛk.te/ /pərˈfek.tə/ /pəɾˈfɛk.tə/ adj masc
doskonały
Sense cap defecte o mancança.

perfet /peɾˈfet/ /pərˈfet/ n masc
dokonany

perfilar /per.fiˈɫa/ /peɾ.fiˈɫa/ /peɾ.fiˈɫaɾ/ v
obrysować

perfum /peɾˈfum/ n masc
perfumy

pergamí /pər.ɡəˈmi/ n masc
pergamin

pergelisòl /peɾ.d͡ʒe.ɫiˈsɔɫ/ /pər.ʒə.ɫiˈsɔɫ/ n masc
wieczna zmarzlina

pericardi /pe.ɾiˈkaɾ.ði/ /pə.ɾiˈkar.di/ n masc
osierdzie

pericarditis /pe.ɾi.kaɾˈði.tis/ /pə.ɾi.kərˈdi.tis/ n fem
zapalenie osierdzia

perifràstic /pe.ɾiˈfɾas.tik/ /pə.ɾiˈfɾas.tik/ adj masc
opisowy

perill /peˈɾiʎ/ n masc
niebezpieczeństwo

perillosament /pe.ɾiˌʎo.zaˈmen/ /pe.ɾiˌʎo.zaˈment/ /pə.ɾiˌʎo.zəˈmen/ /pə.ɾiˌʎo.zəˈment/ adv
niebezpiecznie

perillós /pe.ɾiˈʎos/ /pə.ɾiˈʎos/ adj masc
niebezpieczny

periodisme /pe.ɾi.oˈðiz.me/ /pə.ɾi.oˈðiz.mə/ /pə.ɾi.uˈðiz.mə/ n masc
dziennikarstwo

periodista /pe.ɾi.oˈðis.ta/ /pe.ɾi.oˈðis.te/ /pə.ɾi.oˈðis.tə/ /pə.ɾi.uˈðis.tə/ n neut
dziennikarz dziennikarka

periodístic /pe.ɾi.oˈðis.tik/ /pə.ɾi.oˈðis.tik/ /pə.ɾi.uˈðis.tik/ adj masc
dziennikarski

periodísticament /pe.ɾi.oˌðis.ti.kaˈmen/ /pe.ɾi.oˌðis.ti.kaˈment/ /pə.ɾi.oˌðis.ti.kəˈment/ /pə.ɾi.uˌðis.ti.kəˈmen/ adv
publicystycznie

peripècia /pe.ɾiˈpɛ.si.a/ n fem
perypetia

periòdic /pe.ɾiˈɔ.ðik/ adj masc
okresowy
Que és repeteix rítmicament, és a dir, cada (període).

perjurar /per.d͡ʒuˈɾa/ /peɾ.d͡ʒuˈɾa/ /peɾ.d͡ʒuˈɾaɾ/ /pər.ʒuˈɾa/ v
krzywoprzysięstwo
Jurar fals, ser perjur.

perjuri /peɾˈd͡ʒu.ɾi/ /pərˈʒu.ɾi/ n masc
krzywoprzysięstwo

perla /ˈpɛr.ɫa/ /ˈpɛɾ.ɫa/ /ˈpɛɾ.ɫɛ/ n fem
perła
Figura nacrada, normalment rodona o ovalada, creada accidentalment per alguns mol·luscos, especialment les creades per les ostres.

permanent /per.maˈnen/ /peɾ.maˈnen/ /peɾ.maˈnent/ /pər.məˈnen/ /pəɾ.məˈnent/ adj
trwały

permeable /per.meˈab.bɫe/ /peɾ.meˈa.bɫe/ /peɾ.meˈa.βɫe/ /pər.meˈa.βɫə/ /pər.meˈab.bɫə/ /pəɾ.meˈab.bɫə/ adj
przemakalny

permetre /peɾˈme.tɾe/ /pərˈmɛ.tɾə/ /pəɾˈmə.tɾə/ v
pozwolić pozwalać

pernil /pərˈniɫ/ n masc
szynka
(aliments) Embotit format amb la carn del porc.

perpendicular /peɾ.pen.di.kuˈɫaɾ/ /pər.pən.di.kuˈɫar/ /pəɾ.pən.di.kuˈɫa/ adj
prostopadły

perpetrar /per.peˈtɾa/ /peɾ.peˈtɾa/ /peɾ.peˈtɾaɾ/ /pər.pəˈtɾa/ v
dopuszczać

perpetuar /per.pe.tuˈa/ /peɾ.pe.tuˈa/ /peɾ.pe.tuˈaɾ/ /pər.pə.tuˈa/ v
uwieczniać

perquè /peɾˈke/ /pərˈkɛ/ /pəɾˈkə/ conjunction
bo
Nexe causal.

perruca /peˈru.ka/ /pəˈru.kə/ n fem
peruka

persa /ˈpɛr.sa/ /ˈpɛr.sə/ /ˈpɛɾ.sa/ /ˈpɛɾ.sɛ/ adj
perski
Originari, pertanyent o relatiu a Pèrsia.

persa /ˈpɛr.sa/ /ˈpɛr.sə/ /ˈpɛɾ.sa/ /ˈpɛɾ.sɛ/ n neut
Pers
Natural de Pèrsia.
perski
(només singular) Idioma de Pèrsia.

persecució /peɾ.se.ku.siˈo/ /pər.sə.ku.siˈo/ n fem
prześladowanie

perseguir /pal.siˈɣi/ /per.seˈɣi/ /peɾ.seˈɣi/ /peɾ.seˈɣiɾ/ /pər.səˈɣi/ /pəɾ.səˈɣi/ v
ścigać
Seguir una persona, animal o objecte que s'està escapant amb intenció d'atrapar-lo.

perseverar /per.se.βeˈɾa/ /peɾ.se.veˈɾaɾ/ /peɾ.se.βeˈɾa/ /pər.sə.βəˈɾa/ /pəɾ.sə.vəˈɾa/ v
wytrwać

persiana /peɾ.siˈa.na/ /pər.siˈa.nə/ n fem
zasłona

persona /peɾˈso.na/ n fem
osoba persona

persona jurídica n fem
osoba prawna

personal /peɾ.soˈnaɫ/ /pər.suˈnaɫ/ adj
osobisty
Relatiu o pertanyent a la persona.

personalitat n fem
osobowość
Conjunt de trets que determinen la manera de ser de les persones.

personalment /per.soˌnaɫˈmen/ /peɾ.soˌnaɫˈmen/ /peɾ.soˌnaɫˈment/ /pər.suˌnaɫˈmen/ /pəɾ.soˌnaɫˈment/ adv
osobiście

personatge /peɾ.soˈna.d͡ʒe/ /pər.suˈna.d͡ʒə/ /pəɾ.soˈna.d͡ʒə/ n masc
postać
Persona ideada en una obra de ficció, còmics, literària, cinema, teatre, etc.

personificació /peɾ.so.ni.fi.ka.siˈo/ /pər.su.ni.fi.kə.siˈo/ /pəɾ.so.ni.fi.kə.siˈo/ n fem
personifikacja

personificar /pal.su.ni.fiˈka/ /per.so.ni.fiˈka/ /peɾ.so.ni.fiˈka/ /peɾ.so.ni.fiˈkaɾ/ /pər.su.ni.fiˈka/ /pəɾ.so.ni.fiˈka/ v
animizować

persuadir /per.su.aˈði/ /peɾ.su.aˈði/ /peɾ.su.aˈðiɾ/ /pər.su.əˈði/ v
przekonać

pertànyer /perˈta.ɲe/ /peɾˈta.ɲe/ /peɾˈta.ɲeɾ/ /pərˈta.ɲə/ v
należeć do
Ésser alguna cosa propietat d'algú.

peruà /pə.ɾuˈa/ adj masc
peruwiański
Relatiu o pertanyent al Perú o la seva llengua.

peruà /pə.ɾuˈa/ n masc
peruwiański
Persona que habita o és originària del Perú.

perxeró /peɾ.t͡ʃeˈɾo/ /pər.ʃəˈɾo/ n masc
perszeron

perímetre /peˈɾi.me.tɾe/ /pəˈɾi.mə.tɾə/ n masc
obwód

període /peˈɾi.o.ðe/ /pəˈɾi.o.ðə/ /pəˈɾi.u.ðə/ n masc
okres
Fracció de temps, especialment quan en aquest temps ha passat quelcom significatiu.

pes /pəs/ /ˈpes/ /ˈpəs/ /ˈpɛs/ n masc
ciężar waga
(no comptable) Força amb què la Terra atreu un objecte; es mesura en newtons.

pesar /peˈza/ /peˈzaɾ/ /pəˈza/ v
ważyć
(transitiu) Mesurar el pes.

pesat /peˈzat/ /pəˈzat/ adj masc
ciężki

pesca /ˈpejʃ.ka/ /ˈpes.ka/ /ˈpəs.kə/ /ˈpɛs.kə/ n fem
wędkarstwo

pescador /pas.kaˈɾo/ /pejʃ.kaˈðoɾ/ /pes.kaˈðo/ /pes.kaˈðoɾ/ /pəs.kəˈðo/ /pəs.kəˈðo/ n masc
rybak
Persona que pesca.

pescar /pejʃˈka/ /pesˈka/ /pesˈkaɾ/ /pəsˈka/ v
łowić ryby
Capturar peix o altres animals aquàtics amb un ormeig.

pessebre /peˈse.bɾe/ /pəˈse.βɾə/ n masc
betlejka

pesseta /peˈse.ta/ /pəˈsə.tə/ /pəˈsɛ.tə/ n fem
peseta
Moneda espanyola utilitzada abans de l'euro.

pessic /peˈsik/ /pəˈsik/ n masc
szczypanie
Premuda de la pell feta amb dos dits, especialment el polze i l’índex.
Senyal que es deixa en la pell quan es prem amb dos dits.
szczypta
Quantitat petita que es pren amb la punta dels dits.

pessigar /pa.siˈɡa/ /pe.siˈɣa/ /pe.siˈɣaɾ/ /pə.siˈɣa/ /pə.siˈɣa/ v
szczypać
Estrènyer la pell amb dos dits.

pessigolles /pe.siˈɣɔ.ʎes/ /pə.siˈɣɔ.jəs/ /pə.siˈɣɔ.ʎəs/ n fem
łaskotanie

pessimisme /pe.siˈmiz.me/ /pə.siˈmiz.mə/ n masc
pesymizm

pessimista /pe.siˈmis.ta/ /pe.siˈmis.te/ /pə.siˈmis.tə/ adj
pesymistyczny
Que tot ho veu negativament, que no té gaire esperança.

pesta /ˈpes.tə/ /ˈpɛs.ta/ /ˈpɛs.tə/ /ˈpɛs.tɛ/ n fem
dżuma

pestanya /pesˈta.ɲa/ n fem
rzęsa
Cadascun dels pèls que es troba a l'extrem de les parpelles i que ajuda a evitar l'arribada a l'ull d'elements intrusos.

pet /ˈpet/ /ˈpət/ /ˈpɛt/ n masc
pierdnięcie
Ventositat expel·lida per l'anus.

petanca /peˈtaŋ.ka/ /pəˈtaŋ.kə/ n fem
pétanque

petar /peˈta/ /peˈtaɾ/ /pəˈta/ v
pierdzieć
(pronominal) Expulsar gas per l'anus, resultat de la digestió.

petard /peˈtaɾt/ /pəˈtart/ n masc
petarda
Petit explosiu, fet normalment de pólvora premsada i retinguda amb paper o cartró, pensat per a fer un soroll explosiu en algunes festes o celebracions.

petició /pe.ti.siˈo/ /pə.ti.siˈo/ n fem
petycja

petit /peˈtit/ adj masc
mały
De poca grandària, volum o alçada.

petjada /peˈd͡ʒa.ða/ /pəˈd͡ʒa.ðə/ n fem
ślad odbicie

petonejar /pe.to.neˈd͡ʒa/ /pe.to.neˈd͡ʒaɾ/ /pe.to.neˈʒa/ /pə.to.nəˈd͡ʒa/ /pə.tu.nəˈʒa/ v
pocałować

petrificar /pe.tɾi.fiˈka/ /pe.tɾi.fiˈkaɾ/ /pə.tɾi.fiˈka/ v
drętwieć
Transformar alguna cosa en material petri o de la mateixa solidesa.
(pronominal) Evolucionar un material fins a ser pedra.
(figurat) Quedar algú fortament sobtat i sense reaccionar durant uns moments.

petroli /peˈtɾɔ.ɫi/ n masc
olej ropa naftowa
Líquid viscós d'origen mineral altament combustible. Està compost per una barreja d'hidrocarburs. Dels seus derivats se'n fan principalment combustibles i materials sintètics, en especial plàstic.

petrolier /pe.tɾo.ɫiˈe/ /pe.tɾo.ɫiˈeɾ/ /pə.tɾo.ɫiˈe/ /pə.tɾu.ɫiˈe/ n masc
tankowiec
Vaixell de càrrega dissenyat per al transport de petroli o altres combustibles líquids.

petxina /peˈt͡ʃi.na/ /pəˈt͡ʃi.nə/ n fem
skorupa
La conquilla d'aquests mol·luscs.

petó /peˈto/ n masc
pocałunek

peu n masc
noga stopa
Part final de l'extremitat inferior, el suport de la cama.

peça /ˈpe.sa/ /ˈpe.sə/ n fem
kawałek

peó /peˈo/ n masc
pion pionek
(escacs) Cadascuna de les peces més menudes dels escacs (vuit per a cada jugador) i que sovint són considerades les de menys valor estratègic i que representen soldats d'infanteria.
piechur
(històric) Soldat d'infanteria que lluitava a peu.

peülla /peˈu.ʎa/ /pəˈu.ʎə/ n fem
kopyto

pi n fem
pi
Setzena lletra de l'alfabet grec: π ‎(p) Π ‎(P).

pi n masc
sosna
(botànica) Arbre de fulla perenne, generalment de tronc dret i elevat de la família de les pinàcies i del gènere Pinus.

pianista /pi.aˈnis.ta/ /pi.aˈnis.te/ /pi.əˈnis.tə/ n neut
pianista pianistka

piano /piˈa.no/ /piˈa.nu/ n masc
pianino fortepian
Instrument cordòfon en què les cordes, paral·leles a la taula harmònica, són colpejades per martellets maniobrats per mitjà d'un teclat.

piano de cua n masc
fortepian

piano de maneta n masc
katarynka

piano vertical n masc
pianino

pic /ˈpik/ n masc
szczyt
Cim d'un puig o muntanya que termina en punta.

pica /ˈpi.ka/ /ˈpi.kə/ n fem
chrzcielnica
Llança llarga composta d'un bastó llarg amb un ferro petit i punxegut al capdamunt.
Peça gran regularment de pedra, còncava i fonda, en la que cau o s'hi tira aigua per diferents usos o en la que raja aigua de les fonts.
aigüera
(jocs) Carta d’un dels quatre colls de la baralla francesa.
Pic, cim d'una muntanya.
pik chrzcielnica
(jocs, plural) Coll de la baralla de cartes francesa representat per la punta d’una llança (♠).

picant /piˈkan/ /piˈkant/ adj
ostry
Acrimònia d'algunes coses que exciten el sentit del gust.

picaporta /pi.kaˈpɔr.ta/ /pi.kaˈpɔɾ.ta/ /pi.kaˈpɔɾ.tɔ/ /pi.kəˈpɔr.tə/ n masc
kołatka

piemontès /pi.e.monˈtes/ /pi.ə.monˈtəs/ /pi.ə.munˈtɛs/ adj masc
język piemoncki
Relatiu o pertanyent a Piemont o a la seva parla.

piemontès /pi.e.monˈtes/ /pi.ə.monˈtəs/ /pi.ə.munˈtɛs/ n masc
język piemoncki
Persona que habita o és originària de Piemont.

pietat /pi.eˈtat/ /pi.əˈtat/ n fem
pobożność

piga /ˈpi.ɣa/ /ˈpi.ɣə/ n fem
pieg

pigment /piɡˈmen/ /piɡˈment/ n masc
pigment

pigmentar /piɡ.menˈta/ /piɡ.menˈtaɾ/ /piɡ.mənˈta/ v
pigmentować

pila /ˈpi.ɫa/ n fem
stos
Bateria elèctrica.

pilar /piˈɫa/ /piˈɫaɾ/ n neut
filar
Element vertical de suport en una construcció.

pilot /piˈɫɔt/ n neut
lotniczka
Persona destinada a dirigir un vehicle, especialment quan és aquàtic o aeri, o de qualsevol tipus quan és de competició. En alguns vehicles amb més d'un tripulant (típicament vaixells), el pilot no és responsable del govern de la nau, només de mantenir la direcció indicada.

pilota /piˈɫɔ.ta/ /piˈɫɔ.tɔ/ n fem
piłka
Cos esfèric o ovalat de diverses mides, pesos i materials segons els reglaments que generalment té una trajectòria llarga després d'un bot, a conseqüència de la seva elasticitat, utilitzat per a practicar diferents esports.

pilotar /pi.ɫoˈta/ /pi.ɫoˈtaɾ/ /pi.ɫuˈta/ v
pilotować

pinacle /piˈna.kɫe/ /piˈna.kɫə/ n masc
fiala pinakiel

pineda /piˈne.ða/ n fem
bór

pingüí n masc
pingwin bezlotek

pinsà n masc
zięba

pinta /ˈpin.ta/ n fem
grzebień grzebyk
Estri per a posar en ordre els cabells, consistent en una làmina de material dur que té una filera de palets.

pintallavis /ˌpin.taˈʎa.vis/ /ˌpin.taˈʎa.βis/ /ˌpin.təˈʎa.vis/ /ˌpin.təˈʎa.βis/ n masc
szminka

pintar /pinˈta/ /pinˈtaɾ/ v
malować pomalować
Donar color a un dibuix.

pintor /pinˈto/ /pinˈto/ /pinˈtor/ /pinˈtoɾ/ n masc
malarz malarka

pintura /pinˈtu.ɾa/ n fem
farba
Material que s'empra per a pintar, especialment quan és pastós o líquid o ho ha de ser en el moment de pintar.

pinya /ˈpi.ɲə/ n fem
ananas
Estròbil de les coníferes, especialment el dels pins pinyoners.
Part de diverses plantes que recorden un estròbil.

pinya tropical n fem
ananas

pinyol /piˈɲɔɫ/ n masc
pestka

pinyó n masc
orzeszki piniowe
Roda dentada utilitzada en diverses màquines i en especial en els vehicles per transferir el moviment de l'element propulsor (pedalada, motor, etc.) a la roda.

pinzell n masc
pędzel

pipa /ˈpi.pa/ /ˈpi.pə/ n fem
fajka
Instrument per a fumar compost per una cassoleta on es crema el tabac connectada per un costat de la seva base a un tub el final del qual és per on el fumador xucla el fum.

pira /ˈpi.ɾa/ /ˈpi.ɾə/ n fem
stos pogrzebowy

piranya /piˈɾa.ɲa/ /piˈɾa.ɲə/ n fem
pirania

pirata /piˈɾa.ta/ /piˈɾa.tə/ adj
pirat
Relatiu als pirates o la pirateria.

pirata /piˈɾa.ta/ /piˈɾa.tə/ n neut
pirat korsarz
Lladre que aborda vaixells per robar mercaderies.

piratejar /pi.ɾa.teˈd͡ʒa/ /pi.ɾa.teˈd͡ʒaɾ/ /pi.ɾa.teˈʒa/ /pi.ɾə.təˈd͡ʒa/ /pi.ɾə.təˈʒa/ v
piracić
Robar, saquejar o atacar com un pirata (del mar).
Fer còpies sense respectar els drets d'autor.

pirinenc /pi.ɾiˈneŋk/ /pi.ɾiˈnɛŋ/ adj
pirenejski

piromania /pi.ɾo.maˈni.a/ /pi.ɾu.məˈni.ə/ n fem
piromania

pirotècnia /pi.ɾoˈtɛŋ.ni.a/ /pi.ɾoˈtɛŋ.ni.ə/ /pi.ɾoˈtɛɡ.ni.a/ /pi.ɾuˈtɛŋ.ni.ə/ n fem
pirotechnika

piràmide /piˈɾa.mi.ðe/ /piˈɾa.mi.ðə/ n fem
piramida ostrosłup

piròman /piˈɾɔ.man/ /piˈɾɔ.mən/ n masc
piroman

pisa /ˈpi.za/ /ˈpi.zə/ n fem
ceramika
Ceràmica de pasta porosa recoberta d'un vernís vitrificat transparent o opac.

piscina /pisˈsi.nə/ /piˈsi.na/ n fem
basen
Dipòsit d’aigua construït per a banyar-s’hi i practicar esports aquàtics.

pissarra /piˈsa.ra/ /piˈsa.rə/ n fem
tablica
Placa de llicorella o superfície preparada per a escriure-hi amb un guix o retolador.

pista /ˈpis.ta/ /ˈpis.tə/ n fem
podpowiedź
Indici indicador d'un camí a seguir en una investigació.

pista de gel n fem
lodowisko

pista de joc n fem
kort

pistola /pisˈtɔ.ɫa/ n fem
pistolet

pit n masc
pierś biust
Tòrax humà.
Mamella, especialment de la dona.

pitet /piˈtet/ /piˈtət/ /piˈtɛt/ n masc
śliniaczek
Peça de roba lligada al coll que es posa a les criatures perquè no s'embrutin, especialment quan mengen.

pitjor /piˈd͡ʒo/ /piˈd͡ʒoɾ/ /piˈd͡ʒoɾ/ adj
gorszy
De resultats insatisfactoris comparats amb d'altres.

pixar /piˈʃa/ /piˈʃaɾ/ v
sikać szczać
(col·loquial) orinar

pizza /ˈpi.d͡za/ /ˈpi.tsa/ n fem
pizza

pizzer /piˈd͡ze/ /piˈtseɾ/ n masc
pizzer

pió n masc
pion

pla adj masc
płaski
Llis, sense elevacions.

pla n masc
równina
Zona geogràfica sense grans elevacions.
plan
Projecte, previsió, organització prèvia d'una actuació.

placa /ˈpɫa.ka/ /ˈpɫa.kə/ n masc
klisza
Làmina rígida aplicada sobre una superfície.

placenta /pɫaˈsen.ta/ /pɫəˈsen.tə/ n fem
łożysko

plaer /pɫaˈe/ /pɫaˈeɾ/ /pɫəˈə/ /pɫəˈɛ/ n masc
przyjemność
Satisfacció, gust, diversió, que resulta agradable als sentits.

plaga /ˈpɫa.ɣa/ /ˈpɫa.ɣə/ n fem
mangina

plagi /ˈpɫa.d͡ʒi/ /ˈpɫa.ʒi/ n masc
plagiat

plagiar /pɫa.d͡ʒiˈa/ /pɫa.d͡ʒiˈaɾ/ /pɫa.ʒiˈa/ v
plagiatować

plana /ˈpɫa.na/ /ˈpɫa.nə/ n fem
równina
Àrea de terreny extensa amb un relleu relativament pla i d'altitud escassa.
flądra
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Platichthys flesus)

planar /pɫaˈna/ /pɫaˈnaɾ/ /pɫəˈna/ v
szybować
Un ocell, volar amb les ales esteses i quietes.
Un avió, un planador, volar sense motor.

planejar /pɫa.neˈd͡ʒa/ /pɫa.neˈd͡ʒaɾ/ /pɫa.neˈʒa/ /pɫə.nəˈd͡ʒa/ /pɫə.nəˈʒa/ v
planować
(transitiu) Fer plans, planificar.

planeta /pɫaˈne.ta/ /pɫəˈnə.tə/ /pɫəˈnɛ.tə/ n masc
planeta

planetari n masc
planetarium

planificació /pɫa.ni.fi.ka.siˈo/ /pɫə.ni.fi.kə.siˈo/ n fem
planowanie

planta n fem
roślina
Vegetal herbaci.
piętro
Pis o nivell d'una construcció.

planta del peu n fem
podeszwa

plantar /pɫanˈta/ /pɫanˈtaɾ/ /pɫənˈta/ /pɫənˈtar/ v
sadzić
Ficar una planta o esqueix amb les arrels dins de terra fèrtil.

plantatge /pɫanˈta.d͡ʒe/ /pɫənˈta.d͡ʒə/ n masc
babka

planxa /ˈpɫaɲ.t͡ʃa/ /ˈpɫaɲ.ʃə/ n fem
żelazko
Estri que acumula i comunica calor, utilitzat per allisar arrugues de la roba de vestir.

planxa de neu n fem
deska snowboardowa

planxar /pɫaɲˈt͡ʃa/ /pɫaɲˈt͡ʃaɾ/ /pɫəɲˈʃa/ v
prasować

plaqueta /pɫaˈke.ta/ /pɫəˈkə.tə/ /pɫəˈkɛ.tə/ n fem
trombocyt

plastró /pɫasˈtɾo/ /pɫəsˈtɾo/ n masc
plastron
Zona ventral de la closca d'un queloni.

plat n masc
talerz
Recipient emprat per sostenir-hi la vianda mentre es menja. Quan conté sólids sol ser de mida més o menys plana i quan sosté líquids còncava.
Per metonímia, qualsevol àpat cuinat.

plataforma /pɫa.taˈfoɾ.ma/ /pɫə.təˈfɔr.mə/ n fem
platforma
Superfície plana, horitzontal i elevada.

platja /ˈpɫa.d͡ʒa/ /ˈpɫa.ʒə/ n fem
plaża

platí /pɫəˈti/ n masc
platyna

platònic /pɫaˈtɔ.nik/ /pɫəˈtɔ.nik/ adj masc
platoniczny

plaça /ˈpɫa.sə/ n fem
plac

ple /ˈpɫe/ /ˈpɫə/ /ˈpɫɛ/ adj masc
pełny
Que està farcit fins a estar complet.

plebs /ˈpɫeps/ n fem
plebs

pleura /ˈpɫɛw.ɾa/ /ˈpɫɛw.ɾə/ /ˈpɫɛw.ɾɛ/ n fem
opłucna

plom n masc
ołów

ploma /ˈpɫo.ma/ n fem
pióro
Estructura de ceratines de la pell dels ocells.

plor /ˈpɫo/ /ˈpɫu/ /ˈpɫɔ/ /ˈpɫɔɾ/ /ˈpɫɔɾ/ n masc
płacz

ploramiques /ˌpɫɔ.ɾaˈmi.kes/ /ˌpɫɔ.ɾəˈmi.kəs/ n neut
mamisynek

plorar /pɫoˈɾa/ /pɫoˈɾaɾ/ /pɫuˈɾa/ v
płakać

ploure /ˈpɫɔw.ɾe/ /ˈpɫɔw.ɾə/ /ˈpɾɔw.ɾa/ /ˈpʎow.ɾe/ v
padać
Precipitar en forma d'aigua, caure líquid des dels núvols

ploure a bots i barrals /ˌpɫɔw.ɾe.aˌbot.si.baˈraɫs/ idiom
lać jak z cebra

pluja /ˈpɫu.d͡ʒa/ /ˈpɫu.ʒa/ n fem
deszcz

pluja d'idees n fem
burza mózgów

plural adj
liczba mnoga
Que denota més d’un.

plural n masc
liczba mnoga
Forma de la categoria gramatical de nombre que denota més d’una entitat.

plusquamperfet /pɫus.kwam.peɾˈfet/ /pɫus.kwəm.pərˈfet/ n masc
czas zaprzeszły

plutoni n masc
pluton

plàcid /ˈpɫa.sit/ adj masc
spokojny

plàstic n masc
plastyk plastik
Material sòlid, orgànic i polimèric d'alta massa molecular. Es caracteritzen per les seves bones propietats d'elasticitat i flexibilitat i sovint també de transparència, cosa que provoca un consum massiu. El seu origen és sintètic o semisintètic i majoritàriament deriva del petroli.

plàtan /ˈpɫa.tən/ n masc
bananowiec

pneumologia /new.mo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /new.mo.ɫoˈʒi.a/ /nəw.mo.ɫoˈʒi.ə/ /nəw.mu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
pneumonologia

pneumònia /newˈmɔ.ni.a/ /nəwˈmɔ.ni.ə/ n fem
zapalenie płuc
Pulmonia

població /po.bɫa.siˈo/ /po.βɫa.siˈo/ /pob.bɫa.siˈo/ /pob.bɫə.siˈo/ /pu.βɫə.siˈo/ /pub.bɫə.siˈo/ n fem
ludność populacja
Conjunt de gent residint a una zona.
(estadística) Conjunt de tots els individus o casos amb determinades característiques comunes, a partir dels quals es pot extreure una mostra, que s'utilitzen com a base en una operació estadística o en una recerca.

poblar /pobˈbɫa/ /poˈβɫa/ /pubˈbɫa/ /puˈβɫa/ v
zaludniać

poble /ˈpɔ.βɫe/ /ˈpɔ.βɫə/ /ˈpɔb.bɫe/ /ˈpɔb.bɫə/ n masc
lud naród
Conjunt de persones amb vincles socials, polítics, ètnics, religiosos, històrics.
wieś wioska
(castellanisme) Població amb pocs habitants, menor que una ciutat o vila.

pobre /ˈpɔ.bɾe/ /ˈpɔ.bɾə/ /ˈpɾɔ.ba/ adj masc
biedny
Que no té recursos per viure o són insuficients.

pobresa /poˈbɾe.za/ /poˈbɾə.zə/ /puˈbɾɛ.zə/ /puˈβɾɛ.zə/ n fem
bieda ubóstwo
Manca de diners o recursos.

pobresa energètica n fem
ubóstwo energetyczne

poc adj masc
mało
En quantitat escassa.

poc adv
mało
De manera escassa.

poció /po.siˈo/ /pu.siˈo/ n fem
mikstura

poder /poˈðe/ /poˈðeɾ/ /poˈðə/ /puˈðe/ /puˈðɛ/ /puˈðɛr/ n masc
władza
Capacitat per fer alguna cosa.

poder /poˈðe/ /poˈðeɾ/ /poˈðə/ /puˈðe/ /puˈðɛ/ /puˈðɛr/ v
móc władza
Tenir la facultat o potència per fer alguna cosa, ser capaç de fer-la.

poderós /po.ðeˈɾos/ /po.ðəˈɾos/ /pu.ðəˈɾos/ adj masc
mocny

podi /ˈpo.ði/ /ˈpɔ.ði/ n masc
podium

podrir /poˈðɾi/ /poˈðɾiɾ/ /puˈðɾi/ v
gnić

poema /poˈe.ma/ /puˈɛ.mə/ n masc
wiersz poemat

poesia /po.eˈzi.a/ /po.əˈzi.ə/ /pu.əˈzi.ə/ n fem
poezja

poeta /poˈe.ta/ /poˈə.tə/ /puˈɛ.tə/ n neut
poeta

pogrom /poˈɣɾom/ /puˈɣɾom/ n masc
pogrom

pol /ˈpɔɫ/ n masc
biegun

polaina /poˈɫaj.na/ /poˈɫaj.nə/ /puˈɫaj.nə/ n fem
stuptuty
Peça de roba o cuir que se sobreposa parcialment a un calçat baix i el completa cap amunt per formar-ne la canya com si fos una bota.

polca /ˈpoɫ.ka/ /ˈpoɫ.kə/ n fem
polka

policia /po.ɫiˈsi.a/ /po.ɫiˈsi.ə/ /pu.ɫiˈsi.ə/ n fem
policja
Cos de seguretat civil.

polifonia /po.ɫi.foˈni.a/ /po.ɫi.foˈni.ə/ /pu.ɫi.fuˈni.ə/ n fem
polifonia

polimorfisme /po.ɫi.moɾˈfiz.me/ /po.ɫi.moɾˈfiz.mə/ /pu.ɫi.murˈfiz.mə/ n masc
polimorfizm
Multiplicitat de possibles estats per a una determinada propietat; qualitat de polimòrfic.

polinesi /po.ɫiˈnɛ.zi/ /pu.ɫiˈnɛ.zi/ adj masc
Polinezyjczyk
Originari, pertanyent o relatiu a la Polinèsia, als seus habitant o a la seva llengua.

polinesi /po.ɫiˈnɛ.zi/ /pu.ɫiˈnɛ.zi/ n masc
Polinezyjczyk
Natural de la Polinèsia (part d'Oceania).
Persona d’un poble establert a la Polinèsia i estès per Oceania, que tenen trets comuns en la fisonomia i la cultura.
(només singular) Conjunt de llengües pròpies de la Polinèsia, del grup austronèsic.

polir /poˈɫi/ /poˈɫiɾ/ /puˈɫi/ v
polerować
Fregar amb un drap fins a aconseguir brillantor.

polisèmia /po.ɫiˈsɛ.mi.a/ /po.ɫiˈsɛ.mi.ə/ /pu.ɫiˈsɛ.mi.ə/ n fem
polisemia

politeisme /po.ɫi.teˈiz.me/ /po.ɫi.təˈiz.mə/ /pu.ɫi.təˈiz.mə/ n masc
politeizm

politeista /po.ɫi.teˈis.ta/ /po.ɫi.teˈis.te/ /po.ɫi.təˈis.tə/ /pu.ɫi.təˈis.tə/ adj
politeistyczny

polititzar /po.ɫi.tiˈd͡za/ /po.ɫi.tiˈza/ /po.ɫi.tiˈzaɾ/ /pu.ɫi.tiˈd͡za/ v
upolityczniać

polièdric /po.ɫiˈɛ.ðɾik/ /pu.ɫiˈɛ.ðɾik/ adj masc
wielościenny
(geometria) Corresponent o pertanyent a un poliedre.

poll /ˈpoj/ /ˈpoʎ/ /ˈpoʎ/ /ˈpuʎ/ n masc
wesz
Insecte paràsit que s'alimenta de la sang de persones i viu agafat als pèls.

polla /ˈpo.ʎa/ /ˈpo.ʎə/ n fem
kokoszka
Gallina jove.

pollancre /poˈʎaŋ.kɾe/ /poˈʎaŋ.kɾə/ /puˈʎaŋ.kɾə/ n masc
topola

pollastre /poˈʎas.tɾə/ /puˈʎas.tɾə/ n masc
kurczak

pollet /poˈʎet/ /poˈʎət/ /puˈʎɛt/ n masc
kurczak

pollinar /po.ʎiˈna/ /po.ʎiˈnaɾ/ /pu.ʎiˈna/ v
oźrebić

pollós /poˈʎos/ /puˈjos/ /puˈʎos/ adj masc
zawszony

poloni /poˈɫɔ.ni/ /puˈɫɔ.ni/ n masc
polon

polonès /po.ɫoˈnəs/ /pu.ɫuˈnɛs/ adj masc
polski
Relatiu a Polònia, als seus habitants o a la seva llengua.

polonès /po.ɫoˈnəs/ /pu.ɫuˈnɛs/ n masc
polski Polak
Habitant de Polònia.
polski język polski
(masculí singular) Llengua parlada a Polònia.

pols n fem
kurz proch
Partícules fines i seques alçades pel vent, normalment de terra i altres materials diminuts.

pols n masc
puls tętno
Impuls amb què el cor envia la sang per tot l'organisme.

poltre n masc
źrebię
Cavall jove.

polze /ˈpoɫ.ze/ n masc
kciuk

pol·len /ˈpɔ.ɫen/ /ˈpɔ.ɫən/ /ˈpɔɫ.ɫen/ /ˈpɔɫ.ɫən/ n masc
pyłek

polígon n masc
wielobok wielokąt
Figura geomètrica plana i tancada formada per un nombre limitat de segments lineals. Cada un d'aquests segments és un costat, i cada un dels punts on s'uneixen dos costats és un vèrtex. Sovint, el terme polígon també s'utilitza per descriure l'àrea compresa dins de la figura, o la unió de la figura i l'àrea.

polític /poˈɫi.tik/ /puˈɫi.tik/ n masc
polityk
Persona que s'ocupa professionalment dels afers públics. Que busca l'adquisició i la gestió del poder en institucions públiques.

política /poˈɫi.ti.ka/ /poˈɫi.ti.kə/ /puˈɫi.ti.kə/ n fem
polityka
En general, ciència que estudia l'organització i el govern de qualsevol organització.

políticament /poˌɫi.ti.kaˈmen/ /poˌɫi.ti.kaˈment/ /poˌɫi.ti.kəˈment/ /puˌɫi.ti.kəˈmen/ adv
politycznie

pom /ˈpom/ n masc
bukiecik
Grup de flors que, agafades per les tiges, caben en una mà.
klamka
Mànec arrodonit que hi ha a les portes o en baranes.

poma /ˈpo.mə/ n fem
jabłko

pomada /poˈma.ða/ /puˈma.ðə/ n fem
maść
Preparació farmacèutica de textura cremosa que s'aplica damunt la pell.

pomera /poˈme.ɾa/ /poˈme.ɾə/ /puˈme.ɾə/ n fem
jabłoń

pomes amb peres n fem
dwie różne rzeczy

pompa /ˈpom.pa/ /ˈpom.pə/ n fem
pompa

poni /ˈpɔ.ni/ n masc
kuc

pont /ˈpon/ /ˈpɔn/ /ˈpɔnt/ n masc
most
Estructura que serveix per passar persones, vehicles, etc. per sobre d'un curs d'aigua o un altre obstacle.
(billar) Posició especial de la mà lliure d'un jugador sobre el feltre, que serveix per a guiar el final de la fletxa del tac, impulsat amb l'altra mà.

ponx /ˈpoɲʃ/ n masc
poncz

ponxo /ˈpoɲ.t͡ʃo/ /ˈpoɲ.ʃo/ /ˈpoɲ.ʃu/ n masc
poncho

pop n masc
ośmiornica
Nom genèric de mol·luscs marins de vuit tentacles que expulsen tinta per defensar-se i dels quals se'n menja la carn.

popa /ˈpo.pa/ /ˈpo.pə/ n fem
rufa
(nàutica) Part del darrere d'un vaixell, on es troba el timó i les eines de navegació.
Part del darrere d'una aeronau.

popular /po.puˈɫa/ /po.puˈɫaɾ/ /pu.puˈɫa/ /pu.puˈɫar/ /pu.puˈɫaɾ/ /pu.puˈɾaɾ/ adj
ludowy

popularitat /po.pu.ɫa.ɾiˈtat/ /pu.pu.ɫə.ɾiˈtat/ n fem
popularność

por /ˈpo/ /ˈpu/ /ˈpɔ/ /ˈpɔɾ/ n fem
strach lęk

porc n masc
świnia
Mamífer de la família dels suids (Sus domestica), d'estatura baixa i gras, destinat normalment a fer embotits.

porcellana /poɾ.seˈʎa.na/ /poɾ.səˈʎa.nə/ /pur.səˈʎa.nə/ n fem
porcelana

porció /poɾ.siˈo/ /pur.siˈo/ n fem
porcja

pornografia /poɾ.no.ɣɾaˈfi.a/ /poɾ.no.ɣɾəˈfi.ə/ /pur.nu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
pornografia

pornogràfic /poɾ.noˈɣɾa.fik/ /pur.nuˈɣɾa.fik/ adj masc
pornograficzny

pornògraf /poɾˈnɔ.ɣɾaf/ /poɾˈnɔ.ɣɾəf/ /purˈnɔ.ɣɾəf/ n masc
pornograf

porpra /ˈpoɾ.pɾa/ adj
purpurowy
De color vermell fosc tirant a morat.

porpra /ˈpoɾ.pɾa/ n fem
purpurowy
Colorant vermell extret de la conquilla del múrex.
Dignitat que usa un vestit tenyit com a símbol d’autoritat.

porpra /ˈpoɾ.pɾa/ n masc
purpurowy
Color vermell fosc tirant a morat.

porro /ˈpo.ro/ /ˈpo.ru/ /ˈpɔ.ro/ /ˈpɔ.ru/ n masc
por
Tipus de ceba allargada que es fa servir per donar gust a les sopes (Allium porrum).
dżoint
(argot) Cigarreta de tabac amb marihuana o altre estupefaent.

port /ˈpɔrt/ n masc
port przystań
Construcció al mar per protegir i ancorar vaixells.

porta /ˈpɔl.ta/ /ˈpɔr.ta/ /ˈpɔɾ.ta/ /ˈpɔɾ.tɔ/ /ˈpɔɾ.tə/ n fem
drzwi
Obertura vertical per accedir a un indret tancat, usualment un edifici.
Per extensió i sovint metafòricament, qualsevol tipus d'accés.
(futbol americà) Espai obert pels jugadors de la línia ofensiva d'un equip entre els defensors adversaris, amb l'objectiu que hi puguin avançar els propis corredors.

portaavions /ˌpɔr.ta.a.βiˈons/ /ˌpɔr.tə.βiˈons/ /ˌpɔɾ.ta.a.viˈons/ /ˌpɔɾ.ta.a.βiˈons/ /ˌpɔɾ.tə.viˈons/ n masc
lotniskowiec

portada /poɾˈta.ða/ /poɾˈta.ðə/ /purˈta.ðə/ n fem
okładka
Primera plana, d'un diari, d'una revista, etc.

portal /poɾˈtaɫ/ /purˈtaɫ/ n masc
portal
Porta principal més gran.
Lloc web d’accés a recursos i serveis temàtics.

portar /porˈta/ /poɾˈta/ /poɾˈtaɾ/ /pulˈta/ /purˈta/ v
nosić
Vestir una roba concreta.
Transportar quelcom amb si mateix.

porter /porˈte/ /poɾˈte/ /poɾˈteɾ/ /purˈte/ n masc
bramkarz
(esports de pilota) Jugador encarregat de defensar la porteria, que pot jugar la pilota, la bola o el disc amb les mans dintre una determinada àrea.

porteria /poɾ.teˈɾi.a/ /poɾ.təˈɾi.ə/ /pur.təˈɾi.ə/ n fem
bramka

porto-riqueny /ˌpɔr.tu.riˈkɛɲ/ /ˌpɔɾ.to.riˈkəɲ/ adj masc
portorykański

portuguès /poɾ.tuˈɣəs/ /pur.tuˈɣɛs/ adj masc
portugalski
Relatiu o pertanyent a Portugal o a l'idioma portuguès.

portuguès /poɾ.tuˈɣəs/ /pur.tuˈɣɛs/ n masc
portugalski
Natural de Portugal.

porus /pɔ.ɾus/ n masc
por

porxo /ˈpɔr.ʃu/ /ˈpɔɾ.t͡ʃo/ /ˈpɔɾ.ʃo/ n masc
ganek
Espai cobert adossat a la façana.

porós /poˈɾos/ /puˈɾos/ adj masc
porowaty

posar /poˈza/ /poˈzaɾ/ /puˈza/ v
kłaść
Col·locar alguna cosa a algun lloc o situació o al grau que li pertoca.

posició n fem
położenie

positiu /po.ziˈtiw/ /pu.ziˈtiw/ adj
dodatni
Afirmatiu, per oposició a negatiu.

positivament /po.ziˌti.vaˈment/ /po.ziˌti.vəˈment/ /po.ziˌti.βaˈmen/ /pu.ziˌti.vəˈmen/ /pu.ziˌti.βəˈmen/ adv
pozytywnie

positivisme /po.zi.tiˈviz.me/ /po.zi.tiˈviz.mə/ /po.zi.tiˈβiz.me/ /pu.zi.tiˈviz.mə/ /pu.zi.tiˈβiz.mə/ n masc
pozytywizm

positró /po.ziˈtɾo/ /pu.ziˈtɾo/ n masc
pozyton

posposar /pos.poˈza/ /pos.poˈzaɾ/ /pus.puˈza/ v
przełożyć

posseir /po.seˈi/ /po.seˈiɾ/ /po.səˈi/ /pu.səˈi/ v
posiadać
Tenir la pertinença d'alguna cosa, ser-ne propietari o gaudir-ne.

possessiu /po.seˈsiw/ /po.səˈsiw/ /pu.səˈsiw/ adj masc
dzierżawczy

possessió /po.se.siˈo/ /po.sə.siˈo/ /pu.sə.siˈo/ n fem
opętanie
Acció de posseir, controlar o ocupar.
Allò que es posseeix.
Territori pertanyent a un estat fora de les seves fronteres.
(esports de pilota) Control d'un jugador o un equip sobre la pilota, la bola o el disc per poder-lo jugar, passar o tirar.

possibilitat /po.si.bi.ɫiˈtat/ /pu.si.bi.ɫiˈtat/ /pu.si.βi.ɫiˈtat/ n fem
możliwość

possible /poˈsi.bɫe/ /poˈsi.βɫe/ /poˈsib.bɫe/ /poˈsib.bɫə/ /puˈsi.βɫə/ /puˈsib.bɫə/ adj
możliwy
Que pot tenir lloc.

possible /poˈsi.bɫe/ /poˈsi.βɫe/ /poˈsib.bɫe/ /poˈsib.bɫə/ /puˈsi.βɫə/ /puˈsib.bɫə/ n masc
możliwy
Cosa que pot tenir lloc.

post de planxar n fem
deska do prasowania

postres /ˈpɔs.tɾes/ /ˈpɔs.tɾəs/ n fem
deser
(no comptable) Part complementària i normalment final d'un àpat principal (dinar o sopar). Típicament és una menja dolça.

pot /ˈpɔt/ n masc
pula

pota /ˈpɔ.ta/ /ˈpɔ.tɔ/ n fem
noga
Peülla o peu gros d’animal.

potassi /poˈta.si/ /puˈta.si/ n masc
potas

potencial /po.ten.siˈaɫ/ /po.tən.siˈaɫ/ /pu.tən.siˈaɫ/ adj
potencjalny
Relatiu o pertanyent a la potència.
Que té possibilitats de donar-se.

potencial /po.ten.siˈaɫ/ /po.tən.siˈaɫ/ /pu.tən.siˈaɫ/ n masc
potencjalny
Potència o capacitat de provocar un resultat.
(física) Funció escalar de les coordenades espacials el gradient de la qual dona un camp de forces conservatiu.

poterna /poˈtɛr.na/ /poˈtɛɾ.na/ /poˈtɛɾ.nə/ /poˈtɛɾ.nɛ/ /puˈtɛr.nə/ n fem
poterna

potser /potˈseɾ/ /ˌpɔtˈse/ /ˌpɔtˈsə/ /ˌpɔtˈsɛ/ adv
może być może

potència /poˈtɛn.sia/ /puˈtɛn.siə/ n fem
potęga

pou /ˈpow/ /ˈpow/ /ˈpɔw/ n masc
studnia
Forat vertical que comunica la superfície del terra amb un corrent d'aigua subterrani i que s'utilitza per agafar aquesta aigua.

poèticament /poˌɛ.ti.kaˈmen/ /poˌɛ.ti.kaˈment/ /poˌɛ.ti.kəˈment/ /puˌɛ.ti.kəˈmen/ adv
poetycko

praseodimi /pɾə.zə.oˈði.mi/ /pɾə.zə.uˈði.mi/ n masc
prazeodym

prat /ˈpɾat/ n masc
łąka

precedir /pɾe.seˈði/ /pɾe.seˈðiɾ/ /pɾə.səˈði/ v
poprzedzać

precipitació /pɾe.si.pi.ta.siˈo/ /pɾə.si.pi.tə.siˈo/ n fem
opad

precisament /pɾeˌsi.zaˈmen/ /pɾeˌsi.zaˈment/ /pɾəˌsi.zəˈmen/ /pɾəˌsi.zəˈment/ adv
dokładnie

precisió /pɾe.si.ziˈo/ /pɾə.si.ziˈo/ n fem
dokładność

preciós /pɾe.siˈos/ /pɾə.siˈos/ adj masc
cenny

precís /pɾeˈsis/ /pɾəˈsis/ adj masc
dokładny precyzyjny
Concret, amb el detall necessari, sense lloc per a les ambigüitats.

predicador /pɾe.ði.kaˈðo/ /pɾe.ði.kaˈðoɾ/ /pɾə.ði.kəˈðo/ n masc
kaznodzieja
Orador evangèlic que predica o declara la paraula de Deu.

predicat /pɾe.ðiˈkat/ /pɾə.ðiˈkat/ n masc
orzeczenie

predicció n fem
przepowiednia

predir /pɾeˈði/ /pɾeˈðiɾ/ /pɾəˈði/ v
przewidywać

preferiblement /pɾe.feˌɾi.bɫeˈment/ /pɾe.feˌɾi.βɫeˈmen/ /pɾe.feˌɾib.bɫeˈmen/ /pɾə.fəˌɾi.βɫəˈmen/ /pɾə.fəˌɾib.bɫəˈmen/ /pɾə.fəˌɾib.bɫəˈment/ adv
najchętniej

preferir /pɾe.feˈɾi/ /pɾe.feˈɾiɾ/ v
woleć

preferència /pɾe.feˈɾɛn.si.a/ /pɾə.fəˈɾɛn.si.ə/ n fem
preferencja

prefix /pɾeˈfiks/ /pɾəˈfiks/ n masc
przedrostek prefiks
En gramàtica, afix quan s'afegeix al davant del mot.

pregar /pɾeˈɣa/ /pɾeˈɣaɾ/ /pɾəˈɣa/ v
modlić się
(intransitiu) Dirigir una oració cap a la divinitat.

pregonar /pɾe.ɣoˈna/ /pɾe.ɣoˈnaɾ/ /pɾə.ɣoˈna/ /pɾə.ɣuˈna/ v
proklamować

pregunta /pɾeˈɣun.ta/ n fem
pytanie
Fet de demanar a algú sobre una qüestió, una dada, una informació.

pregunta tancada n fem
pytanie zamknięte

preguntar /pɾe.ɣunˈta/ /pɾe.ɣunˈtaɾ/ v
pytać

pregària /pɾeˈɣa.ɾi.a/ n fem
modlitwa

prehistòria /pɾe.isˈtɔ.ɾi.a/ /pɾə.isˈtɔ.ɾi.ə/ n fem
prehistoria

premi /ˈpɾe.mi/ /ˈpɾɛ.mi/ /ˈpɾɛ.mit/ n masc
nagroda

premiar /pɾe.miˈa/ /pɾe.miˈaɾ/ /pɾə.miˈa/ v
nagradzać

premonició /pɾe.mo.ni.siˈo/ /pɾə.mo.ni.siˈo/ /pɾə.mu.ni.siˈo/ n fem
przeczucie

premsa /ˈpɾem.sa/ /ˈpɾem.sə/ n fem
prasa
Màquina que serveix per a comprimir entre dos elements que fan pressió.

prendre /ˈpen.dɾe/ /ˈpən.dɾə/ /ˈpɛn.dɾə/ /ˈpɾen.dɾa/ /ˈpɾen.dɾe/ /ˈpɾɛn.dɾə/ v
wziąć
(transitiu) Apoderar-se d'alguna cosa abans que altres, que també la desitgen, se la quedin.

prenom /pɾeˈnɔm/ /pɾəˈnɔm/ n masc
imię
En l'antiga Roma, nom propi personal que s'anteposava al familiar o bé al gentilici.
Nom propi personal que normalment s'anteposa als cognoms.

prenyar /pɾeˈɲa/ /pɾeˈɲaɾ/ /pɾəˈɲa/ v
impregnować

preocupació /pɾə.u.ku.pə.siˈo/ n fem
zmartwienie
Problema pendent que ocupa i cansa la ment.

preparació /pɾe.pa.ɾa.siˈo/ n fem
przygotowanie
Allò que es fa per tenir tot a punt abans de fer una cosa.

preparar /pɾe.paˈɾa/ /pɾe.paˈɾaɾ/ /pɾə.pəˈɾa/ v
przygotować
Deixar una cosa llesta per al seu ús.

preposició /pɾe.po.zi.siˈo/ /pɾə.po.zi.siˈo/ /pɾə.pu.zi.siˈo/ n fem
przyimek

prerrogativa /pɾe.ro.ɣaˈti.va/ /pɾe.ro.ɣaˈti.βa/ /pɾə.ro.ɣəˈti.və/ /pɾə.ru.ɣəˈti.və/ /pɾə.ru.ɣəˈti.βə/ n fem
prerogatywa
Dret que es té pel fet de pertànyer a la noblesa, generalment relacionat amb el cobrament d'impostos.

presa /ˈpɾe.za/ /ˈpɾə.zə/ /ˈpɾɛ.zə/ n fem
zapora
Obra que es fa en algun riu, canal, etc., per prendre aigua i conduir-la a altra part.

presa de decisions n fem
podejmowanie decyzji

presbiteri /pɾez.βiˈtɛ.ɾi/ /pɾəz.biˈtɛ.ɾi/ n masc
prezbiterium

prescriure /pɾesˈkɾiw.ɾe/ /pɾəsˈkɾiw.ɾə/ v
przepisywać
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los.

present /pɾeˈzen/ /pɾeˈzent/ /pɾəˈzen/ /pɾəˈzent/ adj
obecny
Que assisteix.

present /pɾeˈzen/ /pɾeˈzent/ /pɾəˈzen/ /pɾəˈzent/ n masc
teraźniejszość obecny
Moment actual.
obecny
Regal.

presentació /pɾe.zen.ta.siˈo/ /pɾə.zən.tə.siˈo/ n fem
prezentacja

presentar /pɾe.zenˈta/ /pɾe.zenˈtaɾ/ v
prezentować przedstawiać
Mostrar, posar alguna cosa a la presència d'algú.
przedstawiać
Proposar alguna persona per a que els altres la coneguin.

presidencial /pɾe.zi.ðen.siˈaɫ/ /pɾə.zi.ðən.siˈaɫ/ adj
prezydencki

president /pɾe.ziˈðen/ /pɾe.ziˈðent/ /pɾə.ziˈðen/ /pɾə.ziˈðent/ n masc
prezydent

presidir /pɾe.ziˈði/ /pɾe.ziˈðiɾ/ /pɾə.ziˈði/ v
prezydować

presidència /pɾe.ziˈðɛn.si.a/ /pɾə.ziˈðɛn.si.ə/ n fem
prezydentura

pressa /ˈpɾe.sa/ /ˈpɾe.sə/ n fem
pośpiech

pressió /pɾe.siˈo/ /pɾə.siˈo/ n fem
nacisk ciśnienie
Acció d'una força que prem o empeny.

pressupost /pɾe.suˈpɔst/ n masc
budżet

pressupostar /pɾe.su.posˈta/ /pɾe.su.posˈtaɾ/ /pɾə.su.posˈta/ /pɾə.su.pusˈta/ v
gospodarować

pressupostari /pɾe.su.posˈta.ɾi/ /pɾə.su.posˈta.ɾi/ /pɾə.su.pusˈta.ɾi/ adj masc
budżetowy

prestar /pɾasˈta/ /pɾesˈta/ /pɾesˈtaɾ/ /pɾəsˈta/ /pɾəsˈta/ v
pożyczać
Donar una cosa a una persona perquè la faci servir durant un temps i amb la condició que la torni.

prestatgeria /pɾes.ta.d͡ʒeˈɾi.a/ /pɾəs.tə.d͡ʒəˈɾi.ə/ n fem
półka

prestigi /pɾesˈti.d͡ʒi/ /pɾesˈti.ʒi/ /pɾəsˈti.ʒi/ n masc
prestiż

prestigiós /pɾes.ti.d͡ʒiˈos/ /pɾes.ti.ʒiˈos/ adj masc
prestiżowy

presumir /pɾe.zuˈmi/ /pɾe.zuˈmiɾ/ /pɾə.zuˈmi/ v
przechwalać się
Creure i fer notar el fet de posseir una qualitat, un mèrit, atribut, etc.
przypuszczać
Sospitar o creure que succeeix un cosa o fet basant-se en pistes, senyals, etc.

presència /pɾeˈzɛn.si.a/ /pɾəˈzen.si.ə/ /pɾəˈzɛn.si.ə/ n fem
obecność

presó /pɾeˈzo/ /pɾəˈzo/ n fem
więzienie

pretor /pɾeˈto/ /pɾeˈtoɾ/ /pɾəˈto/ n masc
pretor

preu n masc
cena
Valor acordat entre venedor i comprador.

prevalença /pɾe.vaˈɫen.sa/ /pɾe.βaˈɫen.sa/ /pɾə.vəˈɫən.sə/ /pɾə.vəˈɫɛn.sə/ /pɾə.βəˈɫɛn.sə/ n fem
chorobowość

prevenció /pɾe.ven.siˈo/ /pɾe.βen.siˈo/ /pɾə.vən.siˈo/ /pɾə.βən.siˈo/ n fem
prewencja

preveure /pɾeˈvew.ɾe/ /pɾeˈβew.ɾe/ /pɾəˈvəw.ɾə/ /pɾəˈvɛw.ɾə/ /pɾəˈβɛw.ɾə/ v
przewidywać

previsió /pɾe.vi.ziˈo/ /pɾe.βi.ziˈo/ /pɾə.vi.ziˈo/ /pɾə.βi.ziˈo/ n fem
przepowiednia

priapisme /pɾi.aˈpiz.me/ /pɾi.əˈpiz.mə/ n masc
priapizm

prim /ˈpɾim/ adj masc
chudy
Cos de poca amplària o gruix

prima /ˈpɾi.ma/ /ˈpɾi.mə/ n fem
premia
Import que paga l’assegurat per un contracte d’assegurança.

primavera /pɾi.maˈve.ɾa/ /pɾi.maˈβe.ɾa/ /pɾi.məˈve.ɾə/ /pɾi.məˈβɛ.ɾə/ n fem
wiosna
Estació de l'any entre l'hivern i l'estiu i que en l'hemisferi nord coincideix amb la floració.

primer /pɾiˈme/ /pɾiˈmeɾ/ adj masc
pierwszy
El del començament.

primer /pɾiˈme/ /pɾiˈmeɾ/ number
pierwszy
(ordinal) Corresponent a l'u en una sèrie.

primera persona n fem
pierwsza osoba

primerenc /pɾi.meˈɾeŋ/ /pɾi.meˈɾeŋk/ /pɾi.məˈɾəŋk/ /pɾi.məˈɾɛŋ/ /pɾi.məˈɾɛŋk/ adj masc
wczesny
Que neix, madura o actua abans del temps normal.

primogènit /pɾi.moˈd͡ʒɛ.nit/ /pɾi.muˈʒɛ.nit/ n masc
pierworodny

princesa /pɾinˈse.za/ /pɾinˈsə.zə/ /pɾinˈsɛ.zə/ n fem
księżniczka

principal adj
główny
El més important.

principalment /pɾin.siˌpaɫˈmen/ /pɾin.siˌpaɫˈment/ adv
głównie

principat /pɾin.siˈpat/ n masc
księstwo

principi n masc
początek
començament
zasada
Norma o idea fonamental que regeix el pensament o la conducta.

prior /pɾiˈo/ /pɾiˈoɾ/ n masc
przeor

priorat /pɾi.oˈɾat/ /pɾi.uˈɾat/ n masc
klasztor
Districte en què té jurisdicció el prior.

prismàtics /pɾizˈma.tiks/ n masc
lorneta

privat adj masc
prywatny
No públic.

privilegi /pɾi.viˈɫɛ.d͡ʒi/ /pɾi.viˈɫɛ.ʒi/ /pɾi.βiˈɫɛ.d͡ʒi/ /pɾi.βiˈɫɛ.ʒi/ n masc
przywilej

pro /ˈpɾo/ n masc
za
L'aspecte favorable, especialment en contrast amb el desfavorable (contra).

pro /ˈpɾo/ preposition
za
A favor de, per bé de

proa /ˈpɾo.a/ /ˈpɾo.ə/ n fem
dziób

probable /pɾoˈba.bɫe/ /pɾoˈbab.bɫə/ /pɾoˈβa.βɫe/ /pɾoˈβab.bɫe/ /pɾuˈbab.bɫə/ /pɾuˈβa.βɫə/ /pɾuˈβab.bɫə/ adj
prawdopodobny

probablement /pɾoˌba.bɫeˈment/ /pɾoˌbab.bɫəˈment/ /pɾoˌβa.βɫeˈmen/ /pɾoˌβab.bɫeˈmen/ /pɾuˌbab.bɫəˈmen/ /pɾuˌβa.βɫəˈmen/ /pɾuˌβab.bɫəˈmen/ adv
chyba

probitat /pɾo.βiˈtat/ /pɾu.βiˈtat/ n fem
uczciwość

problema /pɾobˈbɫɛ.mə/ /pɾoˈbɫe.ma/ /pɾubˈbɫɛ.mə/ n masc
problem

problemàticament /pɾo.bɫeˌma.ti.kaˈment/ /pɾo.βɫeˌma.ti.kaˈmen/ /pɾob.bɫəˌma.ti.kəˈment/ /pɾu.βɫəˌma.ti.kəˈmen/ /pɾub.bɫəˌma.ti.kəˈmen/ adv
problematycznie

procediment /pɾo.se.ðiˈmen/ /pɾo.se.ðiˈment/ /pɾo.sə.ðiˈment/ /pɾu.sə.ðiˈmen/ n masc
procedura
Conjunt de regles preestablertes per actuar en una situació en concret.

processó /pɾo.seˈso/ /pɾo.səˈso/ /pɾu.səˈso/ n fem
procesja

proclamació /pɾo.kɫa.ma.siˈo/ /pɾo.kɫə.mə.siˈo/ /pɾu.kɫə.mə.siˈo/ n fem
apel

proclític /pɾoˈkɫi.tik/ /pɾuˈkɫi.tik/ adj masc
proklityka

procrastinació /pɾo.kɾas.ti.na.siˈo/ /pɾo.kɾəs.ti.nə.siˈo/ /pɾu.kɾəs.ti.nə.siˈo/ n fem
zwlekanie prokrastynacja

procés /pɾoˈses/ /pɾuˈses/ n masc
proces
Manera en com es desenvolupa una acció progressiva.
causa judicial
Successió de fases que es donen en un fenomen natural o un procediment.

procònsol /pɾoˈkɔn.soɫ/ /pɾuˈkɔn.suɫ/ n masc
prokonsul

producció n fem
produkcja

producte /pɾoˈðuk.te/ /pɾoˈðuk.tə/ /pɾuˈðuk.tə/ n masc
produkt wyrób

productiu /pɾo.ðukˈtiw/ /pɾu.ðukˈtiw/ adj masc
produktywny

produir /pɾo.ðuˈi/ /pɾo.ðuˈiɾ/ /pɾu.ðuˈi/ v
wytwarzać
Treure de si amb activitat o acció vital alguna cosa.

profanar /pɾo.faˈna/ /pɾo.faˈnaɾ/ /pɾo.fəˈna/ /pɾu.fəˈna/ v
bezcześcić

professional /pɾo.fe.si.oˈnaɫ/ /pɾo.fə.si.oˈnaɫ/ /pɾu.fə.si.uˈnaɫ/ adj
profesjonalista
Relatiu o pertanyent a una professió.

professional /pɾo.fe.si.oˈnaɫ/ /pɾo.fə.si.oˈnaɫ/ /pɾu.fə.si.uˈnaɫ/ n neut
profesjonalista
Persona que exerceix una professió o que treballa en un sector determinat.

professor /pɾo.feˈso/ /pɾo.feˈsoɾ/ /pɾo.fəˈso/ /pɾu.fəˈso/ n masc
profesor
Persona que ensenya alguna cosa a alguna altra.
Docent d'educació secundària o d'educació universitària.

professor ajudant n masc
adiunkt

profeta /pɾoˈfe.ta/ /pɾoˈfe.tə/ /pɾuˈfe.tə/ n neut
prorok prorokini

profund /pɾoˈfun/ /pɾoˈfunt/ /pɾuˈfun/ adj masc
głęboki
Que s'enfonsa en la terra o una altra superfície, d'alçada.

profundament /pɾoˌfun.daˈmen/ /pɾoˌfun.daˈment/ /pɾoˌfun.dəˈment/ /pɾuˌfun.dəˈmen/ adv
głęboko

profunditat /pɾo.fun.diˈtat/ /pɾu.fun.diˈtat/ n fem
głębokość
Qualitat de ser profund.

programa /pɾoˈɣɾa.ma/ /pɾoˈɣɾa.mə/ /pɾuˈɣɾa.mə/ n masc
program
Anunci detallat d'un concert, representació teatral, un acte públic.
Enunciació de les matèries d'aprenentatge que es tractaran durant un curs.
Cadascun dels espais televisius o de ràdio.

programació /pɾo.ɣɾa.ma.siˈo/ /pɾo.ɣɾə.mə.siˈo/ /pɾu.ɣɾə.mə.siˈo/ n fem
programowanie

programació orientada a objectes n fem
programowanie obiektowe

programar /pɾo.ɣɾəˈma/ /pɾu.ɣɾəˈma/ v
programować

programari /pɾo.ɣɾaˈma.ɾi/ /pɾo.ɣɾəˈma.ɾi/ /pɾu.ɣɾəˈma.ɾi/ n masc
oprogramowanie

programari descatalogat n masc
abandonware

progressivament /pɾo.ɣɾeˌsi.vaˈment/ /pɾo.ɣɾeˌsi.βaˈmen/ /pɾo.ɣɾəˌsi.vəˈment/ /pɾu.ɣɾəˌsi.vəˈmen/ /pɾu.ɣɾəˌsi.βəˈmen/ adv
postępowo

progressió /pɾo.ɣɾe.siˈo/ /pɾo.ɣɾə.siˈo/ /pɾu.ɣɾə.siˈo/ n fem
ciąg

prohibició /pɾo.i.bi.siˈo/ /pɾu.i.bi.siˈo/ /pɾu.i.βi.siˈo/ n fem
zakaz

prohibir /pɾo.iˈbi/ /pɾo.iˈbiɾ/ /pɾo.iˈβi/ /pɾu.iˈbi/ v
zakazywać

projecte /pɾoˈd͡ʒɛk.te/ /pɾoˈʒɛk.te/ /pɾoˈʒɛk.tə/ /pɾuˈʒɛk.tə/ n masc
projekt
Estudi detallat d'una cosa a realitzar.

projectil /pɾo.d͡ʒekˈtiɫ/ /pɾu.ʒəkˈtiɫ/ n masc
pocisk

projector /pɾo.d͡ʒekˈtoɾ/ /pɾo.ʒekˈto/ /pɾo.ʒəkˈto/ /pɾu.ʒəkˈto/ n masc
projektor

prolífic /pɾoˈɫi.fik/ /pɾuˈɫi.fik/ adj masc
płodny

promesa /pɾoˈme.za/ /pɾoˈmə.zə/ /pɾuˈmɛ.zə/ n fem
obietnica

prometença /pɾo.meˈten.sa/ /pɾo.məˈtɛn.sə/ /pɾu.məˈtɛn.sə/ n fem
obietnica

prometi /pɾoˈme.ti/ /pɾoˈmə.ti/ /pɾoˈmɛ.ti/ /pɾuˈmɛ.ti/ n masc
promet

prometre /pɾoˈme.tɾe/ /pɾoˈmə.tɾə/ /pɾuˈmɛ.tɾə/ v
obiecać obiecywać

promiscu /pɾoˈmis.ku/ /pɾuˈmis.ku/ adj masc
rozpustny

promoció /pɾo.mo.siˈo/ /pɾu.mu.siˈo/ n masc
klasa
Conjunt de persones promogudes a un grau superior.

promulgar /pɾo.muɫˈɣa/ /pɾo.muɫˈɣaɾ/ /pɾu.muɫˈɣa/ v
promulgować

pronunciació /pɾo.nun.si.a.siˈo/ /pɾo.nun.si.ə.siˈo/ /pɾu.nun.si.ə.siˈo/ n fem
wymowa

propi /ˈpɾɔ.pi/ adj masc
swój
Que pertany a algú o a alguna cosa, a un propietari.

propietari /pɾo.pi.eˈta.ɾi/ /pɾo.pi.əˈta.ɾi/ /pɾu.pi.əˈta.ɾi/ n masc
właściciel

proporció /pɾo.poɾ.siˈo/ /pɾu.pur.siˈo/ n fem
odsetek

proposar /pɾo.poˈza/ /pɾo.poˈzaɾ/ /pɾu.puˈza/ v
proponować
Exposar a algú una cosa perquè la consideri o l’adopti.

proposta /pɾoˈpɔs.ta/ /pɾoˈpɔs.tɔ/ /pɾoˈpɔs.tə/ /pɾuˈpɔs.tə/ n fem
oferta

propòsit /pɾoˈpɔ.zit/ /pɾuˈpɔ.zit/ n masc
cel

prosa /ˈpɾɔ.za/ /ˈpɾɔ.zə/ n fem
proza

proselitisme /pɾo.ze.ɫiˈtiz.me/ /pɾo.zə.ɫiˈtiz.mə/ /pɾu.zə.ɫiˈtiz.mə/ n masc
prozelityzm

prosperitat /pɾos.pe.ɾiˈtat/ /pɾus.pə.ɾiˈtat/ n fem
pomyślność dobrobyt

prostitució /pɾos.ti.tu.siˈo/ /pɾus.ti.tu.siˈo/ n fem
prostytucja

prostituta /pɾos.tiˈtu.ta/ /pɾos.tiˈtu.tə/ /pɾus.tiˈtu.tə/ n fem
prostytutka

prosèlit /pɾoˈzɛ.ɫit/ /pɾuˈzɛ.ɫit/ n masc
neofita

prosòdia //pɾoˈzɔˈði.a/ /pɾuˈzɔ.ði.ə/ n fem
prozodia

protagonista /pɾo.ta.ɣoˈnis.ta/ /pɾo.ta.ɣoˈnis.te/ /pɾo.tə.ɣoˈnis.tə/ /pɾu.tə.ɣuˈnis.tə/ n neut
protagonista bohater

protecció /pɾo.tek.siˈo/ /pɾo.tək.siˈo/ /pɾu.tək.siˈo/ n fem
ochrona
Acció o efecte de protegir.
(esports de pilota) Acció de defensar la pilota, la bola o el disc de l'atac d'un o més adversaris amb el tronc, les cames, els braços o l'estic.

protegir /pɾo.teˈd͡ʒi/ /pɾo.teˈd͡ʒiɾ/ /pɾo.teˈʒi/ /pɾo.təˈʒi/ /pɾu.təˈʒi/ v
chronić
Resguardar algú o alguna cosa d’un perjudici o perill.

protesta /pɾoˈtes.ta/ /pɾoˈtes.tə/ /pɾuˈtes.tə/ n fem
protest

protestar /pɾo.tesˈta/ /pɾo.tesˈtaɾ/ /pɾo.təsˈta/ /pɾu.təsˈta/ v
protestować
(intransitiu) Manifestar l’oposició de forma solemne.

proteïna /pɾo.teˈi.na/ /pɾo.təˈi.nə/ /pɾu.təˈi.nə/ n fem
białko proteina

protoactini /pɾo.to.əkˈti.ni/ /pɾu.tu.əkˈti.ni/ n masc
protaktyn

protocol /pɾo.toˈkɔɫ/ /pɾu.tuˈkɔɫ/ n masc
protokół

prototip /pɾo.toˈtip/ /pɾu.tuˈtip/ n masc
prototyp

protó /pɾoˈto/ /pɾuˈto/ n masc
proton

prova /ˈpɾɔ.va/ /ˈpɾɔ.və/ /ˈpɾɔ.βa/ /ˈpɾɔ.βɔ/ /ˈpɾɔ.βə/ n fem
dowód
Acció de provar.
assaig
test
examen, control, test

proveir /pɾo.veˈiɾ/ /pɾo.vəˈi/ /pɾo.βeˈi/ /pɾu.vəˈi/ /pɾu.βəˈi/ v
aprowidować

provençal /pɾo.venˈsaɫ/ /pɾo.vənˈsaɫ/ /pɾo.βenˈsaɫ/ /pɾu.vənˈsaɫ/ /pɾu.βənˈsaɫ/ adj
prowansalski
Relatiu o pertanyent a la Provença.
Relatiu o pertanyent a la llengua provençal.

provençal /pɾo.venˈsaɫ/ /pɾo.vənˈsaɫ/ /pɾo.βenˈsaɫ/ /pɾu.vənˈsaɫ/ /pɾu.βənˈsaɫ/ n neut
prowansalski
Persona que habita o és originària de la Provença.
(masculí, singular) Dialecte de l'occità parlat principalment a la Provença.

proverbi /pɾoˈvɛɾ.bi/ /pɾoˈβɛr.βi/ /pɾoˈβɛɾ.βi/ /pɾuˈvɛr.bi/ n masc
przysłowie

proveïdor /pɾo.ve.iˈðoɾ/ /pɾo.və.iˈðo/ /pɾo.βe.iˈðo/ /pɾo.βe.iˈðoɾ/ /pɾu.və.iˈðo/ /pɾu.βə.iˈðo/ adj masc
dostawca

provocar /pɾo.voˈka/ /pɾo.voˈkaɾ/ /pɾo.βoˈka/ /pɾu.vuˈka/ /pɾu.βuˈka/ v
prowokować
Incitar algú a fer una cosa.

província /pɾoˈvin.si.a/ /pɾoˈvin.si.ə/ /pɾoˈβin.si.a/ /pɾuˈvin.si.ə/ /pɾuˈβin.si.ə/ n fem
prowincja

proïsme /pɾoˈiz.me/ /pɾuˈiz.mə/ n masc
bliźni

prudent /pɾuˈðen/ /pɾuˈðent/ adj
przezorny

pruna n fem
śliwka

pràctic /ˈpɾak.tik/ adj masc
praktyczny
Relacionat amb la pràctica o l'experiència personal.

pràctica /pɾəkˈti.kə/ /ˈpɾak.ti.ka/ /ˈpɾak.ti.kə/ n fem
praktyka
Exercici del que prèviament s'ha après de forma teòrica.

pràcticament /ˌpɾak.ti.kaˈmen/ /ˌpɾak.ti.kaˈment/ /ˌpɾak.ti.kəˈmen/ /ˌpɾak.ti.kəˈment/ adv
praktycznie

préssec n masc
brzoskwinia

préssec pla n masc
brzoskwinia płaska

préstec /ˈpɾes.tek/ /ˈpɾes.tək/ n masc
pożyczka

príncep /ˈpɾin.sep/ /ˈpɾin.səp/ n masc
książę
Fill del rei, hereu del tron.

pròstata /ˈpɾɔs.ta.ta/ /ˈpɾɔs.tə.tə/ n fem
prostata

pròtesi /ˈpɾɔ.te.zi/ /ˈpɾɔ.tə.zi/ n fem
proteza
Peça o aparell artificial implantat en el cos en substitució d’un òrgan.

pròxim /ˈpɾɔk.sim/ adj masc
następny

pseudociència /ˌpsɛw.ðu.siˈɛn.si.ə/ /ˌsew.ðo.siˈɛn.si.a/ /ˌsɛw.ðo.siˈɛn.si.ə/ /ˌsɛw.ðu.siˈɛn.si.ə/ n fem
pseudonauka

pseudònim /psəwˈðɔ.nim/ /sewˈðɔ.nim/ /səwˈðɔ.nim/ n masc
pseudonim
Nom pel que hom es fa conèixer per tal d'amagar la seva identitat vertadera.

psi /ˈpsi/ /ˈsi/ n fem
psi

psicoanalitzar /ˌpsi.ku.ə.nə.ɫiˈd͡za/ /ˌsi.ko.a.na.ɫiˈd͡za/ /ˌsi.ko.a.na.ɫiˈza/ /ˌsi.ko.a.na.ɫiˈzaɾ/ /ˌsi.ko.ə.nə.ɫiˈd͡za/ /ˌsi.ku.ə.nə.ɫiˈd͡za/ v
psychoanalizować

psicoanàlisi n fem
psychoanaliza

psicologia /si.ko.ɫoˈd͡ʒi.a/ /si.ko.ɫoˈʒi.a/ /si.ko.ɫoˈʒi.ə/ /si.ku.ɫuˈʒi.ə/ n fem
psychologia

psicopatologia n fem
psychopatologia

psicosi /psiˈkɔ.zi/ /siˈkɔ.zi/ n fem
psychoza

psicoteràpia /ˌpsi.ku.təˈɾa.pi.ə/ /ˌsi.ko.teˈɾa.pi.a/ /ˌsi.ko.təˈɾa.pi.ə/ /ˌsi.ku.təˈɾa.pi.ə/ n fem
psychoterapia

psicòleg /siˈkɔ.ɫek/ /siˈkɔ.ɫək/ n masc
psycholog

psicòpata n neut
psychopata

psique /ˈpsi.ke/ /ˈpsi.kə/ /ˈsi.ke/ /ˈsi.kə/ n fem
psychika

psiquiatre /psi.kiˈa.tɾə/ /si.kiˈa.tɾe/ /si.kiˈa.tɾə/ n masc
psychiatra

psiquiatria /psi.ki.əˈtɾi.ə/ /si.ki.aˈtɾi.a/ /si.ki.əˈtɾi.ə/ n fem
psychiatria

psiquiatria infantil i juvenil n fem
psychiatria dziecięca

publicació /pu.bɫi.ka.siˈo/ /pu.βɫi.ka.siˈo/ /pu.βɫi.kə.siˈo/ /pub.bɫi.ka.siˈo/ /pub.bɫi.kə.siˈo/ n fem
publikacja

publicar /pu.bɫiˈkaɾ/ /pu.βɫiˈka/ /pub.bɫiˈka/ v
publikować

pudent /puˈðen/ /puˈðent/ adj
cuchnący
Que fa pudor.

pudir /puˈði/ /puˈðiɾ/ v
śmierdzieć
Produir o causar pudor.

pudor /puˈðo/ /puˈðo/ /puˈðor/ /puˈðoɾ/ /puˈðu/ n fem
smród
Mala olor, olor desagradable.

pujar /puˈd͡ʒa/ /puˈd͡ʒaɾ/ /puˈʒa/ v
podnieść się
Augmentar de nivell.
podnieść
Anar creixent.

pulmonar /puɫ.moˈnaɾ/ /puɫ.muˈnar/ adj
płucny

pulmó n masc
płuco

punt /ˈpun/ /ˈpunt/ n masc
kropka punkt
Signe de puntuació que separa frases.
punkt kropka
Grau d'una escala de qualificació.
punkt
Recompenses en el joc.

punt de partit Interjection
meczbol

punt directe n masc
as

punt volat n masc
kropka środkowa
Signe diacrític enmig del dígraf de la ela geminada (l·l)

punta /ˈpun.ta/ n fem
koniec
Extrem agut d'una cosa.

puntuació /pun.tu.a.siˈo/ /pun.tu.ə.siˈo/ n fem
interpunkcja przestankowanie
Signes que marquen les pauses en la lectura d'un escrit.

puntual /pun.tuˈaɫ/ adj
punktualny
Que fa les coses en el moment previst.

puntualitat /pun.tu.a.ɫiˈtat/ /pun.tu.ə.ɫiˈtat/ n fem
punktualność

punxó /puɲˈt͡ʃo/ /puɲˈʃo/ n masc
szydło

pupil·la /puˈpi.ɫa/ /puˈpi.ɫə/ /puˈpiɫ.ɫa/ /puˈpiɫ.ɫə/ n fem
źrenica
Obertura central de l'iris.

puput /puˈput/ n
dudek

pur /ˈpu/ /ˈpuɾ/ adj masc
czysty

puré /puˈɾe/ n masc
purée

pus /ˈpus/ n masc
ropa

puta /ˈpu.ta/ /ˈpu.tə/ n fem
dziwka

puça /ˈpu.sa/ n fem
pchła
Insecte endopterigot ectoparàsit de mamífers i aus.

pàgina /ˈpa.d͡ʒi.na/ /ˈpa.ʒi.na/ n fem
strona stronica

pàl·lid /ˈpa.ɫit/ /ˈpaɫ.ɫit/ adj masc
blady

pàncrees /ˈpaŋ.kɾe.es/ n masc
trzustka

pànic n masc
panika

pàtina /ˈpa.ti.na/ /ˈpa.ti.nə/ n fem
patyna

pàtria /ˈpa.tɾi.a/ n fem
ojczyzna

pèl /ˈpəɫ/ /ˈpɛɫ/ n masc
włos
Filament propi dels mamífers, que cobreix el cos o part d'ell. Es creen a partir de cèl·lules mortes i tenen un alt contingut de proteïna queratina.

pèl-curt /ˌpəɫˈkuɾt/ /ˌpɛɫˈkurt/ /ˌpɛɫˈkuɾt/ adj masc
krótkowłosy

pèl-llarg /ˌpəˈʎaɾk/ /ˌpɛʎˈʎark/ /ˌpɛˈʎark/ /ˌpɛˈʎaɾk/ adj masc
długowłosy

pèl-roig /ˌpəɫˈrɔt͡ʃ/ /ˌpɛɫˈrot͡ʃ/ /ˌpɛɫˈrɔt͡ʃ/ adj masc
rudy rudowłosy

pèl·let /ˈpɛɫ.ɫet/ /ˈpɛɫ.ɫət/ n masc
granulka
Combustible granulat compacte fet de serradures premsades o altres materials.

pèndol /ˈpɛn.doɫ/ /ˈpɛn.duɫ/ n masc
wahadło

pèrdua /ˈpɛr.du.ə/ /ˈpɛɾ.ðu.a/ n fem
strata utrata

pèsol /ˈpe.zoɫ/ /ˈpə.zoɫ/ /ˈpɛ.zuɫ/ n masc
groch groszek

pètal /ˈpɛ.taɫ/ /ˈpɛ.təɫ/ n masc
płatek płatek korony

pícea /ˈpi.se.a/ /ˈpi.se.ə/ n fem
świerk

píndola /ˈpin.do.ɫa/ /ˈpin.do.ɫə/ /ˈpin.du.ɫə/ n fem
pigułka

pírcing /ˈpir.siŋ/ /ˈpiɾ.siŋ/ /ˈpiɾ.siŋk/ n masc
piercing

píxel /ˈpik.seɫ/ /ˈpik.səɫ/ n masc
piksel

pòrtic /ˈpɔr.tik/ n masc
portyk

pòstum /ˈpɔs.tum/ adj masc
pośmiertny

pólvora /ˈpoɫ.vo.ɾa/ /ˈpoɫ.vo.ɾə/ /ˈpoɫ.vu.ɾə/ /ˈpoɫ.βo.ɾa/ /ˈpoɫ.βu.ɾə/ n fem
proch
Explosiu compost per diverses substàncies polvoritzades.
(plural) Partícules molt fines obtingudes per reducció d’una substància sòlida.

públic /ˈpu.bɫik/ /ˈpu.βɫik/ /ˈpub.bɫik/ adj masc
publiczny
Comú, que no és privat.

públic /ˈpu.bɫik/ /ˈpu.βɫik/ /ˈpub.bɫik/ n masc
publiczny
Audiència, persones que assisteixen a un acte o espectacle.

públicament /ˌpu.bɫi.kaˈment/ /ˌpu.βɫi.kaˈmen/ /ˌpu.βɫi.kəˈmen/ /ˌpub.bɫi.kaˈmen/ /ˌpub.bɫi.kəˈmen/ /ˌpub.bɫi.kəˈment/ adv
publicznie

quadern /kwaˈðeɾn/ /kwəˈðern/ n masc
zeszyt
Conjunt de fulls de paper plegats, encaixats i units.

quadrat /kwaˈðɾat/ adj masc
kwadratowy kwadrat
Que té la forma d'un quadrat.
kwadrat kwadratowy
(aritmètica) Potència segona d'un número, és a dir, un número elevat a dos.

quadrat /kwaˈðɾat/ n masc
kwadrat kwadratowy
(geometria) Polígon regular quatre costats, és a dir, el quadrat és una figura plana amb quatre costats iguals i que també té tots quatre angles iguals, de noranta graus.

quadre /ˈkwa.ðɾe/ /ˈkwa.ðɾə/ n masc
obraz
Obra pictòrica enquadrada en un marc.

qualificar /kwa.ɫi.fiˈka/ /kwa.ɫi.fiˈkaɾ/ /kwə.ɫi.fiˈka/ v
kwalifikować

qualitat /kwa.ɫiˈtat/ n fem
jakość

quall /ˈkwaʎ/ n masc
podpuszczka
Enzim que té la propietat de quallar la llet, originalment extret de l'estómac dels remugants.

quan /ˈkon/ adv
kiedy
En quin moment o temps en què es realitza una acció.

quan les gallines pixin adv
na świętego nigdy

quant /ˈkwan/ /ˈkwant/ adj
ile
(seguit de substantiu, sovint amb la preposició de) Quina quantitat de.

quantitat /kwan.tiˈtat/ n fem
ilość

quantitatiu /kwan.ti.taˈtiw/ /kwən.ti.təˈtiw/ adj masc
ilościowy

quaranta /koˈɾan.ta/ /koˈɾan.tə/ /kuˈɾan.ta/ /kuˈɾan.tə/ /kwaˈɾan.ta/ /kwəˈɾan.tə/ n masc
czterdzieści
(tennis) Tercer punt guanyat en un joc per un jugador o un equip.

quaranta /koˈɾan.ta/ /koˈɾan.tə/ /kuˈɾan.ta/ /kuˈɾan.tə/ /kwaˈɾan.ta/ /kwəˈɾan.tə/ number
czterdzieści

quaranta-cinc /kwaˌɾan.taˈsiŋ/ /kwaˌɾan.taˈsiŋk/ /kwəˌɾan.təˈsiŋ/ /kwəˌɾan.təˈsiŋk/ number
czterdzieści pięć

quaranta-dos /kwaˌɾan.taˈðos/ /kwəˌɾan.təˈðos/ number
czterdzieści dwa

quaranta-nou /kwaˌɾan.taˈnɔw/ /kwəˌɾan.təˈnɔw/ number
czterdzieści dziewięć

quaranta-quatre /kwaˌɾan.taˈkwa.tɾe/ /kwəˌɾan.təˈkwa.tɾə/ number
czterdzieści cztery

quaranta-set /kwaˌɾan.taˈsɛt/ /kwəˌɾan.təˈsɛt/ number
czterdzieści siedem

quaranta-sis /kwaˌɾan.taˈsis/ /kwəˌɾan.təˈsis/ number
czterdzieści sześć

quaranta-tres /kwaˌɾan.taˈtɾes/ /kwəˌɾan.təˈtɾes/ number
czterdzieści trzy

quaranta-un /kwaˌɾan.taˈun/ /kwəˌɾan.təˈun/ number
czterdzieści jeden

quarantena /kwa.ɾanˈte.na/ /kwə.ɾənˈtə.nə/ /kwə.ɾənˈtɛ.nə/ n fem
kwarantanna

quaresma /koˈɾez.ma/ /koˈɾə.mə/ /kuˈrɛz.mə/ /kuˈɾɛ.mə/ /kwaˈɾez.ma/ /kwəˈɾəz.mə/ /kwəˈɾɛz.mə/ n fem
Wielki Post

quark /ˈkwark/ n masc
kwark

quart number
czwarty
(ordinal) Que va just darrere del tercer.

quartfinalista /ˌkwart.fi.nəˈɫis.tə/ /ˌkwaɾt.fi.naˈɫis.ta/ n neut
ćwierćfinalista

quatre /ˈkwa.tɾe/ number
cztery

quatre-cents /ˌkwa.tɾeˈsens/ /ˌkwa.tɾəˈsens/ number
czterysta

que /ke/ conjunction
że
Nexe copulatiu d'unió, emprat per introduir una frase subordinada.

quedar /keˈða/ /keˈðaɾ/ /kəˈða/ v
spotykać się
Tenir una cita.

quefir /keˈfiɾ/ /kəˈfir/ n masc
kefir

queixa /ˈke.ʃə/ /ˈkej.ʃa/ n fem
skarga

queixal /kejˈʃaɫ/ /keˈʃaɫ/ /kiˈʃaɫ/ /kəˈʃaɫ/ n masc
trzonowiec

queixal del seny n masc
ząb mądrości ósemka

qui /ˈki/ pronoun
kto

quiet /kiˈet/ adj masc
nieruchomy

quilla /ˈki.ʎa/ /ˈki.ʎə/ n fem
stępka kil

quilo /ˈki.ɫo/ /ˈki.ɫu/ n masc
kilo
(col·loquial) quilogram

quilogram /ki.ɫoˈɣɾam/ /ki.ɫuˈɣɾam/ n masc
kilogram

quilòmetre /kiˈɫɔ.me.tɾe/ n masc
kilometr

quim /ˈkim/ n masc
chymus

quimera /kiˈme.ɾa/ /kiˈme.ɾə/ n fem
chimera
Monstre que té forma de meitat lleó i meitat cabra amb ales i cua de drac, filla del monstre Tifó i d'una serp anomenada Equidna.

quinina /kiˈni.na/ /kiˈni.nə/ n masc
chinina

quinqué /kiŋˈke/ n masc
kinkiet

quinze /ˈkin.ze/ number
piętnaście

quinzè /kinˈze/ /kinˈzə/ /kinˈzɛ/ number
piętnasty

quiosc /kiˈɔsk/ n masc
kiosk

quitrà n masc
dziegieć smoła

quixotesc /ki.ʃoˈtesk/ /ki.ʃoˈtəsk/ /ki.ʃuˈtɛsk/ adj masc
donkiszocki
Corresponent o pertanyent al Quixot o al seu gènere literari.

quocient intel·lectual n masc
iloraz inteligencji

quotidià adj masc
codzienny

quàntum /ˈkwan.tum/ n masc
kwant

què /ˈke/ /ˈkə/ /ˈkɛ/ pronoun
co
Pronom interrogatiu que pregunta per l'objecte del discurs, quina cosa?

químic /ˈki.mik/ adj masc
chemiczny
Relatiu o pertanyent a la química.

química /ˈki.mi.ka/ n fem
chemia
Ciència que estudia les substàncies, els elements i el seu comportament.
Forma femenina de químic.

quítxua /ˈki.t͡ʃu.a/ /ˈki.t͡ʃu.ə/ n masc
keczua

quòrum /ˈkwɔ.ɾum/ n masc
kworum

qüestionar /kwes.ti.oˈna/ /kwes.ti.oˈnaɾ/ /kwəs.ti.oˈna/ /kwəs.ti.uˈna/ v
kwestionować
(transitiu) Posar en dubte un fet, una qüestió, l’assumpte què es tracta.

qüestionari /kwes.ti.oˈna.ɾi/ /kwəs.ti.uˈna.ɾi/ n masc
kwestionariusz

rabasta /raˈbas.ta/ /rəˈβas.tə/ n fem
podogonie

rabec /raˈβɛk/ /rəˈβɛk/ n masc
rebeb

racional /ra.si.oˈnaɫ/ /rə.si.oˈnaɫ/ /rə.si.uˈnaɫ/ adj
racjonalny

racionalment /ra.si.oˌnaɫˈmen/ /ra.si.oˌnaɫˈment/ /rə.si.oˌnaɫˈment/ /rə.si.uˌnaɫˈmen/ adv
racjonalnie

racisme /raˈsiz.me/ /rəˈsiz.mə/ n masc
rasizm

racó /raˈko/ /rəˈko/ n masc
kąt
Espai definit per dues parets en angle.

radi n masc
rad
Element químic de nombre atòmic 88 i símbol Ra.

radiació /ra.ði.a.siˈo/ /rə.ði.ə.siˈo/ n fem
promieniowanie

radiador /ra.ði.aˈðo/ /ra.ði.aˈðoɾ/ /rə.ði.əˈðo/ n masc
grzejnik

radical /ra.ðiˈkaɫ/ /rə.ðiˈkaɫ/ adj
klucz

radicalització /ra.ði.ka.ɫi.d͡za.siˈo/ /ra.ði.ka.ɫi.za.siˈo/ /rə.ði.kə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
radykalizacja

radicalitzar /ra.ði.ka.ɫiˈd͡za/ /ra.ði.ka.ɫiˈza/ /ra.ði.ka.ɫiˈzaɾ/ /rə.ði.kə.ɫiˈd͡za/ v
radykalizować

radiodifusió /ˌra.ði.o.ði.fu.ziˈo/ /ˌra.ði.u.ði.fu.ziˈo/ n fem
nadawanie

radó /rəˈðo/ n masc
radon

rai /ˈraj/ n masc
tratwa
Embarcació feta de troncs de fusta, per transportar-los riu avall per les aigües navegables, típic del Pirineu oriental.

raig /ˈrat͡ʃ/ n masc
błyskawica
Emissió de llum que fa la sensació de seguir una línia recta.

raima /ˈraj.ma/ /ˈraj.mə/ n fem
ryza

rajada /raˈʒa.ða/ /rəˈʒa.ðə/ n fem
płaszczka
(peixos) Peix del gènere Raja, de forma romboide, caracteritzat per tenir unes aletes cartilaginoses que, vistes de prop semblen les ratlles d'una pinta.

rajola /raˈd͡ʒɔ.ɫa/ /raˈd͡ʒɔ.ɫɔ/ /raˈʒɔ.ɫa/ n fem
kafelek
Peça plana de ceràmica, sovint de forma quadrada, que es va servir per revestir sòls o parets de banys i cuines
tabliczka
Porció quadriculada d'un bloc de xocolata.

ral·li /ˈra.ɫi/ /ˈraɫ.ɫi/ n masc
rajd

ram /ˈram/ n masc
bukiet

ramat /raˈmat/ /rəˈmat/ n masc
stado

rampa /ˈram.pa/ /ˈram.pə/ n fem
skurcz
Contracció dolorosa d'un múscul.

rancor /raŋˈko/ /raŋˈkoɾ/ /rəŋˈko/ n
uraza

rang /ˈraŋ/ /ˈraŋk/ /ˈraŋk/ n masc
rząd

raonament /ra.o.naˈmen/ /ra.o.naˈment/ /rə.o.nəˈment/ /rə.u.nəˈmen/ n masc
dowodzenie

rap /ˈrap/ n masc
żabnica
(Lophius budegassa)

rapè /raˈpe/ /rəˈpɛ/ n masc
tabaka

raqueta /raˈke.ta/ /rəˈkə.tə/ /rəˈkɛ.tə/ n fem
raketa

rar /ˈrar/ adj masc
rzadki
Que hi ha pocs elements de la mateixa classe, en petit nombre.
dziwny
Poc freqüent, diferent de la normalitat.

raresa /raˈɾe.za/ /rəˈɾə.zə/ /rəˈɾɛ.zə/ n fem
biały kruk

raspall /rasˈpaʎ/ /rəsˈpaj/ /rəsˈpaʎ/ n masc
szczotka
Estri per a desembolicar cabells que té molts brins arrenglerats.

raspallar /ras.paˈʎa/ /ras.paˈʎaɾ/ /rəs.pəˈja/ /rəs.pəˈʎa/ v
czesanie

rastell /rasˈteʎ/ /rəsˈteʎ/ n masc
grabie
Eina en forma de pinta per remoure la terra o arreplegar fulles seques caigudes a terra.

rata /ˈra.tə/ n fem
szczur
Mamífer rosegador de la família dels múrids (Rattus norvegicus).

ratafia /ra.taˈfi.a/ /rə.təˈfi.ə/ n fem
ratafia

ratapinyada /ˌra.ta.piˈɲa.ða/ n fem
nietoperz

ratificació /ra.ti.fi.ka.siˈo/ /rə.ti.fi.kə.siˈo/ n fem
ratyfikacja

ratllar /raʎˈʎa/ /raˈʎa/ /raˈʎaɾ/ /rəʎˈʎa/ /rəˈʎa/ v
starkować
Raspar, generalment un aliment, reduint-lo a trossos petits.

ratolí /rə.toˈɫi/ /rə.tuˈɫi/ n masc
mysz
Petit mamífer rosegador caracteritzat per la llarga cua, els ulls petits i brillants i el cos nerviós i pelut. En especial aquell que viu en les cases com a inquilí no desitjat.
(informàtica) Dispositiu informàtic de diàleg que transmet la informació necessària per al desplaçament de la busca per la pantalla d'un ordinador i que generalment incorpora uns botons per a activar determinades funcions.

ratxa /ˈra.t͡ʃa/ /ˈra.t͡ʃə/ n fem
poryw
Bufada de vent.

rauc /ˈrawk/ n masc
rechot

raucar /rawˈka/ /rawˈkaɾ/ /rəwˈka/ v
rechotać

rave /ˈra.ve/ /ˈra.və/ /ˈra.βe/ /ˈra.βə/ /ˈrejf/ n masc
rzodkiewka
Arrel comestible de la ravenera, de color rogenc.

raça /ˈra.sa/ /ˈra.sə/ n fem
rasa

raïm /rəˈim/ n masc
winogrono winorośl
(normalment no comptable) Fruit de la vinya (Vitis spp.)

raó /raˈo/ n fem
rozum
Facultat humana que permet el pensament.

reacció /re.ak.siˈo/ /re.ək.siˈo/ n fem
reakcja

reacció en cadena de la polimerasa n fem
reakcja łańcuchowa polimerazy

real adj
prawdziwy
Allò que pertany a un món cert, existent, no fictici.

realitat /re.a.ɫiˈtat/ n fem
rzeczywistość

realitzar /re.a.ɫiˈd͡za/ /re.a.ɫiˈza/ /re.a.ɫiˈzaɾ/ v
realizować
Dur a terme, fer real el que es tenia pensat.

rebel·lia /re.beɫˈɫi.a/ /re.βeˈɫi.a/ /rə.bəɫˈɫi.ə/ /rə.βəɫˈɫi.ə/ /rə.βəˈɫi.ə/ n fem
rebelia

rebel·lió /re.beɫ.ɫiˈo/ /re.βe.ɫiˈo/ /rə.bəɫ.ɫiˈo/ /rə.βə.ɫiˈo/ /rə.βəɫ.ɫiˈo/ n fem
rebelia

rebesavi /re.bezˈa.vi/ /re.βezˈa.βi/ /rə.bəzˈa.vi/ /rə.βəzˈa.βi/ n masc
prapradziad

reble /ˈre.bɫe/ /ˈre.βɫe/ /ˈre.βɫə/ /ˈreb.bɫe/ /ˈreb.bɫə/ /ˈrəb.bɫə/ /ˈrɛb.bɫə/ n masc
rumowisko
Conjunt de fragments de materials de construcció usat per omplir buits.

rebló /rebˈbɫo/ /reˈbɫo/ /reˈβɫo/ /rəbˈbɫo/ /rəˈβɫo/ n masc
nit

rebost /reˈβɔst/ /rəˈβɔst/ n masc
spiżarka

rebre /ˈre.bɾe/ /ˈrə.bɾə/ /ˈrɛ.bɾə/ v
dostać
Ser el destinatari d'alguna cosa: d'un cop, d'un missatge, d'un esquitx, d'un premi, d'un honor, d'un insult ...

rebuig /reˈbut͡ʃ/ /rəˈβut͡ʃ/ n masc
odmowa
(esports de pilota) Acció i efecte d'allunyar al màxim la pilota, la bola o el disc de la pròpia porteria per neutralitzar l'acció ofensiva de l'equip adversari.

rebut /reˈbut/ /rəˈβut/ n masc
paragon

rebutjar /re.buˈd͡ʒaɾ/ /re.βuˈd͡ʒa/ /rə.βuˈd͡ʒa/ v
odrzucać
Refusar una oferta o una sol·licitud per indigna.

recent /reˈsen/ /reˈsent/ /rəˈsen/ /rəˈsent/ adj
ostatni

recepció n fem
recepcja
Lloc a l'entrada d'un hotel, en què els hostes demanen habitació i s'inscriuen.
Acte social de curta durada: l'organitzador envia invitacions i ofereix alguna beguda.
(esports de pilota) Acció i efecte de controlar la pilota, la bola, el volant o el disc procedent d'una passada.
(voleibol) Acció de colpejar la pilota procedent d'un servei o una rematada de l'equip adversari.

recepta /reˈsep.ta/ /reˈsɛp.ta/ /rəˈsep.tə/ n fem
recepta przepis
Indicació sobre la manera de preparar un plat, una beguda, un medicament, etc. a partir d’uns ingredients.

receptor /re.sepˈto/ /re.sepˈtoɾ/ n masc
odbiornik
Aparell que rep senyals de comunicació d'un altre aparell a distància d'aquest.

recerca /reˈseɾ.ka/ /rəˈsəɾ.kə/ /rəˈsɛr.kə/ n fem
badania
Conjunt d’activitats de cerca curosa per trobar respostes en un àmbit concret del coneixement.

reciclar /re.siˈkɫa/ /re.siˈkɫaɾ/ /rə.siˈkɫa/ v
poddawać recyklingowi
Donar una nova utilitat a un material que havia estat rebutjat com a inservible.
Aprendre nous continguts per continuar sent una persona laboralment útil.

reciclatge /re.siˈkla.d͡ʒe/ /rə.siˈklad.ʒə/ n masc
recykling
Acció i efecte de reciclar.

recipient /re.si.piˈen/ /re.si.piˈent/ /rə.si.piˈen/ /rə.si.piˈent/ n masc
naczynie

reclamar /re.kɫaˈma/ /re.kɫaˈmaɾ/ /rə.kɫəˈma/ v
potrzebować
Exigir una cosa a la qual se'n té dret.
Demanar la compareixença.

recluta /reˈkɫu.ta/ /rəˈkɫu.tə/ n neut
rekrut

reclutar /re.kɫuˈta/ /re.kɫuˈtaɾ/ /rə.kɫuˈta/ v
werbować

recollir /re.koˈʎi/ /re.koˈʎiɾ/ /re.kuˈʎi/ /rə.koˈʎi/ /rə.kuˈji/ /rə.kuˈʎi/ v
gromadzić

recolzar /re.koɫˈza/ /re.koɫˈzaɾ/ /rə.koɫˈza/ /rə.kuɫˈza/ v
wspierać

recomanació /re.ko.ma.na.siˈo/ /rə.ko.mə.nə.siˈo/ /rə.ku.mə.nə.siˈo/ n fem
rekomendacja

recomanar /re.ko.maˈna/ /re.ko.maˈnaɾ/ /rə.ko.məˈna/ /rə.ku.məˈna/ v
polecać

recompensa /re.komˈpen.sa/ /rə.komˈpɛn.sə/ /rə.kumˈpɛn.sə/ n fem
nagroda

recompensar /re.kom.penˈsa/ /re.kom.penˈsaɾ/ /rə.kum.pənˈsa/ v
nagradzać

reconsiderar /re.kon.si.ðeˈɾa/ /re.kon.si.ðeˈɾaɾ/ /rə.kon.si.ðəˈɾa/ /rə.kun.si.ðəˈɾa/ v
ponownie rozważać

reconstruir /re.kons.tɾuˈi/ /re.kons.tɾuˈiɾ/ /rə.kons.tɾuˈi/ /rə.kuns.tɾuˈi/ v
odbudować

reconèixer /re.koˈne.ʃe/ /re.koˈnej.ʃe/ /re.koˈnej.ʃeɾ/ /rə.koˈnə.ʃə/ /rə.kuˈnɛ.ʃə/ v
rozpoznawać rozpoznać
Distingir, adonar-se d'allò que ja era conegut.
poznać rozpoznać
Acceptar, admetre allò que es dubtava.

record /reˈkɔɾt/ /rəˈkɔrt/ n masc
pamiątka wspomnienie

recordar /re.korˈða/ /re.koɾˈða/ /re.koɾˈðaɾ/ /rə.koɾˈða/ /rə.kurˈda/ /rə.kurˈða/ v
pamiętać

rectangle /rekˈtaŋ.ɡɫe/ /rəkˈtaŋ.ɡɫə/ n masc
prostokąt

recte /ˈrɛk.te/ /ˈrɛk.tə/ n masc
odbytnica
Part final de l'intestí.

rector /rekˈto/ /rekˈtoɾ/ /reˈtoɾ/ /rədˈdu/ /rəkˈto/ /rətˈto/ adj masc
rektor

recuperació /re.ku.pe.ɾa.siˈo/ n fem
poprawa
(bàdminton) Fase quarta d'un cop, corresponent al moviment de retorn a la posició d'espera.

recíproc /reˈsi.pɾok/ /rəˈsi.pɾuk/ adj masc
wzajemny

recórrer /reˈko.re/ /reˈko.reɾ/ /rəˈko.rə/ v
przeczytać
Fer un trajecte.

redefinir /re.ðe.fiˈni/ /re.ðe.fiˈniɾ/ /rə.ðə.fiˈni/ v
przedefiniować

reduir /re.ðuˈi/ /re.ðuˈiɾ/ /rə.ðuˈi/ v
zmniejszać
disminuir

reemplaçar /re.em.pɫaˈsa/ /re.em.pɫaˈsaɾ/ /rə.əm.pɫəˈsa/ v
zamieniać

refer /reˈfe/ /reˈfeɾ/ /rəˈfe/ v
przerabiać
Tornar a fer.

referir /re.feˈɾi/ /re.feˈɾiɾ/ /rə.fəˈɾi/ v
odesłać

referència /re.feˈɾɛn.si.a/ n masc
upominanie
Fet de referir o referir-se.

referèndum /re.feˈɾɛn.dum/ /rə.fəˈɾɛn.dum/ n masc
referendum

reflació /re.fɫa.siˈo/ /rə.fɫə.siˈo/ n fem
reflacja

reflex /reˈfɫɛks/ /rəˈfɫɛks/ n masc
odbicie
Cosa que es veu reflectida.
odruch refleks
Reacció fisiològica i involuntària davant d'un estímul, l’ordre de la qual s'origina a la medul·la espinal.

reflexiu /re.fɫekˈsiw/ /rə.fɫəkˈsiw/ adj masc
zwrotny

reflexió /re.fɫek.siˈo/ /rə.fɫək.siˈo/ n fem
odbicie
Acció de reflexionar.

reformar /re.forˈma/ /re.foɾˈmaɾ/ /rə.furˈma/ v
reformować
Modificar una cosa amb la intenció de millorar-la.

reforç /reˈfɔɾs/ /rəˈfɔrs/ n masc
wsparcie

refredar /re.fɾeˈða/ /re.fɾeˈðaɾ/ /rə.fɾəˈða/ v
chłodzić
Reduir la temperatura.

refredat /re.fɾeˈðat/ /rə.fɾəˈðat/ n masc
przeziębienie

refugiat /re.fu.d͡ʒiˈat/ /re.fu.ʒiˈat/ /rə.fu.ʒiˈat/ n masc
uchodźca

regal /reˈɣaɫ/ n masc
dar podarunek

regalar /re.ɣaˈɫa/ /re.ɣaˈɫaɾ/ /rə.ɣəˈɫa/ v
podarować
Obsequiar graciosament amb un present.

regar /reˈɣa/ /reˈɣaɾ/ /rəˈɣa/ v
podlewać

regent /reˈd͡ʒent/ /reˈʒen/ /rəˈʒen/ /rəˈʒent/ n neut
regent regentka

reggaeton /re.ɣeˈton/ n masc
reggaeton

regiment /re.d͡ʒiˈmen/ /re.d͡ʒiˈment/ /re.ʒiˈmen/ /rə.ʒiˈmen/ /rə.ʒiˈment/ n masc
pułk regiment

regional /re.d͡ʒi.oˈnaɫ/ /re.ʒi.oˈnaɫ/ /rə.ʒi.oˈnaɫ/ /rə.ʒi.uˈnaɫ/ adj
regionalny

registre /reˈd͡ʒis.tɾe/ /reˈʒis.tɾe/ /rəˈʒis.tɾə/ n masc
dziennik

regió /re.d͡ʒiˈo/ /re.ʒiˈo/ n fem
region obszar

regla /ˈre.ɣɫa/ /ˈre.ɣɫə/ /ˈreɡ.ɡɫa/ /ˈreɡ.ɡɫə/ n fem
zasada reguła
Norma, guia.

regle /ˈre.ɣɫe/ /ˈre.ɣɫə/ /ˈreɡ.ɡɫe/ /ˈreɡ.ɡɫə/ n masc
linijka

regna /ˈreŋ.na/ /ˈreŋ.nə/ /ˈreɡ.na/ n fem
wodze cugiel

regnat /reŋˈnat/ /reɡˈnat/ /rəŋˈnat/ n masc
panowanie

regne /ˈreŋ.ne/ /ˈreŋ.nə/ /ˈreɡ.ne/ n masc
królestwo
Estat governat o representat per una monarquia.
Classificació dels ens naturals.

regularment /re.ɣuˌɫarˈmen/ /re.ɣuˌɫaɾˈmen/ /re.ɣuˌɫaɾˈment/ /rə.ɣuˌɫarˈmen/ /rə.ɣuˌɫaɾˈment/ adv
regularnie

regència /reˈd͡ʒɛn.si.a/ /reˈʒɛn.si.a/ /rəˈʒɛn.si.ə/ n fem
regencja

rehabilitació n fem
rehabilitacja

rei /ˈrɛj/ n masc
król
Cap del regne, monarca.
(escacs) Peça dels escacs a prendre per guanyar la partida i que es mou una sola casa en totes direccions.

rei dels peixos n masc
królem śledziowym

reial /reˈjaɫ/ /rəˈjaɫ/ adj
królewski

reina /ˈrej.na/ /ˈrɛj.nə/ n fem
królowa
Forma femenina de rei.

reineta meridional n fem
rzekotka śródziemnomorska
Zool. (Hyla meridionalis Boettger 1874) Espècie de granota.

reintegració /re.in.te.ɣɾa.siˈo/ /rə.in.tə.ɣɾə.siˈo/ n fem
reintegracja

reiterar /re.i.teˈɾa/ /re.i.teˈɾaɾ/ /rə.i.təˈɾa/ v
powtarzać

reixa /ˈre.ʃa/ /ˈrej.ʃa/ n fem
krata

relació /re.ɫa.siˈo/ /rə.ɫə.siˈo/ n fem
związek

relació sexual n fem
stosunek płciowy

relatiu /re.ɫaˈtiw/ adj masc
relatywny
Que està en relació amb alguna cosa

relaxació /re.ɫak.sa.siˈo/ /rə.ɫək.sə.siˈo/ n fem
relaksacja

relaxant /re.ɫakˈsan/ /re.ɫakˈsant/ /rə.ɫəkˈsan/ /rə.ɫəkˈsant/ adj
odprężający

relaxar /re.ɫakˈsa/ /re.ɫakˈsaɾ/ /rə.ɫəkˈsa/ v
poluzować

religió /re.ɫi.d͡ʒiˈo/ /re.ɫi.ʒiˈo/ n fem
religia

religiós /re.ɫi.d͡ʒiˈos/ /re.ɫi.ʒiˈos/ n masc
religijny

rella /ˈre.ʎa/ /ˈre.ʎə/ /ˈrə.ʎə/ /ˈrɛ.jə/ /ˈrɛ.ʎə/ n fem
lemiesz

relleu /reˈʎew/ /rəˈʎew/ n masc
relief

relliscar /re.ʎisˈka/ /re.ʎisˈkaɾ/ /rə.ʎisˈka/ v
poślizgnąć się

rellotge /reˈʎɔ.d͡ʒe/ n masc
zegar

rellotger /re.ʎoˈd͡ʒe/ /re.ʎoˈd͡ʒeɾ/ /rə.ʎoˈd͡ʒe/ /rə.ʎuˈd͡ʒe/ n masc
zegarmistrz
(professions) Un artesà que fa, repara o ven rellotges.

relíquia /reˈɫi.ki.a/ /rəˈɫi.ki.ə/ n fem
przeżytek

rem /ˈrem/ /ˈrəm/ /ˈrɛm/ n masc
wiosło wioślarstwo
Instrument de fusta que es fa servir per remar.

remar /reˈma/ /reˈmaɾ/ /rəˈma/ v
wiosłować

remarcable /re.marˈkab.bɫe/ /re.maɾˈka.bɫe/ /re.maɾˈka.βɫe/ /rə.mərˈka.βɫə/ /rə.mərˈkab.bɫə/ /rə.məɾˈkab.bɫə/ adj
wybitny

rematar /re.maˈta/ /re.maˈtaɾ/ /rə.məˈta/ v
wykańczać
Acabar de matar.

remei /reˈmej/ /rəˈməj/ /rəˈmɛj/ n masc
środek lek

remodelar /re.mo.ðeˈɫa/ /re.mo.ðeˈɫaɾ/ /rə.mo.ðəˈɫa/ /rə.mu.ðəˈɫa/ v
remontować

remolatxa /re.moˈɫa.t͡ʃa/ /rə.moˈɫa.t͡ʃə/ /rə.muˈɫa.t͡ʃə/ n fem
burak

remolc /reˈmoɫk/ /rəˈmoɫk/ n masc
przyczepa

remolcar /re.moɫˈka/ /re.moɫˈkaɾ/ /rə.moɫˈka/ /rə.muɫˈka/ v
holować

remolí /re.moˈɫi/ /rə.moˈɫi/ /rə.muˈɫi/ n masc
wir

remot /reˈmɔt/ /rəˈmɔt/ adj masc
daleki
Poc probable.

ren /ˈren/ /ˈrɛn/ n masc
renifer karibu

renal /reˈnaɫ/ /rəˈnaɫ/ adj
nerkowy
Relatiu al ronyó.

rendible /renˈdi.bɫe/ /renˈdi.βɫe/ /renˈdib.bɫe/ /rənˈdi.βɫə/ /rənˈdib.bɫə/ adj
dochodowy
Que té una bona rendibilitat.

rendició /ren.di.siˈo/ /rən.di.siˈo/ n fem
kapitulacja

rendir /renˈdi/ /renˈdiɾ/ /rənˈdi/ v
poddać się
Donar-se per vençut a l'enemic, posant-se a la seva disposició.

reni n masc
ren

renovable /re.noˈva.bɫe/ /re.noˈβa.βɫe/ /re.noˈβab.bɫe/ /rə.noˈvab.bɫə/ /rə.nuˈvab.bɫə/ /rə.nuˈβa.βɫə/ /rə.nuˈβab.bɫə/ adj
odnawialny

rentadora /ren.taˈðo.ɾa/ /rən.təˈðo.ɾə/ n fem
pralka

rentar /renˈta/ /renˈtaɾ/ v
myć

renyar /reˈɲa/ /reˈɲaɾ/ /rəˈɲa/ v
łajać

repeló /re.peˈɫo/ /rə.pəˈɫo/ n masc
skórka

repensar /re.penˈsa/ /re.penˈsaɾ/ /rə.pənˈsa/ v
przemyśleć

repetició n fem
powtórzenie
(esports de raqueta) Acció i efecte de tornar a començar un intercanvi de cops en substitució de l'anterior, que no compta a efectes de puntuació com a conseqüència d'una anul·lació.

repetir /re.peˈti/ /re.peˈtiɾ/ /rə.pəˈti/ v
powtarzać powtórzyć

reporter /re.porˈte/ /re.poɾˈteɾ/ /rə.poɾˈte/ /rə.purˈte/ n masc
reporter

represa /reˈpɾe.za/ /rəˈpɾə.zə/ /rəˈpɾɛ.zə/ n fem
reasumpcja
Acció de reprendre de nou una activitat després d’una interrupció.

representació /re.pɾe.zen.ta.siˈo/ /rə.pɾə.zən.tə.siˈo/ n fem
reprezentacja
Grup de persones que assisteixen a una cita en nom d'una altra persona o d'una entitat.
Interpretar els actors una obra teatral davant d'un públic.
Expressió, mitjançant símbols, d'una realitat.

representant /re.pɾe.zenˈtan/ /re.pɾe.zenˈtant/ /rə.pɾə.zənˈtan/ /rə.pɾə.zənˈtant/ adj neut
reprezentatywny

representar /re.pɾe.zenˈta/ /re.pɾe.zenˈtaɾ/ /rə.pɾə.zənˈta/ v
reprezentować
Imitar la figura d'una cosa a través d'un dibuix o esquema.
Substituir algú en la funció dels seus drets.

repressió /re.pɾe.siˈo/ /rə.pɾə.siˈo/ n fem
represja

represàlia /re.pɾeˈza.ɫi.a/ n fem
odwet

reproducció /re.pɾo.ðuk.siˈo/ /rə.pɾo.ðuk.siˈo/ /rə.pɾu.ðuk.siˈo/ n fem
prokreacja

repte /ˈrep.te/ /ˈrəp.tə/ /ˈrɛp.tə/ n masc
wyzwanie
Objectiu que hom dona prioritat i que requereix cert esforç.
Acte d'empènyer a algú a un enfrontament.

republicà /re.pu.bɫiˈka/ /re.pu.βɫiˈka/ /re.pub.bɫiˈka/ /rə.pu.βɫiˈka/ /rə.pub.bɫiˈka/ adj masc
republikański

reputació /re.pu.ta.siˈo/ /rə.pu.tə.siˈo/ n fem
reputacja

república /reˈpu.bɫi.ka/ /reˈpu.βɫi.ka/ /reˈpub.bɫi.ka/ /rəˈpu.βɫi.kə/ /rəˈpub.bɫi.kə/ n fem
rzeczpospolita republika

república bananera n fem
republika bananowa

res /ˈre/ /ˈres/ /ˈrəs/ /ˈrɛ/ /ˈrɛs/ pronoun
nic
(negatiu) Cap cosa, buit o absència.

resar /raˈza/ /reˈza/ /reˈzaɾ/ /rəˈza/ /rəˈza/ v
modlić się

rescat /resˈkat/ /rəsˈkat/ n masc
ratunek
Acció de rescatar.
okup
Preu que es paga per obtenir la llibertat d'algú.

rescindir /re.sinˈdi/ /re.sinˈdiɾ/ /rə.sinˈdi/ /rəs.sinˈdi/ v
wypowiadać

resclosa /resˈkɫɔ.za/ /resˈkɫɔ.zɔ/ n fem
jaz

resident /re.ziˈðen/ /re.ziˈðent/ /rə.ziˈðen/ /rə.ziˈðent/ adj
mieszkaniec
Que resideix.

resident /re.ziˈðen/ /re.ziˈðent/ /rə.ziˈðen/ /rə.ziˈðent/ n neut
mieszkaniec
Ministre o ministra que resideix prop d'un govern estranger, de grau inferior al d'ambaixador.
Metge o metgessa que realitza el període de formació anomenat residència.

residir /re.ziˈði/ /re.ziˈðiɾ/ /rə.ziˈði/ v
mieszkać

residència /re.ziˈðɛn.si.a/ /rə.ziˈðɛn.si.ə/ n fem
mieszkanie

resiliència /re.zi.ɫiˈɛn.si.a/ /rə.zi.ɫiˈɛn.si.ə/ n fem
odporność

resina /reˈzi.na/ /rəˈzi.nə/ n fem
żywica
(halterofília, boxa, pilota basca) Substància polvoritzada que s'aplica a la sola d'una bota, el terra d'un ring o bé l'empunyadura d'una pala o una paleta, utilitzada per a facilitar al màxim l'adherència de l'esportista amb la superfície de contacte.

resistència /re.zisˈtɛn.si.a/ n fem
oporność
Acció i efecte de resistir o resistir-se.

resolució /re.zo.ɫu.siˈo/ /rə.zo.ɫu.siˈo/ /rə.zu.ɫu.siˈo/ n fem
decyzja
Acció de resoldre.
(videojocs) Mesura de la quantitat d'informació que es pot mostrar en un dispositiu digital.

respectable /res.pekˈta.bɫe/ /res.pekˈta.βɫe/ /res.pekˈtab.bɫe/ /rəs.pəkˈta.βɫə/ /rəs.pəkˈtab.bɫə/ adj
godny szacunku
Digne de respecte.

respectar /res.pekˈta/ /res.pekˈtaɾ/ /rəs.pəkˈta/ v
szanować
Oferir respecte a alguna cosa, en especial a les persones.

respecte /resˈpɛk.te/ /rəsˈpek.tə/ /rəsˈpɛk.tə/ n masc
respekt

respectivament /res.pekˌti.vaˈment/ /res.pekˌti.βaˈmen/ /rəs.pəkˌti.vəˈmen/ /rəs.pəkˌti.vəˈment/ /rəs.pəkˌti.βəˈmen/ adv
odpowiednio

respectuós /res.pek.tuˈos/ adj masc
atencjonalny

respiració /res.pi.ɾa.siˈo/ /rəs.pi.ɾə.siˈo/ n fem
oddychanie

respirar /res.piˈɾa/ /res.piˈɾaɾ/ v
oddychać

respondre /resˈpɔn.dɾe/ v
odpowiadać
(transitiu) Dir quelcom en resposta a una demanda.

responsabilitat /res.pon.sa.bi.ɫiˈtat/ /rəs.pon.sə.bi.ɫiˈtat/ /rəs.pun.sə.bi.ɫiˈtat/ n fem
odpowiedzialność

responsable /res.ponˈsa.bɫe/ /res.ponˈsa.βɫe/ /res.ponˈsab.bɫe/ /rəs.ponˈsab.bɫə/ /rəs.punˈsa.βɫə/ /rəs.punˈsab.bɫə/ adj
odpowiedzialny
Que ha de respondre sobre algú o alguna cosa.

resposta /resˈpɔs.ta/ /resˈpɔs.tɔ/ n fem
odpowiedź
Acció de respondre una pregunta, una acusació o una objecció, o a qui el crida o li truca.
Allò que es diu o s'escriu per contestar una pregunta.

ressonància /re.soˈnan.si.a/ /rə.suˈnan.si.ə/ n fem
rezonans

restar /resˈta/ /resˈtaɾ/ /rəsˈta/ v
zostawać
No moure’s del lloc on hom és.

restaurant /res.tawˈɾan/ /res.tawˈɾant/ /rəs.təwˈɾan/ /rəs.təwˈɾant/ n masc
restauracja

restaurar /res.tawˈɾa/ /res.tawˈɾaɾ/ /rəs.təwˈɾa/ v
odnowić

resultat /re.zuɫˈtat/ n masc
rezultat wynik

resurrecció /re.zu.rek.siˈo/ /rə.zu.rək.siˈo/ n fem
zmartwychwstanie

retina /reˈti.na/ /rəˈti.nə/ n fem
siatkówka

retrat /reˈtɾat/ /rəˈtɾat/ n masc
portret

retratar /re.tɾaˈta/ /re.tɾaˈtaɾ/ /rə.tɾəˈta/ v
portretować

retrovirus /re.tɾoˈvi.ɾus/ /re.tɾoˈβi.ɾus/ /rə.tɾoˈvi.ɾus/ /rə.tɾuˈvi.ɾus/ /rə.tɾuˈβi.ɾus/ n masc
retrowirus

retrovisor /re.tɾo.viˈzoɾ/ /re.tɾo.βiˈzo/ /re.tɾo.βiˈzoɾ/ /rə.tɾo.viˈzo/ /rə.tɾu.viˈzo/ /rə.tɾu.βiˈzo/ n masc
lusterko wsteczne

retòrica /reˈtɔ.ɾi.ka/ /rəˈtɔ.ɾi.kə/ n fem
retoryka

reunió /re.u.niˈo/ n fem
spotkanie
Conjunt de persones que es troben formalment per tractar algun tema, i el mateix acte.

revelar /re.veˈɫaɾ/ /re.βeˈɫa/ /rə.vəˈɫa/ /rə.βəˈɫa/ v
odkrywać
Fer conèixer alguna cosa amagada.
Fer visible una imatge impressionada en un suport fotosensible.

revisió /re.vi.ziˈo/ /re.βi.ziˈo/ /rə.vi.ziˈo/ /rə.βi.ziˈo/ n fem
powtórka

revolucionari /re.vo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /re.βo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /rə.vo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /rə.vu.ɫu.si.uˈna.ɾi/ /rə.βu.ɫu.si.uˈna.ɾi/ adj masc
rewolucyjny
Relatiu o pertanyent a la revolució.

revolucionari /re.vo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /re.βo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /rə.vo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /rə.vu.ɫu.si.uˈna.ɾi/ /rə.βu.ɫu.si.uˈna.ɾi/ n masc
rewolucyjny
Individu partidari de la revolució.

revolució /re.vo.ɫu.siˈo/ /re.βo.ɫu.siˈo/ /rə.vo.ɫu.siˈo/ /rə.vu.ɫu.siˈo/ n fem
rewolucja przewrót
Canvi dràstic polític, social o econòmic.

rialla /riˈa.jə/ /riˈa.ʎa/ /riˈa.ʎə/ n fem
śmiech

riba /ˈri.ba/ n fem
brzeg

ribot /riˈβɔt/ n masc
strug

ric /ˈrik/ adj masc
bogaty
Amb molts diners o recursos.

ridícul /riˈði.kuɫ/ adj masc
śmieszny
Que fa que altres se'n riguin per vergonyós, fora de lloc o per diferent.

rierol /ri.eˈɾɔɫ/ n masc
strumień

rifa /ˈri.fa/ /ˈri.fə/ n fem
losowanie

rima /ˈri.ma/ /ˈri.mə/ n fem
rym
Concordança fonètica entre paraules a partir de la darrera vocal accentuada, especialment al final dels versos d'un poema.

rinoceront /ri.no.seˈɾon/ /ri.no.seˈɾont/ /ri.no.səˈɾɔnt/ /ri.nu.səˈɾɔn/ n masc
nosorożec

riquesa /riˈke.za/ /riˈkə.zə/ /riˈkɛ.zə/ n fem
bogactwo

risc n masc
ryzyko zagrożenie

rissar /riˈsa/ /riˈsaɾ/ v
refować

ritme /ˈrid.me/ n masc
rytm

ritu /ˈri.tu/ n masc
rytuał

riu n masc
rzeka
Curs d'aigua que flueix de manera força contínua.

riure /ˈriw.ɾe/ n masc
śmiech śmiać się
El resultat de l'acció de riure.

riure /ˈriw.ɾe/ v
śmiać się rechotać
Fer un moviment facial repetitiu, i sovint incontrolat, amb la boca, normalment acompanyat de so, que expressa alegria sobtada o burla.

rival /riˈvaɫ/ /riˈvaɫ/ /riˈβaɫ/ n neut
rywal

rivalitat /ri.va.ɫiˈtat/ /ri.və.ɫiˈtat/ /ri.βa.ɫiˈtat/ /ri.βə.ɫiˈtat/ n fem
rywalizacja

ro /ˈro/ n fem
rho

roba /ˈrɔ.ba/ /ˈrɔ.βa/ /ˈrɔ.βɔ/ /ˈrɔ.βə/ n fem
odzież

robar /roˈba/ /roˈbaɾ/ /roˈβa/ /ruˈba/ v
kraść

robatori /ro.baˈtɔ.ɾi/ /ro.bəˈtɔ.ɾi/ /ru.bəˈtɔ.ɾi/ /ru.βəˈtɔ.ɾi/ n masc
rozbój

robot /roˈbɔt/ /ruˈbɔt/ n masc
robot
Màquina amb certa capacitat de decisió que duu a terme tasques de forma autònoma, en especial la que té forma humanoide.
(tennis de taula) Màquina que llança pilotes al camp d'un jugador, utilitzada per a practicar diferents tipus de cops en les sessions d'entrenament.

robust /roˈbust/ /ruˈbust/ /ruˈβust/ adj masc
krzepki

robí /roˈbi/ /ruˈbi/ /ruˈβi/ n masc
rubin
Pedra preciosa molt dura, lluenta i no molt pesant, de color rosa o carmí.

robòtica /roˈbɔ.ti.ka/ /roˈbɔ.ti.kə/ /ruˈbɔ.ti.kə/ /ruˈβɔ.ti.kə/ n fem
robotyka

roca /ˈrɔ.ka/ /ˈrɔ.kɔ/ n fem
skała
Objecte mineral gran, en contrast amb la pedra que es considera petita.

roda /ˈrɔ.ða/ /ˈrɔ.ðɔ/ n fem
koło
Objecte circular, on normalment el diàmetre és molt més gran que la base, i que pot girar al voltant de l’eix central, facilitant el moviment de vehicles o de peces mecàniques.

roda de fira n fem
diabelski młyn

rodamón /ˌrɔ.ðaˈmon/ /ˌrɔ.ðəˈmon/ n neut
obieżyświat

rodi n masc
rod

rodó /roˈðo/ /ruˈðo/ adj masc
okrągły
De forma de cercle.

roentgeni n masc
roentgen

roibos /ˈroj.βos/ /ˈrɔj.βos/ n masc
rooibos

rol /ˈrɔɫ/ n masc
rola
Conjunt de documents que es porten a bord d'una nau on consta la llista dels membres de la tripulació, entre altres dades.
Conjunt de funcions, pautes, comportaments que una societat determinada espera que una persona compleixi segons el seu estatus social adquirit o atribuït.

rom /ˈrom/ n masc
rum
(aliments) Beguda alcohòlica basada en la canya de sucre.

romaji /roˈma.d͡ʒi/ /roˈma.ʒi/ /ruˈma.ʒi/ n masc
romaji

romana /roˈma.nə/ /ruˈma.nə/ n fem
bezmian

romanista /ro.maˈnis.ta/ /ro.maˈnis.te/ /ro.məˈnis.tə/ /ru.məˈnis.tə/ n neut
romanista
Expert en dret romà.
Estudiós de la romanística, les llengües romàniques.

romanització /ro.ma.ni.d͡za.siˈo/ /ro.ma.ni.za.siˈo/ /ru.mə.nid.zə.siˈo/ n fem
latynizacja

romanx /roˈmaɲʃ/ /ruˈmaɲʃ/ n masc
romansz
Varietat occidental del retoromànic parlat en el cantó suís dels Grisons.

romanès /ro.məˈnəs/ /ru.məˈnɛs/ n masc
rumuński
(masculí singular) Llengua romànica parlada principalment a Romania i a Moldàvia.

romaní /ro.maˈni/ /ro.məˈni/ /ru.məˈni/ n masc
rozmaryn
(botànica) Arbust mediterrani de la família de les labiades, amb fulles glàndules que contenen olis aromàtics, usades com a condiment i amb propietats estimulants (Rosmarinus officinalis).

rombe /ˈrom.be/ /ˈrom.bə/ n masc
romb

romà /roˈma/ /ruˈma/ adj masc
rzymski
Relatiu o pertanyent a l'església romana i a la seva litúrgia.

romà /roˈma/ /ruˈma/ n masc
Rzymianin
Habitant de Roma.

romàntic /roˈman.tik/ /ruˈman.tik/ adj masc
romantyczny

roncar /roŋˈka/ /roŋˈkaɾ/ /ruŋˈka/ v
chrapać

ronyó /roˈɲo/ /ruˈɲo/ n masc
nerka
Cadascun dels dos òrgans de l'aparell circulatori i excretori de les persones i dels altres animals vertebrats encarregats de filtrar i netejar la sang. Es troben a banda i banda del cos en la part de l'abdomen just sota les costelles.

roquet /roˈket/ /roˈkət/ /ruˈkɛt/ n masc
rokieta
Sobrepellís amb mànegues ajustades o amples en punta.

rorqual comú n masc
płetwal zwyczajny

rorqual d'aleta blanca n masc
płetwal karłowaty

ros /ˈros/ /ˈrɔs/ adj masc
blond

rosa /ˈrɔ.za/ /ˈrɔ.zɔ/ adj
różowy róż
De color de la rosa.

rosa /ˈrɔ.za/ /ˈrɔ.zɔ/ n fem
róża różowy
(botànica) Flor que cria el roser.

rosa /ˈrɔ.za/ /ˈrɔ.zɔ/ n masc
różowy róż
Color format a partir del vermell i el blanc.

rosada /roˈza.ða/ /roˈza.ðə/ /ruˈza.ðə/ n fem
rosa

rosari /roˈza.ɾi/ /ruˈza.ɾi/ n masc
różaniec
(religió) Pregària tradicional de l'església catòlica, consistent en la recitació de tres sèries d'oracions, en la qual es commemoren els 15 misteris principals de la vida de Cirst i de la verge.

rosbif /rozˈbif/ /ˌrɔzˈbif/ n masc
rostbef

rosegador /ro.ze.ɣaˈðo/ /ro.ze.ɣaˈðoɾ/ /ro.zə.ɣəˈðo/ /ru.zə.ɣəˈðo/ adj masc
gryzoń
Que rossega.

rosegador /ro.ze.ɣaˈðo/ /ro.ze.ɣaˈðoɾ/ /ro.zə.ɣəˈðo/ /ru.zə.ɣəˈðo/ n masc
gryzoń
(masculí) Individu del grup d'animals que forma un ordre dins dels mamífers. Es caracteritza per tenir quatres potes, normalment curtes, cua, i uns incisius especialment llargs que no para de moure (rosegar) per desgastar-los i evitar que creixin en excés.

rosegar /ro.zeˈɣa/ /ro.zeˈɣaɾ/ /ro.zəˈɣa/ /ru.zəˈɣa/ v
gryźć
Un fort sentiment, turmentar continuadament.

rosella /roˈze.ʎa/ /roˈze.ʎə/ /ruˈze.ʎə/ n fem
mak mak polny

rossinyol /ro.siˈɲɔɫ/ /ru.siˈɲɔɫ/ n masc
słowik
Ocell de la família dels muscicàpids, notable pel seu cant (Luscinia megarhynchos).

rostir /rosˈti/ /rosˈtiɾ/ /rusˈti/ v
piec

rostit /rosˈtit/ /rusˈtit/ n masc
pieczeń

rostoll /rosˈtoʎ/ /rusˈtoj/ /rusˈtoʎ/ n masc
ścierń

rotar /roˈta/ /roˈtaɾ/ /ruˈta/ v
bekać

rotonda /roˈton.da/ /roˈton.də/ /ruˈton.də/ n fem
rondo
Cruïlla amb un illot central i una calçada circular on conflueixen les diferents vies d’intersecció.

roure /ˈrɔw.ɾe/ /ˈrɔw.ɾə/ n masc
dąb dębina

rovell /roˈveʎ/ /roˈvəʎ/ /roˈβeʎ/ /ruˈvɛj/ /ruˈβɛʎ/ n masc
rdza
Pàtina rogenca que agafa el ferro quan es podreix.
żółtko
Nucli d'un ou, de color ataronjat.

rubidi n masc
rubid

ruble /ˈru.bɫe/ /ˈru.βɫe/ /ˈru.βɫə/ /ˈrub.bɫe/ /ˈrub.bɫə/ n masc
rubel

ruca /ˈru.ka/ /ˈru.kə/ n fem
rukola
Herba de la família de les brassicàcies, de flors amb quatre pètals en creu blanquinoses o groguenques, de fulles amb sabor picant usades en amanides o com a condiment i de llavors que se n’obté un oli emprat en medicina popular per a la ronquera (Eruca vesicaria).

rugbi n masc
rugby

ruixar /rujˈʃa/ /rujˈʃaɾ/ /ruˈʃa/ v
rozpylać

ruixat /rujˈʃat/ /ruˈʃat/ n masc
ulewa

rumb /ˈrum/ /ˈrump/ /ˈrump/ n masc
kurs

rumor n
plotka

rural /ruˈɾaɫ/ adj
wiejski

rus adj masc
rosyjski ruski
Relatiu o pertanyent a Rússia.

rus n masc
rosyjski
(només singular) Llengua eslava oriental parlada a Rússia i en bona part dels altres països de l'antiga URSS, en alguns d'aquests darrers també com a llengua oficial.

rusc /ˈrusk/ n masc
ul

russo-ucraïnès /ˌru.so.kɾə.iˈnəs/ /ˌru.so.u.kɾa.iˈnes/ /ˌru.su.kɾə.iˈnɛs/ adj masc
rosyjsko-ukraiński

ruta /ˈru.ta/ /ˈru.tə/ n fem
szlak

ruteni n masc
ruten

rutherfordi /ru.tərˈfɔr.di/ n masc
rutherford

ruïna /ruˈi.na/ n fem
ruina

ràbia /ˈra.bi.a/ n fem
szał
Ira, sentiment d'odi i agressivitat.
wścieklizna
Malaltia vírica transmesa pels gossos.

ràdio /ˈra.ði.o/ /ˈra.ði.u/ n fem
radio
Dispositiu receptor de radiodifusió, radioreceptor.

ràfega /ˈra.fe.ɣa/ n fem
poryw

ràpid /ˈra.pit/ adj masc
szybki
Que va a molta velocitat.

ràpidament /ˌra.pi.ðaˈmen/ /ˌra.pi.ðaˈment/ /ˌra.pi.ðəˈmen/ /ˌra.pi.ðəˈment/ adv
szybko
D’una manera ràpida.

rèdit /ˈrɛ.ðit/ n masc
dochód

règim /ˈrɛ.d͡ʒim/ /ˈrɛ.ʒim/ n masc
reżim

rèptil /ˈrɛp.tiɫ/ n masc
gad

rígid /ˈri.d͡ʒit/ /ˈri.ʒit/ adj masc
sztywny

rímel /ˈri.meɫ/ /ˈri.məɫ/ n masc
maskara

ròtula /ˈrɔ.tu.ɫa/ /ˈrɔ.tu.ɫə/ n fem
rzepka

rústic /ˈrus.tik/ adj masc
rustykalny

sa /sa/ /sə/ adj masc
zdrowy
Que té salut i no està malalt.

sa i estalvi adj masc
cały i zdrowy

saba /ˈsa.ba/ n fem
sok

sabana /saˈba.na/ /səˈβa.nə/ n fem
sawanna

sabata /saˈba.ta/ n fem
but

sabater /sa.baˈteɾ/ /sa.βaˈte/ /sə.βəˈte/ n masc
szewc
Persona que fa o ven sabates.

sabatilla /sa.baˈti.ʎa/ /sə.βəˈti.ʎə/ n fem
kapeć
Sabata lleugera per estar per casa.

saber /saˈbeɾ/ /saˈβe/ v
znać wiedzieć
(transitiu) Conèixer o tenir notícia d'alguna cosa.
wiedzieć
(transitiu) Estar instruït o ser destre en algun art o facultat.

saboga /saˈbɔ.ɣa/ /saˈβɔ.ɣa/ /saˈβɔ.ɣɔ/ /səˈβɔ.ɣə/ n fem
parposz aloza
(Alosa alosa)

sabonera /sa.boˈne.ɾa/ /sə.boˈne.ɾə/ /sə.buˈne.ɾə/ /sə.βuˈne.ɾə/ n fem
mydelniczka

sabor /saˈboɾ/ /səˈbo/ /səˈβor/ n
smak

sabotejar /sa.bo.teˈd͡ʒaɾ/ /sa.βo.teˈd͡ʒa/ /sa.βo.teˈʒa/ /sə.bo.təˈd͡ʒa/ /sə.bu.təˈʒa/ /sə.βu.təˈʒa/ v
sabotować

sabre /ˈsa.bɾe/ /ˈsa.βɾə/ n masc
szabla
Arma blanca normalment d'un sol tall, amb la fulla corba cap enrere i llarga, utilitzada principalment per la cavalleria.

sabó /saˈbo/ n masc
mydło

sac /ˈsak/ n masc
worek
Receptacle de roba.
(futbol americà) Placatge efectuat contra un quarterback en possessió de la pilota que està situat darrere la línia de scrimmage.

sacerdot /sa.seɾˈðɔt/ n masc
ksiądz

sacerdotessa /sa.seɾ.ðoˈte.sa/ /sə.sər.duˈtɛ.sə/ /sə.sər.ðuˈtɛ.sə/ /sə.səɾ.ðoˈtə.sə/ n fem
kapłanka

sacre /ˈsa.kɾe/ /ˈsa.kɾə/ n masc
krzyż

sacrifici /sa.kɾiˈfi.si/ /sə.kɾiˈfi.si/ n masc
ofiara

safata /saˈfa.ta/ /səˈfa.tə/ n fem
tacka taca

safir /səˈfir/ n masc
szafir

safrà /səˈfɾa/ n masc
szafran

sagnant /saŋˈnan/ /saɡˈnan/ /saɡˈnant/ /səŋˈnan/ /səŋˈnant/ adj
krwawy
De l’acció, acte o situació en què es vessa sang.

sagnar /saŋˈna/ /saɡˈna/ /saɡˈnaɾ/ /səŋˈna/ v
krwawić
(intransitiu) Perdre sang un ésser viu, vessar-la.

sagrament /sa.ɣɾaˈmen/ /sa.ɣɾaˈment/ /sə.ɣɾəˈmen/ n masc
sakrament

sagrat /saˈɣɾat/ /səˈɣɾat/ adj masc
święty

sagristà /sa.ɣɾisˈta/ /sə.ɣɾisˈta/ n masc
zakrystian

sal n fem
sól
Substància blanca de clorur de sodi, obtinguda principalment de l’aigua de mar, usada com a condiment i conservant.
(química) Compost derivat de la neutralització d’un àcid amb una base o un metall.

sala /ˈsa.ɫa/ n fem
pokój

sala d'operacions n fem
blok operacyjny

salar /saˈɫa/ /saˈɫaɾ/ /səˈɫa/ v
solić
Posar sal en aliments o begudes, especialment quan és en excés.

salari /saˈɫa.ɾi/ /səˈɫa.ɾi/ n masc
pensja płaca
Retribució del treballador (assalariat) pel seu treball.

saler /saˈɫe/ /saˈɫeɾ/ /səˈɫe/ n masc
solniczka

saliva /saˈɫi.va/ /saˈɫi.βa/ /səˈɫi.və/ /səˈɫi.βə/ n fem
ślina

salivar /sa.ɫiˈvaɾ/ /sa.ɫiˈβa/ /sə.ɫiˈva/ /sə.ɫiˈβa/ v
ślinić się

salmó /səɫˈmo/ adj
łosoś
Que és de color rosat com el salmó.

salmó /səɫˈmo/ n masc
łosoś
Peix de la família dels salmònids amb la carn vermella que neix, es reprodueix i mort en aigües dolces tot i viure la major part de la seva vida en aigua salada (Salmo salar).
Color rosa ataronjat com la carn del peix Salmo salar.

salsa /ˈsaɫ.sa/ /ˈsaɫ.sə/ n fem
sos
Acompanyament semilíquid del menjar per donar-li millor sabor.

salsitxa /səɫˈsi.t͡ʃə/ n fem
kiełbasa

salt /ˈsaɫ/ /ˈsaɫt/ n masc
skok
Moviment cap endavant o cap amunt, conseqüència de saltar.

saltamartí /ˌsaɫ.ta.maɾˈti/ /ˌsaɫ.tə.mərˈti/ n masc
konik polny
Insecte saltador de l’ordre dels ortòpters, de color verd.

saltar /saɫˈta/ /saɫˈtaɾ/ v
skakać skoczyć
Fer un moviment elevant els dos peus del terra per impulsar-se cap amunt o cap endavant.
skakać
Passar per alt, ometre.

saltiri /saɫˈti.ɾi/ /səɫˈti.ɾi/ n masc
psałterz
Recull de salms.

saludar /sa.ɫuˈða/ /sa.ɫuˈðaɾ/ /sə.ɫuˈða/ v
witać

salut /saˈɫut/ Interjection
na zdrowie
Exclamació feta en esternudar.

salut /saˈɫut/ n fem
zdrowie
Estat de benestar físic i absència de malaltia.

salut /saˈɫut/ n masc
pozdrowienie
Salutació, acció de saludar.

salvador /saɫ.vaˈðoɾ/ /saɫ.βaˈðo/ /saɫ.βaˈðoɾ/ /səɫ.vəˈðo/ /səɫ.βəˈðo/ n masc
ratowniczka

salvar /saɫˈvaɾ/ /saɫˈβa/ /səɫˈva/ /səɫˈβa/ v
ratować

salvatge /saɫˈva.d͡ʒe/ /saɫˈβa.d͡ʒe/ /səɫˈva.d͡ʒə/ adj
dziki
No domesticat.

salze /ˈsaɫ.ze/ n masc
wierzba

samari /səˈma.ɾi/ n masc
samar

samarreta /sa.maˈre.ta/ /sə.məˈrə.tə/ /sə.məˈrɛ.tə/ n fem
podkoszulek
Peça interior de roba que cobreix bona part del tronc, normalment fins poc més enllà de la cintura.
t-shirt
Peça de roba lleugera de coll tancat i màniga curta.

samogitià /sa.mo.d͡ʒi.tiˈa/ /sə.mu.ʒi.tiˈa/ n masc
żmudzki
Llengua bàltica de Samogítia, o dialecte lituà de l'oest de Lituània.

sanció /san.siˈo/ /sən.siˈo/ n fem
sankcja

sandàlia /sanˈða.ɫi.a/ /sənˈða.ɫi.ə/ n fem
sandał

sang /ˈsaŋ/ /ˈsaŋk/ /ˈsaŋk/ n fem
krew

sanglot /saŋˈɡɫot/ /səŋˈɡɫot/ n masc
szloch
Sospir amb inspiració i expiració convulsives.

sanglotar /saŋ.ɡɫoˈta/ /saŋ.ɡɫoˈtaɾ/ /səŋ.ɡɫoˈta/ /səŋ.ɡɫuˈta/ v
szlochać
Fer sanglots.

sangonera /saŋ.ɡoˈne.ɾa/ /səŋ.ɡoˈne.ɾə/ /səŋ.ɡuˈne.ɾə/ n fem
pijawka

sant /sent/ /sənt/ /ˈsan/ /ˈsant/ adj masc
święty
Venerable per motius religiosos.

sant /sent/ /sənt/ /ˈsan/ /ˈsant/ n masc
święty
Títol amb què l'Església catòlica distingeix a les persones que han realitzat dos miracles en nom del cristianisme.

sant i senya n masc
odzew

sarcàsticament /sarˌkas.ti.kaˈmen/ /saɾˌkas.ti.kaˈmen/ /saɾˌkas.ti.kaˈment/ /sərˌkas.ti.kəˈmen/ /səɾˌkas.ti.kəˈment/ adv
sarkastycznie

sarcòfag /saɾˈkɔ.fak/ /sərˈkɔ.fək/ n masc
sarkofag

sard adj masc
język sardyński
Relatiu o pertanyent a Sardenya, als seus habitants o a la seva llengua.

sard n masc
język sardyński
Natiu de Sardenya.
(només singular) Llengua històricament parlada a Sardenya.

sardina /sərˈdi.nə/ n fem
sardynka

sargantana /saɾ.ɣanˈta.na/ n fem
jaszczurka

sastre /ˈsas.tɾe/ n masc
krawiec

sastressa /sasˈtɾe.sa/ /səsˈtɾə.sə/ /səsˈtɾɛ.sə/ n fem
krawcowa

satisfacció /sa.tis.fak.siˈo/ /sə.tis.fək.siˈo/ n fem
zadowolenie

satisfer /sa.tisˈfe/ /sa.tisˈfeɾ/ /sə.tisˈfe/ v
zadowalać zadowolić
Acomplir un anhel o una necessitat.

saturnisme /sa.tuɾˈniz.me/ /sə.turˈniz.mə/ n masc
ołowica

satèl·lit /saˈtɛɫ.ɫit/ /səˈtɛɫ.ɫit/ n masc
satelita

sauna /ˈsaw.na/ /ˈsaw.nə/ n fem
sauna

savi /ˈsa.βi/ adj masc
mądry
Assenyat, que actua apropiadament.

savi /ˈsa.βi/ n masc
metoda
Persona que acumula molts sabers, molts coneixements.

saviesa /sa.viˈe.za/ /sa.βiˈe.za/ /sə.viˈə.zə/ /sə.viˈɛ.zə/ /sə.βiˈɛ.zə/ n fem
mądrość

saxòfon /sakˈsɔ.fon/ /səkˈsɔ.fon/ /səkˈsɔ.fun/ n masc
saksofon

seaborgi /siˈβɔr.ɡi/ n masc
seaborg

sec /ˈsek/ /ˈsək/ /ˈsɛk/ adj masc
suchy
Sense humitat o amb poca aigua.

seca /ˈse.ka/ /ˈsə.kə/ /ˈsɛ.kə/ n fem
mennica

secant /seˈkan/ /seˈkant/ /səˈkan/ /səˈkant/ adj
sekans

secret /seˈkɾet/ /səˈkɾet/ /səˈkɾət/ /səˈkɾɛt/ adj masc
sekretny tajny
Que la seva comprensió resulta difícil o es té insuficients coneixements.

secret /seˈkɾet/ /səˈkɾet/ /səˈkɾət/ /səˈkɾɛt/ n masc
sekret tajemnica

secretar /se.kɾeˈta/ /se.kɾeˈtaɾ/ /sə.kɾəˈta/ v
wydzielać

secretari /se.kɾeˈta.ɾi/ /sə.kɾəˈta.ɾi/ n masc
sekretarka

secta /ˈsɛk.ta/ /ˈsɛk.tɛ/ n fem
sekta

sector /sekˈto/ /sekˈtoɾ/ /səkˈto/ n masc
sektor

secularització /se.ku.la.ri.za.siˈo/ /se.ku.ɫa.ri.d͡za.siˈo/ /sə.ku.ɫə.rid.za.siˈo/ n fem
sekularyzacja

seda /ˈse.ða/ /ˈsə.ðə/ /ˈsɛ.ðə/ n fem
jedwab

sedentari /se.ðenˈta.ɾi/ /sə.ðənˈta.ɾi/ adj masc
osiadły

sedició /se.ði.siˈo/ /sə.ði.siˈo/ n fem
bunt

sediment /se.ðiˈment/ /sə.ðiˈmen/ n masc
osad

seduir /se.ðuˈi/ /se.ðuˈiɾ/ /sə.ðuˈi/ v
uwodzić uwieść
Guanyar-se una persona el favor sexual d'una altra.

segar /seˈɣa/ /seˈɣaɾ/ /səˈɣa/ v
żąć
(agricultura) Tallar plantes (blat, etc.) per a arreplegar-les.

segell /seˈd͡ʒeʎ/ /seˈʒeʎ/ /səˈʒeʎ/ n masc
znaczek znaczek pocztowy
Paper petit estampat que cal enganxar en l'element a tractar i que demostra un pagament previ a un dels següents serveis: enviament per correu d'una carta, postal o paquet o bé realització d'una gestió mitjançant un document (instància, pòlissa, etc).

segellar /se.d͡ʒeˈʎa/ /se.d͡ʒeˈʎaɾ/ /se.ʒeˈʎa/ /sə.ʒəˈʎa/ v
banderolować

segle /ˈse.ɣɫe/ /ˈse.ɣɫə/ /ˈseɡ.ɡɫe/ /ˈseɡ.ɡɫə/ /ˈsɛ.ɣɫə/ /ˈsɛɡ.ɡɫə/ n masc
stulecie wiek

segon /seˈɣon/ n masc
sekunda
Unitat de temps del sistema internacional que equival a la duració de 9.192.631.770 períodes de radiació corresponents a la transició entre dos nivells de l'estructura hiperfina de l'estat fonamental del cesi 133.

segon /seˈɣon/ number
drugi
(ordinal) Que va just darrere del primer.

segons /seˈɣons/ /səˈɣons/ conjunction
podług wedle

segrest /seˈɣɾest/ /səˈɣɾest/ n masc
porwanie

seguici /seˈɣi.si/ /səˈɣi.si/ n masc
świta

seguir /seˈɣi/ /seˈɣiɾ/ /səˈɣi/ v
śledzić iść za
Anar darrere d'algú o d’alguna cosa que es mou en la mateixa direcció.

segur /seˈɣu/ /seˈɣuɾ/ /səˈɣu/ adj masc
bezpieczny
ferm, sense perill
pewny
cert, evident

seguretat /se.ɣu.ɾeˈtat/ n fem
bezpieczeństwo
Absència de perill, qualitat de segur.

segó /seˈɣo/ /səˈɣo/ n masc
otręby

següent /seˈɣwen/ /seˈɣwent/ /səˈɣwen/ /səˈɣwent/ adj
następny

seient /seˈjen/ /seˈjent/ /səˈjen/ /səˈjent/ n masc
siedzenie

seixanta /sejˈʃan.ta/ /seˈʃan.ta/ /siˈʃan.ta/ /siˈʃan.tə/ /ʃiˈʃan.ta/ /ʃiˈʃan.tə/ number
sześćdziesiąt

seixanta-cinc /sejˌʃan.taˈsiŋ/ /sejˌʃan.taˈsiŋk/ /seˌʃan.taˈsiŋ/ /səˌʃan.təˈsiŋ/ /səˌʃan.təˈsiŋk/ number
sześćdziesiąt pięć

seixanta-cinquè /sejˌʃan.ta.siŋˈke/ /seˌʃan.ta.siŋˈke/ /səˌʃan.tə.siŋˈkə/ /səˌʃan.tə.siŋˈkɛ/ number
sześćdziesiąty piąty

seixanta-dos /sejˌʃan.taˈðos/ /seˌʃan.taˈðos/ /səˌʃan.təˈðos/ number
sześćdziesiąt dwa

seixanta-dosè /sejˌʃan.ta.ðoˈze/ /seˌʃan.ta.ðoˈze/ /səˌʃan.tə.ðoˈzə/ /səˌʃan.tə.ðuˈzɛ/ number
sześćdziesiąty drugi

seixanta-nou /sejˌʃan.taˈnɔw/ /seˌʃan.taˈnɔw/ /səˌʃan.təˈnɔw/ number
sześćdziesiąt dziewięć

seixanta-novè /sejˌʃan.ta.noˈve/ /sejˌʃan.ta.noˈβe/ /seˌʃan.ta.noˈβe/ /səˌʃan.tə.noˈvə/ /səˌʃan.tə.nuˈvɛ/ /səˌʃan.tə.nuˈβɛ/ number
sześćdziesiąty dziewiąty

seixanta-quatre /sejˌʃan.taˈkwa.tɾe/ /seˌʃan.taˈkwa.tɾe/ /səˌʃan.təˈkwa.tɾə/ number
sześćdziesiąt cztery

seixanta-quatrè /sejˌʃan.ta.kwaˈtɾe/ /seˌʃan.ta.kwaˈtɾe/ /səˌʃan.tə.kwəˈtɾə/ /səˌʃan.tə.kwəˈtɾɛ/ number
sześćdziesiąty czwarty

seixanta-set /sejˌʃan.taˈsɛt/ /seˌʃan.taˈsɛt/ /səˌʃan.təˈsɛt/ number
sześćdziesiąt siedem

seixanta-setè /sejˌʃan.ta.seˈte/ /seˌʃan.ta.seˈte/ /səˌʃan.tə.səˈtə/ /səˌʃan.tə.səˈtɛ/ number
sześćdziesiąty siódmy

seixanta-sis /sejˌʃan.taˈsis/ /seˌʃan.taˈsis/ /səˌʃan.təˈsis/ number
sześćdziesiąt sześć

seixanta-sisè /sejˌʃan.ta.siˈze/ /seˌʃan.ta.siˈze/ /səˌʃan.tə.siˈzə/ /səˌʃan.tə.siˈzɛ/ number
sześćdziesiąty szósty

seixanta-tres /sejˌʃan.taˈtɾes/ /seˌʃan.taˈtɾes/ /səˌʃan.təˈtɾes/ number
sześćdziesiąt trzy

seixanta-tresè /sejˌʃan.ta.tɾeˈze/ /seˌʃan.ta.tɾeˈze/ /səˌʃan.tə.tɾəˈzə/ /səˌʃan.tə.tɾəˈzɛ/ number
sześćdziesiąty trzeci

seixanta-un /sejˌʃan.taˈun/ /seˌʃan.taˈun/ /səˌʃan.təˈun/ number
sześćdziesiąt jeden

seixanta-vuitè /sejˌʃan.ta.vujˈte/ /sejˌʃan.ta.βujˈte/ /seˌʃan.ta.βwiˈte/ /səˌʃan.tə.vujˈtə/ /səˌʃan.tə.vujˈtɛ/ /səˌʃan.tə.βujˈtɛ/ number
sześćdziesiąty ósmy

seixantè /se.ʃanˈte/ /sej.ʃanˈte/ /sə.ʃənˈtə/ /sə.ʃənˈtɛ/ number
sześćdziesiąty

seleccionar /se.ɫek.si.oˈna/ /se.ɫek.si.oˈnaɾ/ /sə.ɫək.si.uˈna/ v
selekcjonować

selecció /se.ɫek.siˈo/ /sə.ɫək.siˈo/ n fem
selekcja

seleni /səˈɫɛ.ni/ n masc
selen

selenita /se.ɫeˈni.ta/ /sə.ɫəˈni.tə/ n fem
selenit
Sulfat de calç cristal·litzat.

sella /ˈse.ʎa/ /ˈse.ʎə/ n fem
siodło

semblant /semˈbɫan/ /semˈbɫant/ /səmˈbɫan/ /səmˈbɫant/ adj
podobny
Que és gairebé igual a un altre.

semblar /semˈbɫa/ /semˈbɫaɾ/ /səmˈbɫa/ v
wyglądać

sembrar /semˈbɾa/ /semˈbɾaɾ/ /səmˈbɾa/ v
siać

semen /ˈse.men/ /ˈsɛ.mən/ n masc
sperma

seminari /se.miˈna.ɾi/ /sə.miˈna.ɾi/ n masc
seminarium
Institució catòlica on es formen i eduquen els qui volen ser sacerdots.
Curs breu de formació amb sessions de treball de grup sota la tutela d'un professor especialitzat.

sempre /ˈsem.pɾe/ adv
zawsze

semàfor /seˈma.foɾ/ /səˈma.foɾ/ /səˈma.fur/ n masc
światła uliczne sygnalizacja

semàntica /seˈman.ti.ka/ /səˈman.ti.kə/ n fem
semantyka

senat /seˈnat/ /səˈnat/ n masc
senat

sencer /senˈse/ /senˈseɾ/ /sənˈsə/ /sənˈsɛ/ adj masc
cały

senegalès /sə.nə.ɣəˈɫəs/ /sə.nə.ɣəˈɫɛs/ adj masc
Senegalczyk
Relatiu o pertanyent a Senegal.

senegalès /sə.nə.ɣəˈɫəs/ /sə.nə.ɣəˈɫɛs/ n masc
Senegalczyk
Persona que habita o és originària de Senegal.

senglar /seŋˈɡɫa/ /səŋˈɡɫa/ n masc
dzik

sensacional /sen.sa.si.oˈnaɫ/ /sən.sə.si.uˈnaɫ/ adj
sensacyjny

sensació n fem
uczucie

sense /ˈsen.sa/ /ˈsen.se/ /ˈsən.sə/ /ˈsɛn.sə/ preposition
bez

sensepapers /ˌsen.se.paˈpes/ /ˌsen.se.paˈpeɾs/ /ˌsen.sə.pəˈpes/ /ˌsən.sə.pəˈpes/ /ˌsɛn.sə.pəˈpes/ n neut
nieudokumentowana imigrantka

sensible /senˈsi.bɫe/ /senˈsi.βɫe/ /senˈsib.bɫe/ /sənˈsi.βɫə/ /sənˈsib.bɫə/ adj
drażliwy
Que està dotat de sensibilitat.

sensor /senˈso/ /senˈsoɾ/ /sənˈso/ n masc
czujnik

sentiment /sen.tiˈmen/ /sen.tiˈment/ /sən.tiˈmen/ /sən.tiˈment/ n masc
uczucie
Experiència subjectiva de l'emoció, estable i més o menys duradora.

sentimental /sen.ti.menˈtaɫ/ /sən.ti.mənˈtaɫ/ adj
sentymentalny

sentimentalment /sen.ti.menˌtaɫˈmen/ /sen.ti.menˌtaɫˈment/ /sən.ti.mənˌtaɫˈmen/ /sən.ti.mənˌtaɫˈment/ adv
sentymentalnie

sentir /senˈti/ /senˈtiɾ/ v
czuć
Percebre amb els sentits, tret del visual.
słyszeć
Percebre sons mitjançant l'oïda.

sentir-se /senˈtiɾ.se/ /sənˈtir.sə/ v
czuć
Adonar-se del propi estat físic.

sentit /senˈtit/ n masc
sens
Intencionalitat d’allò que es diu.

sentència /senˈtɛn.si.a/ /sənˈtɛn.si.ə/ n fem
wyrok

seny /ˈseɲ/ /ˈsəɲ/ /ˈsɛɲ/ n masc
rozsądek
Qualitat de ponderar les conseqüències dels actes abans de portar-los a terme.

senyal /seˈɲaɫ/ /siˈɲaɫ/ n masc
znak sygnał
Marca feta a alguna cosa.
sygnał
Indicació per anar a alguna part o que conté alguna informació (especialment a trànsit).
(beisbol) Gest fet pel receptor al llançador amb la mà descoberta per a demanar-li un llançament determinat.

senyor /seˈɲo/ /seˈɲoɾ/ /siˈɲo/ /siˈɲoɾ/ /səˈɲo/ /səˈɲu/ n masc
pan
(usat especialment pels nens) Home gran o desconegut.

senyora /seˈɲo.ɾa/ /səˈɲo.ɾə/ n fem
pani
Tractament de cortesia donat a una dona.

separació /se.pa.ɾa.siˈo/ /se.pə.ɾə.siˈo/ n fem
separacja

separadament /se.paˌɾa.ðaˈmen/ /se.paˌɾa.ðaˈment/ /sə.pəˌɾa.ðəˈmen/ /sə.pəˌɾa.ðəˈment/ adv
oddzielnie

separar /se.paˈɾa/ /se.paˈɾaɾ/ /sə.pəˈɾa/ v
separować

septentrional /sep.ten.tɾi.oˈnaɫ/ /səp.tən.tɾi.uˈnaɫ/ adj
północny

sepulcre /seˈpuɫ.kɾe/ /səˈpuɫ.kɾə/ n masc
grobowiec

seqüela /seˈkwɛ.ɫa/ /seˈkwɛ.ɫɛ/ /səˈkwɛ.ɫə/ n fem
sequel
Conseqüència produïda arran d'un fet.
ciąg dalszy
(literatura, cinema, videojocs) Producte audiovisual que pertany a una saga en relació amb aquell que el precedeix.

seqüència /seˈkwɛn.si.a/ /səˈkwɛn.si.ə/ n fem
kolejność

ser /ˈse/ /ˈser/ /ˈseɾ/ /ˈsə/ /ˈsɛ/ /ˈsɛr/ v
być
ésser, existir

serbi adj masc
serbski
Relatiu a Sèrbia o la seva llengua.

serbi n masc
serbski
(només singular) Llengua eslava pròpia de Sèrbia.

serbocroat /ˌsɛr.bu.kɾuˈat/ /ˌsɛɾ.bo.kɾoˈat/ n masc
serbsko-chorwacki

serclet /seɾˈkɫet/ /sərˈkɫɛt/ /səɾˈkɫət/ n masc
ateryna atlantycka

serendipitat /se.ɾen.di.piˈtat/ /sə.ɾən.di.piˈtat/ n fem
szczęśliwy zbieg okoliczności

serf /ˈserf/ n masc
kmieć

sergent /serˈd͡ʒen/ /seɾˈd͡ʒen/ /seɾˈd͡ʒent/ /sərˈʒen/ /səɾˈʒent/ n masc
sierżant

serietat /se.ɾi.eˈtat/ /sə.ɾi.əˈtat/ n fem
powaga

seriós /se.ɾiˈos/ /sə.ɾiˈos/ adj masc
poważny

serjant /serˈd͡ʒan/ /seɾˈd͡ʒan/ /seɾˈd͡ʒant/ /sərˈʒan/ /səɾˈʒant/ n masc
imadło

sermó /seɾˈmo/ /sərˈmo/ n masc
kazanie

serp n fem
wąż
Rèptil sense extremitats (Serpentes).

serra /ˈsa.rə/ /ˈsa.rɛ/ /ˈsɛ.ra/ /ˈsɛ.rɛ/ n fem
piła piłka
Fulla d’acer que no té dents i serveix per tallar la pedra amb l'ajuda d'aigua i sorra.

serralada /se.raˈɫa.ða/ /sə.rəˈɫa.ðə/ n fem
łańcuch

serrar /seˈra/ /seˈˈɾaɾ// /səˈra/ v
piłować
Fer servir la serra o el xerrac.
Tancar la mà fortament, agafant la d'un altre.

servei de córner n masc
rzut rożny

servent /serˈβen/ /seɾˈvent/ /seɾˈβen/ /sərˈben/ /sərˈven/ /səɾˈvent/ n masc
służący

servidor /ser.βiˈðo/ /seɾ.viˈðoɾ/ /seɾ.βiˈðoɾ/ /sər.biˈðo/ /səɾ.viˈðo/ n masc
serwer
(informàtica) Ordinador que emmagatzema informació per fer-la accessible a través d'una xarxa informàtica.
(pilota, esports de raqueta) Jugador encarregat de posar la pilota o el volant en joc.

servir /serˈβi/ /seɾˈviɾ/ /seɾˈβi/ /sərˈbi/ /səɾˈvi/ v
służyć
Ésser apte o propi a un ús.
serwować
(esports de pilota) Posar la pilota, la bola, el volant o el disc en joc.

serè /seˈɾe/ /səˈɾə/ /səˈɾɛ/ adj masc
spokojny

sessió /se.siˈo/ /sə.siˈo/ n fem
sesja
Reunió oficial dels membres d'una junta administrativa o d'un jutjat.
Temps de treball entre l'inici de la jornada i el primer descans o entre un descans i el següent, en alguns oficis com ara el de fotògraf, informàtic, etc.
Cadascuna de les projeccions d'una pel·lícula en un cinema.

set /ˈset/ /ˈsət/ /ˈsɛt/ n fem
pragnienie
Necessitat, desig o sensació de necessitar beure.

set /ˈset/ /ˈsət/ /ˈsɛt/ number
siedem
(cardinal) Sis més un.
(valor ordinal) Setè, setena.

set-cents /ˌsɛtˈsens/ number
siedemset

setanta /seˈtan.ta/ number
siedemdziesiąt

setanta-cinc /seˌtan.taˈsiŋ/ /seˌtan.taˈsiŋk/ /səˌtan.təˈsiŋ/ /səˌtan.təˈsiŋk/ number
siedemdziesiąt pięć

setanta-dos /seˌtan.taˈðos/ /səˌtan.təˈðos/ number
siedemdziesiąt dwa

setanta-dosè /seˌtan.ta.ðoˈze/ /səˌtan.tə.ðoˈzə/ /səˌtan.tə.ðuˈzɛ/ number
siedemdziesiąty drugi

setanta-nou /seˌtan.taˈnɔw/ /səˌtan.təˈnɔw/ number
siedemdziesiąt dziewięć

setanta-quatre /seˌtan.taˈkwa.tɾe/ /səˌtan.təˈkwa.tɾə/ number
siedemdziesiąt cztery

setanta-set /seˌtan.taˈsɛt/ /səˌtan.təˈsɛt/ number
siedemdziesiąt siedem

setanta-sis /seˌtan.taˈsis/ /səˌtan.təˈsis/ number
siedemdziesiąt sześć

setanta-tres /seˌtan.taˈtɾes/ /səˌtan.təˈtɾes/ number
siedemdziesiąt trzy

setanta-un /seˌtan.taˈun/ /səˌtan.təˈun/ number
siedemdziesiąt jeden

setanta-unè /seˌtan.ta.uˈne/ /səˌtan.tə.uˈnə/ /səˌtan.tə.uˈnɛ/ number
siedemdziesiąty pierwszy

setembre /səˈtem.bɾə/ n masc
setembre wrzesień
Novè mes de l'any.

setge /ˈse.d͡ʒe/ /ˈse.d͡ʒə/ /ˈsɛ.d͡ʒə/ n masc
oblężenie
Acció d'assetjar, encerclament d'una població, fortalesa, vaixell... per a bloquejar-la o per a combatre-la.

setmana /semˈma.na/ /seˈma.na/ n fem
tydzień

setmanal /se.maˈnaɫ/ /sem.maˈnaɫ/ adj
cotygodniowy

setze /ˈse.d͡ze/ number
szesnaście

setzè /seˈd͡ʒe/ /sədˈʒɛ/ number
szesnasty

setí /seˈti/ /səˈti/ n masc
atłas

seu /ˈsew/ /ˈsəw/ /ˈsɛw/ n fem
biskupstwo
Lloc o centre de poder o autoritat.

seu /ˈsew/ /ˈsəw/ /ˈsɛw/ pronoun
jego
Allò (una cosa en masculí) d'ell, d’ella, d’ells o d’elles.

seure /ˈsɛw.ɾe/ v
siadać

sexe /ˈsɛk.se/ /ˈsɛk.sə/ n masc
płeć
Conjunt de les peculiaritats bioquímiques, fisiològiques i orgàniques que divideixen els individus d'una espècie en mascles i femelles i fan possible entre ells, mitjançant els adequats processos de conjugació o fecundació, una periòdica modificació de la informació genètica.
seks płeć
Sexualitat, activitat sexual.

sexual /sek.suˈaɫ/ /sək.suˈaɫ/ adj
seksualny

sexualitat /sek.su.a.ɫiˈtat/ /sək.su.ə.ɫiˈtat/ n fem
seksualność

si conjunction
jeżeli jeśli
Nexe condicional que introdueix un supòsit, una premissa.

siberià /si.be.ɾiˈa/ /si.βə.ɾiˈa/ adj masc
syberyjski
Relatiu o pertanyent a Sibèria.

siberià /si.be.ɾiˈa/ /si.βə.ɾiˈa/ n masc
syberyjski
Persona que habita o és originària de Sibèria.

sicilià adj masc
sycylijski
Originari, pertanyent o relatiu a Sicília.

sifó /siˈfo/ n masc
syfon
Tub encorbat amb un extrem més baix que l’altra i que permet passar un líquid tot superant un nivell més alt a ambdós extrems.
Canonada amb una curvatura que reté el líquid i impedeix el pas de gasos.

sigma /ˈsiɡ.ma/ /ˈsiɡ.mə/ n fem
sigma

signar /siŋˈna/ /siɡˈna/ /siɡˈnaɾ/ v
podpisywać
Una persona, posar la seva signatura en un escrit o una obra.

signe /ˈsiŋ.ne/ /ˈsiɡ.ne/ n masc
znak

significar /siŋ.ni.fiˈka/ /siɡ.ni.fiˈka/ /siɡ.ni.fiˈkaɾ/ v
znaczyć oznaczać
Voler dir, ser equivalent, tenir com a conseqüència.

significat /siŋ.ni.fiˈkat/ /siɡ.ni.fiˈkat/ n masc
znaczenie

significatiu /siŋ.ni.fi.kaˈtiw/ /siɡ.ni.fi.kaˈtiw/ adj masc
znaczny

significativament /siŋ.ni.fi.kaˌti.βaˈmen/ /siŋ.ni.fi.kəˌti.vəˈmen/ /siŋ.ni.fi.kəˌti.vəˈment/ /siɡ.ni.fi.kaˌti.vaˈment/ /siɡ.ni.fi.kaˌti.βaˈmen/ adv
znacznie

sikh /ˈsik/ /ˈsix/ adj
sikh
Relatiu al sikhisme o als seus seguidors.

sikh /ˈsik/ /ˈsix/ n neut
sikh
Membre o practicant del sikhisme.

silenci /siˈɫen.si/ n masc
cisza milczenie
Estat d'absència de soroll o de no parlar.

silenciosament /si.ɫen.siˌo.zaˈmen/ /si.ɫen.siˌo.zaˈment/ /si.ɫən.siˌo.zəˈmen/ /si.ɫən.siˌo.zəˈment/ adv
bezdźwięcznie

silici n masc
krzem

sil·logisme /si.ɫoˈd͡ʒiz.me/ /si.ɫoˈʒiz.me/ /si.ɫuˈʒiz.mə/ /siɫ.ɫoˈd͡ʒiz.me/ /siɫ.ɫoˈʒiz.me/ /siɫ.ɫoˈʒiz.mə/ /siɫ.ɫuˈʒiz.mə/ n masc
sylogizm

sil·làbic /siɫˈɫa.bik/ /siˈɫa.βik/ adj masc
sylabowy
Pertanyent o relatiu a la síl·laba.
sylabiczny
(lingüística) Que és el nucli d'una síl·laba.

simbiosi /sim.biˈɔ.zi/ n fem
symbioza

simbolitzar /sim.bo.ɫiˈd͡za/ /sim.bo.ɫiˈza/ /sim.bo.ɫiˈzaɾ/ /sim.bu.ɫiˈd͡za/ v
symbolizować

simbòlic /simˈbɔ.ɫik/ adj masc
symboliczny
Relatiu al símbol.

simbòlicament /simˌbɔ.ɫi.kaˈmen/ /simˌbɔ.ɫi.kaˈment/ /simˌbɔ.ɫi.kəˈmen/ /simˌbɔ.ɫi.kəˈment/ adv
symbolicznie

simetria /si.meˈtɾi.a/ /si.məˈtɾi.ə/ n fem
symetria

simfonia /siɱ.foˈni.a/ /siɱ.foˈni.ə/ /siɱ.fuˈni.ə/ n fem
symfonia

simitarra /si.miˈta.ra/ /si.miˈta.rə/ n fem
bułat

simonia /si.moˈni.a/ /si.moˈni.ə/ /si.muˈni.ə/ n fem
symonia

simpatia /sim.paˈti.a/ /sim.pəˈti.ə/ n fem
sympatia

simple /ˈsim.pɫe/ adj
prosty
Que no presenta complexitat, que no és res més que allò.

simplificació n fem
uproszczenie
Resultat d'haver simplificat.

simplificar /sim.pɫi.fiˈka/ /sim.pɫi.fiˈkaɾ/ v
upraszczać

simposi /simˈpɔ.zi/ n masc
sympozjum

simptomàtic /sim.toˈma.tik/ /sim.tuˈma.tik/ adj masc
symptomatyczny

simpàtic /simˈpa.tik/ adj masc
współczujący
Degut a la simpatia, a l’afecció induïda.

simulació n fem
symulacja

simular /si.muˈɫa/ v
symulować

simultàniament /si.muɫˌta.ni.aˈmen/ /si.muɫˌta.ni.aˈment/ /si.muɫˌta.ni.əˈmen/ /si.muɫˌta.ni.əˈment/ adv
jednocześnie

simètric /siˈmɛ.tɾik/ adj masc
symetryczny

sincer /sinˈse/ /sinˈseɾ/ adj masc
szczery
Dit de la persona que diu la veritat, honesta.

sincretisme /siŋ.kɾeˈtiz.me/ /siŋ.kɾəˈtiz.mə/ n masc
synkretyzm

sinergia /si.neɾˈʒi.a/ /si.nəɾˈʒi.ə/ n fem
synegizm

singalès /siŋ.ɡaˈɫes/ /siŋ.ɡəˈɫəs/ /siŋ.ɡəˈɫɛs/ adj masc
Lankijczyk
Relatiu o pertanyent a Sri Lanka o la seva llengua.

singalès /siŋ.ɡaˈɫes/ /siŋ.ɡəˈɫəs/ /siŋ.ɡəˈɫɛs/ n masc
Lankijczyk
Persona que habita o és originària de Sri Lanka.
(només singular) Llengua indoirànica parlada a Sri Lanka.

singlot /siŋˈɡlot/ n masc
czkawka
Moviment inspiratori espasmòdic, que generalment es repeteix a intervals més o menys llargs, degut a una contracció sobtosa del diafragma i acompanyat d'un soroll de l'aire en forçar el seu pas per la glotis closa.

singlotar /siŋ.ɡɫoˈta/ /siŋ.ɡɫoˈtaɾ/ /siŋ.ɡɫuˈta/ v
czkać

singular /siŋ.ɡuˈɫa/ /siŋ.ɡuˈɫaɾ/ adj
liczba pojedyncza

singularitat /siŋ.ɡu.ɫa.ɾiˈtat/ /siŋ.ɡu.ɫə.ɾiˈtat/ n fem
osobliwość
Característica d'allò que és singular, únic, que no té semblant amb què ser comparat.

sinistre /siˈnis.tɾe/ /siˈnis.tɾə/ adj masc
arcygroźny
Qualitat d'allò que presagia un esdeveniment desafortunat.

sintaxi n fem
składnia
Part de la gramàtica que s'ocupa d'establir les relacions entre les paraules d'una frase i la funció que hi fan.

sintàcticament /sinˌtak.ti.kaˈmen/ /sinˌtak.ti.kaˈment/ /sinˌtak.ti.kəˈmen/ /sinˌtak.ti.kəˈment/ adv
składniowo

sinus /ˈsi.nus/ n masc
sinus

sinusitis /si.nuˈzi.tis/ n fem
zapalenie zatok

sinònim /siˈnɔ.nim/ adj masc
równoznaczny
Dit del mot amb un significat igual o similar al d'un altre.

sinònim /siˈnɔ.nim/ n masc
synonim
Mot amb un significat igual o similar al d'un altre.

sirena /siˈɾe.na/ /siˈɾɛ.nə/ n fem
syrena rusałka
Criatura mitològica meitat dona meitat peix que amb els seus cants feia distreure els mariners fins a fer-los naufragar.
syrena
So llarg i estrident emprat per cridar l'atenció en vehicles d'urgències o per anunciar l'arribada de les barques al port.

sirtaki /sirˈta.ki/ n masc
Sirtaki

siríac /siˈɾi.ak/ /siˈɾi.ək/ n masc
syryjski
Llengua semítica de l’antiga Síria.

sis number
sześć szóstka

sistema /sisˈte.ma/ /sisˈtɛ.mə/ n masc
układ system

sistematitzar /sis.te.ma.tiˈd͡za/ /sis.te.ma.tiˈza/ /sis.te.ma.tiˈzaɾ/ /sis.tə.mə.tiˈd͡za/ v
porządkować

sistemàtic /sis.teˈma.tik/ /sis.təˈma.tik/ adj masc
planowy

sistemàticament /sis.teˌma.ti.kaˈmen/ /sis.teˌma.ti.kaˈment/ /sis.təˌma.ti.kəˈmen/ /sis.təˌma.ti.kəˈment/ adv
systematycznie

sistre /ˈsis.tɾe/ /ˈsis.tɾə/ n masc
sistrum

sistèmic /sisˈtɛ.mik/ adj masc
ogólnoustrojowy
Que s'estén dins d'un sistema, afectant un grup o un sistema com poden ser el cos, l'economia, el mercat o a tota la societat.

sitar /siˈtar/ n masc
sitar

sitja /ˈsi.d͡ʒa/ /ˈsi.d͡ʒə/ n fem
silos

situació /si.tu.a.siˈo/ /si.tu.ə.siˈo/ n fem
sytuacja
Manera d'estar quelcom situat.

sivella /siˈve.ʎa/ /siˈve.ʎə/ /siˈβe.ʎa/ /siˈβe.ʎə/ n fem
sprzączka klamra

so /so/ /su/ /ˈso/ /ˈsɔ/ n masc
dźwięk
Pertorbació de l'aire audible pels éssers vius.

sobirania /so.bi.ɾaˈni.a/ /so.bi.ɾəˈni.ə/ /su.bi.ɾəˈni.ə/ /su.βi.ɾəˈni.ə/ n fem
suwerenność

sobirà /so.biˈɾa/ /su.biˈɾa/ n masc
suweren suwerenny
Persona que té l'autoritat suprema o sobirania dins un estat. Antigament a l'alta edat mitjana també se li deia un sobirà a les tinences d'un camperol.

sobre /ˈso.bɾe/ /ˈsɔ.bɾe/ /ˈsɔ.βɾə/ n masc
koperta
Objecte per contenir una carta o targeta.

sobreescriure /ˌso.βɾesˈkɾiw.ɾe/ /ˌso.βɾəsˈkɾiw.ɾə/ v
nadpisać
(informàtica) Eliminar el contingut enregistrant noves dades.

sobrenatural /ˌso.bɾe.na.tuˈɾaɫ/ /ˌso.βɾə.nə.tuˈɾaɫ/ adj
nadnaturalny

sobrenom /ˌso.bɾeˈnɔm/ /ˌso.βɾəˈnɔm/ n masc
przezwisko

sobretot /ˌso.bɾeˈtot/ /ˌso.βɾəˈtot/ adv
przede wszystkim

sobreviure /ˌso.bɾeˈviw.ɾe/ /ˌso.bɾəˈviw.ɾə/ /ˌso.βɾeˈβiw.ɾe/ /ˌso.βɾəˈβiw.ɾə/ v
przeżywać przeżyć

sobri /ˈsɔ.βɾi/ adj masc
trzeźwy

sobtat /sopˈtat/ /supˈtat/ adj masc
nagły

soca /ˈso.kə/ /ˈsɔ.ka/ /ˈsɔ.kɔ/ /ˈsɔ.kə/ n fem
kikut pniak

social /so.siˈaɫ/ /su.siˈaɫ/ adj
socjalny społeczny
Pertanyent a un grup de persones.
Destinat a l'atenció de persones desafavorides.

socialdemocràcia /so.si.aɫ.de.moˈkɾa.si.a/ /so.si.əɫ.də.moˈkɾa.si.ə/ /su.si.əɫ.də.muˈkɾa.si.ə/ n fem
socjaldemokracja

socialdemòcrata /so.siˌaɫ.deˈmɔ.kɾa.ta/ /so.siˌaɫ.dəˈmɔ.kɾə.tə/ /su.siˌaɫ.dəˈmɔ.kɾə.tə/ adj
socjaldemokrata
Relatiu o pertanyent a la socialdemocràcia.

socialdemòcrata /so.siˌaɫ.deˈmɔ.kɾa.ta/ /so.siˌaɫ.dəˈmɔ.kɾə.tə/ /su.siˌaɫ.dəˈmɔ.kɾə.tə/ n neut
socjaldemokrata
Partidari de la socialdemocràcia.

socialisme /so.si.aˈɫiz.me/ /so.si.əˈɫiz.mə/ /su.si.əˈɫiz.mə/ n masc
socjalizm

socialista /so.si.aˈɫis.ta/ /so.si.aˈɫis.te/ /so.si.əˈɫis.tə/ /su.si.əˈɫis.tə/ adj
socjalista
Relatiu o pertanyent al socialisme.

socialista /so.si.aˈɫis.ta/ /so.si.aˈɫis.te/ /so.si.əˈɫis.tə/ /su.si.əˈɫis.tə/ n neut
socjalista
Partidari del socialisme.

societat /so.si.eˈtat/ /so.si.əˈtat/ /su.si.əˈtat/ n fem
społeczeństwo
Grup permanent de gent des de la perspectiva de les accions i interaccions que les afecten en comú.
Agrupació d'entitats, les quals fins i tot poden ser estats.

societat de la informació n fem
społeczeństwo informacyjne

sociolecte /so.si.oˈɫɛk.te/ /so.si.oˈɫɛk.tə/ /su.si.uˈɫɛk.tə/ n masc
socjolekt

sociolingüística /so.si.o.liŋˈɡwis.ti.ka/ /su.zi.u.ɫiŋˈɡ.wisˈti.kə// n fem
socjolingwistyka

sociologia /so.si.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /so.si.o.ɫoˈʒi.a/ /so.si.o.ɫoˈʒi.ə/ /su.si.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
socjologia

sociopolític /so.si.o.poˈɫi.tik/ /su.si.u.puˈɫi.tik/ adj masc
socjopolityczny

sodi n masc
sód
Element químic de nombre atòmic 11 i símbol Na.

sofraja /soˈfɾa.d͡ʒa/ /soˈfɾa.ʒa/ /soˈfɾa.ʒə/ /suˈfɾa.ʒə/ n fem
okolica podkolanowa
Part interior del plec de la cama oposada al genoll.

sofre /ˈso.fɾə/ n masc
siarka

softbol /ˌsovˈbɔɫ/ /ˌsɔvˈβɔɫ/ n masc
softball

sofà /soˈfa/ /suˈfa/ n masc
tapczan
Seient per a més d'una persona amb respatller i reposabraços format per components relativament tous, semblant a la textura dels coixins.

sogra /ˈsɔ.ɣɾa/ /ˈsɔ.ɣɾɔ/ n fem
teściowa świekra

sogre /ˈsɔ.ɣɾe/ n masc
teść

sol /ˈsoɫ/ /ˈsuɫ/ /ˈsɔɫ/ adj masc
sam
Sense companyia.

sol /ˈsoɫ/ /ˈsuɫ/ /ˈsɔɫ/ n masc
słońce
Astre estel·lar, estrella.
Lluentor o escalfor que produeix el sol.

sola /ˈsɔ.ɫa/ /ˈsɔ.ɫə/ n fem
podeszwa
Part del calçat que està format per un material més resistent per a protegir la planta del peu.

solar /soˈɫa/ /soˈɫaɾ/ /suˈɫa/ adj
słoneczny

solc /ˈsoɫk/ n masc
bruzda

soldar /soɫˈda/ /soɫˈdaɾ/ /suɫˈda/ v
spawać

soldat /soɫˈdat/ /suɫˈdat/ n masc
żołnierz
Persona que forma part d'un exèrcit.

soldà /soɫˈda/ /suɫˈda/ n masc
sułtan

solemne /soˈɫem.ne/ /suˈɫɛm.nə/ adj
uroczysty

solemnement /soˌɫem.neˈmen/ /soˌɫem.neˈment/ /soˌɫɛm.nəˈment/ /suˌɫɛm.nəˈmen/ adv
uroczyście

solidari /so.ɫiˈða.ɾi/ /su.ɫiˈða.ɾi/ adj masc
solidarny

solidaritat /so.ɫi.ða.ɾiˈtat/ /so.ɫi.ðə.ɾiˈtat/ /su.ɫi.ðə.ɾiˈtat/ n fem
solidarność

solitari /so.ɫiˈta.ɾi/ /su.ɫiˈta.ɾi/ adj masc
samotny

solitari /so.ɫiˈta.ɾi/ /su.ɫiˈta.ɾi/ n masc
pasjans
Joc de cartes per al qual només cal un jugador.

solstici /suɫsˈti.si/ n masc
przesilenie

solter /soɫˈte/ /soɫˈteɾ/ /suɫˈte/ adj masc
nieżonaty
(central, nord-occidental) Sense parella, no casat.

solució /so.ɫu.siˈo/ /su.ɫu.siˈo/ n fem
rozwiązanie roztwór
Fet de finalitzar adequadament algun tipus de problema.
Qualsevol cosa que permet finalitzar adequadament un problema.
roztwór rozwiązanie
(química) Barreja homogènia de components químics que no reaccionen entre si.

somali /soˈma.ɫi/ /suˈma.ɫi/ adj
somalijski
Relatiu o pertanyent a Somàlia o la seva llengua.

somali /soˈma.ɫi/ /suˈma.ɫi/ n neut
somalijski
Persona que habita o és originària de Somàlia.
(només singular) Llengua cuixítica parlada a Djibuti, Etiòpia, Kenya, Somàlia i Tanzània.

somiar /so.miˈa/ /so.miˈaɾ/ /su.miˈa/ v
śnić
Veure representacions fictícies de la realitat durant la pèrdua de consciència del son.

somnambulisme /som.nam.buˈɫiz.me/ /som.nəm.buˈɫiz.mə/ /sum.nəm.buˈɫiz.mə/ n masc
somnambulizm

somni /ˈsɔm.ni/ n masc
sen sny

somriure /somˈɾiw.ɾe/ /somˈɾiw.ɾə/ /sumˈɾiw.ɾə/ n masc
uśmiech
Gest corbant la boca cap amunt com si s'estigués a punt de riure, però sense fer soroll.

somriure /somˈɾiw.ɾe/ /somˈɾiw.ɾə/ /sumˈɾiw.ɾə/ v
uśmiechać się
Riure lleument.

son /son/ /sun/ n masc
sen
Estat de somni, de suspensió de la consciència

sonar /soˈna/ /soˈnaɾ/ /suˈna/ v
brzmieć
Emetre so.

sondanès /son.daˈnes/ /sun.dəˈnɛs/ n masc
sundajski
Llengua malaiopolinèsia de la part occidental de l'illa de Java.

sonet /soˈnet/ /soˈnət/ /suˈnɛt/ n masc
sonet

sopa /ˈso.pa/ n fem
zupa

sopar /soˈpa/ /soˈpaɾ/ /suˈpa/ n masc
kolacja
Àpat principal del vespre o de la nit.

soprano /soˈpɾa.no/ /suˈpɾa.nu/ n masc
sopran

sorbet /soɾˈbet/ /soɾˈbət/ /surˈbɛt/ n masc
sorbet

sord /ˈsort/ adj masc
głuchy

sord com una tàpia adj masc
głuchy jak pień

sordesa /soɾˈðe.za/ /soɾˈðə.zə/ /surˈðɛ.zə/ n fem
głuchota

sordmut /ˌsordˈmut/ adj masc
głuchoniemy

sorell /soˈɾeʎ/ /suˈɾeʎ/ n masc
ostrobok europejski
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Trachurus trachurus)

soroll /soˈɾoʎ/ /suˈɾoʎ/ n masc
hałas
So no articulat i confús més o menys fort.
So procedent d'una multitud enrabiada.

sorollosament /so.ɾoˌʎo.zaˈmen/ /so.ɾoˌʎo.zaˈment/ /so.ɾoˌʎo.zəˈment/ /su.ɾuˌʎo.zəˈmen/ adv
głośno

sorollós /so.ɾoˈʎos/ /su.ɾuˈʎos/ adj masc
głośny

sorprendre /soɾˈpen.dɾe/ /soɾˈpən.dɾə/ /surˈpɛn.dɾə/ v
dziwić

sorprenent /soɾ.pɾeˈnen/ /soɾ.pɾeˈnent/ /suɾ.pɾəˈnen/ adj
cudowny

sorpresa /soɾˈpɾe.za/ /soɾˈpɾə.zə/ /surˈpɾɛ.zə/ n fem
niespodzianka zaskoczenie

sorra /ˈso.ra/ n fem
piasek

sorrenc /soˈreŋk/ /suˈrɛŋ/ adj masc
piaszczysty

sort n fem
szczęście

sortida /soɾˈti.ða/ /soɾˈti.ðə/ /surˈti.ðə/ n fem
wyjście wyjazd
En un lloc tancat, zona que permet l'accés al seu exterior.

sortida falsa n fem
falstart

sortir /sorˈti/ /soɾˈti/ /soɾˈtiɾ/ /surˈti/ v
wychodzić
Passar a fora.

sortir de l'armari /soɾ.tiɾ v
coming out

sospirar /sos.piˈɾa/ /sos.piˈɾaɾ/ /sus.piˈɾa/ v
wzdychać

sospita /sosˈpi.ta/ /sosˈpi.tə/ /susˈpi.tə/ n fem
podejrzenie

sospitar /sos.piˈta/ /sos.piˈtaɾ/ /sus.piˈta/ v
podejrzewać
Tenir una creença negativa no confirmada sobre algú, malfiar-se.

sospitós /sos.piˈtos/ /sus.piˈtos/ adj masc
podejrzany

sostenible /sos.teˈni.bɫe/ /sos.teˈni.βɫe/ /sos.teˈnib.bɫe/ /sos.təˈnib.bɫə/ /sus.təˈni.βɫə/ /sus.təˈnib.bɫə/ adj
możliwy do utrzymania
(ecologia, economia) Que pot perdurar sense afectar el medi ambient o esgotar els recursos.

sostenidors /sos.te.niˈðos/ /sos.te.niˈðoɾs/ /sos.tə.niˈðos/ /sus.tə.niˈðos/ n masc
biustonosz stanik

sostracció /sos.tɾak.siˈo/ /sos.tɾək.siˈo/ /sus.tɾək.siˈo/ n fem
odejmowanie

sostre /ˈsos.tɾe/ /ˈsos.tɾə/ n masc
sufit strop
Part interior d'una casa, habitació o construcció que la limita per dalt, oposada al sòl.

sota /ˈso.ta/ /ˈso.tə/ n fem
walet

soterrani /so.teˈra.ni/ /so.təˈra.ni/ /su.təˈra.ni/ n masc
piwnica

sotmetre /somˈme.tɾe/ /somˈmə.tɾə/ /soˈme.tɾe/ /sudˈmɛ.tɾə/ /sumˈmɛ.tɾə/ v
poddać
Lliurar a la decisió d’altri.

sotsobrar /sot.soˈbɾa/ /sot.soˈbɾaɾ/ /sot.soˈβɾa/ /sut.suˈbɾa/ /sut.suˈβɾa/ v
wywracać się

sovint /soˈvint/ /soˈβin/ /suˈvin/ adv
często

soviètic /so.viˈɛ.tik/ /so.βiˈɛ.tik/ /su.viˈɛ.tik/ n masc
radziecki
(històric) Ciutadà de la Unió Soviètica

sss /sː/ Interjection
sss

suahili /swaˈhi.li/ /swəˈhi.li/ n masc
suahili

suar /suˈa/ /suˈaɾ/ v
pocić się

suau /suˈaw/ adj
miękki

suaument /suˌawˈmen/ /suˌawˈment/ adv
delikatnie

subestimar /su.pes.tiˈma/ /su.pes.tiˈmaɾ/ /su.pəs.tiˈma/ /su.βes.tiˈma/ v
nie doceniać

subhasta /suˈbas.ta/ /suˈβas.tə/ n fem
aukcja

subhastar /su.basˈtaɾ/ /su.βasˈta/ /su.βəsˈta/ v
aukcjonować

subjecte /subˈd͡ʒɛk.te/ /subˈʒek.tə/ /subˈʒɛk.tə/ n masc
podmiot

subjugar /sub.d͡ʒuˈɣa/ /sub.d͡ʒuˈɣaɾ/ /sub.ʒuˈɣa/ v
podporządkować

sublim /suˈβɫim/ adj
wzniosły

submarí /sub.maˈɾi/ /sum.maˈɾi/ /sum.məˈɾi/ n masc
okręt podwodny łódź podwodna podmorski
Vaixell construït per a navegar per sota la superfície de l'aigua. Gairebé sempre són de propòsit militar.

submón /subˈmon/ /sumˈmon/ n masc
półświatek

suborn /suˈβorn/ n masc
łapownictwo

subornar /su.boɾˈna/ /su.boɾˈnaɾ/ /su.burˈna/ /su.βorˈna/ /su.βoɾˈna/ /su.βurˈna/ v
dawać łapówkę

substantiu /sups.tanˈtiw/ /sus.tanˈtiw/ n masc
rzeczownik

substància /supsˈtan.si.a/ /supsˈtan.si.ə/ /susˈtan.si.a/ /susˈtan.si.ə/ n fem
substancja

subterrani /sup.teˈra.ni/ adj masc
podziemny

subtil /supˈtiɫ/ adj
subtelny

subtilment /supˌtiɫˈmen/ /supˌtiɫˈment/ adv
delikatnie

subtítol /supˈti.toɫ/ /supˈti.tuɫ/ n masc
napisy

suc n masc
sok
Substància líquida obtinguda esprement fruita.

successivament /suk.seˌsi.vaˈment/ /suk.seˌsi.βaˈmen/ /suk.səˌsi.vəˈmen/ /suk.səˌsi.vəˈment/ /suk.səˌsi.βəˈmen/ adv
kolejno

sucre /ˈsu.kɾe/ n masc
cukier

sud n masc
południe

sud-africà /su.tə.fɾiˈka/ adj masc
Południowoafrykanka
Relatiu o pertanyent a Sud-àfrica.

sud-africà /su.tə.fɾiˈka/ n masc
Południowoafrykanka
Persona que habita o és originària de Sud-àfrica.

sud-americà /su.tə.mə.ɾiˈka/ adj masc
południowoamerykański
Relatiu o pertanyent a l'Amèrica del Sud.

sud-americà /su.tə.mə.ɾiˈka/ n masc
południowoamerykański
Persona que habita o és originària de l'Amèrica del Sud.

sud-coreà /ˌsuk.ko.ɾeˈa/ /ˌsuk.ku.ɾeˈa/ /ˌsut.ko.ɾeˈa/ /ˌsut.ku.ɾeˈa/ adj masc
Koreanka

sud-est /ˌsuˈtest/ n masc
południowy wschód

sud-sud-est /ˌsutˌsutˈest/ n masc
południowy południowy wschód

sud-sud-oest /ˌsutˌsut.oˈest/ /ˌsutˌsut.uˈest/ n masc
południowy południowy zachód

suec adj masc
szwedzki
Relatiu o pertanyent a Suècia.

suec n masc
szwedzki
(només singular) Llengua germànica escandinava oriental parlada a Suècia i Finlàndia.

suficientment /su.fi.siˌemˈmen/ /su.fi.siˌemˈment/ adv
wystarczająco

sufix /suˈfiks/ n masc
przyrostek

sufragi /suˈfɾa.d͡ʒi/ /suˈfɾa.ʒi/ n masc
czynne prawo wyborcze

suggeriment /su.d͡ʒe.ɾiˈmen/ /su.d͡ʒe.ɾiˈment/ /su.d͡ʒə.ɾiˈmen/ /su.d͡ʒə.ɾiˈment/ n masc
propozycja

suggerir /su.d͡ʒeˈɾi/ /su.d͡ʒeˈɾiɾ/ /su.d͡ʒəˈɾi/ v
sugerować

suite /ˈsujt/ n fem
suita
(gal·licisme) Composició musical per a instruments de corda, consistent en un seguit de peces escrites en una mateixa clau però amb ritmes diferents i generalment amb un preludi molt elaborat.

sulfur /suɫˈfu/ /suɫˈfur/ /suɫˈfuɾ/ n masc
siarczek

suma /ˈsu.ma/ n fem
suma

sumar /suˈma/ /suˈmaɾ/ v
dodać
Comptar plegades dues quantitats o més per establir-ne el total.

sumari /suˈma.ɾi/ adj masc
doraźny
En forma de resum, de compendi.

sumari /suˈma.ɾi/ n masc
doraźny
Breu resum, compendi.

suor /suˈo/ /suˈoɾ/ n fem
pot

superficial /su.peɾ.fi.siˈaɫ/ /su.pər.fi.siˈaɫ/ adj
powierzchowny
Relatiu a la superfície.

superflu /suˈpɛr.fɫu/ adj masc
niepotrzebny

superfície /su.peɾˈfi.si.e/ /su.pərˈfi.si.ə/ n fem
powierzchnia
extensió plana, cara.

superior /su.pe.ɾiˈoɾ/ /su.pə.ɾiˈo/ n neut
przełożony
Persona situada jeràrquicament per sobre i amb poder.

superlatiu /su.peɾ.ɫaˈtiw/ /su.pər.ɫəˈtiw/ n masc
doskonały

supermercat /su.peɾ.meɾˈkat/ /su.pər.mərˈkat/ n masc
supermarket
Autoservei de mida mitjana o gran destinat a la venda de queviures, productes de neteja i altres articles d'ús quotidià.

superstició n fem
przesąd zabobon
Creença, no basada en fets científics ni en el raonament, segons la qual la conducta pot influir en els esdeveniments.

supervivent /su.per.βiˈβen/ /su.peɾ.viˈvent/ /su.peɾ.βiˈβen/ /su.pər.biˈβen/ /su.pər.viˈven/ /su.pəɾ.viˈvent/ n masc
ocalała

suplicar /su.pɫiˈka/ /su.pɫiˈkaɾ/ v
prosić

suposar /su.poˈza/ /su.poˈzaɾ/ /su.puˈza/ v
przypuszczać
Considerar com a cert o real a partir d’indicis.

supositori /su.po.ziˈtɔ.ɾi/ /su.pu.ziˈtɔ.ɾi/ n masc
czopek

suprem /suˈpɾem/ adj masc
najwyższy

supremacia /su.pɾe.maˈsi.a/ /su.pɾə.məˈsi.ə/ n fem
supremacja

supèrbia /suˈpɛr.bi.ə/ /suˈpɛɾ.bi.a/ n fem
buta

sura /ˈsu.ɾa/ /ˈsu.ɾə/ n fem
sura

surf de neu n masc
snowboard

suro /ˈsu.ɾo/ /ˈsu.ɾu/ n masc
korek

sushi /ˈsu.t͡ʃi/ /ˈsu.ʃi/ n masc
sushi

sutge /ˈsu.d͡ʒe/ n masc
sadza

sutura /suˈtu.ɾa/ /suˈtu.ɾə/ n fem
szew

suís /suˈis/ adj masc
szwajcarski
Relatiu o pertanyent a Suïssa o la seva llengua.

suís /suˈis/ n masc
Szwajcar
Habitant de Suïssa.

suïcida /su.iˈsi.ða/ /su.iˈsi.ðə/ n neut
denat

suïcidar-se /su.i.si.ðərˈsə/ /su.i.siˈðar.sə/ /su.i.siˈðaɾ.se/ /su.i.siˈðaɾ.sə/ v
popełnić samobójstwo
Matar-se a un mateix.

suïcidi /su.iˈsi.ði/ n masc
samobójstwo

sàbat /ˈsa.bat/ /ˈsa.βət/ n masc
szabas

sàdic /ˈsa.ðik/ adj masc
sadystyczny

sàndal /ˈsan.daɫ/ /ˈsan.dəɫ/ n masc
sandałowiec
Planta asiàtica del gènere Santalum apreciada per la seva fusta.

sànscrit /ˈsans.kɾit/ n masc
sanskryt
Llengua clàssica de l'Índia i litúrgica de l'hinduisme, el budisme i el jainisme.

sàtira /ˈsa.ti.ɾa/ /ˈsa.ti.ɾə/ n fem
satyra

sàtrapa /ˈsa.tɾa.pa/ /ˈsa.tɾə.pə/ n masc
satrapa

sègol /ˈse.ɣoɫ/ /ˈsɛ.ɣoɫ/ /ˈsɛ.ɣuɫ/ n masc
żyto

sèmola /ˈsɛ.mo.ɫa/ /ˈsɛ.mo.ɫə/ /ˈsɛ.mu.ɫə/ n fem
semolina

sèpal /ˈsɛ.paɫ/ /ˈsɛ.pəɫ/ n masc
działka kielicha

sèrie /ˈse.ɾi.e/ /ˈse.ɾje/ /ˈsɛ.ɾi.ə/ /ˈsɛ.ɾjə/ n fem
seria szereg
Conjunt ordenat d'elements
serial szereg
Ficció televisiva o radiofònica per capítols.

sèu /ˈsew/ /ˈsəw/ /ˈsɛw/ n masc
łój
El greix dur i sòlid tret d'alguns animals, del qual fos, abans se'n feien candeles.

sí adv
tak no
Expressió d'afirmació com a resposta.

sí n masc
tak
Afirmació, consentiment.

sílex /ˈsi.ɫeks/ /ˈsi.ɫəks/ n masc
krzemień

síl·laba /ˈsi.ɫa.βa/ /ˈsi.ɫə.βə/ /ˈsiɫ.ɫa.ba/ /ˈsiɫ.ɫə.bə/ n fem
sylaba zgłoska
Unió de diversos sons en un sol cop de veu, cadascuna de les divisions fonètiques d'una paraula segons les espiracions necessàries per pronunciar-la.

símbol /ˈsim.boɫ/ /ˈsim.buɫ/ n masc
symbol

símptoma /ˈsim.to.ma/ /ˈsim.to.mə/ /ˈsim.tu.mə/ n masc
objaw symptom

síncope /ˈsiŋ.ko.pe/ /ˈsiŋ.ko.pə/ /ˈsiŋ.ku.pə/ n fem
synkopa
(patologia) Pèrdua transitòria de la consciència.

síndria /ˈsin.dɾi.a/ n fem
arbuz kawon

síndrome /ˈsin.dɾo.me/ /ˈsin.dɾu.mə/ n fem
syndrom

síndrome de Down n fem
zespół Downa

síntesi /ˈsin.te.zi/ /ˈsin.tə.zi/ n fem
synteza

sípia /ˈsi.pi.a/ /ˈsi.pi.ə/ n fem
mątwa
Mol·lusc cefalòpode de la família dels sèpids, de cos oval i amb glàndula de tinta (Sepia officinalis).
(col·loquial) Color sèpia.
(col·loquial, penedesenc, menorquí) Gargall.

sòlid /ˈsɔ.ɫit/ n masc
stały
Estat de la matèria que es caracteritza per resistir-se a la deformació.

tabac /taˈbak/ n masc
tytoń

tabernacle /ta.beɾˈna.kɫe/ /tə.βərˈna.kɫə/ n masc
tabernakulum
Sagrari de l’altar major.

tabloide /taˈbɫɔj.ðe/ /təˈβɫɔj.ðə/ n masc
tabloid
Periòdic de dimensions reduïdes, més manejable que els de mida tradicional, sovint de caire sensacionalista.

tac /ˈtak/ n masc
kij
(billar) Bastó lleugerament cònic constituït per una o més peces fixades, que serveix per a impulsar les boles sobre una taula de billar.

taca /ˈta.ka/ /ˈta.kə/ n fem
plama
Brutícia que es troba sobre un objecte o persona.

tacar /taˈka/ /taˈkaɾ/ /təˈka/ v
plamić

taciturn /ta.siˈtuɾn/ /tə.siˈtuɾn/ adj masc
małomówny

tacte /ˈtak.te/ /ˈtak.tə/ n masc
dotyk
Sentit pel qual es percep l'exterior a partir de les terminacions nervioses situades a la pell del cos.
takt
Qualitat de dir i fer les coses sense ferir la sensibilitat dels altres.

tafanejar /ta.fa.neˈd͡ʒa/ /ta.fa.neˈd͡ʒaɾ/ /ta.fa.neˈʒa/ /tə.fə.nəˈd͡ʒa/ /tə.fə.nəˈʒa/ v
węszyć

tafaner /ta.faˈne/ /ta.faˈneɾ/ /tə.fəˈne/ n masc
plotkarz

tafonomia /ta.fo.noˈmi.a/ /tə.fo.noˈmi.ə/ /tə.fu.nuˈmi.ə/ n fem
tafonomia

tahitià /ta.i.tiˈa/ /tə.i.tiˈa/ adj masc
Tahitanka
Relatiu a Tahití, als seus habitants o a la seva llengua.

tahitià /ta.i.tiˈa/ /tə.i.tiˈa/ n masc
Tahitanka
Individu natural de Tahití.
(només singular) Llengua del grup polinesi oriental de la família austronèsica parlada a Tahití i les illes de la Societat.

taigà /tajˈɣa/ /təjˈɣa/ n fem
tajga

tailandès /təj.ɫənˈdəs/ /təj.ɫənˈdɛs/ adj masc
tajski
Relatiu o pertanyent a Tailàndia o la seva llengua.

tailandès /təj.ɫənˈdəs/ /təj.ɫənˈdɛs/ n masc
tajski
Persona que habita o és originària de Tailàndia.
(masculí singular) Llengua de la família tai-kadai, parlada a Tailàndia.

taiwanès /təj.wəˈnəs/ /təj.wəˈnɛs/ adj masc
tajwański
Relatiu o pertanyent a Taiwan.

taiwanès /təj.wəˈnəs/ /təj.wəˈnɛs/ n masc
tajwański
Persona que habita o és originària de Taiwan.

tal /ˈtaɫ/ adj
taki
Introducció d'una cosa que es vol comparar.

talent /taˈɫen/ /taˈɫent/ /təˈɫen/ /təˈɫent/ n masc
talent
Especial aptitud intel·lectual, natural o adquirida, per a dur a terme tasques que, en general, requereixen una elevada participació de continguts de tota mena.

talentós /ta.ɫenˈtos/ /tə.ɫənˈtos/ adj masc
utalentowany

talibà /ta.ɫiˈba/ /tə.ɫiˈβa/ n masc
talib

tall /ˈtaj/ /ˈtaʎ/ n masc
krojenie
Incisió feta pel contacte amb un objecte esmolat.
(golf) Nombre de cops màxim permès a un jugador per a passar a la fase següent en una competició de més d'una fase.

tallar /taˈʎa/ /taˈʎaɾ/ /təˈja/ /təˈʎa/ v
ciąć
Trencar o separar un objecte amb ajuda d'un instrument de tall.

taller /taˈʎe/ /taˈʎeɾ/ /təˈʎe/ n masc
warsztat

talonador n masc
młynarz

talossà /ta.ɫoˈsa/ /tə.ɫoˈsa/ /tə.ɫuˈsa/ n masc
talossański
Llengua artificial, creada per R. Ben Madison el 1980.

talp n masc
kret

tal·li /ˈta.ɫi/ /ˈtaɫ.ɫi/ n masc
tal

taló /taˈɫo/ n masc
pięta obcas
Part del peu oposada a la banda dels dits.
obcas pięta
Part d'una sabata sobre la qual descansa el taló del peu.
(golf) Part posterior del cap d'un bastó.
(hoquei sobre gel) Part angular intermèdia d'un estic.

tambor /tamˈbo/ /tamˈboɾ/ /təmˈbo/ n masc
bęben
Cilindre, sovint buit i giratori, que recorda la forma de l'instrument membranòfon de percussió.

tamboret /tam.boˈɾet/ /təm.boˈɾət/ /təm.buˈɾɛt/ n masc
taboret
Seient per a una persona sense respatller.

tamborinejar /tam.bo.ɾi.neˈd͡ʒaɾ/ /tam.bo.ɾi.neˈʒa/ /təm.bu.ɾi.nəˈʒa/ v
bębnić

també /tamˈbe/ adv
też również
Adverbi d'afirmació que serveix per unir dos conceptes en forma de suma o addició.

tamisar /ta.miˈza/ /ta.miˈzaɾ/ /tə.miˈza/ v
przesiać

tampoc /tamˈpɔk/ /təmˈpɔk/ adv
też nie

tanc /ˈtaŋ/ /ˈtaŋk/ /ˈtaŋk/ n masc
czołg
Vehicle de combat blindat mogut sobre erugues que disposa d'una o més torretes giratòries les quals tenen instal·lats un o més armaments pesants (canó d'artilleria, canó llançaflames, metralladora pesant, llançacoets o llançamíssils).

tanca /ˈtaŋ.ka/ n fem
płot
Barrera col·locada en un terreny per impedir o dificultar el pas.

tancar /taŋˈka/ /taŋˈkaɾ/ v
zamykać
Posar algun impediment per a privar l'entrada o sortida d'algun lloc.

tancat /taŋˈkat/ /təŋˈkat/ adj
zamknięty

tango /ˈtaŋ.go/ /ˈtaŋ.gu/ n masc
tango

tant /ˈtan/ /ˈtant/ adj masc
aż
La mateixa quantitat.
Tal quantitat, tal nombre.

tant /ˈtan/ /ˈtant/ adv
aż
En tal quantitat o grau.

tant de bo Interjection
jeśli by

tantalitzar /tan.ta.liˈd͡za/ /tan.ta.liˈzaɾ/ /tən.tə.ɫidˈza/ v
mamić

tanzà /tanˈza/ /tənˈza/ adj masc
tanzański
Relatiu o pertanyent a Tanzània.

tanzà /tanˈza/ /tənˈza/ n masc
tanzański
Persona que habita o és originària de Tanzània.

tap /ˈtap/ n masc
korek
Peça que impedeix la sortida del contingut d'un envàs.

tapa /ˈta.pa/ /ˈta.pə/ n fem
nakrywka
Peça d'un recipient o envàs que serveix per tancar o segellar i evitar que el contingut del recipient es vessi o s'espargeixi.

tapar /taˈpa/ /taˈpaɾ/ /təˈpa/ v
pokrywać
Tancar amb tap o tapa.
Cobrir una cosa, en especial per evitar ser vista.

tapís /taˈpis/ /təˈpis/ n masc
gobelin

tard /ˈtart/ adv
późno

tarda /ˈtal.da/ /ˈtaɾ.ða/ /ˈtaɾ.ðe/ /ˈtaɾ.ðə/ n fem
popołudnie

tardor /tarˈðo/ /taɾˈðoɾ/ n fem
jesień

targeta /taɾˈd͡ʒe.ta/ /tərˈʒɛ.tə/ /təɾˈʒə.tə/ n fem
karta
Petita carta amb les dades personals.

targeta de crèdit n fem
karta kredytowa

taro /ˈta.ɾo/ /ˈta.ɾu/ n masc
taro

tarongina /ta.ɾoɲˈd͡ʒi.na/ /tə.ɾoɲˈʒi.nə/ /tə.ɾuɲˈʒi.nə/ n fem
kwiat pomarańczy
Flor del taronger o d’altres cítrics usada en perfumeria.
melisa
Espècie de planta herbàcia de la família de les lamiàcies (Melissa officinalis L.)

taronja /taˈɾɔɲ.d͡ʒa/ /taˈɾɔɲ.d͡ʒɔ/ /təˈɾoɲ.ʒə/ /təˈɾɔɲ.ʒə/ n fem
pomarańcza pomarańczowy
Fruit del taronger.

taronja /taˈɾɔɲ.d͡ʒa/ /taˈɾɔɲ.d͡ʒɔ/ /təˈɾoɲ.ʒə/ /təˈɾɔɲ.ʒə/ n masc
pomarańczowy pomarańcza
Color de l'espectre entre el vermell i el groc.

taronjada /ta.ɾoɲˈd͡ʒa.ða/ /tə.ɾoɲˈʒa.ðə/ /tə.ɾuɲˈʒa.ðə/ n fem
oranżada

tars /ˈtars/ n masc
stęp

taràntula /taˈɾan.tu.ɫa/ /təˈɾan.tu.ɫə/ n fem
ptasznik

tasca /ˈtas.ka/ /ˈtas.kə/ n fem
zadanie

tassa /ˈta.sa/ n fem
filiżanka

tastar /tasˈta/ /tasˈtaɾ/ /təsˈta/ v
smakować

tatuar /ta.tuˈa/ /ta.tuˈaɾ/ /tə.tuˈa/ /tə.tuˈa/ v
robić tatuaż tatuować
Pintar o dibuixar a la pell, amb procediments indelebles, lletres, figures o senyals.

tatuatge /ta.tuˈa.d͡ʒe/ /tə.tuˈa.d͡ʒə/ n masc
tatuaż

tau /ˈtaw/ n fem
tau
Dinovena lletra de l'alfabet grec: τ ‎(t) Τ ‎(T).

taula /ˈtaw.ɫa/ n fem
stół
Moble amb una superfície i potes per recolzar o deixar coses.
(tennis de taula) Taula rectangular sostinguda generalment sobre vuit potes a 76 cm d'altura, de color fosc mat, amb una superfície plana dividida per una xarxa en dos camps.
tabela
(informàtica) Cadascuna de les estructures i les dades que conté una base de dades relacional que està formada per grups d'informació de files o registres, els quals es divideixen alhora en elements més petits de camps o columnes.

taulell /tawˈɫeʎ/ /təwˈɫeʎ/ n masc
lada kontuar

tauromàquia /tau.ɾoˈma.ki.a/ /tau.ɾuˈma.ki.ə/ n fem
korrida

tauró /tawˈɾo/ n masc
rekin

tauró blanc /tawˈɾo /təwˈɾo /təwˈɾo n masc
żarłacz biały

tauró tigre n masc
żarłacz tygrysi

tauó n masc
taon

taxi /ˈtak.si/ n masc
taksówka taxi
Servei públic de transport de passatges en automòbil.

taxonomia /tak.so.noˈmi.a/ /tək.so.noˈmi.ə/ /tək.su.nuˈmi.ə/ n fem
taksonomia
Ciència que tracta de la classificació dels animals i de les plantes.

taüt /taˈut/ n masc
trumna
Caixa emprada per enterrar un cadàver.

te /te/ /tə/ /ˈte/ n masc
herbata
(aliments) Infusió amb aquestes fulles.

teatral /te.aˈtɾaɫ/ /te.əˈtɾaɫ/ adj
teatralny

teatre /teˈa.tɾe/ n masc
teatr

tebi /ˈte.βi/ /ˈtɛ.βi/ adj masc
letni

tecla /ˈte.kɫa/ /ˈte.kɫə/ n fem
klawisz

teclat /teˈkɫat/ n masc
klawiatura

tecneci /teŋˈnɛ.si/ /təŋˈnɛ.si/ n masc
technet

tecnologia /teŋ.no.ɫoˈʒi.a/ /teɡ.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /təŋ.no.ɫoˈʒi.ə/ /təŋ.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
technologia

teix /ˈtejʃ/ /ˈteʃ/ n masc
cis

teixidor /te.ʃiˈðoɾ/ /tej.ʃiˈðo/ /tej.ʃiˈðoɾ/ /tə.ʃiˈðo/ n masc
tkacz

teixó /tejˈʃo/ /teˈʃo/ /təˈʃo/ n masc
borsuk jaźwiec

tela /ˈtə.ɫə/ /ˈtɛ.ɫa/ /ˈtɛ.ɫə/ /ˈtɛ.ɾa/ n fem
materiał płótno
Material tèxtil per fer roba.

telamó /te.ɫaˈmo/ /tə.ɫəˈmo/ n masc
telamon
Atlant, estàtua o figura humana que serveix de columna o pilar en arquitectura.

telefèric /te.ɫeˈfɛ.ɾik/ /tə.ɫəˈfɛ.ɾik/ n masc
kolejka linowa

telegrafiar /te.le.ɣɾa.fiˈa/ /te.le.ɣɾa.fiˈaɾ/ /tə.ɫə.ɣɾə.fiˈa/ v
telegrafować

telenovel·la /te.ɫe.noˈvɛɫ.ɫa/ /te.ɫe.noˈβɛ.ɫa/ /te.ɫe.noˈβɛ.ɫɛ/ /te.ɫe.noˈβɛɫ.ɫa/ /tə.ɫə.noˈvɛɫ.ɫə/ /tə.ɫə.nuˈvɛɫ.ɫə/ /tə.ɫə.nuˈβɛ.ɫə/ /tə.ɫə.nuˈβɛɫ.ɫə/ n fem
opera mydlana

teler /teˈɫe/ /teˈɫeɾ/ /təˈɫe/ n masc
krosno
Estri per fer teixits.

telescopi /te.ɫesˈkɔ.pi/ /tə.ɫəsˈkɔ.pi/ n masc
teleskop

teletreballar /ˌte.ɫe.tɾe.baˈʎaɾ/ /ˌte.ɫe.tɾe.βaˈʎa/ /ˌte.ɫe.tɾə.βəˈʎa/ /ˌtɛ.ɫə.tɾə.bəˈja/ /ˌtɛ.ɫə.tɾə.bəˈʎa/ /ˌtɛ.ɫə.tɾə.βəˈʎa/ v
telepracować

televisió /te.le.vi.ziˈo/ /te.ɫe.vi.ziˈo/ /te.ɫe.βi.ziˈo/ /tə.ɫə.vi.ziˈo/ n fem
telewizja

televisor /te.ɫe.viˈzoɾ/ /te.ɫe.βiˈzo/ /te.ɫe.βiˈzoɾ/ /tə.ɫə.viˈzo/ /tə.ɫə.βiˈzo/ n masc
telewizor

tel·luri /teɫˈɫu.ɾi/ /təɫˈɫu.ɾi/ /təˈɫu.ɾi/ n masc
tellur

telèfon /teˈɫɛ.fon/ /təˈɫɛ.fon/ /təˈɫɛ.fun/ n masc
telefon
Aparell que permet la comunicació oral a distància, fent tant de transmissor com de receptor, amb un dispositiu per a seleccionar el destinatari.

telèfon mòbil n masc
komórka

temor /teˈmoɾ/ /təˈmo/ /təˈmor/ n
strach

temperatura /tem.pe.ɾaˈtu.ɾa/ n fem
temperatura

tempesta /temˈpes.ta/ n fem
burza

templa /ˈtem.pɫa/ /ˈtem.pɫə/ n fem
skroń

temple /ˈtem.pɫe/ /ˈtem.pɫə/ n masc
świątynia

templer /temˈpɫe/ /temˈpɫeɾ/ /təmˈpɫe/ adj masc
templariusz

temporada /tem.poˈɾa.ða/ /təm.puˈɾa.ðə/ n fem
sezon
Període de temps durant el qual es practica una activitat.

temporal /tem.poˈɾaɫ/ /təm.poˈɾaɫ/ /təm.puˈɾaɫ/ adj
czasowy
Relatiu als ossos del crani anomenats temples.

temporalment /tem.poˌɾaɫˈmen/ /tem.poˌɾaɫˈment/ /təm.poˌɾaɫˈment/ /təm.puˌɾaɫˈmen/ adv
tymczasowo

temps n masc
czas
Magnitud física que serveix per a avaluar l'evolució dels fets o bé per a organitzar o pronosticar allò que s'espera o es vol que passi.
pogoda czas
Oratge, temps atmosfèric.

temptació /tem.ta.siˈo/ /təm.tə.siˈo/ n fem
pokuszenie

temptar /temˈta/ /temˈtaɾ/ /təmˈta/ v
kusić
Provar a algú, posar a prova la seva constància i fortalesa.
Intentar, procurar d'aconseguir alguna cosa dificultosa.
Instigar, induir, excitar el desig per fer alguna cosa.

temàtic /teˈma.tik/ /təˈma.tik/ adj masc
tematyczny

tenca /ˈteŋ.ka/ /ˈtɛŋ.kə/ n fem
lin

tenda /ˈten.da/ /ˈten.də/ n fem
namiot
Habitacle portàtil fàcilment desmuntable.

tendal /tenˈdaɫ/ /tənˈdaɫ/ n masc
markiza
Tela que serveix per a fer ombra i d'aixopluc, es manté estesa a una certa distància del terra i es pot usar en tendes, vaixells...

tendre /ˈtɛn.dɾe/ /ˈtɛn.dɾə/ /ˈtɛn.dɾə/ /ˈtɛn.dɾɛ/ adj masc
delikatny
Tou, suau.
czuły
Ple d'afecte i tendresa.

tendència /tenˈdɛn.si.a/ n fem
skłonność
Inclinació que succeeixi quelcom o que algú es comporti d'una certa manera.

tendó /tenˈdo/ /tənˈdo/ n masc
ścięgno

tenir /teˈni/ /teˈniɾ/ /təˈni/ v
mieć
Expressar pertinença o possessió.

tenir lloc /teˌniˈʎɔk/ v
mieć miejsce

tennes /ˈtɛn.nəs/ n masc
tenes

tennis /ˈtɛn.nis/ n masc
tenis

tentacle /tenˈta.kɫe/ /tənˈta.kɫə/ n masc
macka

tenyir /teˈɲi/ /teˈɲiɾ/ /təˈɲi/ v
barwić
Donar a la roba, o a una altra cosa, un color distint del que tenia.

teologia /te.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /te.o.ɫoˈʒi.a/ /tə.o.ɫoˈʒi.ə/ /tə.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
teologia

teorema /te.oˈɾe.ma/ /tə.oˈɾɛ.mə/ /tə.uˈɾɛ.mə/ n masc
twierdzenie

teoria /te.oˈɾi.a/ /tə.oˈɾi.ə/ /tə.uˈɾi.ə/ n fem
teoria
Coneixement especulatiu, principis generals d'una matèria, d'un art, etc., amb independència de les aplicacions.
Construcció intel·lectual que dóna compte, de manera sintetitzada i referida a principis, de fenòmens, realitats o problemes.

teoria del caos n fem
teoria chaosu

terapeuta n neut
terapeuta

terbi n masc
terb

tercer /terˈse/ /teɾˈseɾ/ number
trzeci trzecia

tercera persona n fem
trzecia osoba

terme /ˈteɾ.me/ n masc
granica
Límit d'un territori.
termin
Denominació d’un concepte en un àmbit d’especialitat.

terminologia /teɾ.mi.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /tər.mi.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
terminologia

termodinàmic /teɾ.mo.ðiˈna.mik/ /tər.mu.ðiˈna.mik/ /təɾ.mo.ðiˈna.mik/ adj masc
termodynamiczny

termodinàmica /teɾ.mo.ðiˈna.mi.ka/ /tər.mu.ðiˈna.mi.kə/ /təɾ.mo.ðiˈna.mi.kə/ n fem
termodynamika

termosfera /ˌtɛr.musˈfe.ɾə/ /ˌtɛɾ.mosˈfe.ɾa/ /ˌtɛɾ.mosˈfe.ɾə/ n fem
termosfera

termòmetre /teɾˈmɔ.me.tɾe/ n masc
termometr

termòstat /teɾˈmɔs.tat/ /təɾˈmɔs.tət/ n masc
termostat
Dispositiu que emet un senyal o tanca un circuit quan detecta que la temperatura ha sobrepassat o ha baixat per sota d'un valor preestablert. Sovint s'utilitza per a regular la temperatura d'un lloc.

terra /ˈtɛ.ra/ /ˈtɛ.rɛ/ n fem
ziemia
Sòlid esmicolat.
Qualsevol àrea o tipologia de terreny.
ziemia ląd
Superfície del planeta no coberta per aigua.

terracota /ˌtɛ.raˈkɔ.ta/ /ˌtɛ.raˈkɔ.tɔ/ /ˌtɛ.rəˈkɔ.tə/ n fem
terakota

terrassa /teˈra.sa/ /təˈra.sə/ n fem
taras

terratrèmol /ˌtɛ.raˈtɾe.moɫ/ /ˌtɛ.rəˈtɾə.moɫ/ /ˌtɛ.rəˈtɾɛ.muɫ/ n masc
trzęsienie ziemi

terreny /teˈreɲ/ /təˈrəɲ/ /təˈrɛɲ/ n masc
teren

terrestre /teˈres.tɾe/ /təˈres.tɾə/ adj
ziemski

terrible /teˈri.bɫe/ /teˈri.βɫe/ /teˈrib.bɫe/ /təˈri.βɫə/ /təˈrib.bɫə/ adj
okropny

terrissaire /te.riˈsaj.ɾe/ n neut
garncarz

territori /te.riˈtɔ.ɾi/ /tə.riˈtɔ.ɾi/ n masc
terytorium

territorial /te.ri.to.ɾiˈaɫ/ /tə.ri.to.ɾiˈaɫ/ /tə.ri.tu.ɾiˈaɫ/ adj
terytorialny

terror /teˈroɾ/ /təˈro/ /təˈror/ n
terror

terrorisme /te.roˈɾiz.me/ /tə.roˈɾiz.mə/ /tə.ruˈɾiz.mə/ n masc
terroryzm

terrorista /te.roˈɾis.ta/ /te.roˈɾis.te/ /tə.roˈɾis.tə/ /tə.ruˈɾis.tə/ adj
terrorysta terrorystka

terroritzar /te.ro.ɾiˈd͡za/ /te.ro.ɾiˈza/ /te.ro.ɾiˈzaɾ/ /tə.ro.ɾiˈd͡za/ /tə.ru.ɾiˈd͡za/ v
sterroryzować

tertúlia /teɾˈtu.ɫi.a/ n fem
talk-show
(mitjans de comunicació) Programa de ràdio o televisió amb comentadors, sota la direcció d’un moderador, que conversen o debaten sobre un tema d’actualitat o amb un convidat.

teràpia /teˈɾa.pi.a/ /təˈɾa.pi.ə/ n fem
terapia

tesar /teˈza/ /teˈzaɾ/ /təˈza/ v
napinać
Posar tesa una cosa.

tesi /ˈtɛ.zi/ n fem
teza

tessel·lació /te.se.ɫa.siˈo/ /te.seɫ.ɫa.siˈo/ /tə.sə.ɫə.siˈo/ /tə.səɫ.ɫə.siˈo/ n fem
parkietaż

test /ˈtest/ n masc
test
Prova, assaig, experiment.
(psicologia, ensenyament) Examen, avaluació d'aptitud.

testament /tes.taˈmen/ /tes.taˈment/ /təs.təˈmen/ /təs.təˈment/ n masc
testament

testicle /tesˈti.kɫe/ /təsˈti.kɫə/ n masc
jądro

testicular /tes.ti.kuˈɫaɾ/ /təs.ti.kuˈɫar/ adj
jądrowy

testimoni /tes.tiˈmɔ.ni/ /təs.tiˈmɔ.ni/ n neut
świadek

testosterona /tes.tos.teˈɾo.na/ /təs.tos.təˈɾɔ.nə/ /təs.tus.təˈɾɔ.nə/ n fem
testosteron

tetina /teˈti.na/ /təˈti.nə/ n fem
smoczek

tetraplegia /te.tɾa.pɫeˈd͡ʒi.a/ /te.tɾa.pɫeˈʒi.a/ /tə.tɾə.pɫəˈʒi.ə/ n fem
tetraplegia

teula /ˈtew.ɫa/ /ˈtəw.ɫə/ /ˈtɛw.ɫə/ n fem
dachówka
Peça corbada emprada per a cobrir un sostre per la part exterior i protegir-lo de l'acumulació d'aigua de pluja o neu.

teulada /tewˈɫa.ða/ /təwˈɫa.ðə/ n fem
dach

text /ˈtekst/ /ˈtɛkst/ n masc
tekst

texà /təkˈsa/ adj masc
teksaski
Relatiu o pertanyent a Texas.

texà /təkˈsa/ n masc
teksaski
Persona que habita o és originària de Texas.

teòric /teˈɔ.ɾik/ adj masc
teoretyczny
Relatiu o pertanyent a la teoria.

teúrgia /teˈuɾ.d͡ʒi.a/ /təˈur.ʒi.ə/ n fem
teurgia

theta /ˈte.ta/ /ˈtɛ.tə/ /ˈθe.ta/ n fem
theta

tia /ˈti.a/ n fem
ciotka ciocia

tibetà /ti.βəˈta/ adj masc
tybetański
Relatiu al Tibet, als seus habitants o la seva llengua.

tibetà /ti.βəˈta/ n masc
Tybetańczyk
Individu de raça mongòlica natural del Tibet.
tybetański
(només singular) Llengua del Tibet, de la branca tibetobirmana, de la família sinotibetana.

tifus /ˈti.fus/ n masc
tyfus

tigre /ˈti.ɣɾə/ n masc
tygrys

tigressa /tiˈɣɾə.sə/ /tiˈɣɾɛ.sə/ n fem
tygrysica
Femella del tigre.
(col·loquial) Dona provocativa i activa sexualment.

tija /ˈti.d͡ʒa/ /ˈti.ʒa/ /ˈti.ʒə/ n fem
łodyga

timbala /timˈba.la/ /timˈba.ɫə/ n fem
kotły

timbre /ˈtim.bɾe/ /ˈtim.bɾə/ n masc
barwa
(heràldica) Insígnia de noblesa sobre l’escut d'armes.
Qualitat del so que depèn de les notes harmòniques.
dzwonek
Aparell sonor per percussió que serveix d’avís.

timidesa /ti.miˈðe.za/ /ti.miˈðə.zə/ /ti.miˈðɛ.zə/ n fem
nieśmiałość

timoner /ti.moˈne/ /ti.moˈneɾ/ /ti.muˈne/ n masc
sternik
Qui governa el timó d'una nau.

timpà /timˈpa/ n masc
błona bębenkowa bębenek
Membrana de l'orella present en els animals de l'ordre dels cordats.
tympanon
(arquitectura clàssica) frontó

timó /tiˈmo/ n masc
ster

tinent /tiˈnen/ /tiˈnent/ n masc
porucznik
Grau genèric als cossos militars o paramilitars, generalment situat entre l'alferes i el capità.

tinta /ˈtin.ta/ /ˈtin.tə/ n fem
atrament tusz

tinter /tinˈte/ /tinˈteɾ/ n masc
kałamarz

tinya /ˈti.ɲa/ /ˈti.ɲə/ n fem
parch
Infecció per fongs de la pell que afecta a la pell amb escates i crostes.

tiorba /tiˈoɾ.βa/ /tiˈɔr.bə/ n fem
teorba

tipus n masc
rodzaj
Model que exemplifica un conjunt de característiques comunes a diverses coses o persones.

tirabec /ti.ɾaˈbek/ /ti.ɾəˈβek/ n masc
groch cukrowy

tirania /ti.ɾaˈni.a/ n fem
tyrania

tirar /tiˈɾa/ /tiˈɾaɾ/ v
ciągnąć
Fer força cap a si per portar algun pes.
Disparar un arma de foc o un artifici de pólvora.
(petanca, botxes) Llançar una bola contra la bola contrària més pròxima al bolig amb l'objectiu d'allunyar-la'n.

tiroide /tiˈɾɔj.ðe/ /tiˈɾɔj.ðə/ n masc
tarczyca

tiroïditis /ti.ɾo.iˈði.tis/ /ti.ɾu.iˈði.tis/ n fem
zapalenie tarczycy

tisi /ˈti.zi/ n fem
suchoty

tisores /tiˈzo.ɾes/ n fem
nożyce nożyczki
Eina metàl·lica per a tallar formada per dues peces iguals (o gairebé) creuades i agafades entre elles per un petit eix també metàl·lic. Cada peça, anomenada tisora, té, a un costat del creuament, una part tallant disposada de manera que les parts tallants de les dues peces es toquen; i, a l'altra, una anella per a agafar l'eina amb un o més dits.

titani n masc
tytan

titubejar /ti.tu.βeˈd͡ʒa/ /ti.tu.βeˈd͡ʒaɾ/ /ti.tu.βəˈʒa/ v
jąkać się
Dubtar, no saber resoldre.

titànic /tiˈta.nik/ adj masc
tytaniczny
De gran envergadura, gegantí.

tixrí /tiʒˈɾi/ n masc
tiszri

tmesi /ˈdmɛ.zi/ /ˈmɛ.zi/ n fem
tmeza

to /ˈtɔ/ n masc
ton odcień

tobogan /to.boˈɣan/ /tu.buˈɣan/ /tu.βuˈɣan/ n masc
zjeżdżalnia

toc de queda n masc
godzina policyjna

tocar /toˈka/ /toˈkaɾ/ /tuˈka/ v
dotykać dotknąć
Posar els dits o una altra part exterior del cos fregant un altre cos.
dotknąć dotykać
(voleibol) Entrar en contacte, un jugador, amb la pilota amb qualsevol part del cos de la cintura cap amunt.

tocar i parar n masc
berek

toga /ˈto.ɣa/ /ˈtɔ.ɣə/ n fem
toga

togolès /to.ɣoˈɫes/ /to.ɣoˈɫəs/ /tu.ɣuˈɫɛs/ adj masc
Togijczyk
Relatiu o pertanyent a Togo.

togolès /to.ɣoˈɫes/ /to.ɣoˈɫəs/ /tu.ɣuˈɫɛs/ n masc
Togijczyk
Persona que habita o és originària de Togo.

tolerància /to.ɫeˈɾan.si.a/ /tu.ɫəˈɾan.si.ə/ n fem
tolerancja

tom /ˈtom/ n masc
tom

tomba /ˈtom.ba/ /ˈtom.bə/ n fem
grobowiec

tombarella /tom.baˈɾe.ʎa/ /tom.bəˈɾe.ʎə/ /tum.bəˈɾe.ʎə/ n fem
koziołek

tomàquet /toˈma.kət/ /tuˈma.kət/ n masc
pomidor

tona /ˈto.na/ /ˈto.nə/ n fem
tona
Unitat de mesura d'una massa equivalent a mil quilos, de símbol t.

tonyina /toˈɲi.na/ /toˈɲi.nə/ /tuˈɲi.nə/ n fem
tuńczyk

topologia /to.po.ɫoˈd͡ʒi.a/ /to.po.ɫoˈʒi.a/ /to.po.ɫoˈʒi.ə/ /tu.pu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
topologia

tor /ˈtor/ n masc
torus

torba /ˈtoɾ.βa/ /ˈtɔr.bə/ n fem
torf

torcebraç /ˌtɔr.səˈβɾas/ /ˌtɔɾ.seˈbɾas/ n masc
siłowanie na rękę

tori n masc
tor

torinès /to.ɾiˈnəs/ /tu.ɾiˈnɛs/ adj masc
turyński
Relatiu o pertanyent a Torí.

torn /ˈtorn/ n masc
kolej
Estri de terrissaire que gira mentre ell dóna la forma a la ceràmica.
Mecanisme que consisteix en un cilindre i una resistència, emprat per fusters o altres artesans per girar una peça mentre li donen forma amb una llima.
Temps que correspon a un individu quan s'ha establert repartir el temps entre diverses persones.

tornada /toɾˈna.ða/ /toɾˈna.ðə/ /turˈna.ðə/ n fem
powrót
Camí de retorn al punt de partida.
refren
Tros de cançó que es repeteix periòdicament i que sovint conté el tema central o la melodia més reeixida.

tornado /toɾˈna.ðo/ /turˈna.ðu/ n masc
tornado

tornar /torˈna/ /toɾˈna/ /toɾˈnaɾ/ /turˈna/ v
wracać wrócić
Anar al lloc del qual s'ha partit prèviament, refer un camí.
oddawać
Donar al propietari una cosa rebuda.

tornavís /ˌtor.naˈβis/ /ˌtor.nəˈβis/ /ˌtoɾ.naˈvis/ /ˌtoɾ.naˈβis/ /ˌtoɾ.nəˈvis/ n masc
wkrętak śrubokręt
Eina destinada a caragolar i descaragolar visos. Normalment està composta per un mànec del qual sobresurt una barreta metàl·lica que acaba en punta, la forma de la qual determinarà el tipus de visos sobre els quals està destinat a actuar.

torpede /toɾˈpe.ðe/ /toɾˈpɛ.ðə/ /turˈpɛ.ðə/ n masc
torpeda
Projectil aquàtic autopropulsat i sovint autodirigit.

torpedinar /tor.pe.ðiˈna/ /toɾ.pe.ðiˈna/ /toɾ.pe.ðiˈnaɾ/ /toɾ.pə.ðiˈna/ /tur.pə.ðiˈna/ v
torpedować

torrada /toˈra.ða/ /toˈra.ðə/ /tuˈra.ðə/ n fem
tost
Llesca de pa torrat.

torrar /toˈra/ /tuˈra/ v
opiec
Escalfar una cosa al foc, cremar-la superficialment, fins que prengui color.

torre /ˈto.re/ n fem
wieża baszta
Edificació militar amb una alçada superior a l'amplada per a la defensa o l'observació, que quan forma part d'una construcció més gran sobresurt dels elements que té al voltant.
(escacs) Peça dels escacs que es mou una o més cases per files o columnes del tauler.
Construcció mòbil de certa alçària utilitzada antigament per assaltar els castells i altres fortificacions.

torreta /toˈre.ta/ /toˈrə.tə/ /tuˈrɛ.tə/ n fem
wieżyczka
En embarcacions militars, qualsevol element sortint específicament blindat.

tortuga /toɾˈtu.ɣə/ /turˈtu.ɣə/ n fem
żółw
Rèptil que forma un ordre propi (testudines), caracteritzat per l'enorme closca que li cobreix quasi tot el cos (tant per dalt com per sota). Té quatre potes curtes, una cua i una boca en forma de bec.

tortura /toɾˈtu.ɾa/ /toɾˈtu.ɾə/ /turˈtu.ɾə/ n fem
tortura

torturar /tor.tuˈɾa/ /toɾ.tuˈɾa/ /toɾ.tuˈɾaɾ/ /tur.tuˈɾa/ v
torturować męczyć
Infligir dolor excessiu a un presoner, usualment per obtenir una informació.

torxa /ˈtɔr.t͡ʃa/ /ˈtɔr.ʃə/ /ˈtɔɾ.t͡ʃa/ /ˈtɔɾ.t͡ʃɔ/ n fem
łuczywo

toràcic /toˈɾa.sik/ /tuˈɾa.sik/ adj masc
piersiowy

tos /tos/ /tus/ /ˈtos/ /ˈtɔs/ n fem
kaszel
Alliberament violent de l'aire dels pulmons produït per una contracció espasmòdica sobtada i acompanyat d'un so característic.

tos ferina n fem
koklusz krztusiec

tossir /toˈsi/ /toˈsiɾ/ /tuˈsi/ v
kaszleć

tossut /toˈsut/ /tuˈsut/ adj masc
uparty
Persona que s'entesta a tenir la raó o a fer una cosa d'una determinada manera malgrat els avisos d'altri.

tot /ˈtɔt/ adj masc
wszystek
Enter, sencer, que es pren o comprèn totes les seves parts.

tot /ˈtɔt/ adv
wszystko
enterament

totalitzar /to.ta.liˈd͡za/ /to.ta.liˈzaɾ/ /tu.tə.lidˈza/ v
kasować

totalment /toˌtaɫˈmen/ /toˌtaɫˈment/ /tuˌtaɫˈmen/ adv
bezwzględnie

tothom /toˈtɔm/ /tuˈtɔm/ pronoun
wszyscy

tou /ˈtow/ /ˈtɔw/ adj masc
miękki
De consistència fluixa, que en tocar-lo s'enfonsa el dit lleument.
łagodny
De caràcter poc ferm.

tova /ˈto.və/ /ˈto.βa/ /ˈto.βə/ /ˈtɔ.va/ /ˈtɔ.βa/ /ˈtɔ.βɔ/ /ˈtɔ.βə/ n fem
Cegła suszona glinobitka

tovalles /toˈva.ʎes/ /toˈva.ʎəs/ /toˈβa.ʎes/ /tuˈva.jəs/ /tuˈβa.ʎəs/ n fem
obrus

tovallola /to.vaˈʎɔ.ɫa/ /to.vəˈʎɔ.ɫə/ /to.βaˈʎɔ.ɫa/ /to.βaˈʎɔ.ɫɔ/ /tu.vəˈjɔ.ɫə/ n fem
ręcznik

tovalló /to.vaˈʎo/ /to.vəˈʎo/ /to.βaˈʎo/ /tu.vəˈjo/ /tu.βəˈʎo/ n masc
serwetka

toxina /tokˈsi.na/ /tokˈsi.nə/ /tukˈsi.nə/ n fem
toksyna

trabuc /tɾaˈbuk/ /tɾəˈβuk/ n masc
garlacz
Escopeta curta amb el canó molt ample i de boca de campana.

trabujada /tɾa.βuˈd͡ʒa.ða/ /tɾə.βuˈʒa.ðə/ n fem
zwrot przez rufę

tractament /tɾak.taˈmen/ /tɾak.taˈment/ /tɾək.təˈmen/ /tɾək.təˈment/ n masc
leczenie

tractar /tɾakˈta/ /tɾakˈtaɾ/ /tɾəkˈta/ v
traktować
Procedir envers algú d'una manera o altra.
Aplicar un tractament pel guariment d'un malalt, d'una malaltia, o en una operació química.

tractor /tɾakˈto/ /tɾakˈtoɾ/ n masc
traktor ciągnik

tradicional /tɾa.ði.si.oˈnaɫ/ /tɾə.ði.si.oˈnaɫ/ /tɾə.ði.si.uˈnaɫ/ adj
tradycyjny

tradicionalment /tɾa.ði.si.oˌnaɫˈmen/ /tɾa.ði.si.oˌnaɫˈment/ /tɾə.ði.si.oˌnaɫˈment/ /tɾə.ði.si.uˌnaɫˈmen/ adv
tradycyjnie

tradició /tɾa.ði.siˈo/ n fem
tradycja
Tot allò que té origen en les generacions passades i que, mantenint un fort contingut social, es transmet a les següents generacions. Fa referència a l'herència que rebem dels avantpassats. Per tant, és l'objecte de culte del tradicionalisme.

traducció /tɾa.ðuk.siˈo/ n fem
tłumaczenie przekład
Acte i efecte de traduir.
(genètica) Procés biològic en què se sintetitza una cadena de proteïnes a partir d'una seqüència d'ARN missatger.

traductor /tɾa.ðukˈto/ /tɾa.ðukˈtoɾ/ n masc
tłumacz

traduir /tɾa.ðuˈi/ /tɾa.ðuˈiɾ/ /tɾə.ðuˈi/ v
tłumaczyć

traduïble /tɾa.ðuˈi.bɫe/ /tɾa.ðuˈi.βɫe/ /tɾa.ðuˈi.βɾa/ /tɾa.ðuˈib.bɫe/ /tɾə.ðuˈi.βɫə/ /tɾə.ðuˈib.bɫə/ adj
przetłumaczalny

traficant /tɾa.fiˈkan/ /tɾa.fiˈkant/ /tɾə.fiˈkan/ /tɾə.fiˈkant/ n neut
diler

tragicòmic /tɾa.d͡ʒiˈkɔ.mik/ /tɾa.ʒiˈkɔ.mik/ /tɾə.ʒiˈkɔ.mik/ adj masc
tragikomiczny

tragèdia /tɾaˈd͡ʒɛ.ði.a/ /tɾəˈʒɛ.ði.ə/ n fem
tragedia

trair /tɾaˈi/ /tɾaˈiɾ/ v
wydać
Cometre traïció.

trajectòria /tɾa.d͡ʒekˈtɔ.ɾi.a/ /tɾa.ʒekˈtɔ.ɾi.a/ /tɾə.ʒəkˈtɔ.ɾi.ə/ n fem
bieg

trama /ˈtɾa.ma/ /ˈtɾa.mə/ n fem
wątek
Conjunt de fils que són la base d'un teixit i que van entrellaçats en sentit contrari a l'ordit.
Part d'una història en què es planteja alguna dificultat que ha de resoldre el protagonista.
Maquinació secreta.

trametre /tɾaˈme.tɾe/ /tɾəˈmə.tɾə/ /tɾəˈmɛ.tɾə/ v
wysyłać

trampa /ˈtɾam.pa/ /ˈtɾam.pə/ n fem
pułapka
Enginy destinat a caçar animals.

tramvia /tɾamˈbi.a/ /tɾaɱˈvi.a/ /tɾəmˈbi.ə/ /tɾəɱˈvi.ə/ n masc
tramwaj

tranquil·litat /tɾaŋ.ki.ɫiˈtat/ /tɾaŋ.kiɫ.ɫiˈtat/ /tɾəŋ.ki.ɫiˈtat/ /tɾəŋ.kiɫ.ɫiˈtat/ n fem
spokój

transcendir /tɾan.senˈdi/ /tɾan.senˈdiɾ/ /tɾən.sənˈdi/ v
przekraczać
(transitiu) ultrapassar

transcripció /tɾans.kɾip.siˈo/ /tɾəns.kɾip.siˈo/ n fem
transkrypcja

transcriure /tɾansˈkɾiw.ɾe/ /tɾənsˈkɾiw.ɾə/ v
przepisywać

transformar /tɾans.forˈma/ /tɾans.foɾˈmaɾ/ /tɾəns.furˈma/ v
przeistaczać
Convertir una cosa en una altra de distinta forma.

transfòbia /tɾansˈfɔ.bi.a/ /tɾənsˈfɔ.βi.ə/ n fem
transfobia

transgènere /tɾanzˈd͡ʒɛ.ne.ɾe/ /tɾənzˈʒɛ.nə.ɾə/ adj
osoba transpłciowa

transgènic /tɾanzˈd͡ʒɛ.nik/ /tɾənzˈʒɛ.nik/ adj masc
transgeniczny

transistor /tɾan.zisˈto/ /tɾan.zisˈtoɾ/ /tɾən.zisˈto/ n masc
tranzystor

transitiu /tɾan.ziˈtiw/ /tɾən.ziˈtiw/ adj masc
przechodni
Que passa d'un a un altre.
(gramàtica) Característica sintàctica d'un verb que requereix un complement directe, amb preposició o sense.

transliteració /tɾanz.li.te.ɾa.siˈo/ /tɾənz.ɫi.tə.ɾə.siˈo/ n fem
transliteracja

transliterar /tɾanz.ɫi.teˈɾa/ /tɾanz.ɫi.teˈɾaɾ/ /tɾənz.ɫi.təˈɾa/ v
transliterować

transparència /tɾans.paˈɾɛn.si.a/ n fem
przejrzystość
Qualitat de transparent.

transport /tɾansˈpɔɾt/ /tɾənsˈpɔrt/ n masc
przewóz transport

transportar /tɾans.porˈta/ /tɾans.poɾˈta/ /tɾans.poɾˈtaɾ/ /tɾəns.poɾˈta/ /tɾəns.purˈta/ v
przewozić
Portar una cosa d’un lloc a un altre.

transsepte /tɾanˈsɛp.te/ n masc
transept

transsexual /tɾan.sek.suˈaɫ/ /tɾən.sək.suˈaɫ/ adj
transseksualista

transsexualitat /tɾan.sek.su.a.ɫiˈtat/ /tɾən.sək.su.ə.ɫiˈtat/ n fem
transseksualizm

transsilvà /tɾan.siɫˈva/ /tɾan.siɫˈβa/ /tɾən.siɫˈva/ /tɾən.siɫˈβa/ adj masc
transylwański
Relatiu o pertanyent a Transsilvània.

transsilvà /tɾan.siɫˈva/ /tɾan.siɫˈβa/ /tɾən.siɫˈva/ /tɾən.siɫˈβa/ n masc
transylwański
Persona que habita o és originària de Transsilvània.

transversal /tɾanz.veɾˈsaɫ/ /tɾanz.βerˈsaɫ/ /tɾanz.βeɾˈsaɫ/ /tɾənz.bərˈsaɫ/ /tɾənz.vəɾˈsaɫ/ n fem
poprzeczny
Recta que travessa o talla un sistema de rectes, corbes, etc.

trapa /ˈtɾa.pa/ /ˈtɾa.pə/ n fem
zapadnia

trapezi /tɾaˈpɛ.zi/ /tɾəˈpɛ.zi/ n masc
trapez

trasplantar /tɾas.pɫanˈta/ /tɾas.pɫanˈtaɾ/ /tɾəs.pɫənˈta/ v
przeszczepiać
Mudar les plantes del terra on són a una altra part.
(medicina) Mudar un òrgan o teixit d’un individu a un altre o d’una part del cos a una altra.

trastorn /tɾasˈtoɾn/ /tɾəsˈtorn/ n masc
zaburzenie

trastorn antisocial de la personalitat n masc
osobowość dyssocjalna

trastorn de la personalitat n masc
zaburzenie osobowości

trau /tɾaw/ n masc
dziurka od guzika
Forat o tall en una peça de roba per on ha de passar un botó.

trauma /ˈtɾaw.ma/ /ˈtɾaw.mə/ n masc
trauma

traumatitzar /tɾaw.ma.tiˈd͡za/ /tɾaw.ma.tiˈza/ /tɾaw.ma.tiˈzaɾ/ /tɾəw.mə.tiˈd͡za/ v
traumatyzować

travesser n masc
poprzeczka
(esports de pilota) Barra horitzontal d'una porteria que uneix els dos pals de la porteria pels extrems superiors.
(rugbi, futbol americà) Barra horitzontal d'uns pals que uneix les dues barres verticals a una altura d'uns 3 m.

traç /ˈtɾas/ n masc
kreska

traïció /tɾa.i.siˈo/ /tɾə.i.siˈo/ n fem
zdrada

treball /tɾeˈbaʎ/ /tɾəˈbaj/ /tɾəˈbaʎ/ n masc
praca
Esforç per assolir una finalitat.
Resultat d'un esforç.
Allò a què una persona dedica la seva activitat professional.
Activitat, professional o no, que requereix esforç o no, que es desenvolupa per assolir una finalitat.

treballador /tɾe.ba.ʎaˈðoɾ/ /tɾe.βa.ʎaˈðo/ /tɾə.bə.jəˈðo/ /tɾə.bə.ʎəˈðo/ n masc
robotnik
Empleat, persona contractada per altri.

treballar /tɾe.baˈʎaɾ/ /tɾe.βaˈʎa/ /tɾə.bəˈja/ /tɾə.bəˈʎa/ v
pracować

tremolar /tɾe.moˈɫa/ /tɾe.moˈɫaɾ/ /tɾə.moˈɫa/ /tɾə.muˈɫa/ v
drżeć

trempera matinera n fem
namiot

tren /ˈtɾen/ /ˈtɾen/ n masc
pociąg

trena /ˈtɾe.na/ /ˈtɾə.nə/ /ˈtɾɛ.nə/ n fem
warkocz
Pentinat fet entrecreuant tres o més feixos de cabells.

trencaclosques /ˌtɾeŋ.kaˈkɫɔs.kes/ /ˌtɾəŋ.kəˈkɫɔs.kəs/ /ˌtɾɛŋ.kəˈkɫɔs.kəs/ n masc
zagadka
Joc de pensar amb una solució no òbvia.
Joc en el qual cal col·locar un conjunt de peces d'una forma concreta per a que mostrin una imatge de forma correcta.

trencar /tɾeŋˈka/ /tɾeŋˈkaɾ/ /tɾəŋˈka/ v
łamać
Fer trossos una cosa a base de cops, de pressió.

trenta /ˈtɾen.ta/ /ˈtɾən.tə/ /ˈtɾɛn.tə/ number
trzydzieści

trenta-cinc /ˌtɾen.taˈsiŋ/ /ˌtɾen.taˈsiŋk/ /ˌtɾən.təˈsiŋk/ /ˌtɾɛn.təˈsiŋ/ /ˌtɾɛn.təˈsiŋk/ number
trzydzieści pięć

trenta-cinquè /ˌtɾen.ta.siŋˈke/ /ˌtɾən.tə.siŋˈkə/ /ˌtɾɛn.tə.siŋˈkɛ/ number
trzydziesty piąty

trenta-dos /ˌtɾen.taˈðos/ /ˌtɾən.təˈðos/ /ˌtɾɛn.təˈðos/ number
trzydzieści dwa

trenta-nou /ˌtɾen.taˈnɔw/ /ˌtɾən.təˈnɔw/ /ˌtɾɛn.təˈnɔw/ number
trzydzieści dziewięć

trenta-quatre /ˌtɾen.taˈkwa.tɾe/ /ˌtɾən.təˈkwa.tɾə/ /ˌtɾɛn.təˈkwa.tɾə/ number
trzydzieści cztery

trenta-set /ˌtɾen.taˈsɛt/ /ˌtɾən.təˈsɛt/ /ˌtɾɛn.təˈsɛt/ number
trzydzieści siedem

trenta-sis /ˌtɾen.taˈsis/ /ˌtɾən.təˈsis/ /ˌtɾɛn.təˈsis/ number
trzydzieści sześć

trenta-tres /ˌtɾen.taˈtɾes/ /ˌtɾən.təˈtɾes/ /ˌtɾɛn.təˈtɾes/ number
trzydzieści trzy

trenta-un /ˌtɾen.taˈun/ /ˌtɾən.təˈun/ /ˌtɾɛn.təˈun/ number
trzydzieści jeden

trenta-vuitè /ˌtɾen.ta.vujˈte/ /ˌtɾen.ta.βujˈte/ /ˌtɾen.ta.βwiˈte/ /ˌtɾən.tə.vujˈtə/ /ˌtɾɛn.tə.vujˈtɛ/ /ˌtɾɛn.tə.βujˈtɛ/ number
trzydziesty ósmy

trentè /tɾenˈte/ /tɾənˈtə/ /tɾənˈtɛ/ number
trzydziesty

trepant /tɾeˈpan/ /tɾeˈpant/ /tɾəˈpan/ /tɾəˈpant/ n masc
wiertarka

tres /ˈtɾes/ /ˈtɾəs/ /ˈtɾɛs/ number
trzy trójka

tresc /ˈtɾesk/ /ˈtɾəsk/ /ˈtɾɛsk/ n masc
trekking

tresor /tɾeˈzɔɾ/ /tɾəˈzɔ/ n masc
skarb
Conjunt agrupat de diners o de coses de gran valor.

tresorer /tɾe.zoˈɾe/ /tɾe.zoˈɾeɾ/ /tɾə.zoˈɾe/ /tɾə.zuˈɾe/ n masc
skarbniczka

tresoreria /tɾe.zo.ɾeˈɾi.a/ /tɾə.zo.ɾəˈɾi.ə/ /tɾə.zu.ɾəˈɾi.ə/ n fem
skarbiec

tret /ˈtret/ n masc
strzał
Tir, acció de disparar una arma.

tret /ˈtret/ preposition
chyba że
Expressió d'una excepció.

tretze /ˈtɾe.d͡ze/ number
trzynaście

tretzè /tɾeˈd͡ze/ /tɾəˈd͡zə/ /tɾəˈd͡zɛ/ number
trzynasty

treure /ˈtɾew.ɾe/ /ˈtɾɛw.ɾə/ v
usunąć
Fer sortir una cosa del lloc on és.
Llevar o fer desaparèixer alguna cosa del lloc on és.

treva /ˈtɾe.va/ /ˈtɾe.və/ /ˈtɾe.βa/ /ˈtɾe.βə/ n fem
rozejm
Acord per aturar temporalment les hostilitats en una guerra o conflicte.

tria /ˈtɾi.a/ /ˈtɾi.ə/ n fem
wybór

triangle /tɾiˈaŋ.ɡɫe/ n masc
trójkąt
Figura geomètrica de tres costats i tres angles.
Instrument idiòfon que consisteix en una vareta de metall doblegada en forma de triangle i que es toca colpejant-la amb una vareta metàl·lica.

triar /tɾiˈa/ /tɾiˈaɾ/ v
wybierać
Separar un o més elements dins d'un conjunt segons unes característiques concretes.

triatló n masc
triathlon

tribu /ˈtɾi.βu/ n fem
plemię

tribuna /tɾiˈbu.na/ /tɾiˈβu.nə/ n fem
trybuna

tribunal /tɾi.βuˈnaɫ/ n masc
trybunał

tribut /tɾiˈβut/ n masc
danina

tribú /tɾiˈβu/ n masc
trybun

tricorn /tɾiˈkɔrn/ n masc
trikorn

tricorni /tɾiˈkɔr.ni/ n masc
trikorn

trident /tɾiˈðen/ /tɾiˈðent/ n masc
trójząb

tridimensional /tɾi.ði.men.si.oˈnaɫ/ /tɾi.ði.mən.si.uˈnaɫ/ adj
trójwymiarowy

triella /tɾiˈe.ʎa/ /tɾiˈə.ʎə/ /tɾiˈɛ.ʎə/ n fem
tryplet

trilió /tɾi.ɫiˈo/ number masc
trylion
(cardinal) Milió de bilions.

trillar /tɾiˈʎa/ /tɾiˈʎaɾ/ v
młócić

trimestralment /tɾi.mesˌtɾaɫˈmen/ /tɾi.mesˌtɾaɫˈment/ /tɾi.məsˌtɾaɫˈmen/ /tɾi.məsˌtɾaɫˈment/ adv
kwartalnie

trimestre /tɾiˈmes.tɾe/ /tɾiˈmɛs.tɾə/ n masc
trymestr

trineu /tɾiˈnew/ /tɾiˈnəw/ /tɾiˈnɛw/ n masc
sanie

trinquet /tɾiŋˈket/ /tɾiŋˈkɛt/ n masc
fok
En embarcacions amb més d'un pal sense considerar el bauprès ni altre que pugui partir del bauprès, arbre i pal més proper a proa sempre que aquest no sigui el més alt de l'embarcació.

trinxera /tɾiɲˈt͡ʃe.ɾa/ /tɾiɲˈʃe.ɾə/ n fem
okop

triple n masc
potrójny
(bowling) Conjunt de tres plens consecutius.

triplicar /tɾi.pɫiˈka/ /tɾi.pɫiˈkaɾ/ v
potrajać

tripulació /tɾi.pu.ɫa.siˈo/ /tɾi.pu.ɫə.siˈo/ n fem
załoga
Conjunt de persones que viatgen en una embarcació i que estan encarregades de mantenir-la i dirigir-la.
Per extensió totes aquelles persones que viatgen en qualsevol vehicle i que estan encarregades de mantenir-lo i dirigir-lo, en especial quan el número d'aquestes persones és gran o bé quan el vehicle es considera de difícil maneig.

trisecar /tɾi.seˈka/ /tɾi.seˈkaɾ/ /tɾi.səˈka/ v
roztrajać

trist /ˈtɾist/ adj
smutny
Que no té alegria.

tristament /ˌtɾis.taˈmen/ /ˌtɾis.taˈment/ /ˌtɾis.təˈmen/ /ˌtɾis.təˈment/ adv
smutno

tristesa /tɾisˈte.za/ /tɾisˈtə.zə/ /tɾisˈtɛ.zə/ n fem
smutek

trivial /tɾi.viˈaɫ/ /tɾi.viˈaɫ/ /tɾi.βiˈaɫ/ adj
trywialny

tro /ˈtɾo/ n masc
grzmot grom
So sobtat que acompanya un llampec que és conseqüència de l'expansió de l'aire al pas de la descàrrega elèctrica.

trobada /tɾoˈβa.ða/ /tɾuˈβa.ðə/ n fem
spotkanie

trobador /tɾo.baˈðoɾ/ /tɾo.bəˈðo/ /tɾo.βaˈðo/ /tɾu.bəˈðo/ /tɾu.βəˈðo/ n masc
trubadur
Poeta medieval que componia versos per a ser cantats en públic.

trobar /tɾoˈba/ /tɾoˈbaɾ/ /tɾoˈβa/ /tɾuˈba/ /tɾuˈβa/ v
znajdować znaleźć
Veure alguna cosa que s'havia perdut.
spotykać
(pronominal) Coincidir dos o més que vénen de llocs diferents.

troca /ˈtɾɔ.ka/ /ˈtɾɔ.kɔ/ /ˈtɾɔ.kə/ n fem
motek

trocànter /tɾoˈkan.teɾ/ /tɾoˈkan.təɾ/ /tɾuˈkan.tər/ n masc
krętarz

trofeu /tɾoˈfɛw/ /tɾuˈfɛw/ n masc
trofeum

troica /ˈtɾɔj.ka/ /ˈtɾɔj.kɔ/ /ˈtɾɔj.kə/ n fem
trojka

troià /tɾoˈja/ /tɾuˈja/ adj masc
trojański

trol /ˈtɾɔɫ/ n masc
troll
(mitologia nòrdica) Gegant o gnom que viu en llocs solitaris.

trol /ˈtɾɔɫ/ n neut
troll
(internet) Persona que publica continguts només amb intenció provocativa per generar polèmica.

trolejar /tɾo.ɫeˈd͡ʒa/ /tɾo.ɫeˈd͡ʒaɾ/ /tɾo.ɫeˈʒa/ /tɾo.ɫəˈd͡ʒa/ /tɾu.ɫəˈʒa/ v
strollować
(internet) Atacar provocant com un trol.

trombe /ˈtɾom.be/ /ˈtɾom.bə/ n masc
zakrzep

trombó /tɾomˈbo/ /tɾumˈbo/ n masc
puzon

trompa /ˈtɾom.pa/ /ˈtɾom.pə/ n fem
trąba
Allargament muscular del nas o del llavi de l'elefant com a òrgan prènsil.

trompeta /tɾomˈpe.ta/ /tɾomˈpə.tə/ /tɾumˈpɛ.tə/ n fem
trąbka
Instrument aeròfon de metall, amb broquet, que consisteix en un llarg tub cilíndric metàl·lic, comunament corbat dues vegades, amb embocadura en forma de copa, proveït de claus o pistons i terminat en pavelló.

tron /ˈtɾɔn/ n masc
tron

trona /ˈtɾɔ.na/ /ˈtɾɔ.nɔ/ /ˈtɾɔ.nə/ n fem
krzesełko do karmienia (dzieci)
Cadira alta i amb braços pels nadons.

tronar /tɾoˈna/ /tɾoˈnaɾ/ /tɾuˈna/ v
grzmieć

tronc /ˈtɾoŋ/ /ˈtɾoŋk/ /ˈtɾoŋk/ n masc
pień
(botànica) Part dels arbres entre l'arrel i la copa, equivalent a la tija d'altres vegetals.
(argot casteller) Part vertical central d'un castell per sota del pom de dalt.

tronera /tɾoˈne.ɾa/ /tɾoˈne.ɾə/ /tɾuˈne.ɾə/ n fem
łuza
(billar) Cadascun dels sis forats d'una taula de billar destinada al billar americà, l'snooker o el xapó, que estan situats en els angles i a la meitat dels costats llargs.

trop /ˈtɾɔp/ n masc
trop

tropa /ˈtɾɔ.pa/ /ˈtɾɔ.pɔ/ /ˈtɾɔ.pə/ n fem
oddział

tropical /tɾo.piˈkaɫ/ /tɾu.piˈkaɫ/ adj
tropikalny

tropopausa /ˌtɾo.poˈpaw.za/ /ˌtɾo.poˈpaw.zə/ /ˌtɾo.puˈpaw.zə/ n fem
tropopauza

troposfera /ˌtɾo.posˈfe.ɾa/ /ˌtɾo.posˈfe.ɾə/ /ˌtɾo.pusˈfe.ɾə/ n fem
troposfera

tros /ˈtɾɔs/ n masc
kawałek

trot /ˈtɾɔt/ n masc
kłus

truc /ˈtɾuk/ n masc
cheat
Un dels dos jocs que formen el joc de truc, consistent en guanyar dues bases de tres.
(videojocs) Acció enginyosa en què, per mitjà de la introducció d'un codi amagat, el jugador aconsegueix accedir a continguts addicionals d'un videojoc o millorar les habilitats del seu personatge.

trucar /tɾuˈka/ /tɾuˈkaɾ/ v
pukać
(intransitiu, central, nord-occidental) Donar cops per a demanar que obrin.
dzwonić
(intransitiu) Telefonar.

truita /ˈtɾuj.ta/ /ˈtɾwi.ta/ n fem
pstrąg
Peix de la família dels salmònids, propi de rius cabalosos d'aigües fredes i ràpides. (Salmo trutta).
omlet
(cuina, metafòric) Ous batuts i fregits a la paella.

truita irisada n fem
pstrąg tęczowy

truja /ˈtɾu.d͡ʒa/ /ˈtɾu.ʒa/ /ˈtɾu.ʒə/ n fem
locha
Porc femella

trumfar /tɾuɱˈfa/ /tɾuɱˈfaɾ/ v
atutować

trànsit /ˈtɾan.zit/ n masc
tranzyt

trèvol /ˈtɾe.voɫ/ /ˈtɾe.βoɫ/ /ˈtɾə.voɫ/ /ˈtɾɛ.vuɫ/ n masc
koniczyna
Planta silvestre caracteritzada per les seves fulles trifoliades (Trifolium).

tsar /ˈsaɾ/ /ˈtsar/ n masc
car

tu pronoun
ty

tub /ˈtup/ n masc
tuba rura

tuba /ˈtu.ba/ /ˈtu.βə/ n fem
tuba
Instrument aeròfon de metall, de tub cònic, amb broquet, que dóna les notes més baixes.
Complement de núvol del gènere cumulonimbus o cúmulus en forma de columna, de vegades en forma de conus invertit, que sobresurt de la base del núvol com la manifestació d'una vorticitat intensa.

tuberculosi /tu.beɾ.kuˈɫɔ.zi/ /tu.βər.kuˈɫɔ.zi/ n fem
gruźlica tuberkuloza

tudó /twˈðo/ n masc
grzywacz

tuit /ˈtujt/ /ˈtwit/ n masc
tweet

tuli n masc
tul

tulipa /tuˈɫi.pa/ /tuˈɫi.pə/ n fem
tulipan

tumor /tuˈmor/ n masc
guz

tumult /tuˈmuɫ/ /tuˈmuɫt/ n masc
tumult

tundra /ˈtun.dɾa/ /ˈtun.dɾə/ n fem
tundra

tungstè /tuŋsˈtɛ/ n masc
wolfram

tunisià /tu.ni.ziˈa/ adj masc
tunezyjski
Relatiu o pertanyent a Tunísia.

tunisià /tu.ni.ziˈa/ n masc
tunezyjski
Persona que habita o és originària de Tunísia.

tupè /tuˈpe/ /tuˈpɛ/ n masc
tupet

turbant /turˈban/ /turˈβan/ /tuɾˈbant/ /tuɾˈβan/ n masc
turban

turbina /turˈbi.nə/ /tuɾˈbi.na/ n fem
turbina

turc adj masc
turecki
Relatiu o pertanyent a Turquia, als turcs o a l'idioma turc.

turc n masc
turecki
(masculí singular) Llengua turquesa parlada principalment a Turquia i Xipre.

turcman /turɡˈman/ n masc
turkmeński
(només singular) Llengua turquesa parlada al Turkmenistan.

turisme /tuˈɾiz.me/ n masc
turystyka

turista /tuˈɾis.ta/ /tuˈɾis.te/ /tuˈɾis.tə/ n neut
turysta

turmell /toɾˈmeʎ/ n masc
kostka

turmentar /tur.menˈta/ /tur.mənˈta/ /tuɾ.menˈta/ /tuɾ.menˈtaɾ/ v
męczyć
Causar turment a algú.

turquesa /turˈkɛ.zə/ /tuɾˈkə.zə/ n fem
turkus

turquès /turˈkɛs/ /tuɾˈkes/ /tuɾˈkəs/ adj masc
turkijski

turístic /tuˈɾis.tik/ adj masc
turystyczny

turó n masc
wzgórze
Elevació moderada del terreny; muntanya o puig poc elevat; pujol.

tutejar /tu.teˈd͡ʒa/ /tu.teˈd͡ʒaɾ/ /tu.teˈʒa/ /tu.təˈd͡ʒa/ /tu.təˈʒa/ v
tykać

tutor /tuˈto/ /tuˈtoɾ/ n masc
tutor

txadià /t͡ʃa.ðiˈa/ /t͡ʃə.ðiˈa/ adj masc
Czadyjczyk
Relatiu o pertanyent al Txad o la seva llengua.

txadià /t͡ʃa.ðiˈa/ /t͡ʃə.ðiˈa/ n masc
Czadyjczyk
Persona que habita o és originària del Txad.

txec /ˈt͡ʃɛk/ adj masc
czeski
Relatiu o pertanyent a Txèquia.

txetxè /t͡ʃeˈt͡ʃe/ /t͡ʃəˈt͡ʃə/ /t͡ʃəˈt͡ʃɛ/ n masc
czeczeński
(només singular) Llengua caucàsica del nord pròpia de Txetxènia.

tàlem /ˈta.ɫem/ /ˈta.ɫəm/ n masc
wzgórze

tàmil /ˈta.miɫ/ n masc
tamilski
Llengua dravídica parlada pels tàmils.

tàntal /ˈtan.təɫ/ n masc
tantal

tàvec /ˈta.vek/ /ˈta.vək/ /ˈta.βek/ /ˈta.βək/ n masc
bąk

tècnica /ˈtɛŋ.ni.ka/ /ˈtɛŋ.ni.kə/ /ˈtɛɡ.ni.ka/ n fem
technika

tècnicament /ˌtɛŋ.ni.kaˈmen/ /ˌtɛŋ.ni.kəˈmen/ /ˌtɛŋ.ni.kəˈment/ /ˌtɛɡ.ni.kaˈmen/ /ˌtɛɡ.ni.kaˈment/ adv
technicznie

tènue /ˈtɛ.nu.e/ /ˈtɛ.nu.ə/ adj
cienki

tèrmic /ˈtɛr.mik/ adj masc
termiczny

témer /ˈte.me/ /ˈte.meɾ/ /ˈtə.mə/ /ˈtɛ.mə/ v
bać się
Sentir por.

tímid /ˈti.mit/ adj masc
nieśmiały

típic adj masc
typowy
propi o exclusiu d'un lloc o persona, característic

típicament /ˌti.pi.kaˈmen/ /ˌti.pi.kaˈment/ /ˌti.pi.kəˈmen/ /ˌti.pi.kəˈment/ adv
typowo

títol /ˈti.toɫ/ /ˈti.tuɫ/ n masc
nagłówek

tòfona /ˈtɔ.fo.nə/ /ˈtɔ.fu.nə/ n fem
trufla

tòner /ˈtɔ.neɾ/ /ˈtɔ.nər/ n masc
toner

tòrax /ˈtɔ.ɾaks/ /ˈtɔ.ɾəks/ n masc
tułów

tòxic /ˈtɔk.sik/ adj masc
toksyczny
Que és nociu pels organismes vius.

tòxic /ˈtɔk.sik/ n masc
toksyczny
Substància d’efecte morbós o letal per a un organisme viu.

tórtora /ˈtor.tu.ɾə/ /ˈtoɾ.to.ɾa/ /ˈtoɾ.to.ɾə/ n fem
turkawka

túmul /ˈtu.muɫ/ n masc
kopiec
Mota de terra o pedres que cobreix una sepultura.

túnel /ˈtu.neɫ/ /ˈtu.nəɫ/ n masc
rybka
(esports de pilota) Driblatge en què el jugador fa passar la pilota o la bola entre les cames d'un adversari i la recupera darrere seu.

túnica /ˈtu.ni.ka/ /ˈtu.ni.kə/ n fem
tunika

ubicació /u.bi.ka.siˈo/ /u.βi.kə.siˈo/ n fem
lokacja

ubiqüitat /u.βi.kwiˈtat/ n fem
wszechobecność

ucraïnès /u.kɾa.iˈnes/ /u.kɾə.iˈnəs/ /u.kɾə.iˈnɛs/ n masc
ukraiński
(només singular) Llengua eslava de la branca oriental parlada pels ucraïnesos.

udol /uˈðɔɫ/ n masc
wycie

udolar /u.ðoˈɫa/ /u.ðoˈɫaɾ/ /u.ðuˈɫa/ v
wyć

uigur /ujˈɣur/ /ujˈɣuɾ/ n masc
ujgur
Llengua turquesa parlada pels uigurs.

uigur /ujˈɣur/ /ujˈɣuɾ/ n neut
ujgur
Natural del poble turc de la regió xinesa Uigur i del Kazakhstan.

ukulele /u.kuˈɫe.ɫe/ /u.kuˈɫɛ.ɫə/ n masc
ukulele

ulema /uˈle.ma/ /uˈlɛ.mə/ n masc
ulem

ull /ˈuj/ /ˈuʎ/ n masc
oko
Òrgan dels éssers vius capaç de fixar imatges en el cervell a través de receptors de llum.

ullal /uˈjaɫ/ /uˈʎaɫ/ n masc
kieł
(central, septentrional) Dent dels mamífers, de forma cònica, acabada en una punxa i amb una sola arrel, situada entre les incisives i les premolars.
kieł cios
Dent amb forma de corn dels elefants.

ulleres /uˈje.ɾəs/ /uˈʎe.ɾes/ /uˈʎe.ɾəs/ n fem
okulary
Lents que es col·loquen davant dels ulls per a corregir defectes de visió, per a protegir els ulls o per motius estètics.

ultimàtum n masc
ultimatum

ulà /uˈɫa/ n masc
ułan
Llancer de la cavalleria lleugera. Referit principalment als que vestien a l'estil polonès.

un number
jeden
(cardinal) La unitat completa.

una mica adv
trochę

ungla /ˈuŋ.ɡɫa/ n fem
paznokieć
Protecció de calci del dit humà i d'altres animals.

unicel·lular /u.ni.se.ɫuˈɫaɾ/ /u.ni.seɫ.ɫuˈɫaɾ/ /u.ni.sə.ɫuˈɫar/ /u.ni.səɫ.ɫuˈɫar/ /u.ni.səɫ.ɫuˈɫaɾ/ adj
jednokomórkowy

unificació /u.ni.fi.ka.siˈo/ /u.ni.fi.kə.siˈo/ n fem
unifikacja

unificar /u.ni.fiˈka/ /u.ni.fiˈkaɾ/ v
jednoczyć

uniforme /u.niˈfor.mə/ /u.niˈfoɾ.me/ adj
jednorodny

unilateral /u.ni.ɫa.teˈɾaɫ/ /u.ni.ɫə.təˈɾaɫ/ adj
jednostronny

unitat /u.niˈtat/ n fem
jednostka

univers /u.niˈvɛls/ /u.niˈvɛɾs/ /u.niˈvɛɾs/ /u.niˈβɛrs/ /u.niˈβɛɾs/ n masc
wszechświat

universal /u.ni.veɾˈsaɫ/ /u.ni.vəɾˈsaɫ/ /u.ni.βerˈsaɫ/ /u.ni.βeɾˈsaɫ/ /u.ni.βərˈsaɫ/ adj
powszechny
Relatiu a l'univers.

universitat /u.ni.ver.siˈtat/ /u.ni.veɾ.siˈtat/ /u.ni.vəɾ.siˈtat/ /u.ni.βer.siˈtat/ /u.ni.βeɾ.siˈtat/ n fem
uniwersytet wszechnica

unió /u.niˈo/ n fem
unia

untar /unˈta/ /unˈtaɾ/ v
rozsmarowywać

ununbi /unˈum.bi/ n masc
ununbium

ununenni /un.unˈɛn.ni/ n masc
ununennium

ununhexi /u.nuˈnɛɡ.zi/ n masc
ununhexium

ununocti n masc
ununoctium

ununpenti n masc
ununpentium

ununquadi /un.unˈkwa.ði/ n masc
ununquadium

ununsepti n masc
ununseptium

ununtri n masc
ununtrium

urani n masc
uran

urbanització /ur.bə.ni.d͡zə.siˈo/ /ur.βa.ni.d͡za.siˈo/ /uɾ.ba.ni.za.siˈo/ n fem
urbanizacja

urbanitzar /ur.bə.niˈd͡za/ /ur.βa.niˈd͡za/ /uɾ.ba.niˈzaɾ/ /uɾ.βa.niˈza/ v
urbanizować

urbà /urˈβa/ adj masc
miejski

urdú /urˈdu/ adj
urdu
Relatiu o pertanyent a la llengua urdú

urdú /urˈdu/ n masc
urdu
Llengua indoirànica anàloga al hindi parlada al Pakistan i en algunes regions de l'Índia.

uretra /uˈɾɛ.tɾa/ /uˈɾɛ.tɾə/ /uˈɾɛ.tɾɛ/ n fem
cewka moczowa

urgentment /urˌd͡ʒemˈmen/ /urˌʒemˈmen/ /uɾˌd͡ʒemˈmen/ /uɾˌd͡ʒemˈment/ /uɾˌʒemˈment/ adv
pilnie

urgència /urˈʒɛn.si.a/ /uɾˈd͡ʒɛn.si.a/ n fem
pilność
Precisió, necessitat de fer alguna cosa.

urinari /u.ɾiˈna.ɾi/ adj masc
moczowy
Relatiu o pertanyent a l'urina.

urologia /u.ɾo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /u.ɾo.ɫoˈʒi.a/ /u.ɾo.ɫoˈʒi.ə/ /u.ɾu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
urologia

urpa /ˈur.pə/ /ˈuɾ.pa/ n fem
pazur

uruguaià /u.ɾu.ɣwaˈja/ /u.ɾu.ɣwəˈja/ adj masc
urugwajski
Relatiu o pertanyent a l'Uruguai.

usdefruit /uz.dəˈfɾujt/ /uz.ðeˈfɾujt/ n masc
użytkowanie

usual /u.zuˈaɫ/ adj
zwykły

usuari /u.zuˈa.ɾi/ n masc
użytkownik

usurpar /u.zurˈpa/ /u.zuɾˈpa/ /u.zuɾˈpaɾ/ v
uzurpować

utensili /u.tenˈsi.li/ /u.tənˈsi.ɫi/ n masc
sprzęt kuchenny

utilitari /u.ti.ɫiˈta.ɾi/ adj masc
funkcjonalny

utilitzar /u.ti.ɫiˈd͡za/ /u.ti.ɫiˈza/ /u.ti.ɫiˈzaɾ/ v
używać

utopia /u.toˈpi.a/ /u.toˈpi.ə/ /u.tuˈpi.ə/ n fem
utopia

uzbek /uzˈbek/ adj masc
Uzbeczka
Relatiu o pertanyent a l’Uzbekistan o la seva llengua.

uzbek /uzˈbek/ n masc
Uzbeczka
Persona que habita o és originària de l’Uzbekistan.
(només singular) Llengua turquesa parlada a l’Uzbekistan.

vaca /ˈba.ka/ /ˈba.kə/ /ˈva.ka/ /ˈva.kə/ n fem
krowa
(mamífers) Mamífer remugant de granja que dóna llet, femella del bou.

vacances /baˈkan.ses/ /bəˈkan.səs/ /vaˈkan.ses/ /vəˈkan.səs/ n fem
urlop wakacje
(plurale tantum) Temps de repòs durant el qual cessa l'activitat habitual de treball o estudis.

vaccí /bakˈsi/ /bəkˈsi/ /vakˈsi/ /vəkˈsi/ n masc
szczepionka
Preparat biològic que aconsegueix immunitzar una persona o animal contra una malaltia vírica.

vaga /ˈba.ɣa/ /ˈba.ɣə/ /ˈva.ɣa/ /ˈva.ɣə/ n fem
strajk

vagar /baˈɣa/ /vaˈɣaɾ/ /vəˈɣa/ v
włóczyć się
Anar errant sense destinació concreta.

vagina /baˈd͡ʒi.na/ /baˈʒi.na/ /vaˈd͡ʒi.na/ /vəˈʒi.nə/ n fem
pochwa wagina

vaginal /ba.d͡ʒiˈnaɫ/ /ba.ʒiˈnaɫ/ /bə.ʒiˈnaɫ/ /va.d͡ʒiˈnaɫ/ /və.ʒiˈnaɫ/ adj
dopochwowy

vainilla /bajˈni.ʎa/ /bəjˈni.ʎə/ /vajˈni.ʎa/ /vəjˈni.ʎə/ n fem
wanilia

vaivé /ˌbajˈβe/ /ˌvajˈve/ /ˌvajˈve/ n masc
ruch tam i z powrotem

vaixell /bajˈʃeʎ/ /baˈʃeʎ/ /vajˈʃeʎ/ /vəˈʃeʎ/ n masc
statek

vaixella /bajˈʃe.ʎa/ /baˈʃe.ʎa/ /bəˈʃe.ʎə/ /vajˈʃe.ʎa/ /vəˈʃe.ʎə/ n fem
naczynie

valent /baˈɫen/ /bəˈɫen/ /vaˈɫent/ /vəˈɫen/ /vəˈɫent/ adj masc
odważny

valentia /ba.ɫenˈti.a/ /bə.ɫənˈti.ə/ /va.ɫenˈti.a/ /və.ɫənˈti.ə/ n fem
odwaga

validació n fem
potwierdzenie

vall /ˈbaʎ/ /ˈvaʎ/ /ˈvaʎ/ n fem
dolina
Depressió allargada entre dos vessants de muntanyes.

valor /baˈɫor/ /baˈɫoɾ/ /vaˈɫoɾ/ /vəˈɫo/ /vəˈɫoɾ/ n
wartość
Vàlua, estimació que una cosa produeix en una persona.
odwaga
Tret de la persona que és valenta.

valor de mercat n masc
wartość rynkowa

vals /ˈbaɫs/ /ˈvaɫs/ /ˈvaɫs/ n masc
walc

valuós /ba.ɫuˈos/ /va.ɫuˈos/ /və.ɫuˈos/ adj masc
drogocenny

valència /baˈɫɛn.si.a/ /vaˈɫɛn.si.a/ /vəˈɫɛn.si.ə/ n fem
walencja

való /baˈɫo/ /bəˈɫo/ /vaˈɫo/ /vəˈɫo/ adj masc
waloński
Relatiu o pertanyent a Valònia.

való /baˈɫo/ /bəˈɫo/ /vaˈɫo/ /vəˈɫo/ n masc
waloński
Persona que habita o és originària de Valònia.

vamba /ˈbam.ba/ /ˈvam.ba/ /ˈvam.bə/ n fem
adidas

vampir /bamˈpir/ /bəmˈpir/ /vamˈpiɾ/ /vəmˈpiɾ/ n masc
wampir upiór
Personatge demoníac literari que xucla la sang i l'ànima de les persones.

vampiressa /bam.piˈɾe.sa/ /bəm.piˈɾɛ.sə/ /vam.piˈɾe.sa/ /vəm.piˈɾə.sə/ /vəm.piˈɾɛ.sə/ n fem
wampirzyca

vanadi /baˈna.ði/ /bəˈna.ði/ /vəˈna.ði/ n masc
wanad

vanitat /ba.niˈtat/ /bə.niˈtat/ /va.niˈtat/ /və.niˈtat/ n fem
próżność
Presumpció, satisfacció de si mateix; estat en què es té un alt concepte respecte les pròpies qualitats o atributs, i que és remarcat per un desig excessiu de fer-se notar i lloar pels altres.

vanitós /ba.niˈtos/ /bə.niˈtos/ /va.niˈtos/ /və.niˈtos/ adj masc
próżny

vapor /baˈpor/ /baˈpoɾ/ /bəˈpor/ /vaˈpoɾ/ /vəˈpoɾ/ n masc
para
Gas, especialment referit a l'aigua.
parowiec
Nau o màquina (especialment vaixells) propulsada per un motor de combustió amb vapor d'aigua.

vaporadora /ba.po.ɾaˈðo.ɾa/ /bə.pu.ɾəˈðo.ɾə/ /va.po.ɾaˈðo.ɾa/ /və.po.ɾəˈðo.ɾə/ /və.pu.ɾəˈðo.ɾə/ n fem
parowar

vara /ˈba.ɾa/ /ˈba.ɾə/ /ˈva.ɾa/ /ˈva.ɾə/ n fem
laska
Brancó net de fulles usat com a bastó o mànec.

vareta màgica n fem
różdżka

variable /ba.ɾiˈa.βɫe/ /ba.ɾiˈab.bɫe/ /bə.ɾiˈa.βɫə/ /bə.ɾiˈab.bɫə/ /va.ɾiˈa.bɫe/ /və.ɾiˈab.bɫə/ adj
zmienna
Que pot variar.
Que es pot diferenciar.

variable /ba.ɾiˈa.βɫe/ /ba.ɾiˈab.bɫe/ /bə.ɾiˈa.βɫə/ /bə.ɾiˈab.bɫə/ /va.ɾiˈa.bɫe/ /və.ɾiˈab.bɫə/ n fem
zmienna
Element mesurable que pot prendre més d'un valor quantitatiu o qualitatiu.
(informàtica) Zona de memòria destinada a emmagatzemar informació útil per a un programa.

variació /ba.ɾi.a.siˈo/ /bə.ɾi.ə.siˈo/ /va.ɾi.a.siˈo/ /və.ɾi.ə.siˈo/ n masc
wariacja

variar /ba.ɾiˈa/ /bə.ɾiˈa/ /va.ɾiˈaɾ/ /və.ɾiˈa/ v
zmieniać

varietat /ba.ɾi.eˈtat/ /va.ɾi.eˈtat/ /və.ɾi.əˈtat/ n fem
różnorodność

varsovià /bar.so.βiˈa/ /baɾ.so.βiˈa/ /bər.su.βiˈa/ /vaɾ.so.viˈa/ /vər.su.viˈa/ /vəɾ.so.viˈa/ adj masc
warszawiak
Relatiu o pertanyent a Varsòvia.

varsovià /bar.so.βiˈa/ /baɾ.so.βiˈa/ /bər.su.βiˈa/ /vaɾ.so.viˈa/ /vər.su.viˈa/ /vəɾ.so.viˈa/ n masc
warszawiak
Persona que habita o és originària de Varsòvia.

vascular /bas.kuˈɫar/ /bas.kuˈɫaɾ/ /bəs.kuˈɫar/ /vas.kuˈɫaɾ/ /vəs.kuˈɫaɾ/ adj
naczyniowy

vassall /baˈsaʎ/ /bəˈsaʎ/ /vaˈsaʎ/ /vəˈsaʎ/ n masc
wasal

vast /ˈbast/ /ˈvast/ /ˈvast/ adj masc
obszerny

ve doble n fem
wu

vedell /beˈðeʎ/ /bəˈðeʎ/ /veˈðeʎ/ /vəˈðeʎ/ n masc
cielę

vedella /beˈðe.ʎa/ /bəˈðe.ʎə/ /veˈðe.ʎa/ /vəˈðe.ʎə/ n fem
cielęcina
(no comptable) Carn per menjar preparada de vedell o de vedella.

vedellar /be.ðeˈʎa/ /bə.ðəˈʎa/ /ve.ðeˈʎaɾ/ /və.ðəˈʎa/ v
cielić się

vegada /beˈɣa.ða/ /bəˈɣa.ðə/ /veˈɣa.ða/ /vəˈɣa.ðə/ /vəˈʝa.ðə/ n fem
raz

veganisme /be.ɣaˈniz.me/ /bə.ɣəˈniz.mə/ /ve.ɣaˈniz.me/ /və.ɣəˈniz.mə/ n masc
weganizm

vegetació /be.d͡ʒe.ta.siˈo/ /be.ʒe.ta.siˈo/ /bə.ʒə.tə.siˈo/ /ve.d͡ʒe.ta.siˈo/ /və.ʒə.tə.siˈo/ n fem
roślinność

vegetar /be.d͡ʒeˈta/ /be.ʒeˈta/ /bə.ʒəˈta/ /ve.d͡ʒeˈtaɾ/ /və.ʒəˈta/ v
przewegetować

vegà /beˈɣa/ /veˈɣa/ /vəˈɣa/ adj masc
wegański

vehemència /be.eˈmɛn.si.a/ /bə.əˈmɛn.si.ə/ /ve.eˈmɛn.si.a/ /və.əˈmɛn.si.ə/ n fem
gwałtowność

vehicle /beˈi.kɫe/ /bəˈi.kɫə/ /veˈi.kɫe/ /vəˈi.kɫə/ n masc
pojazd
Per extensió, qualsevol cosa mitjançant la qual es realitza un transport de matèria o, fins i tot, de conceptes abstractes com la informació.

vela /ˈbɛ.ɫa/ /ˈvə.ɫə/ /ˈvɛ.ɫa/ /ˈvɛ.ɫə/ /ˈvɛ.ɾa/ n fem
żagiel

velar /beˈɫa/ /beˈɫar/ /beˈɫaɾ/ /bəˈɫa/ /bəˈɫar/ /veˈɫaɾ/ /vəˈɫa/ /vəˈɫaɾ/ adj
miękkopodniebienny
(fonètica) Articulat aproximant la part posterior de la llengua amb el vel del paladar.

velar /beˈɫa/ /beˈɫar/ /beˈɫaɾ/ /bəˈɫa/ /bəˈɫar/ /veˈɫaɾ/ /vəˈɫa/ /vəˈɫaɾ/ n fem
miękkopodniebienny
Consonant articulada aproximant la part posterior de la llengua amb el vel del paladar.

veler /beˈɫe/ /beˈɫeɾ/ /bəˈɫe/ /veˈɫeɾ/ /vəˈɫe/ n masc
żaglownik
Fabricant de veles.

vell /ˈbeʎ/ /ˈvej/ /ˈveʎ/ adj masc
stary stare
De llarga vida, gran.
stary
Referit a objectes, antic o espatllat.

vellesa /beˈʎe.za/ /veˈʎe.za/ /vəˈjɛ.zə/ /vəˈʎə.zə/ n fem
starość
Edat avançada d'un ésser viu.

vellut /beˈʎut/ /bəˈʎut/ /veˈʎut/ /vəˈʎut/ n masc
aksamit

velocitat /be.ɫo.siˈtat/ /ve.ɫo.siˈtat/ /və.ɫo.siˈtat/ /və.ɫu.siˈtat/ n fem
szybkość prędkość

velocípede /be.ɫoˈsi.pe.ðe/ /bə.ɫuˈsi.pə.ðə/ /ve.ɫoˈsi.pe.ðe/ /və.ɫoˈsi.pə.ðə/ /və.ɫuˈsi.pə.ðə/ n masc
welocyped

vena /ˈbe.na/ /ˈve.na/ /ˈvə.nə/ /ˈvɛ.nə/ n masc
żyła

venda /ˈben.da/ /ˈben.də/ /ˈbɛn.də/ /ˈven.da/ /ˈven.də/ /ˈvən.də/ /ˈvɛn.də/ n fem
sprzedaż

vendre /ˈben.dɾe/ /ˈven.dɾe/ /ˈvən.dɾə/ /ˈvɛn.dɾə/ v
sprzedawać sprzedać

venecià /be.ne.siˈa/ /bə.nə.siˈa/ /ve.ne.siˈa/ /və.nə.siˈa/ adj masc
wenecki
Relatiu o pertanyent a Venècia o al seu dialecte propi.

venedor /be.neˈðo/ /be.neˈðoɾ/ /ve.neˈðoɾ/ /və.nəˈðo/ n masc
sprzedawca

veneçolà /be.ne.soˈɫa/ /bə.nə.suˈɫa/ /və.nə.soˈɫa/ /və.nə.suˈɫa/ adj masc
wenezuelski
Relatiu o pertanyent a Veneçuela.

veneçolà /be.ne.soˈɫa/ /bə.nə.suˈɫa/ /və.nə.soˈɫa/ /və.nə.suˈɫa/ n masc
wenezuelski
Persona que habita o és originària de Veneçuela.

venir /beˈni/ /veˈniɾ/ /vəˈni/ v
przychodzić
Desplaçar-se vers el lloc on és l'interlocutor.

venjança /beɲˈd͡ʒan.sa/ /bəɲˈʒan.sə/ /veɲˈd͡ʒan.sa/ /vəɲˈʒan.sə/ n fem
zemsta

venjar /beɲˈd͡ʒa/ /bəɲˈʒa/ /veɲˈd͡ʒaɾ/ /vəɲˈʒa/ v
mścić

vent /ˈben/ /ˈven/ /ˈvent/ n masc
wiatr

ventall /benˈtaʎ/ /bənˈtaʎ/ /venˈtaʎ/ /vənˈtaj/ /vənˈtaʎ/ n masc
wachlarz

ventar /benˈta/ /bənˈta/ /venˈtaɾ/ /vənˈta/ v
dmuchać
Fer vent agitant l’aire.
wiać
Tirar enlaire per separa el gra de la palla.

ventilador /ben.ti.ɫaˈðo/ /ben.ti.ɫaˈðoɾ/ /bən.ti.ɫəˈðo/ /ven.ti.ɫaˈðoɾ/ /vən.ti.ɫəˈðo/ n masc
wentylator

ventosa /benˈto.za/ /bənˈto.zə/ /venˈto.za/ /vənˈto.zə/ n fem
przyssawka

ventrada /benˈtɾa.ða/ /bənˈtɾa.ðə/ /venˈtɾa.ða/ /vənˈtɾa.ðə/ n fem
miot

ventricle /benˈtɾi.kɫe/ /bənˈtɾi.kɫə/ /venˈtɾi.kɫe/ /vənˈtɾi.kɫə/ n masc
komora

ventós /benˈtos/ /bənˈtos/ /venˈtos/ /vənˈtos/ adj masc
wietrzny

venusià /be.nu.ziˈa/ /bə.nu.ziˈa/ /ve.nu.ziˈa/ /və.nu.ziˈa/ adj masc
Wenusjanin
Relatiu o pertanyent a Venus.

venusià /be.nu.ziˈa/ /bə.nu.ziˈa/ /ve.nu.ziˈa/ /və.nu.ziˈa/ n masc
Wenusjanin

venós /beˈnos/ /bəˈnos/ /veˈnos/ /vəˈnos/ adj masc
żylny

veracitat /be.ɾa.siˈtat/ /bə.ɾə.siˈtat/ /ve.ɾa.siˈtat/ /və.ɾə.siˈtat/ n fem
prawdziwość

verb /ˈbɛrp/ /ˈbɛɾp/ /ˈvɛɾp/ /ˈvɛɾp/ n masc
czasownik

verb reflexiu n masc
czasownik zwrotny

verbal /berˈβaɫ/ /beɾˈβaɫ/ /bərˈbaɫ/ /veɾˈbaɫ/ /vəɾˈbaɫ/ adj
czasownikowy
(gramàtica) Relatiu al verb.
Relatiu a la paraula.

verbalitzar /ber.βa.ɫiˈd͡za/ /beɾ.βa.ɫiˈza/ /bər.bə.ɫiˈd͡za/ /veɾ.ba.ɫiˈzaɾ/ /vəɾ.bə.ɫiˈd͡za/ v
werbalizować
Dir en paraules allò que es pensa o succeeix.

verd /ˈbɛrt/ /ˈvelt/ /ˈvəɾt/ /ˈvɛɾt/ adj masc
zielony zieleń
De color verd.
zielony
Dit d'una fruita, que encara no és madura.

verd /ˈbɛrt/ /ˈvelt/ /ˈvəɾt/ /ˈvɛɾt/ n masc
zielony zieleń
Color de l'espectre entre el groc i el blau.

verdesca /berˈðes.ka/ /beɾˈðes.ka/ /bərˈdɛs.kə/ /veɾˈðes.ka/ /vərˈðɛs.kə/ /vəɾˈðəs.kə/ n fem
hurdycja

verdet /berˈðet/ /beɾˈðet/ /bərˈdɛt/ /vərˈðɛt/ /vəɾˈðət/ n masc
grynszpan
Rovell verd que es forma a les superfícies de coure, i els seus aliatges com el bronze i el llautó, en contacte amb l’aire.
Pigment d’acetat bàsic de coure usat en la pintura.

verdum /berˈðum/ /beɾˈðum/ /bərˈdum/ /veɾˈðum/ /vəɾˈðum/ n masc
dzwoniec
Ocell de l'espècie Carduelis chloris.

verdura /berˈðu.ɾa/ /beɾˈðu.ɾa/ /veɾˈðu.ɾa/ /vəɾˈðu.ɾə/ n fem
warzywa warzywo

verdós /berˈðos/ /bərˈdos/ /veɾˈðos/ /vəɾˈðos/ adj masc
zielonawy

verema /beˈɾe.ma/ /bəˈɾɛ.mə/ /veˈɾe.ma/ /vəˈɾə.mə/ /vəˈɾɛ.mə/ /ˈbɾɛ.ma/ /ˈbɾɛ.mə/ n fem
winobranie

veremar /be.ɾeˈma/ /breˈma/ /bə.ɾəˈma/ /bɾəˈma/ /va.ɾaˈma/ /ve.ɾeˈmaɾ/ /və.ɾəˈma/ v
zbierać

verge /ˈbɛr.d͡ʒe/ /ˈbɛr.ʒə/ /ˈbɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.ʒə/ adj
dziewiczy
Persona que no ha mantingut relacions sexuals.
Immaculat, pur, intacte.

verge /ˈbɛr.d͡ʒe/ /ˈbɛr.ʒə/ /ˈbɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.ʒə/ n fem
dziewica dziewiczy

vergonya /berˈɣo.ɲa/ /beɾˈɣo.ɲa/ /veɾˈɣo.ɲa/ /vəɾˈɣo.ɲə/ n fem
wstyd sromota

verificar /be.ɾi.fiˈka/ /bə.ɾi.fiˈka/ /ve.ɾi.fiˈkaɾ/ /və.ɾi.fiˈka/ v
sprawdzać

veritat /be.ɾiˈtat/ /bɾiˈtat/ /ve.ɾiˈtat/ /və.ɾiˈtat/ n fem
prawda wierność
Qualitat de ser cert.

vermell /berˈmeʎ/ /beɾˈmeʎ/ /veɾˈmeʎ/ /vərˈmɛj/ /vəɾˈməʎ/ adj masc
czerwony
Franja de l'espectre solar entre el violat i el taronja, amb una llargada d'ona d'entre 627 i 770 nm.

vermelló /ber.meˈʎo/ /beɾ.meˈʎo/ /bər.məˈʎo/ /veɾ.meˈʎo/ /vər.məˈjo/ /vəɾ.məˈʎo/ n masc
cynober

vermut /berˈmut/ /beɾˈmut/ /bərˈmut/ /veɾˈmut/ /vəɾˈmut/ n masc
wermut

vern /ˈbɛrn/ /ˈbɛɾn/ /ˈvɛɾn/ /ˈvɛɾn/ n masc
olcha olsza

vernacle /berˈna.kɫe/ /beɾˈna.kɫe/ /veɾˈna.kɫe/ /vəɾˈna.kɫə/ adj masc
język narodowy

vernís /berˈnis/ /beɾˈnis/ /veɾˈnis/ /vəɾˈnis/ n masc
lakier

verro /ˈbɛ.ro/ /ˈbɛ.ru/ /ˈvɛ.ro/ /ˈvɛ.ru/ n masc
knur
Porc semental.

vers /ˈbers/ /ˈbeɾs/ /ˈbɛrs/ /ˈbɛɾs/ /ˈveɾs/ /ˈveɾs/ /ˈvəs/ /ˈvɛls/ /ˈvɛrs/ /ˈvɛs/ /ˈvɛɾs/ /ˈvɛɾs/ n masc
wiersz
(literatura) Cadascuna de les línies d'un poema, usualment subjecte a les regles de la mètrica.

versió /ber.siˈo/ /beɾ.siˈo/ n fem
wersja

versàtil /berˈsa.tiɫ/ /beɾˈsa.tiɫ/ /bərˈsa.tiɫ/ /veɾˈsa.tiɫ/ /vəɾˈsa.tiɫ/ adj
wszechstronny
(sexualitat) Dit de l'home que, en la penetració anal amb d'altres, tant pot penetrar com deixar-se penetrar.

vertebral /ber.teˈβɾaɫ/ /beɾ.teˈβɾaɫ/ /bər.təˈβɾaɫ/ /veɾ.teˈbɾaɫ/ /vəɾ.təˈbɾaɫ/ adj
kręgowy

vertebrat /ber.teˈβɾat/ /beɾ.teˈβɾat/ /bər.təˈβɾat/ /veɾ.teˈbɾat/ /vəɾ.təˈbɾat/ n masc
kręgowiec

vertical /ber.tiˈkaɫ/ /beɾ.tiˈkaɫ/ /bər.tiˈkaɫ/ /veɾ.tiˈkaɫ/ /vəɾ.tiˈkaɫ/ adj
pionowy

verí /beˈɾi/ /veˈɾi/ /vəˈɾi/ n masc
trucizna jad
Substància que altera les funcions normals d'un organisme quan entra en contacte amb ell.

vesc /ˈbesk/ /ˈbɛsk/ /ˈvesk/ /ˈvɛsk/ n masc
jemioła

vescomte /besˈkom.te/ /bəsˈkom.tə/ /vesˈkom.te/ /vəsˈkom.tə/ n masc
wicehrabia

vescomtessa /bes.komˈte.sa/ /bəs.kumˈtɛ.sə/ /ves.komˈte.sa/ /vəs.komˈtə.sə/ /vəs.kumˈtɛ.sə/ n fem
wicehrabina

vespa /ˈbes.pa/ /ˈves.pa/ /ˈves.pə/ n fem
osa
Nom de diverses espècies d'insectes himenòpters del subordre dels apòcrits. Es caracteritzen pel seu cos groc i negre. Són temudes per la seva fiblada, verinosa, però rarament mortal.

vespre /ˈbes.pɾe/ /ˈves.pɾe/ /ˈves.pɾə/ n masc
wieczór

vestigi /besˈti.d͡ʒi/ /besˈti.ʒi/ /bəsˈti.ʒi/ /vesˈti.d͡ʒi/ /vəsˈti.ʒi/ n masc
pozostałość

vestuari /bes.tuˈa.ɾi/ /bəs.tuˈa.ɾi/ /ves.tuˈa.ɾi/ /vəs.tuˈa.ɾi/ n masc
garderoba
Conjunt de vestits de què disposa una persona.
przebieralnia
Lloc on es guarden els vestits de diverses persones.

vesícula biliar n fem
pęcherzyk żółciowy

veta /ˈbe.ta/ /ˈbɛ.tə/ /ˈve.ta/ /ˈvə.tə/ /ˈvɛ.tə/ n fem
mazerunek
Dibuix que fan els anells d'un tronc en la fusta tallada.

veterinari /be.te.ɾiˈna.ɾi/ /bə.tə.ɾiˈna.ɾi/ /ve.te.ɾiˈna.ɾi/ /və.tə.ɾiˈna.ɾi/ n masc
weterynarz
Persona que per professió o estudi es dedica a la veterinària.

veu /ˈbew/ /ˈvew/ /ˈvəw/ /ˈvɛw/ n fem
głos
So humà que li permet comunicar-se amb altres fent passar l'aire per les cordes vocals, que vibren i sonen.

veure /ˈbew.ɾe/ /ˈvew.ɾe/ /ˈvəw.ɾə/ /ˈvɛw.ɾə/ v
widzieć dostrzegać
Percebre amb la vista

vexil·lologia /bek.si.ɫo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /bek.si.ɫo.ɫoˈʒi.a/ /bek.siɫ.ɫo.ɫoˈʒi.a/ /bək.si.ɫu.ɫuˈʒi.ə/ /bək.siɫ.ɫu.ɫuˈʒi.ə/ /vek.siɫ.ɫo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /vək.siɫ.ɫo.ɫoˈʒi.ə/ /vək.siɫ.ɫu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
weksylologia

veí /beˈi/ /vaˈi/ /veˈi/ /vəˈi/ n masc
sąsiad
Habitant d'una casa propera.

veïnat /be.iˈnat/ /bə.iˈnat/ /ve.iˈnat/ /və.iˈnat/ n masc
sąsiedztwo

vi /ˈbi/ /ˈvi/ /ˈvi/ n masc
wino
(normalment no comptable) Beguda creada de la fermentació del raïm.

vi negre n masc
czerwone wino

vianant /bi.aˈnan/ /bi.əˈnan/ /vi.aˈnant/ /vi.əˈnan/ /vi.əˈnant/ n neut
pieszy

viatge /biˈa.d͡ʒe/ /viˈa.d͡ʒe/ /viˈa.d͡ʒə/ n masc
wycieczka podróż
Desplaçament a una destinació prou allunyada.
podróż wycieczka
Cada anada i tornada que es fa per transportar quelcom o fer un encàrrec

viatger /bi.aˈd͡ʒe/ /bi.aˈd͡ʒeɾ/ /bi.əˈd͡ʒe/ /vi.aˈd͡ʒeɾ/ /vi.əˈd͡ʒe/ n masc
podróżnik

viatjar /bi.aˈd͡ʒa/ /vi.aˈd͡ʒaɾ/ /vi.əˈd͡ʒa/ v
podróżować

vibrar /biˈβɾa/ /viˈbɾa/ /viˈbɾaɾ/ v
wibrować
Un cos, estar en vibració.

vibràfon /biˈβɾa.fon/ /biˈβɾa.fun/ /viˈbɾa.fon/ /viˈbɾa.fun/ n masc
wibrafon

vicari /biˈka.ɾi/ /viˈka.ɾi/ /viˈka.ɾi/ n masc
wikariusz

vici /ˈbi.si/ /ˈvi.si/ /ˈvi.si/ n masc
nałóg

victorià /bik.to.ɾiˈa/ /bik.tu.ɾiˈa/ /vik.to.ɾiˈa/ /vik.tu.ɾiˈa/ adj masc
wiktoriański

victòria /bikˈtɔ.ɾi.a/ /vikˈtɔ.ɾi.a/ /vikˈtɔ.ɾi.ə/ n fem
zwycięstwo wygrana

victòria pírrica n fem
pyrrusowe zwycięstwo

vida /ˈbi.ða/ /ˈvi.ða/ /ˈvi.ðə/ n fem
życie
Capacitat d'alguns éssers (vius) de complir les funcions vitals: néixer, créixer i reproduir-se.

videoclip /bi.ðe.oˈkɫip/ /bi.ðə.uˈkɫip/ /vi.ðe.oˈkɫip/ /vi.ðə.oˈkɫip/ /vi.ðə.uˈkɫip/ n masc
teledysk

videojoc /ˌbi.ðe.oˈd͡ʒɔk/ /ˌbi.ðe.oˈʒɔk/ /ˌbi.ðə.uˈʒɔk/ /ˌvi.ðe.oˈd͡ʒɔk/ /ˌvi.ðə.uˈʒɔk/ n masc
gra wideo

videotrucada /bi.ðe.o.tɾuˈka.ða/ /bi.ðə.u.tɾuˈka.ðə/ /vi.ðe.o.tɾuˈka.ða/ /vi.ðə.o.tɾuˈka.ðə/ /vi.ðə.u.tɾuˈka.ðə/ n fem
rozmowa wideo

vidre /ˈbi.ðɾe/ /ˈvi.ðɾe/ /ˈvi.ðɾə/ n masc
szkło

vidrier /bi.ðɾiˈe/ /bi.ðɾiˈeɾ/ /vi.ðɾiˈe/ /vi.ðɾiˈeɾ/ n masc
szklarz
(professions) Persona que treballa amb vidre.

vienès /bi.eˈnes/ /bi.əˈnɛs/ /vi.eˈnes/ /vi.əˈnəs/ /vi.əˈnɛs/ adj masc
wiedeński
Relatiu o pertanyent a Viena.

vienès /bi.eˈnes/ /bi.əˈnɛs/ /vi.eˈnes/ /vi.əˈnəs/ /vi.əˈnɛs/ n masc
wiedeński
Persona que habita o és originària de Viena.

vietnamita /bi.ed.naˈmi.ta/ /bi.əd.nəˈmi.tə/ /vi.ed.naˈmi.ta/ /vi.əd.nəˈmi.tə/ adj
wietnamski

vigilància /bi.d͡ʒiˈɫan.si.a/ /bi.ʒiˈɫan.si.a/ /bi.ʒiˈɫan.si.ə/ /vi.d͡ʒiˈɫan.si.a/ /vi.ʒiˈɫan.si.ə/ n fem
czujność

vigília /biˈd͡ʒi.ɫi.a/ /biˈʒi.ɫi.a/ /biˈʒi.ɫi.ə/ /viˈd͡ʒi.ɫi.a/ /viˈʒi.ɫi.ə/ n fem
wigilia
Dia anterior a un altre.

vil /ˈbiɫ/ /ˈviɫ/ /ˈviɫ/ adj
podły

vil·la /ˈbi.ɫa/ /ˈbi.ɫə/ /ˈbiɫ.ɫa/ /ˈbiɫ.ɫə/ /ˈviɫ.ɫa/ /ˈviɫ.ɫə/ n fem
willa
Casa luxosa envoltada de jardí, situada als afores del nucli urbà d'una població.

vinagre /biˈna.ɣɾe/ /viˈna.ɣɾe/ /viˈna.ɣɾə/ n masc
ocet

vinificació /bi.ni.fi.ka.siˈo/ /bi.ni.fi.kə.siˈo/ /vi.ni.fi.ka.siˈo/ /vi.ni.fi.kə.siˈo/ n fem
winiarstwo

vint /ˈbin/ /ˈvin/ /ˈvint/ number
dwadzieścia

vint-i-cinc /ˌbin.tiˈsiŋ/ /ˌvin.tiˈsiŋk/ /ˌvin.tiˈsiŋk/ number
dwadzieścia pięć

vint-i-dos /ˌbin.tiˈðos/ /ˌvin.tiˈðos/ /ˌvin.tiˈðos/ number
dwadzieścia dwa

vint-i-dosè /bin.ti.ðoˈze/ /bin.ti.ðuˈzɛ/ /vin.ti.ðuˈzə/ number
dwudziesty drugi

vint-i-nou /ˌbin.tiˈnɔw/ /ˌvin.tiˈnɔw/ /ˌvin.tiˈnɔw/ number
dwadzieścia dziewięć

vint-i-quatre /ˌbin.tiˈkwa.tɾe/ /ˌvin.tiˈkwa.tɾe/ /ˌvin.tiˈkwa.tɾə/ number
dwadzieścia cztery

vint-i-set /ˌbin.tiˈsɛt/ /ˌvin.tiˈsɛt/ /ˌvin.tiˈsɛt/ number
dwadzieścia siedem

vint-i-sis /ˌbin.tiˈsis/ /ˌvin.tiˈsis/ /ˌvin.tiˈsis/ number
dwadzieścia sześć

vint-i-tres /ˌbin.tiˈtɾes/ /ˌbin.tiˈtɾɛs/ /ˌvin.tiˈtɾes/ /ˌvin.tiˈtɾəs/ /ˌvin.tiˈtɾɛs/ number
dwadzieścia trzy

vint-i-un /ˌbin.tiˈun/ /ˌvin.tiˈun/ /ˌvin.tiˈun/ number
dwadzieścia jeden

vinya /ˈbi.ɲa/ /ˈbi.ɲə/ /ˈvi.ɲa/ /ˈvi.ɲə/ n fem
winnica
Planta del gènere Vitis, una variant de la qual, la Vitis vinifera, produeix el raïm.

viola /biˈɔ.ɫa/ /biˈɔ.ɫɔ/ /biˈɔ.ɫə/ /viˈɔ.ɫa/ /viˈɔ.ɫə/ n fem
altówka
Instrument cordòfon de la família del violí, intermediari entre el violí i el violoncel.

viola de roda n fem
lira korbowa

violació /bi.o.ɫa.siˈo/ /bi.u.ɫə.siˈo/ /vi.o.ɫa.siˈo/ /vi.o.ɫə.siˈo/ /vi.u.ɫə.siˈo/ n fem
naruszenie
Acció de violar una norma.
gwałt
Relació sexual forçada sense consentiment.

violat /bi.oˈɫat/ /vi.oˈɫat/ /vi.uˈɫat/ n masc
fiolet
Color morat clar com la viola.

violent /bi.oˈɫen/ /bi.uˈɫen/ /vi.oˈɫent/ /vi.uˈɫen/ adj masc
gwałtowny
Que descarrega la ira en altres o en l'entorn.

violoncel /bi.o.ɫonˈsɛɫ/ /vi.o.ɫonˈsɛɫ/ /vi.u.ɫunˈsɛɫ/ n masc
wiolonczela

violoncel·lista /bi.o.ɫon.seɫˈɫis.ta/ /bi.o.ɫon.seɫˈɫis.te/ /bi.o.ɫon.seˈɫis.ta/ /bi.o.ɫon.seˈɫis.te/ /bi.u.ɫun.səɫˈɫis.tə/ /bi.u.ɫun.səˈɫis.tə/ /vi.o.ɫon.seɫˈɫis.ta/ /vi.o.ɫon.seɫˈɫis.te/ /vi.o.ɫon.səɫˈɫis.tə/ /vi.u.ɫun.səɫˈɫis.tə/ n neut
wiolonczelista

violència /bi.oˈɫɛn.si.a/ /bi.uˈɫɛn.si.ə/ /vi.oˈɫɛn.si.a/ /vi.oˈɫɛn.si.ə/ /vi.uˈɫɛn.si.ə/ n fem
przemoc

violència domèstica n fem
przemoc domowa

violí /bi.oˈɫi/ /vi.oˈɫi/ /vi.uˈɫi/ n masc
skrzypce

viquipedista /bi.ki.peˈðis.ta/ /bi.ki.peˈðis.te/ /bi.ki.pəˈðis.tə/ /vi.ki.peˈðis.ta/ /vi.ki.peˈðis.te/ /vi.ki.pəˈðis.tə/ n neut
wikipedysta

virrei /biˈrej/ /viˈrej/ /viˈrej/ n masc
wicekról

virtual /bir.tuˈaɫ/ /biɾ.tuˈaɫ/ /viɾ.tuˈaɫ/ /viɾ.tuˈaɫ/ adj
wirtualny

virtut /birˈtut/ /biɾˈtut/ /viɾˈtut/ /viɾˈtut/ n fem
cnota

virtuós /bir.tuˈos/ /biɾ.tuˈos/ /viɾ.tuˈos/ /viɾ.tuˈos/ adj masc
cnotliwy
Que posseeix bones qualitats o aptituds.

virus /ˈbi.ɾus/ /ˈvi.ɾus/ /ˈvi.ɾus/ n masc
wirus

visibilitat n fem
widoczność

visir /biˈzir/ /biˈziɾ/ /viˈziɾ/ /viˈziɾ/ n masc
wezyr

visita /biˈzi.ta/ /viˈzi.ta/ /viˈzi.tə/ n fem
odwiedziny wizyta

visitar /bi.ziˈta/ /vi.ziˈta/ /vi.ziˈtaɾ/ v
odwiedzać

vista /ˈbis.ta/ /ˈvis.ta/ /ˈvis.tə/ n fem
wzrok widok
Sentit que permet percebre mitjançant els ulls
widok
Allò que és percebut des d'un punt concret.

visual /bi.zuˈaɫ/ /vi.zuˈaɫ/ /vi.zuˈaɫ/ adj
wizualny

visualització /bi.zu.a.ɫi.d͡za.siˈo/ /bi.zu.a.ɫi.za.siˈo/ /bi.zu.ə.ɫi.d͡zə.siˈo/ /vi.zu.a.ɫi.za.siˈo/ /vi.zu.ə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
wizualizacja

vital /biˈtaɫ/ /viˈtaɫ/ /viˈtaɫ/ adj
życiowy

vitamina /bi.taˈmi.na/ /vi.taˈmi.na/ /vi.təˈmi.nə/ n fem
witamina

vitiligen /bi.tiˈɫi.d͡ʒen/ /bi.tiˈɫi.ʒen/ /bi.tiˈɫi.ʒən/ /vi.tiˈɫi.d͡ʒen/ /vi.tiˈɫi.ʒən/ n masc
bielactwo

vitrall /biˈtɾaʎ/ /viˈtɾaʎ/ /viˈtɾaʎ/ n masc
witraż

vitrificació /bi.tɾi.fi.ka.siˈo/ /bi.tɾi.fi.kə.siˈo/ /vi.tɾi.fi.ka.siˈo/ /vi.tɾi.fi.kə.siˈo/ n fem
witryfikacja

vitrina /biˈtɾi.na/ /biˈtɾi.nə/ /viˈtɾi.na/ /viˈtɾi.nə/ n fem
gablota

viu /ˈbiw/ /ˈviw/ /ˈviw/ adj
żywy
Que té vida.

viure /ˈbiw.ɾe/ /ˈviw.ɾe/ /ˈviw.ɾə/ v
żyć
Existir, estar viu.

vocabulari /bo.ka.βuˈɫa.ɾi/ /bu.kə.βuˈɫa.ɾi/ /vo.ka.buˈɫa.ɾi/ /vo.kə.buˈɫa.ɾi/ /vu.kə.buˈɫa.ɾi/ n masc
słownictwo

vocació n fem
powołanie

vocal /boˈkaɫ/ /voˈkaɫ/ /vuˈkaɫ/ adj
wokalny

vocal /boˈkaɫ/ /voˈkaɫ/ /vuˈkaɫ/ n fem
samogłoska

vocatiu /bo.kaˈtiw/ /bu.kəˈtiw/ /vo.kaˈtiw/ /vo.kəˈtiw/ /vu.kəˈtiw/ n masc
wołacz

vodevil /bo.ðeˈβiɫ/ /bu.ðəˈβiɫ/ /vo.ðeˈviɫ/ /vo.ðəˈviɫ/ /vu.ðəˈviɫ/ n masc
wodewil

vodka /ˈbot.ka/ /ˈbɔt.kə/ /ˈvot.ka/ /ˈvɔk.kə/ n
wódka

vol /ˈbɔɫ/ /ˈvɔɫ/ /ˈvɔɫ/ n masc
lot
(handbol) Acció d'un jugador situat a prop de l'àrea de porteria contrària de saltar en direcció a la porteria per controlar una pilota procedent d'una passada i llançar-la immediatament per intentar marcar abans de tocar a terra.

volandera /bo.ɫanˈde.ɾa/ /bu.ɫənˈde.ɾə/ /vo.ɫanˈde.ɾa/ /vo.ɫənˈde.ɾə/ /vu.ɫənˈde.ɾə/ n fem
podkładka

volant /boˈɫan/ /buˈɫan/ /voˈɫant/ /vuˈɫan/ n masc
kierownica
Peça d'un vehicle, normalment en forma circular, que permet dirigir-lo.

volapük /bo.ɫaˈpuk/ /bu.ɫəˈpuk/ /vo.ɫaˈpuk/ /vo.ɫəˈpuk/ /vu.ɫəˈpuk/ n masc
volapük
Llengua planificada creada pel capellà alemany Johann Martin Schleyer el 1879 amb la intenció de facilitar la comprensió entre persones de distintes cultures.

volar /boˈɫa/ /voˈɫa/ /voˈɫaɾ/ /vuˈɫa/ v
latać
Sostenir-se i moure's dins l'aire.

volcà /boɫˈka/ /voɫˈka/ /vuɫˈka/ n masc
wulkan

volcànic /boɫˈka.nik/ /buɫˈka.nik/ /voɫˈka.nik/ /vuɫˈka.nik/ adj masc
wulkaniczny
Relacionat amb els volcans.

volea /boˈɫe.a/ /buˈɫe.ə/ /voˈɫe.a/ /voˈɫe.ə/ /vuˈɫe.ə/ n fem
volley

voler /boˈɫe/ /voˈɫeɾ/ /voˈɫə/ /vuˈɫɛ/ v
chcieć

voler és poder proverb
chcieć to móc

volt /ˈbɔɫ/ /ˈvɔɫ/ /ˈvɔɫt/ n masc
wolt
Unitat diferència de potencial i de força electromotriu del sistema internacional quan un corrent d'un ampere dissipa un watt de potència, amb símbol V.

volta /ˈbɔɫ.ta/ /ˈbɔɫ.tɔ/ /ˈbɔɫ.tə/ /ˈvɔɫ.ta/ /ˈvɔɫ.tə/ n fem
obrót
Trajectòria completa girant al voltant d'un eix.

voltor /boɫˈto/ /boɫˈtoɾ/ /voɫˈto/ /voɫˈtoɾ/ /vuɫˈto/ n masc
sęp

volum /boˈɫum/ /voˈɫum/ /vuˈɫum/ n masc
objętość

voluntari /bo.ɫunˈta.ɾi/ /bu.ɫunˈta.ɾi/ /vo.ɫunˈta.ɾi/ /vu.ɫunˈta.ɾi/ adj masc
dobrowolny
Que neix de la voluntat.

voluntari /bo.ɫunˈta.ɾi/ /bu.ɫunˈta.ɾi/ /vo.ɫunˈta.ɾi/ /vu.ɫunˈta.ɾi/ n masc
ochotnik
Persona que s'ofereix per fer quelcom pel qual no està obligat.

voluntat /bo.ɫunˈtat/ /bu.ɫunˈtat/ /vo.ɫunˈtat/ /vu.ɫunˈtat/ n fem
wola

voluta /boˈɫu.ta/ /buˈɫu.tə/ /voˈɫu.ta/ /voˈɫu.tə/ /vuˈɫu.tə/ n fem
woluta
Ornament en forma de caragol o espiral dels capitells jònics i compostos.

vomitar /bo.miˈta/ /vo.miˈta/ /vo.miˈtaɾ/ /vu.miˈta/ v
wymiotować
Expulsar convulsivament per la boca.

vora /ˈbo.ɾə/ /ˈbɔ.ɾa/ /ˈbɔ.ɾɔ/ /ˈbɔ.ɾə/ /ˈvɔ.ɾa/ /ˈvɔ.ɾə/ n fem
krawędź brzeg

vorera /boˈɾe.ɾa/ /buˈɾe.ɾə/ /voˈɾe.ɾa/ /voˈɾe.ɾə/ /vuˈɾe.ɾə/ n fem
chodnik

vori /ˈbɔ.ɾi/ /ˈvɔ.ɾi/ /ˈvɔ.ɾi/ n masc
kość słoniowa
Substància de què consten els ullals de defensa de l'elefant i altres animals.

vot /ˈbot/ /ˈbɔt/ /ˈvɔt/ n masc
głos
Suport donat en una elecció a una proposta o persona, acte de votar.

votació /bo.ta.siˈo/ /bu.tə.siˈo/ /vo.ta.siˈo/ /vo.tə.siˈo/ /vu.tə.siˈo/ n fem
głosowanie

votar /boˈta/ /buˈta/ /voˈta/ /voˈtaɾ/ /vuˈta/ v
głosować
Elegir amb el vot entre diverses persones una opció o candidat.

vuit /ˈbujt/ /ˈvujt/ /ˈvujt/ number
osiem

vuit-cents /ˌbujtˈsens/ /ˌbwitˈsens/ /ˌvujtˈsens/ /ˌvujtˈsens/ number
osiemset

vuitanta /bujˈtan.ta/ /bwiˈtan.ta/ /vujˈtan.ta/ /vujˈtan.tə/ number
osiemdziesiąt

vuitè /bujˈte/ /bwiˈte/ /vujˈte/ /vujˈtə/ /vujˈtɛ/ number
ósmy

vulcanologia /buɫ.ka.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /buɫ.ka.no.ɫoˈʒi.a/ /buɫ.kə.nu.ɫuˈʒi.ə/ /vuɫ.ka.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /vuɫ.kə.no.ɫoˈʒi.ə/ /vuɫ.kə.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
wulkanologia

vulgar /buɫˈɣar/ /buɫˈɣaɾ/ /vuɫˈɣa/ /vuɫˈɣaɾ/ adj
wulgarny

vulnerable /buɫ.neˈɾa.βɫe/ /buɫ.neˈɾab.bɫe/ /buɫ.nəˈɾa.βɫə/ /buɫ.nəˈɾab.bɫə/ /vuɫ.neˈɾa.bɫe/ /vuɫ.nəˈɾab.bɫə/ adj
wrażliwy

vulnerar /buɫ.neˈɾa/ /buɫ.nəˈɾa/ /vuɫ.neˈɾaɾ/ /vuɫ.nəˈɾa/ v
naruszają
Causar un perjudici moral o en els drets d’algú.

vulva /ˈbuɫ.βa/ /ˈbuɫ.βə/ /ˈvuɫ.va/ /ˈvuɫ.və/ n fem
srom

vàlid /ˈba.ɫit/ /ˈva.ɫit/ /ˈva.ɫit/ adj masc
aktualny

vàter /ˈba.ter/ /ˈba.teɾ/ /ˈba.tər/ /ˈva.teɾ/ /ˈva.təɾ/ n masc
klozet
Receptacle de ceràmica col·locat damunt d'un tub, en què s'aboquen les deposicions humanes.
ubikacja
Petita habitació on hi ha un vàter i també un lavabo.

vèncer /ˈben.se/ /ˈven.seɾ/ /ˈvɛn.sə/ v
pokonać
Imposar-se en una disputa.

vèrtebra /ˈbɛr.te.βɾa/ /ˈbɛɾ.te.βɾa/ /ˈvɛɾ.te.bɾa/ /ˈvɛɾ.tə.bɾə/ n fem
kręg

vèrtex /ˈbɛr.teks/ /ˈbɛr.təks/ /ˈbɛɾ.teks/ /ˈvɛɾ.teks/ /ˈvɛɾ.təks/ n masc
wierzchołek

víctima /ˈbik.ti.ma/ /ˈbik.ti.mə/ /ˈvik.ti.ma/ /ˈvik.ti.mə/ n fem
ofiara

vídeo /ˈbi.ðe.o/ /ˈvi.ðe.o/ /ˈvi.ðe.o/ n masc
wideo

víking /ˈbi.kiŋ/ /ˈvi.kiŋ/ /ˈvi.kiŋk/ adj
wiking

vímet /ˈbi.met/ /ˈbi.mət/ /ˈvi.met/ /ˈvi.mət/ n masc
wiklina

vòxel n masc
woksel

waterpolo /ba.teɾˈpo.ɫo/ /bə.terˈpo.ɫo/ /wa.teɾˈpo.ɫo/ /wə.tərˈpɔ.ɫu/ /wə.təɾˈpɔ.ɫo/ n masc
piłka wodna waterpolo

watt n masc
wat

whisky /ˈwis.ki/ n masc
whisky

wifi /ˈwi.fi/ n
bezprzewodowe połączenie internetowe

wiki /ˈwi.ki/ n masc
wiki

xabec /ʃaˈbɛk/ /ʃəˈβɛk/ n masc
szebeka

xacal /t͡ʃaˈkaɫ/ n masc
szakal

xador /t͡ʃaˈðoɾ/ /ʃəˈðor/ n masc
czador

xafarder /t͡ʃa.farˈðe/ /t͡ʃa.faɾˈðeɾ/ /ʃə.fərˈde/ adj masc
plotkarz

xalet /t͡ʃaˈɫet/ /ʃəˈɫɛt/ n masc
koliba
Cabana o casa rural de fusta pròpia de muntanya.

xaloc /t͡ʃaˈɫɔk/ /ʃaˈɫɔk/ /ʃəˈɫɔk/ n masc
sirocco

xamfrà /t͡ʃaɱˈfɾa/ n masc
faza

xampany /t͡ʃamˈpaɲ/ /ʃəmˈpaɲ/ n masc
szampan

xampinyó /t͡ʃam.piˈɲo/ n masc
pieczarka

xampú /t͡ʃamˈpu/ /ʃəmˈpu/ n masc
szampon
Sabó per rentar els cabells.

xancleta /t͡ʃaŋˈkɫe.ta/ /ʃəŋˈkɫə.tə/ /ʃəŋˈkɫɛ.tə/ n fem
japonka

xandall /t͡ʃanˈdaʎ/ /ʃənˈdaʎ/ n masc
dres

xarada /t͡ʃaˈɾa.ða/ /ʃəˈɾa.ðə/ n fem
szarada

xarampió /t͡ʃa.ɾam.piˈo/ /ʃə.ɾəm.piˈo/ /ʃə.ɾəm.piˈo/ /ʃə.ɾəm.piˈu/ n masc
odra

xarop /t͡ʃaˈɾɔp/ /ʃaˈɾɔp/ /ʃəˈɾɔp/ n masc
syrop

xarretera /t͡ʃa.reˈte.ɾa/ /ʃə.rəˈte.ɾə/ n fem
naramiennik epolet
Complement horitzontal dels uniformes militars que es col·loca sobre el muscle de la jaqueta o casaca, de la qual en les versions més clàssiques en cau un serrell de cordills (d'or, plata, seda, etc.) per l'extrem més allunyat del coll.

xarrupar /t͡ʃa.ruˈpa/ /t͡ʃa.ruˈpaɾ/ /ʃə.ruˈpa/ v
sączyć

xarxa /ˈt͡ʃaɾ.t͡ʃa/ n fem
sieć
Teixit de forma reticular que forma forats en forma de quadrats o rombes.
Conjunt d'unitats funcionals autònomes interconnectades.
sieć siatka
Tros d'aquest teixit fet servir per a pescar.

xarxa informàtica n fem
sieć komputerowa

xarxet /t͡ʃaɾˈt͡ʃet/ /ʃərˈʃɛt/ /ʃəɾˈʃət/ n masc
morski

xassís /t͡ʃaˈsis/ /ʃəˈsis/ n masc
podwozie

xat /ˈʃat/ n masc
czat

xec /ˈt͡ʃɛk/ /ˈʃɛk/ n masc
czek

xeic /ˈt͡ʃejk/ /ˈʃejk/ /ˈʃɛjk/ n masc
szejk

xemeneia /t͡ʃe.meˈne.ja/ /t͡ʃe.meˈnɛ.ja/ n fem
komin dymnik
Conducte destinat a ventilar o a treure fums o vapors.

xenixell /ʃe.niˈʃeʎ/ /ʃə.niˈʃeʎ/ n masc
starzec zwyczajny

xenofòbia /ksə.nuˈfɔ.βi.ə/ /ʃe.noˈfɔ.bi.a/ /ʃə.noˈfɔ.bi.ə/ /ʃə.nuˈfɔ.bi.ə/ /ʃə.nuˈfɔ.βi.ə/ n fem
ksenofobia

xenó /kseˈno/ /ksəˈno/ /ʃəˈno/ n masc
ksenon

xerigot /t͡ʃe.ɾiˈɣɔt/ /ʃə.ɾiˈɣɔt/ n masc
serwatka

xeringa /t͡ʃeˈɾiŋ.ɡa/ /ʃeˈɾiŋ.ɡa/ /ʃəˈɾiŋ.ɡə/ n fem
strzykawka

xerrac /t͡ʃeˈrak/ /ʃəˈrak/ n masc
piła
Serra amb un mànec en un extrem.

xerraire /t͡ʃeˈraj.ɾe/ /ʃəˈraj.ɾə/ adj
gaduła
Que parla molt en va.

xerrar /t͡ʃaˈra/ /t͡ʃeˈra/ /t͡ʃeˈraɾ/ /ʃəˈra/ v
gawędzić

xerric /t͡ʃeˈrik/ /ʃəˈrik/ n masc
pisk

xerès /t͡ʃeˈɾes/ /ʃəˈɾəs/ /ʃəˈɾɛs/ n masc
sherry

xibòlet /t͡ʃiˈbɔ.ɫet/ /ʃiˈβɔ.ɫət/ n masc
szybolet

xiclet /t͡ʃiˈkɫet/ /ʃiˈkɫɛt/ n masc
guma do żucia guma

xicot /t͡ʃiˈkɔt/ /ʃiˈkɔt/ n masc
chłopak
Noi que festeja, parella sentimental.

xifra /ˈt͡ʃi.fɾa/ /ˈʃi.fɾa/ n fem
cyfra

xilena /ʃiˈɫə.nə/ /ʃiˈɫɛ.nə/ n fem
przewrotka
(futbol) Tisora efectuada d'esquena a la porteria i amb el cos en posició quasi horitzontal.

xilè /ʃiˈɫe/ /ʃiˈɫə/ /ʃiˈɫɛ/ adj masc
chilijski
Relatiu o pertanyent a Xile.

xilè /ʃiˈɫe/ /ʃiˈɫə/ /ʃiˈɫɛ/ n masc
chilijski
Persona que habita o és originària de Xile.

xilòfon /ksiˈɫɔ.fon/ /ksiˈɫɔ.fun/ /ʃiˈɫɔ.fon/ /ʃiˈɫɔ.fun/ n masc
ksylofon

ximpanzé /t͡ʃim.panˈze/ /ʃim.pənˈze/ n masc
szympans

ximple /ˈt͡ʃim.pɫe/ /ˈʃim.pɫə/ adj
niemądry
D'escassa intel·ligència o perspicàcia

xinès /ʃiˈnəs/ /ʃiˈnɛs/ adj masc
chiński
Relatiu o pertanyent a la Xina, als seus habitants, la cultura o la llengua.

xinès /ʃiˈnəs/ /ʃiˈnɛs/ n masc
Chińczyk chiński
Individu de la Xina.
chiński
(masculí singular) Grup de llengües sinotibetanes originàries de la Xina.

xip /ˈt͡ʃip/ n masc
chip
(hoquei sobre herba) Llançament executat colpejant la bola amb el rebot de l'estic resultant d'haver-lo fet picar contra terra, de manera que la bola s'eleva amb una paràbola molt pronunciada.

xiprer /t͡ʃiˈpɾe/ /t͡ʃiˈpɾeɾ/ /ʃiˈpɾe/ n masc
cyprys

xipriota /t͡ʃi.pɾiˈɔ.ta/ /t͡ʃi.pɾiˈɔ.tɔ/ adj
Cypryjczyk
Relatiu o pertanyent a Xipre.

xipriota /t͡ʃi.pɾiˈɔ.ta/ /t͡ʃi.pɾiˈɔ.tɔ/ n neut
Cypryjczyk
Habitant de Xipre.

xirivia /t͡ʃi.ɾiˈvi.a/ /t͡ʃi.ɾiˈβi.a/ /ʃi.ɾiˈvi.ə/ /ʃi.ɾiˈβi.ə/ n fem
pasternak

xiulada /t͡ʃiwˈɫa.ða/ /ʃiwˈɫa.ðə/ n fem
gwizd

xiular /t͡ʃiwˈɫa/ /t͡ʃiwˈɫaɾ/ /ʃiwˈɫa/ v
gwizdać świstać

xiulet /t͡ʃiwˈɫet/ /ʃiwˈɫət/ /ʃiwˈɫɛt/ n masc
gwizdek
Petit instrument de vent que produeix un únic so agut, usat per cridar l'atenció dels oients.

xiuxiueig /t͡ʃiw.t͡ʃiˈwet͡ʃ/ /ʃiw.ʃiˈwət͡ʃ/ /ʃiw.ʃiˈwɛt͡ʃ/ n masc
szept

xiuxiuejar /t͡ʃiw.t͡ʃi.weˈd͡ʒa/ /t͡ʃiw.t͡ʃi.weˈd͡ʒaɾ/ /t͡ʃiw.t͡ʃi.weˈʒa/ /ʃiw.ʃi.wəˈd͡ʒa/ /ʃiw.ʃi.wəˈʒa/ v
szeptać

xo /ˈʃo/ Interjection
prr

xoc /ˈt͡ʃɔk/ /ˈʃɔk/ n masc
uderzenie
topada, col·lisió

xocolata /t͡ʃo.koˈɫa.ta/ /ʃo.koˈɫa.tə/ /ʃu.kuˈɫa.tə/ n fem
czekolada
Llaminadura que té aquesta substància com a ingredient principal.

xofer /t͡ʃoˈfe/ /t͡ʃoˈfeɾ/ /ʃoˈfe/ /ʃuˈfe/ n masc
szofer

xop /ˈt͡ʃop/ /ˈʃop/ adj masc
namokły
Completament moll, ben mullat.

xoriguer /t͡ʃo.ɾiˈɣe/ /t͡ʃo.ɾiˈɣeɾ/ /ʃo.ɾiˈɣe/ /ʃu.ɾiˈɣe/ n masc
pustułka
(ocells) Ocell de la família dels falcònids (Falco tinnunculus), de color marronós, que s'alimenta de petits mamífers i insectes grossos.

xuclar /t͡ʃuˈkɫa/ /t͡ʃuˈkɫaɾ/ /ʃuˈkɫa/ v
ssać

xucrut /t͡ʃuˈkɾut/ /ʃuˈkɾut/ n fem
kapusta kiszona kapusta kwaszona

xumet /t͡ʃuˈmet/ /ʃuˈmət/ /ʃuˈmɛt/ n masc
smoczek

xutar /t͡ʃuˈta/ /t͡ʃuˈtaɾ/ /ʃuˈta/ v
kopać
Colpejar fort la pilota amb el peu.

xèrif /ˈt͡ʃɛ.ɾif/ /ˈʃɛ.ɾif/ n masc
szeryf

xíling /ˈʃi.ɫiŋ/ /ˈʃi.ɫiŋk/ n masc
szyling

zambià /zam.biˈa/ adj masc
Zambijczyk
Relatiu o pertanyent a Zàmbia.

zambià /zam.biˈa/ n masc
Zambijczyk
Persona que habita o és originària de Zàmbia.

zebra /ˈze.bɾa/ n fem
zebra

zel /ˈzɛɫ/ n masc
gorliwość
Apetit sexual animal, especialment quan és temporal.

zero /ˈzɛ.ɾo/ /ˈzɛ.ɾu/ n masc
zero
Xifra que no suma ni resta, però dona valor de desena situat a la dreta d'una altra xifra.
Buit, el no res.

zeta /ˈze.ta/ /ˈzɛ.tə/ n fem
dzeta
Sisena lletra de l'alfabet grec: ζ ‎(z) Ζ ‎(Z).

ziggurat /ziɡ.ɡuˈɾat/ n masc
ziggurat

zinc /ˈziŋ/ /ˈziŋk/ n masc
cynk

zirconi n masc
cyrkon

zloty /ezˈɫɔ.ti/ /əzˈɫɔ.ti/ /ˈzwɔ.ti/ n masc
złoty

zona /ˈzo.na/ n fem
strefa
Àrea delimitada, part d'un espai.

zoologia /zo.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /zo.o.ɫoˈʒi.a/ /zo.o.ɫoˈʒi.ə/ /zu.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
zoologia

zuau /zuˈaw/ n masc
żuaw

zulu /ˈzu.ɫu/ adj
Zulus
Relatiu al poble zulu o a la seva llengua.

zulu /ˈzu.ɫu/ n masc
Zulus
Llengua bantu del grup nguni parlada a la regió Natal de Sud-àfrica.

zulu /ˈzu.ɫu/ n neut
Zulus
Individu d’un poble bantu de la regió Natal de Sud-àfrica.

zwitterió /zwit.te.ɾiˈo/ /zwit.tə.ɾiˈo/ n masc
jon obojnaczy

zèfir /ˈzɛ.fir/ n masc
zefir
(meteorologia) Brisa suau que bufa de ponent.

zífid becut de Shepherd n masc
tasmanowal dziobogłowy

zífid de Gervais n masc
dziobowal europejski

zífid de Gray n masc
dziobowal południowy

zífid de Hubbs n masc
dziobowal skryty

zífid de Layard n masc
dziobowal kagańcowy

zífid de Perrin n masc
dziobowal kalifornijski

zífid de Stejneger n masc
dziobowal szablozębny

zífid pigmeu n masc
dziobowal karłowaty

zíngar /ˈziŋ.ɡaɾ/ /ˈziŋ.ɡər/ n masc
Cygan
gitano

Àfrica /ˈa.fɾi.ka/ pn
Afryka
Continent situat al sud d'Europa.

Àngel /ˈaɲ.d͡ʒeɫ/ /ˈaɲ.ʒəɫ/ pn
Anioł
Prenom masculí

Àngela /ˈaɲ.d͡ʒe.ɫa/ /ˈaɲ.ʒə.ɫə/ pn
Aniela

Àries /ˈa.ɾi.es/ /ˈa.ɾi.əs/ pn
Baran

Àrtemis /ˈar.tə.mis/ /ˈaɾ.te.mis/ pn
Artemida

Àsia /ˈa.zi.a/ pn
Azja
Continent situat entre Europa i l'oceà Pacífic.

Àtila /ˈa.ti.ɫa/ /ˈa.ti.ɫə/ pn
Attyla

Àustria /ˈaws.tɾi.ə/ pn
Austria Rakusy
Estat muntanyós centreeuropeu fronterer amb Txèquia, Eslovàquia, Hongria, Eslovènia, Itàlia, Suïssa, Liechtenstein i Alemanya. El nom complet és República d'Àustria.

Ícar /ˈi.kaɾ/ /ˈi.kər/ pn
Ikar

Índia /ˈin.di.ə/ pn
Indie
Península asiàtica situada al sud del continent. Està ocupada principalment pel país homònim però també per Pakistan i Bangla Desh.

Òscar /ˈɔs.kaɾ/ /ˈɔs.kər/ pn
Oskar

àbac /ˈa.bak/ n masc
liczydło abakus
Aparell de càlcul que consisteix en una vasa amb filferros paral·lels dins pels quals es fan córrer unes boles que simbolitzen els nombres.
abakus
(arcaisme) En l'antiguitat, taula coberta de sorra fina usada per a dibuixar, calcular, etc.

àcid adj masc
kwaśny kwas
De sabor picant com el vinagre o la llimona.

àcid n masc
kwas kwaśny
Tota substància, molecular o iònica, que pot acceptar un parell d'electrons.

àcid desoxiribonucleic n masc
kwas deoksyrybonukleinowy kwas dezoksyrybonukleinowy

àcid ribonucleic n masc
kwas rybonukleinowy

àditon /ˈa.ði.ton/ n masc
adyton

àfar /ˈa.faɾ/ /ˈa.fər/ n masc
afar
Llengua cuixítica parlada a la costa africana de la mar Roja.

àfar /ˈa.faɾ/ /ˈa.fər/ n neut
afarski
Individu d'un poble de la costa africana d'Eritrea, Etiòpia i Djibouti.

àgil /ˈa.d͡ʒiɫ/ /ˈa.ʒiɫ/ adj
zwinny

àgilment /ˌa.d͡ʒiɫˈmen/ /ˌa.d͡ʒiɫˈment/ /ˌa.ʒiɫˈmen/ /ˌa.ʒiɫˈment/ adv
zręcznie

àguila /ˈa.ɣi.ɫa/ n fem
orzeł
Nom referit a quatre gèneres diferents, però d'aspecte semblant, d'aus rapinyaires de la família dels accipítrids.

àkan /ˈa.kan/ /ˈa.kən/ n masc
akan

àlbum /ˈaɫ.βum/ n masc
album

àlef /ˈa.ɫef/ /ˈa.ɫəf/ n fem
alef

àlgebra /ˈaɫ.d͡ʒe.bɾa/ /ˈaɫ.ʒə.bɾə/ n fem
algebra

àncora /ˈaŋ.ko.ɾa/ /ˈaŋ.ko.ɾə/ /ˈaŋ.ku.ɾə/ n fem
kotwica

ànec /ˈa.nek/ /ˈa.nək/ n masc
kaczka

ànec mut n masc
piżmówka amerykańska

àngel /ˈaɲ.d͡ʒeɫ/ n masc
anioł
Ésser no corpori que habita al cel amb Déu, ànima salvada que es manifesta a la Terra.

àngstrom /ˈaŋs.tɾom/ /ˈaŋs.tɾum/ n masc
angstrem

ànim n masc
nastrój

ànima /ˈa.ni.ma/ n fem
dusza
Part immaterial de la persona.
Esperit.

ànode /ˈa.no.ðe/ /ˈa.nu.ðə/ n masc
anoda

ànsia /ˈan.si.a/ /ˈan.si.ə/ n fem
zachcianka

àpat /ˈa.pat/ /ˈa.pət/ n masc
posiłek

àpex /ˈa.peks/ /ˈa.pəks/ n masc
szczyt
Zona de creixement a l'extrem superior de la tija d'una planta o del tronc d'un arbre.

àrab /ˈa.ɾap/ /ˈa.ɾəp/ adj
arabski
Relatiu a Aràbia, la seva cultura o la llengua.

àrab /ˈa.ɾap/ /ˈa.ɾəp/ n neut
Arab Arabka
Natural d'Aràbia
arabski arabszczyzna
(només en singular) Llengua parlada pels pobles originaris de la península Aràbiga. És la llengua en la que es va escriure l'Alcorà.

àrab egipci n masc
egipski arabski
Llengua col·loquial àrab parlada a Egipte.

àrbitre /ˈar.bi.tɾə/ /ˈaɾ.bi.tɾe/ n masc
arbiter

àrea /ˈa.ɾe.a/ /ˈa.ɾe.ə/ n fem
obszar
Extensió que ocupa una superfície, objecte d'estudi de la geometria.
(esports de pilota) Sector d'un camp de joc delimitat per línies que és objecte d'una reglamentació específica.
ar
Unitat de mesura per a terrenys grans, equivalent a 10 m d'ample per 10 m de llarg.

àrea de meta n fem
przedpole

ària /ˈa.ɾi.a/ /ˈa.ɾi.ə/ n fem
aria
Peça musical consistent en una melodia expressiva executada per veus solistes amb acompanyament orquestral.

àries /ˈa.ɾi.es/ /ˈa.ɾi.əs/ n neut
Baran

àrtic adj masc
arktyczny
Relatiu o pertanyent a l'Àrtic o a la regió circumdant.

àstat /ˈas.tət/ n masc
astat

àtic /ˈa.tik/ n masc
strych
Pis superior d'un edifici, situat per sobre la cornisa.

àtom /ˈa.tom/ /ˈa.tum/ n masc
atom

àugur /ˈaw.ɣur/ n masc
augur

àvar /ˈa.vaɾ/ /ˈa.vəɾ/ /ˈa.βar/ /ˈa.βaɾ/ /ˈa.βər/ adj masc
awarski
Relatiu al poble dels àvars, la seva cultura o la llengua.

àvar /ˈa.vaɾ/ /ˈa.vəɾ/ /ˈa.βar/ /ˈa.βaɾ/ /ˈa.βər/ n masc
Awar
Natural d'un poble del Daguestan, en la regió històrica d'Avaristan, al Caucas.
awarski
(només en singular) Llengua caucàsica nord-oriental parlada al Daguestan.

àvia /ˈa.vi.a/ /ˈa.vi.ə/ /ˈa.βi.a/ /ˈa.βi/ n fem
babka babcia
Forma femenina de avi.

àzeri /ˈa.ze.ɾi/ /ˈa.zə.ɾi/ adj
azerski
Relatiu o pertanyent a la llengua àzeri o als àzeris.

àzeri /ˈa.ze.ɾi/ /ˈa.zə.ɾi/ n neut
azerski
(invariable) Llengua turquesa parlada a l'estat d'Azerbaidjan i estats veïns.

ècdisi /ˈɛɡ.di.zi/ n fem
wylinka

ègida /ˈɛ.d͡ʒi.ða/ /ˈɛ.ʒi.ða/ /ˈɛ.ʒi.ðə/ n fem
egida

èider /ˈɛj.ðeɾ/ /ˈɛj.ðər/ n masc
edredon

èpic /ˈɛ.pik/ adj masc
epicki

èpsilon /ˈɛp.si.ɫon/ /ˈɛp.si.ɫun/ n fem
epsilon

èster /ˈes.teɾ/ /ˈɛs.tər/ n masc
ester

ètic adj masc
etyczny
Relatiu als principis morals.

ètica /ˈɛ.ti.ka/ /ˈɛ.ti.kə/ n fem
etyka

èticament /ˌɛ.ti.kaˈmen/ /ˌɛ.ti.kaˈment/ /ˌɛ.ti.kəˈmen/ /ˌɛ.ti.kəˈment/ adv
etycznie

ètim /ˈɛ.tim/ n masc
etymon

ètnia /ˈɛd.ni.a/ /ˈɛd.ni.ə/ n fem
etniczność

èxit /ˈɛɡ.zit/ n masc
powodzenie
Bon resultat, reeiximent.
Producte que ha obtingut una bona acceptació popular o rendiment comercial.

èxtasi /ˈɛks.ta.zi/ /ˈɛks.tə.zi/ n masc
ekstaza
Estat de transcendència on se surt del propi jo, motivat per un encontre amorós, la unió divina o una experiència molt forta emocionalment.

és clar Interjection
oczywiście

ídol /ˈi.doɫ/ /ˈi.duɫ/ n masc
idol bożek

índex /ˈin.deks/ /ˈin.dəks/ n masc
indeks
Llista dels continguts o dels capítols d'un llibre.
palec wskazujący
(anatomia) Segon dit de la mà, entre el polze i el dit del cor.

òbol /ˈɔ.boɫ/ /ˈɔ.buɫ/ /ˈɔ.βuɫ/ n masc
obol

òbviament /ˌɔb.bi.aˈmen/ /ˌɔb.bi.əˈmen/ /ˌɔb.vi.aˈment/ /ˌɔb.vi.əˈmen/ /ˌɔb.vi.əˈment/ adv
oczywiście

òliba /ˈo.ɫi.βə/ /ˈɔ.ɫi.ba/ n fem
sowa

òmicron /ˈɔ.mi.kɾon/ n fem
omikron
Quinzena lletra de l'alfabet grec: ο ‎(o) Ο ‎(O).
Variant preocupant del virus causant de la covid detectada per primera vegada el novembre del 2021 a Botswana, B.1.1.529.

òpera /ˈɔ.pe.ɾa/ /ˈɔ.pə.ɾə/ n fem
opera

òptic adj masc
optyczny
Relacionat amb la percepció visual.

òptica /ɔp.ti.ka/ /ɔp.ti.kə/ n fem
optyka
Part de la física, que estudia la llum i la visió.

òrbita /ˈɔɾ.bi.ta/ n fem
orbita

òrgan /ˈɔɾ.ɣan/ n masc
narząd organ

òvul /ˈɔ.vuɫ/ /ˈɔ.vuɫ/ /ˈɔ.βuɫ/ n masc
jajo komórka jajowa

ós n masc
niedźwiedź
Mamífer omnívor que en la classificació científica forma una família pròpia, Ursidae. És salvatge, pelut, molt voluminós i amb cua i orelles rodones i urpes llargues i dures. Camina en quatre potes (quadrúpede), però de vegades també en dues.

únic /ˈu.nik/ adj masc
jedyny

ús /ˈus/ n masc
stosowanie

úter /ˈu.teɾ/ /ˈu.tər/ n masc
macica

útil adj
pożyteczny