asa /ˈa.za/ /ˈa.zə/ suffix
ase
S'utilitza per formar els noms dels enzims.

ció /siˈo/ suffix
si

ic suffix
ik
(química) Indica que es tracta d'una substància formada amb la valència major d'un element.

it suffix
it

logia /ɫoˈd͡ʒi.a/ /ɫoˈʒi.a/ /ɫoˈʒi.ə/ /ɫuˈʒi.ə/ suffix
logi

ADN /ˌaˌðeˈe.na/ /ˌaˌðeˈe.nə/ acronym
DNA

Aaró pn
Harun

Abel /aˈbɛɫ/ /əˈβɛɫ/ pn
Habil

Abkhàzia /aˈpa.zi.a/ /aˈβa.zi.a/ /əˈpa.zi.ə/ pn
Abkhazia

Abraham /a.bɾaˈam/ /ə.βɾəˈam/ pn
Abraham

Adam /aˈðam/ /əˈðam/ pn
Adam

Adonis /aˈðɔ.nis/ /əˈðɔ.nis/ pn
Adonis
(mitologia grega) Divinitat de gran bellesa disputat per Afrodita i per Persèfone.

Afganistan /əv.ɣə.nisˈtan/ pn
Afghanistan Afganistan
Estat localitzat a Àsia que limita amb l'Iran a l'oest, amb el Pakistan al sud i a l'est, amb el Turkmenistan, l'Uzbekistan i el Tadjikistan al nord i la Xina a l'extrem més oriental. El nom oficial és República Islàmica de l'Afganistan.

Albània /əɫˈβa.ni.ə/ pn
Albania
Estat independent situat a la península balcànica i fronterer amb Montenegro, Kosovo, Macedònia (l'estat independent) i Grècia. El nom complet és República d'Albània.

Alcorà /aɫ.koˈɾa/ /əɫ.koˈɾa/ /əɫ.kuˈɾa/ pn
Al-Qur'an

Alemanya /ə.ɫəˈma.ɲə/ pn
Jerman

Alexandre /a.ɫekˈsan.dɾe/ /ə.ɫəkˈsan.dɾə/ pn
Iskander

Alger /aɫˈd͡ʒe/ /aɫˈd͡ʒeɾ/ /əɫˈʒe/ /əʎˈʒe/ pn
Aljir

Algèria /əɫˈʒɛ.ɾi.ə/ /əʎˈʒɛ.ɾi.ə/ pn
Aljazair
Estat africà i mediterrani situat al nord del continent. És fronterer amb Tunísia, Líbia, el Marroc, el Sàhara Occidental, Mauritània, Mali i el Níger. El nom complet és República Democràtica Popular d'Algèria.
Asteroide número 1213 descobert des d'un observatori d'Alger.

Alps /ˈaɫps/ pn
Alpen

Amazones /a.maˈzo.nes/ /ə.məˈzo.nəs/ pn
Amazon
Gran riu de l'Amèrica del Sud, el més gran del continent i el més cabalós del món, que desemboca en l'Atlàntic. Neix al Perú i, a més, també fa el recorregut per terres del Brasil (per on també desemboca), Bolívia, Colòmbia i Equador.

Amèrica /aˈmɛ.ɾi.ka/ pn
Amerika

Amèrica del Nord /aˌmɛ.ɾi.ka.ðeɫˈnɔɾt/ pn
Amerika Utara

Amèrica del Sud /aˌmɛ.ɾi.ka.ðeɫˈsut/ pn
Amerika Selatan

Andorra /anˈdɔ.ra/ /anˈdɔ.rɔ/ /ənˈdɔ.rə/ pn
Andorra
Estat europeu dels Pirineus, que fa frontera amb França i Espanya. Per raons històriques encara té una relació política i militar amb els dos estats veïns i en concret per mitjà dels seus representants oficials, cadascun dels quals té el càrrec de copríncep, el bisbe d'Urgell i el president de la república francesa. El nom oficial és Principat d'Andorra.

Andreu /anˈdɾew/ /ənˈdɾew/ pn
Andreas

Andròmaca /anˈdɾɔ.ma.ka/ /ənˈdɾɔ.mə.kə/ pn
Andromakhe

Anglaterra /aŋ.ɡɫaˈtɛ.ra/ /aŋ.ɡɫaˈtɛ.rɛ/ pn
Inggris
País de la Gran Bretanya, un dels constituents del Regne Unit.

Angola /əŋˈɡo.ɫə/ pn
Angola
Població dels Estats Units d'Amèrica, en l'estat d'Indiana.

Anguilla /aŋˈɡwi.ɫa/ /əŋˈɡwi.ɫə/ pn
Anguilla

Ankara /aŋˈka.ɾa/ /əŋˈka.ɾə/ pn
Ankara

Antigua i Barbuda /ənˌti.ɣwəj.βərˈbu.ðə/ pn
Antigua dan Barbuda
Estat americà del Carib que ocupa tres illes, dues de principals, Antigua i Barbuda, una de molt menor, Redonda. Es troba al nord de Guadalupe.

Antioquia /an.ti.oˈki.a/ /ən.ti.oˈki.ə/ /ən.ti.uˈki.ə/ pn
Antiokhia

Antàrtida /anˈtaɾ.ti.ða/ pn
Antartika

Anvers /amˈbɛrs/ /amˈbɛɾs/ /aɱˈvɛɾs/ /əmˈbɛrs/ /əɱˈvɛɾs/ pn
Antwerpen

Aquari /aˈkwa.ɾi/ /əˈkwa.ɾi/ pn
Aquarius

Aquisgrà /a.kizˈɣɾa/ /ə.kizˈɡɾa/ pn
Aachen

Argentina /ər.ʒənˈti.nə/ pn
Argentina
Estat de l'Amèrica del Sud, situat a l'extrem sud i en la costa atlàntica d'aquest subcontinent. És fronterer amb Bolívia, el Paraguai, el Brasil, l'Uruguai i Xile. El nom oficial és República Argentina.

Arieja /a.ɾiˈe.d͡ʒa/ /a.ɾiˈe.ʒa/ /ə.ɾiˈə.ʒə/ /ə.ɾiˈɛ.ʒə/ pn
Ariège

Armènia /ərˈmɛ.ni.ə/ pn
Armenia
Estat asiàtic fronterer amb Geòrgia, l'Azerbaidjan, Turquia i l'Iran. El nom oficial és República d'Armènia.

Arquimedes /aɾ.kiˈme.ðes/ /ər.kiˈmɛ.ðəs/ pn
Archimedes

Aràbia Saudí /aˌɾa.bi.a.sawˈði/ /əˌɾa.βi.ə.səwˈði/ pn
Arab Saudi

Astúries /asˈtu.ɾi.es/ /əsˈtu.ɾi.əs/ pn
Asturias

Austràlia /əwsˈtɾa.ɫi.ə/ pn
Australia
Estat que inclou l'illa de la primera accepció i la de Tasmània, a més d'altres de menors, en especial Christmas i l'arxipèlag Cocos.

Avinyó /a.viˈɲo/ /a.βiˈɲo/ /ə.viˈɲo/ /ə.βiˈɲo/ pn
Avignon
Ciutat de la Provença situada al marge esquerre del riu Roine.

Azerbaidjan /ə.zər.βəjˈd͡ʒan/ pn
Azerbaijan
Estat asiàtic fronterer amb Rússia, Geòrgia, Armènia i l'Iran. El nom oficial és República de l'Azerbaidjan.

Açores /aˈso.ɾes/ /əˈso.ɾəs/ pn
Azores

Bahames /bəˈa.məs/ pn
Bahama
Arxipèlag i estat americà, situat a l'est de Florida i al nord de Cuba i molt proper al Carib.

Bahrain /bəˈɾajn/ pn
Bahrain
Arxipèlag i estat asiàtic del golf Pèrsic situat al nord de Qatar i a l'est de l'Aràbia Saudita.

Balança /baˈɫan.sa/ /bəˈɫan.sə/ pn
Libra

Bangladesh /ˌbaŋ.ɡɫəˈðɛʃ/ pn
Bangladesh
Estat asiàtic del golf de Bengala fronterer amb l'Índia i Birmània, amb nom oficial República Popular de Bangladesh.

Barcelona /bal.sa'ro.na/ /baɾ.seˈɫo.na/ /bɐr.sɐˈɫo.nɐ/ /bəɾ.səˈɫo.nə/ pn
Barcelona
Capital de Catalunya i de la província homònima.

Bartomeu /baɾ.toˈmew/ /bər.tuˈmew/ /bəɾ.toˈmew/ pn
Bartolomeus

Baviera /ba.viˈe.ɾa/ /ba.βiˈe.ɾa/ /bə.viˈe.ɾə/ /bə.βiˈe.ɾə/ pn
Bavaria

Belize /beˈlis/ pn
Belize
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb Mèxic i Guatemala.
Districte de l'estat independent homònim.

Berlín /beɾˈɫin/ /bərˈɫin/ pn
Berlin

Bermudes /beɾˈmu.ðes/ /bərˈmu.ðəs/ pn
Bermuda

Bessons /beˈsons/ /bəˈsons/ pn
Gemini

Betlem /beɫˈɫem/ /beˈɫem/ /bəɫˈɫɛm/ pn
Betlehem

Bhutan pn
Bhutan

Bielorússia /biˌɛ.ɫoˈru.si.ə/ /biˌɛ.ɫuˈru.si.ə/ pn
Belarus
Estat del nord d'Europa fronterer amb Ucraïna, Polònia, Lituània, Letònia i Rússia. El nom complet és República de Bielorússia.

Birmània /birˈma.ni.ə/ pn
Birma
(tradicional, informal) Forma alternativa de Myanmar.

Bohèmia /boˈɛ.mi.a/ /buˈɛ.mi.ə/ pn
Bohemia

Bolívia /boˈɫi.vi.ə/ /boˈɫi.βi.a/ /buˈɫi.vi.ə/ /buˈɫi.βi.ə/ pn
Bolivia
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb el Brasil, el Paraguai, l'Argentina, Xile i el Perú.

Bordeus /boɾˈðɛws/ /burˈðɛws/ pn
Bordeaux

Borgonya /boɾˈɣo.ɲə/ /burˈɡo.ɲə/ /burˈɣo.ɲə/ pn
Bourgogne

Botswana pn
Botswana
Estat africà fronterer amb Namíbia, Sud-àfrica, Zàmbia, i Zimbabwe.

Brandenburg /ˌbɾan.demˈbuɾk/ /ˌbɾan.dəmˈburk/ pn
Brandenburg

Brasil /bɾəˈziɫ/ pn
Brasil Brazil
Estat de l'Amèrica del Sud, situat al costat est d'aquest subcontinent, a la vora de l'Atlàntic. És fronterer amb la Guaiana Francesa, Surinam, la Guyana, Veneçuela, Colòmbia, el Perú, Bolívia, el Paraguai, l'Argentina i l'Uruguai. El nom oficial és República Federal del Brasil.

Bratislava /bɾa.tizˈɫa.va/ /bɾa.tizˈɫa.βa/ /bɾə.tizˈɫa.və/ /bɾə.tizˈɫa.βə/ pn
Bratislava

Bremen /ˈbɾe.men/ /ˈbɾe.mən/ pn
Bremen

Bruges /ˈbɾu.d͡ʒes/ /ˈbɾu.ʒes/ /ˈbɾu.ʒəs/ pn
Brugge

Brunei pn
Brunei
Estat independent del sud-est asiàtic que ocupa part de l'illa de Borneo a més d'algunes illes menors. És fronterer amb Malàisia. El nom oficial és Soldanat de Brunei.

Brussel·les /bɾuˈsɛ.ɫes/ /bɾuˈsɛ.ɫəs/ /bɾuˈsɛɫ.ɫes/ /bɾuˈsɛɫ.ɫəs/ pn
Brusel

Buda /ˈbu.ða/ /ˈbu.ðə/ pn
Buddha

Bulgària /buɫˈɣa.ɾi.ə/ pn
Bulgaria

Burkina Faso pn
Burkina Faso
Estat de l'Àfrica Occidental, fronterer amb Mali, el Níger, el Benín, el Togo, Ghana i la Costa d'Ivori.

Bèlgica /ˈbɛɫ.ʒi.kə/ /ˈbɛʎ.ʒi.kə/ pn
Belgia
Estat del centre d'Europa situat a la costa atlàntica, fronterer amb França, Luxemburg, Països Baixos i Alemanya. El nom complet és Regne de Bèlgica.

Bíblia /ˈbi.bɫi.a/ /ˈbi.βɫi.ə/ pn
Alkitab
Llibre sagrat dels cristians.

Bòsnia i Hercegovina /ˈbɔz.ni.a /ˈbɔz.ni.ə pn
Bosnia-Herzegovina
Estat situat a la península balcànica i fronterer amb Croàcia, Sèrbia i Montenegro.

Caiman /kajˈman/ /kəjˈman/ pn
Kepulauan Cayman

Caire /ˈkaj.ɾe/ /ˈkaj.ɾə/ pn
Kairo

Cambodja /kamˈbɔ.d͡ʒa/ /kamˈbɔ.d͡ʒɔ/ /kəmˈbɔ.d͡ʒə/ pn
Kamboja
Estat independent del sud-est asiàtic situat a la península d'Indoxina i fronterer amb Tailàndia, Laos i el Vietnam. El nom complet és Regne de Cambodja.

Canadà /kə.nəˈða/ pn
Kanada
Estat independent de l'Amèrica del nord, situat a l'extrem nord d'aquest subcontinent, fronterer directament amb els Estats Units. El nom oficial és el mateix sense afegits ni variacions.

Capricorn /ka.pɾiˈkɔɾn/ /kə.pɾiˈkɔrn/ pn
Capricornus
(astrologia) Desena zona del zodíac ocupada pel Sol entre el 21 de desembre i el 19 de gener.

Caucas /ˈkaw.kas/ /ˈkaw.kəs/ pn
Kaukasus

Cena /ˈse.na/ /ˈsɛ.nə/ n fem
Perjamuan Terakhir

Christmas /ˈkɾiz.mas/ pn
Pulau Christmas

Cinquagesma n fem
Pentakosta

Ciutat del Vaticà /siwˌta.ðeɫ.βa.tiˈka/ /siwˌtad.deɫ.βa.tiˈka/ /siwˌtad.dəɫ.və.tiˈka/ /siwˌtad.dəɫ.βə.tiˈka/ pn
Vatikan
El Vaticà.

Colòmbia /koˈɫɔm.bi.ə/ /kuˈɫɔm.bi.ə/ pn
Kolombia
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb Veneçuela, Brasil, Perú, Equador i Panamà. El nom oficial és República de Colòmbia.

Comores pn
Komoro
Estat independent que inclou tres illes de l'arxipèlag anterior (Grande Comore o Ngazidja, Mohéli o Mwali i Anjouan o Nzwani) a més d'un munt d'illots. El nom oficial és Unió de les Comores.

Constança /konsˈtan.sa/ /konsˈtan.sə/ /kunsˈtan.sə/ pn
Konstanz
Prenom femení
Ciutat del sud de Baden-Württemberg a Alemanya.

Corea del Nord /koˌɾe.ə.ðəɫˈnɔɾt/ /kuˌɾe.ə.ðəɫˈnɔrt/ pn
Korea Utara
Estat asiàtic que ocupa la meitat nord de la península de Corea. Es fronterer amb Corea del Sud i la Xina. El nom complet és República Democràtica Popular de Corea.

Corea del Sud /koˌɾe.ə.ðəɫˈsut/ /kuˌɾe.ə.ðəɫˈsut/ pn
Korea Selatan
Estat asiàtic que ocupa la meitad sud de la península de Corea. Es fronterer amb Corea del Nord. El nom complet és República de Corea.

Corfú /koɾˈfu/ /kurˈfu/ pn
Corfu

Costa Rica /ˌkɔs.təˈri.kə/ pn
Kosta Rika
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb Panamà i Nicaragua. El nom oficial és República de Costa Rica.

Costa d'Ivori /ˌkɔs.ta.ðiˈvɔ.ɾi/ /ˌkɔs.ta.ðiˈβɔ.ɾi/ /ˌkɔs.tə.ðiˈvɔ.ɾi/ /ˌkɔs.tə.ðiˈβɔ.ɾi/ pn
Pantai Gading
Estat de l'Àfrica Occidental, fronterer amb Libèria, Guinea, Mali, Burkina Faso i Ghana i que és costaner amb el golf de Guinea. El nom oficial és República de la Costa d'Ivori.

Cranc /ˈkɾaŋ/ /ˈkɾaŋk/ /ˈkɾaŋk/ pn
Cancer

Creador /kɾe.aˈðo/ /kɾe.aˈðoɾ/ /kɾe.əˈðo/ pn
Pencipta

Cretaci /kɾeˈta.si/ /kɾəˈta.si/ n masc
Kapur

Crist /ˈkɾist/ pn
Kristus

Cristòfol /kɾisˈtɔ.foɫ/ /kɾisˈtɔ.fuɫ/ pn
Kristofer
Prenom masculí

Croàcia /kɾoˈa.si.ə/ /kɾuˈa.si.ə/ pn
Kroasia
Estat situat a la península balcànica i fronterer amb Eslovènia, Hongria, Sèrbia, Montenegro i Bòsnia i Hercegovina. El nom complet és República de Croàcia.

Cuba /ˈku.βə/ pn
Kuba
Principal illa de l'arxipèlag de les Antilles, al Carib. Es troba a l'est de l'extrem nord de la península del Yucatán, al sud de Florida i les Bahames, al nord-oest de la Hispaniola i al nord de Jamaica i de les illes Caiman.

Còrsega /ˈkɔr.sə.ɣə/ /ˈkɔɾ.se.ɣa/ pn
Korsika

Dalmàcia /daɫˈma.si.a/ /dəɫˈma.si.ə/ pn
Dalmatia

Damasc /daˈmask/ /dəˈmask/ pn
Damaskus

Daniel /da.niˈɛɫ/ /də.niˈɛɫ/ pn
Daniel

Danubi /daˈnu.bi/ /dəˈnu.βi/ pn
Donau

David /daˈvit/ /daˈβit/ /dəˈvit/ /dəˈβit/ pn
Daud
Prenom masculí

Dinamarca /di.nəˈmar.kə/ pn
Denmark
Estat escandinau que ocupa la península de Jutlàndia llevat de l'extrem sud, diverses illes properes, les illes Fèroe i Grenlàndia. El nom complet és Regne de Dinamarca.

Djibouti pn
Djibouti
Estat africà fronterer amb Eritrea, Etiòpia i Somàlia. El nom oficial és República de Djibouti.

Dniéper /niˈe.per/ pn
Dnieper

Déu pn
Allah Tuhan

Déu n'hi do /ˌdew.niˈðo/ adv
lumayan

Egipte /eˈʒip.te/ /əˈʒip.tə/ pn
Mesir
Estat africà i mediterrani situat a l'extrem nord-oriental del continent i que també ocupa una petita part d'Àsia, la península del Sinaí. És fronterer amb Líbia, el Sudan i Israel. És especialment famós pel seu passat antic i les restes arqueològiques que ha deixat. El nom oficial és República Àrab d'Egipte.

El Salvador /eɫ.saɫ.vaˈðoɾ/ /eɫ.saɫ.βaˈðo/ /əɫ.səɫ.vəˈðo/ /əɫ.səɫ.βəˈðo/ pn
El Salvador
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb Hondures i Guatemala. El nom oficial és República d'El Salvador.

Elisabet /e.ɫi.zaˈbɛt/ /ə.ɫi.zəˈβɛt/ pn
Elisabet

Eliseu /e.ɫiˈzɛw/ /ə.ɫiˈzɛw/ pn
Elisa

Emirats Àrabs Units /ə.miˈɾatsˈa.ɾəps.uˈnits/ pn
Uni Emirat Arab

Equador /ə.kwəˈðo/ /ə.kwəˈðor/ pn
Ekuador
Estat de Sud-amèrica situat a la costa del Pacífic i fronterer amb Colòmbia i el Perú. El nom oficial és República de l'Equador.

Eritrea /e.ɾiˈtɾɛ.a/ /e.ɾiˈtɾɛ.ɛ/ /ə.ɾiˈtɾɛ.ə/ pn
Eritrea
Estat africà fronterer amb Djibouti, Etiòpia i Sudan.

Escorpió /es.koɾ.piˈo/ /əs.koɾ.piˈo/ /əs.kur.piˈo/ pn
Scorpius

Escòcia /esˈkɔ.si.a/ pn
Skotlandia

Eslovàquia /ez.ɫoˈva.ki.a/ /ez.ɫoˈβa.ki.a/ /əz.ɫoˈva.ki.ə/ /əz.ɫuˈva.ki.ə/ /əz.ɫuˈβa.ki.ə/ pn
Slowakia
Estat del centre d'Europa fronterer amb Polònia, Ucraïna, Hongria, Àustria i Txèquia. El nom complet és República Eslovaca.

Eslovènia /ez.ɫoˈvɛ.ni.a/ /ez.ɫoˈβɛ.ni.a/ /əz.ɫoˈvɛ.ni.ə/ /əz.ɫuˈvɛ.ni.ə/ /əz.ɫuˈβɛ.ni.ə/ pn
Slovenia
País de l'Europa central, encerclat per Itàlia, Àustria, Hongria i Croàcia. Disposa d'una petita zona costera al nord del mar Adriàtic.

Espanya /əsˈpa.ɲə/ pn
Spanyol
Estat europeu de la península Ibèrica, que fa frontera amb Andorra, França, Portugal i Gibraltar, i a l'Àfrica inclou les illes Canàries i els enclavaments de Ceuta i Melilla. El nom oficial és Regne d'Espanya.

Estats Federats de Micronèsia pn
Federasi Mikronesia
Estat independent oceànic que ocupa part de l'arxipèlag de la Micronèsia.

Estats Units /esˌtad.zuˈnits/ pn
Amerika
Estats Units

Estats Units d'Amèrica /əs.təts pn
Amerika Serikat
Estat independent de l'Amèrica del Nord, format per una federació d'estats no independents. És fronterer amb el Canadà i Mèxic.

Estefania /es.te.faˈni.a/ /əs.tə.fəˈni.ə/ pn
Stefani
Prenom femení

Estònia /əsˈtɔ.ni.ə/ pn
Estonia
Estat bàltic fronterer amb Letònia i Rússia. El nom complet és República d'Estònia.

Etiòpia /ə.tiˈɔ.pi.ə/ pn
Ethiopia
Estat africà fronterer amb Djibouti, Eritrea, Kenya, Somàlia i Sudan. El nom oficial és República Federal Democràtica d'Etiòpia.

Eufrates /ewˈfɾa.tes/ /əwˈfɾa.təs/ pn
Efrat

Europa /ewˈɾo.pa/ /əwˈɾɔ.pə/ pn
Eropa

Eva /ˈe.va/ /ˈe.və/ /ˈe.βa/ /ˈe.βə/ pn
Hawa

Felip /feˈɫip/ /fəˈɫip/ pn
Filipus

Feliu /feˈɫiw/ /fəˈɫiw/ pn
Felix

Filipines /fi.ɫiˈpi.nəs/ pn
Filipina
Estat insular del sud-est asiàtic que ocupa l'extrem nord de l'arxipèlag d'Insulíndia. El nom complet és República de les Filipines.

Finlàndia /finˈɫan.di.ə/ pn
Finlandia
Estat escandinau fronterer amb Noruega, Suècia i Rússia. El nom complet és República de Finlàndia.

Flandes /ˈfɫan.des/ /ˈfɫan.dəs/ pn
Flandria

Florència /fɫoˈɾɛn.si.a/ /fɫoˈɾɛn.si.ə/ /fɫuˈɾɛn.si.ə/ pn
Firenze
La ciutat d'Itàlia, capital de Toscana.

Francesc /fɾanˈsesk/ /fɾənˈsəsk/ /fɾənˈsɛsk/ pn
bahasa Perancis

França /ˈfɾan.sə/ pn
Perancis Prancis
Estat europeu situat al nord dels Pirineus, que a Europa fa frontera amb Andorra, Espanya, Mònaco, Itàlia, Suïssa, Alemanya, Luxemburg i Bèlgica, i que té diversos territoris d’ultramar. El nom complet és República Francesa.

Fèlix /ˈfɛ.ɫiks/ pn
Felix

Gall Dindi pn
Pavo

Gal·les /ˈɡa.ɫes/ /ˈɡa.ɫəs/ /ˈɡaɫ.ɫes/ /ˈɡaɫ.ɫəs/ pn
Wales

Gant /ˈɡan/ /ˈɡant/ pn
Gent

Geòrgia /ʒeˈɔr.ʒi.ə/ pn
Georgia
Estat federat dels Estats Units.

Gibraltar /d͡ʒi.bɾaɫˈtaɾ/ /d͡ʒi.βɾaɫˈta/ /ʒi.βɾəɫˈta/ pn
Gibraltar

Ginebra /d͡ʒiˈne.bɾa/ pn
Jenewa
Ciutat i cantó de Suïssa a l’extrem sud-oest del llac Léman.

Girona /d͡ʒiˈɾo.na/ /ʒiˈɾo.nə/ pn
Girona

Gran Bretanya pn
Britania Raya
Illa europea a l'est d'Irlanda i amb la qual i amb d'altres més petites forma l'arxipèlag de les illes Britàniques. Aquesta illa pertany íntegrament al Regne Unit i en ella s'hi troba Anglaterra, Escòcia i Gal·les.

Groenlàndia /ɡɾo.enˈɫan.di.a/ /ɡɾo.ənˈɫan.di.ə/ /ɡɾu.ənˈɫan.di.ə/ pn
Greenland

Grècia /ˈɡɾɛ.si.ə/ pn
Yunani
Estat europeu situat a la península Balcànica i fronterer amb Albània, la República de Macedònia, Bulgària i Turquia. El nom complet és República Hel·lènica.

Guadeloupe /ɡwa.ðeˈɫup/ /ɡwə.ðəˈɫup/ pn
Guadeloupe

Guam /ˈɡwam/ pn
Guam

Guatemala /ɡwə.təˈma.ɫə/ pn
Guatemala
Capital de l'estat independent homònim i també del departament homònim.

Guernsey /ˈɡɛrn.si/ pn
Guernsey

Guinea /ɡiˈnɛ.ə/ pn
Guinea
Estat africà fronterer amb Guinea Bissau, el Senegal, el Mali, la Costa d'Ivori, Libèria i Sierra Leone, a més, és costaner amb l'Atlàntic. El nom oficial és República de Guinea.

Guinea Equatorial /ɡi.ne.ə pn
Guinea Khatulistiwa
Estat africà fronterer amb el Camerun i el Gabon, a més, és costaner amb l'Atlàntic. El nom oficial és República de Guinea Equatorial.

Guyana /ɡuˈja.nə/ pn
Guyana
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb Surinam, Brasil i Veneçuela. El nom oficial és República de Guyana.

Gàmbia /ˈɡam.bi.ə/ pn
Gambia
Estat africà fronterer únicament amb el Senegal i costaner amb l'Atlàntic. El nom oficial és República del Gàmbia.

Haití /əjˈti/ pn
Haiti
Estat americà del Carib que ocupa el costat oest de l'illa Hispaniola i és fronterer amb la República Dominicana. El nom oficial és República d'Haití.

Hondures /onˈdu.ɾəs/ /unˈdu.ɾəs/ pn
Honduras
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb El Salvador, Nicaragua i Guatemala. El nom oficial és República d'Hondures.

Hong Kong /ˌhɔŋˈkɔŋ/ pn
Hong Kong
Illa, ciutat i regió administrativa especial situada al sud de la Xina en el litoral de Canton.

Hongria /oŋˈɡɾi.ə/ /uŋˈɡɾi.ə/ pn
Hongaria
País del centre d'Europa, fronterer amb Àustria, Eslovàquia, Ucraïna, Romania, Sèrbia, Croàcia i Eslovènia. El nom complet és República d'Hongria.

IVA /ˈi.va/ /ˈi.və/ /ˈi.βa/ /ˈi.βə/ acronym
PPN

Iemen /ˈjɛ.mən/ pn
Yaman
Estat asiàtic fronterer amb l'Aràbia Saudí i Oman, a més, és costaner amb el golf d'Aden i la mar Roja. El nom complet és República del Iemen.

Il·lustració /i.ɫus.tɾa.siˈo/ /i.ɫus.tɾə.siˈo/ /iɫ.ɫus.tɾa.siˈo/ /iɫ.ɫus.tɾə.siˈo/ pn
pencerahan

Indi pn
Indus

Indonèsia /in.doˈnɛ.zi.ə/ /in.duˈnɛ.zi.ə/ pn
Indonesia
Estat insular del sud-est asiàtic que ocupa la marjor part de l'arxipèlag d'Insulíndia. El nom complet és República d'Indonèsia.

Internet /in.terˈnet/ /in.tərˈnɛt/ pn
Internet
Xarxa informàtica descentralitzada d'abast global per a l'intercanvi de dades paquetitzades entre ordinadors que fa servir el conjunt de protocols estandarditzats TCP/IP.

Iran pn
Iran
Estat independent asiàtic fronterer amb el Turkmenistan, l'Afganistan, el Pakistan, l'Iraq, Turquia, l'Azerbaidjan i Armènia. Al nord és banyat pel mar Caspi i al sud pel Golf Pèrsic i pel Golf d'Oman. El nom complet és República Islàmica de l'Iran.

Iraq pn
Irak
Estat asiàtic fronterer amb l'Iran, Kuwait, l’Aràbia Saudita, Jordània, Síria i Turquia. El nom complet és República de l'Iraq.

Irlanda /irˈɫan.də/ pn
Irlandia
Illa europea a l'oest de l'illa de la Gran Bretanya i amb la qual i amb d'altres (de mida molt inferior) forma l'arxipèlag de les illes Britàniques.

Islàndia /izˈɫan.di.ə/ pn
Islandia
Estat europeu que ocupa principalment l'illa homònima, però també diverses illes menors properes. El nom complet és República d'Islàndia.

Israel /iz.rəˈɛɫ/ pn
Israel
Estat asiàtic i mediterrani situat a l'extrem occidental del continent. És fronterer amb el Líban, Síria, Jordània i Egipte. El nom complet és Estat d'Israel.

Itàlia /iˈta.ɫi.ə/ pn
Italia Itali
Estat europeu situat a la península Itàlica. El nom oficial és República Italiana.

Ixíon /ikˈsi.on/ pn
Iksion

Jahvè pn
Yahwe

Jamaica /ʒəˈmaj.kə/ pn
Jamaika

Japó /ʒəˈpo/ pn
Jepang
Estat que ocupa l'arxipèlag anterior.

Jaume /ˈd͡ʒaw.me/ /ˈʒaw.mə/ pn
Yakobus
Prenom masculí

Jehovà /d͡ʒe.oˈva/ /d͡ʒe.oˈβa/ /ʒə.oˈva/ /ʒə.uˈva/ /ʒə.uˈβa/ pn
Yehuwa

Jersey /ˈd͡ʒɛr.si/ pn
Jersey

Jesús /d͡ʒeˈzus/ /ʒəˈzus/ pn
Isa

Joan /d͡ʒuˈan/ /ʒuˈan/ pn
Yohanes
Prenom masculí d’origen cristià

Jordània /ʒoɾˈða.ni.ə/ /ʒurˈda.ni.ə/ /ʒurˈða.ni.ə/ pn
Yordania
Estat asiàtic fronterer amb l'Iraq i l'Aràbia Saudita, a més, és costaner amb el golf Pèrsic. El nom complet és Regne Haiximita de Jordània.

Josep /d͡ʒuˈzɛp/ /ʒuˈzep/ /ʒuˈzɛp/ pn
Yosef

Kabul /kaˈbuɫ/ /kəˈβuɫ/ pn
Kabul

Kazakhstan /kə.zəχsˈtan/ pn
Kazakhstan
Estat asiàtic fronterer amb Rússia, la Xina, el Kirguizstan, l'Uzbekistan i el Turkmenistan, a més, és costaner amb la mar Càspia. El nom complet és República del Kazakhstan.

Kenya /ˈkɛ.ni.ə/ pn
Kenya
Estat africà fronterer amb Etiòpia, Somàlia, Sudan, Tanzània i Uganda. El nom oficial és República de Kenya.

Kirguizistan pn
Kirgizia
Estat asiàtic fronterer amb el Kazakhstan, la Xina, el Tadjikistan i l'Uzbekistan. El nom complet és República Kirguís.

Kosovo /ˈko.zo.vo/ /ˈko.zo.vo/ /ˈko.zo.βo/ pn
Kosovo

Kuwait /kuˈvajt/ /kuˈβajt/ pn
Kuwait
Estat asiàtic fronterer amb l'Iraq i l'Aràbia Saudita, a més, és costaner amb el golf Pèrsic. El nom complet és Estat de Kuwait.

Kàtmandu /ˈkad.man.du/ /ˈkad.mən.du/ pn
Kathmandu

Laos /ˈɫa.os/ /ˈɫa.us/ pn
Laos
Estat asiàtic fronterer amb Tailàndia, Birmània, la Xina, el Vietnam i Cambodja. El nom complet és República Popular Democràtica de Laos.

Lesotho pn
Lesotho
Estat i enclavament dins de Sud-àfrica. El nom oficial és Regne de Lesotho.

Letònia /ɫəˈtɔ.ni.ə/ pn
Latvia
Estat independent del nord-oest Europa fronterer amb Estònia, Lituània, Rússia i Bielorússia. El nom complet és República de Letònia.

Liechtenstein pn
Liechtenstein
Minúscul estat alpí situat entre Suïssa i Àustria. El nom complet és Principat de Liechtenstein.

Lisboa /ɫizˈbo.a/ /ɫizˈbo.ə/ pn
Lisboa

Lituània /ɫi.tuˈa.ni.ə/ pn
Lituania Lithuania
Estat bàltic fronterer amb Polònia, Bielorússia, Letònia i Rússia (per l'enclavament de Kaliningrad). El nom oficial és República de Lituània.

Lleó /ʎəˈo/ pn
Leo
(astronomia) Constel·lació zodiacal situada entre la Verge i el Cranc.

Lluc /ˈʎuk/ pn
Lukas
Prenom masculí

Lluna /ˈʎu.na/ pn
bulan

Londres /ˈɫon.dɾes/ pn
London

Lovaina /ɫoˈvaj.na/ /ɫoˈvaj.nə/ /ɫoˈβaj.na/ /ɫuˈvaj.nə/ /ɫuˈβaj.nə/ pn
Leuven

Luxemburg /ɫuk.səmˈburk/ pn
Luksemburg Luxemburg
Estat de l'Europa central rodejat de França, Alemanya i Bèlgica. El nom complet és Gran Ducat de Luxemburg.

Líban /ˈɫi.βən/ pn
Lebanon
Estat asiàtic i mediterrani situat a l'extrem occidental del continent, fronterer amb Israel i Síria. El nom oficial és República Libanesa.

Líbia /ˈɫi.βi.ə/ pn
Libya
Estat africà i mediterrani situat al nord del continent. És fronterer Tunísia, Algèria, el Níger, el Txad, el Sudan i Egipte. El nom oficial és Gran República Àrab Líbia Popular Socialista o bé Gran Jamahiriyya Àrab Líbia Popular Socialista, segons la traducció.

Macau /maˈkaw/ /məˈkaw/ pn
Makau

Macedònia /mə.səˈðɔ.ni.ə/ pn
Makedonia
Regió romana que abastava bona part de la Grècia actual.
Regió grega al nord del país fronterera amb Macedònia del Nord.
(obsolet) Nom antic de Macedònia del Nord (1991-2019).

Macedònia del Nord pn
Makedonia Utara
Estat independent situat a la península balcànica i fronterer amb Bulgària, Sèrbia, Kosovo, Albània i Grècia, conegut abans del 2019 com a República de Macedònia.

Madagascar /mə.ðə.ɣəsˈkar/ pn
Madagaskar
Estat africà que ocupa l'illa homònima. El nom oficial és República de Madagascar.

Madrid /maˈðɾit/ /məˈðɾit/ pn
Madrid

Magúncia /maˈɣun.si.a/ /məˈɣun.si.ə/ pn
Mainz

Maldives /maɫˈdi.βes/ /məɫˈdi.vəs/ /məɫˈdi.βəs/ pn
Maladewa
Estat asiàtic que ocupa l'arxipèlag homònim. El nom oficial és República de les Maldives.

Malta /ˈmaɫ.tə/ pn
Malta
Arxipèlag de la Mediterrània compost per tres illes principals, Malta (l'illa homònima), Gozo i Comino, i dues illes desertes, Cominotto i Filforta. Es troba en el centre de la Mediterrània, prop de Sicília. Sovint es considera europeu malgrat pertànyer a la placa tectònica africana.
Illa i estat europeu amb el nom oficial de República de Malta.

Malàisia /məˈɫaj.zi.ə/ pn
Malaysia
Estat independent del sud-est asiàtic que ocupa l'extrem sud de la península de Malaca i dos territoris continus a l'illa de Borneo a més d'algunes illes menors. És fronterer amb Tailàndia, Singapur, Indonèsia i Brunei.

Man /ˈman/ pn
Pulau Man

Marc /ˈmark/ pn
Markus

Maria /maˈɾi.a/ /məˈɾi.ə/ pn
Maria
Prenom femení d’origen cristià

Marroc /məˈrɔk/ pn
Maroko
Estat africà situat a l'extrem nord-oest del continent. És fronterer amb Algèria, Mauritània i les ciutats espanyoles de Ceuta i Melilla. Ocupa de fet el territori disputat del Sàhara Occidental. El nom oficial és Regne del Marroc.

Marsella /maɾˈse.ʎa/ /mərˈse.ʎə/ pn
Marseille

Mart pn
Marikh Mars
Quart planeta del sistema Solar.
Mars
Déu romà de la guerra.

Martinica /maɾ.tiˈni.ka/ /mər.tiˈni.kə/ pn
Martinique

Mateu /maˈtew/ /məˈtew/ pn
Matius
Prenom masculí, d’origen bíblic per Mateu l'Evangelista

Matusalem /ma.tu.zaˈɫem/ /mə.tu.zəˈɫɛm/ pn
Metusalah

Mauritània /məw.ɾiˈta.ni.ə/ pn
Mauritania
Estat africà fronterer amb el Senegal, Mali, Algèria i el Sàhara Occidental (annexionat pel Marroc). El nom oficial és República Islàmica de Mauritània.

Mayotte /maˈjɔt/ pn
Mayotte

Medea /meˈðe.a/ /məˈðə.ə/ /məˈðɛ.ə/ pn
Medeia

Melquisedec pn
Melkisedek
Prenom masculí

Mississipí /mi.si.siˈpi/ pn
Mississippi

Moldàvia /moɫˈda.vi.a/ /moɫˈda.vi.ə/ /moɫˈda.βi.a/ /muɫˈda.vi.ə/ /muɫˈda.βi.ə/ pn
Moldavia
Estat situat a l'est d'Europa i fronterer amb Ucraïna i Romania. El nom oficial és República de Moldàvia.

Mongòlia /moŋˈɡɔ.ɫi.ə/ /muŋˈɡɔ.ɫi.ə/ pn
Mongolia
Estat asiàtic fronterer amb Rússia i Xina. El nom complet és República Popular de Mongòlia.

Mont-real pn
Montreal

Montenegro pn
Montenegro

Moscou /mosˈkɔw/ /musˈkɔw/ pn
Moskwa

Moçambic /mo.səmˈbik/ /mu.səmˈbik/ pn
Mozambik
Estat africà fronterer amb Malawi, Sud-àfrica, Swazilàndia, Tanzània, Zàmbia i Zimbàbue. El nom oficial és República de Moçambic.

Myanmar /mi.amˈmaɾ/ /mi.əmˈmar/ pn
Myanmar
Estat asiàtic fronterer amb la Xina, Laos, Tailàndia, Bangla Desh i l'Índia, a més, és costaner amb el mar d'Andaman i el golf de Bengala. El nom complet és Unió de Myanmar.

Mèxic /ˈmɛ.ʒik/ pn
Meksiko
Estat de l'Amèrica del Nord, situat a l'extrem sud d'aquest subcontinent i que també abasta una petita part de l'Amèrica Central. És fronterer amb els Estats Units, Guatemala i Belize. El nom oficial és Estats Units Mexicans.
Estat federat dels Estats Units Mexicans.

Mònaco /ˈmɔ.nə.ko/ /ˈmɔ.nə.ku/ pn
Monako
Estat europeu situat a la Mediterrània, a la Costa Blava, envoltat per terra de territori francès. El nom oficial és Principat de Mònaco.

Múnic /ˈmu.nik/ pn
Muenchen

Nadal /nəˈðaɫ/ pn
Natal
Festivitat cristiana celebrada el 25 de desembre per a commemorar el naixement de Jesús.

Namíbia /nəˈmi.βi.ə/ pn
Namibia
Estat africà fronterer amb Angola, Botswana i Zàmbia. El nom oficial és República de Namíbia.

Nauru pn
Nauru
Illa de la Polinèsia on es troba l'estat anterior.

Nepal /nəˈpaɫ/ pn
Nepal
Estat asiàtic fronterer amb la Índia i la Xina. El nom complet és República Federal Democràtica del Nepal.

Nicaragua /ni.kəˈɾa.ɣwə/ pn
Nikaragua
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb Costa Rica i Hondures. El nom oficial és República de Nicaragua.

Nigèria /niˈʒɛ.ɾi.a/ /niˈʒɛ.ɾi.ə/ pn
Nigeria
País d'Àfrica situat a la costa nord-est del golf de Guinea. El nom oficial és República Federal de Nigèria.

Nil /ˈniɫ/ pn
Nil
Gran riu africà, el més gran del continent i potser del món, que desemboca en la Mediterrània. Neix a Burundi i passa per Uganda, la República Democràtica del Congo, el Sudan, Etiòpia i Egipte.

Niue /ˈni.we/ /ˈni.wə/ pn
Niue

Norfolk /ˈnɔɾ.foɫk/ pn
Pulau Norfolk

Noruega /no.ɾuˈɛ.ɣə/ /nu.ɾuˈɛ.ɣə/ pn
Norwegia
País escandinau fronterer amb Suècia, Finlàndia i Rússia. El nom oficial és Regne de Noruega.

Nova Caledònia /ˌnɔ.va.ka.ɫeˈðɔ.ni.a/ /ˌnɔ.və.kə.ɫəˈðɔ.ni.ə/ /ˌnɔ.βa.ka.ɫeˈðɔ.ni.a/ /ˌnɔ.βə.kə.ɫəˈðɔ.ni.ə/ pn
Kaledonia Baru

Nova Zelanda /ˌnɔ.va.zeˈɫan.da/ /ˌnɔ.və.zəˈɫan.də/ /ˌnɔ.βa.zeˈɫan.da/ /ˌnɔ.βə.zəˈɫan.də/ pn
New Zealand
Arxipèlag oceànic situat als sud-est d'Austràlia i format per dues illes principals (la del Nord i la del Sud) i per d'altres de menors.

Nuremberg /ˈnu.ɾemˌbɛrk/ pn
Nürnberg

OTAN /oˈtan/ /uˈtan/ acronym
NATO

Odessa /oˈðe.sa/ /oˈðɛ.sa/ /oˈðɛ.sə/ /oˈðɛ.sɛ/ /uˈðɛ.sə/ pn
Odessa

Oliver /o.ɫiˈve/ /o.ɫiˈveɾ/ /o.ɫiˈβe/ /o.ɫiˈβeɾ/ /u.ɫiˈve/ /u.ɫiˈβe/ pn
Oliver
Prenom masculí

Oman /oˈman/ /uˈman/ pn
Oman
Estat asiàtic fronterer amb l'Aràbia Saudí, els Emirats Àrabs Units i el Iemen, a més, és costaner amb el golf d'Oman i el mar d'Aràbia. El nom complet és Sultanat d’Oman.

Orió /o.ɾiˈo/ /u.ɾiˈo/ pn
Orion

Oslo /ˈoz.ɫo/ /ˈɔz.ɫo/ /ˈɔz.ɫu/ pn
Oslo

Ossètia Meridional pn
Ossetia Selatan

PCC acronym
PKC

PIB /ˈpip/ acronym
PDB

Pakistan /pə.kisˈtan/ pn
Pakistan
Estat independent asiàtic i fronterer amb l'Índia, l'Iran, l'Afganistan, la Xina i que té costa amb mar Aràbic. El nom complet és República Islàmica del Pakistan.

Palau /pəˈɫaw/ pn
Palau
Arxipèlag de l’Oceania, i estat associat als Estats Units d'Amèrica, situat entre les Filipines, Nova Guinea i Guam (República de Palau).

Panamà /pə.nəˈma/ pn
Panama
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb Colòmbia i Costa Rica; el nom complet és República de Panamà.

Papua Nova Guinea /paˌpu.aˌnɔ.βa.ɣiˈne.a/ /pəˌpu.əˌnɔ.və.ɣiˈne.ə/ /pəˌpu.əˌnɔ.βə.ɣiˈne.ə/ pn
Papua Nugini

Paraguai /pə.ɾəˈɣwaj/ pn
Paraguay
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb Bolívia, el Brasil i l'Argentina.

París /paˈɾis/ pn
Paris

Pasqua /ˈpas.kwə/ n fem
Paskah

Països Baixos /paˌi.zozˈβa.ʃos/ /paˌi.zozˈβaj.ʃos/ /pəˌi.zozˈba.ʃos/ /pəˌi.zuzˈba.ʃus/ pn
Belanda
Estat europeu fronterer amb Alemanya i Bèlgica. El nom oficial és Regne dels Països Baixos.

Pegàs /peˈɣas/ /pəˈɣas/ pn
sembrani

Peixos /ˈpe.ʃos/ /ˈpe.ʃus/ /ˈpej.ʃos/ pn
Pisces

Pequín /peˈkin/ pn
Beijing

Pere /ˈpe.ɾa/ /ˈpe.ɾe/ /ˈpe.ɾə/ /ˈpe.ɾə/ pn
Petrus

Perseu /peɾˈsɛw/ /pərˈsɛw/ pn
Perseus

Perú /pəˈɾu/ pn
Peru
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb l’Equador, Colòmbia, el Brasil, Bolívia, i Xile. El nom oficial és República del Perú.

Plutó /pɫuˈto/ pn
Pluto

Polinèsia /po.ɫiˈnɛ.zi.a/ /po.ɫiˈnɛ.zi.ə/ /pu.ɫiˈnɛ.zi.ə/ pn
Polinesia

Polinèsia Francesa pn
Polinesia Perancis

Polònia /poˈɫɔ.ni.ə/ /puˈɫɔ.ni.ə/ pn
Polandia
Estat europeu fronterer amb Alemanya, Txèquia, Eslovàquia, Ucraïna, Bielorússia, Lituània i amb Rússia (per l'enclavament de Kaliningrad). El nom oficial és República de Polònia.

Portugal /poɾ.tuˈɣaɫ/ /pur.tuˈɣaɫ/ pn
Portugal
País situat al sud-oest d'Europa, membre de la Unió Europea. El nom oficial és República Portuguesa.

Puerto Rico pn
Puerto Riko
Illa i estat de les Antilles associat als Estats Units.

Qatar /kəˈtar/ pn
Qatar
Estat asiàtic que ocupa la península homònima i que és fronterer amb l'Aràbia Saudí. El nom complet és Estat de Qatar.

Quebec /keˈbɛk/ /kəˈβɛk/ pn
Kota Quebec

Ramon /raˈmon/ /rəˈmon/ pn
Raimundus
Prenom masculí d’origen germànic

Raquel pn
Rahel
Prenom femení

Ratisbona /ra.tizˈbɔ.na/ /ra.tizˈβɔ.na/ /ra.tizˈβɔ.nɔ/ /rə.tizˈbɔ.nə/ pn
Regensburg

Regne Unit /ˌreŋ.newˈnit/ /ˌreŋ.nəwˈnit/ pn
Britania Raya
Estat europeu que forma part de l'arxipèlag de les illes Britàniques, que abasta principalment l'illa de la Gran Bretanya i Irlanda del Nord, a més de diverses colònies. El nom oficial és Regne Unit de la Gran Bretanya i Irlanda del Nord.

República Centreafricana /reˌpu.βɫi.kaˌsen.tɾe.a.fɾiˈka.na/ /reˌpub.bɫi.kaˌsen.tɾe.a.fɾiˈka.na/ /rəˌpu.βɫi.kəˌsen.tɾe.ə.fɾiˈka.nə/ /rəˌpub.bɫi.kəˌsen.tɾe.ə.fɾiˈka.nə/ pn
Republik Afrika Tengah
Estat africà fronterer amb el Txad, el Sudan, el Sudan del Sud, la República del Congo, la República Democràtica del Congo i el Camerun. El nom oficial és el mateix, sense modificacions ni més afegits.

República Democràtica del Congo pn
Republik Demokratik Kongo
Estat africà fronterer amb la República Centreafricana, el Sudan, Uganda, Ruanda, Burundi, Tanzània, Zàmbia, Angola i la República del Congo, a més, és costaner amb l'Atlàntic.

Riga /ˈri.ɣa/ /ˈri.ɣə/ pn
Riga

Rin /ˈrin/ pn
Rhein

Roma /ˈro.ma/ pn
Roma
Ciutat a la riba del Tíber, capital d’Itàlia.

Romania /ro.məˈni.ə/ /ru.məˈni.ə/ pn
Rumania
Estat situat al sud-est d'Europa i fronterer amb Ucraïna, Moldàvia, Hongria, Sèrbia i Bulgària.

Rússia /ˈru.si.ə/ pn
Rusia
Estat format per una federació de repúbliques i altres divisions territorials, que abasta una enorme extensió al nord d'Europa i d'Àsia, per la qual cosa és l'estat més gran del món. És fronterer amb Noruega, Finlàndia, Estònia, Letònia, Bielorússia, Ucraïna, Geòrgia, Azerbaidjan, Kazakhstan, Xina, Mongòlia i Corea del Nord a més de Lituània i Polònia per l'enclavament de Kaliningrad. El nom oficial és Federació Russa.

Sagitari /sa.d͡ʒiˈta.ɾi/ /sa.ʒiˈta.ɾi/ /sə.ʒiˈta.ɾi/ pn
Sagittarius

Saint-Pierre-et-Miquelon pn
Saint-Pierre dan Miquelon

Salomó /sə.ɫoˈmo/ /sə.ɫuˈmo/ pn
Kepulauan Salomo
Estat independent oceànic que ocupa bona part de l'arxipèlag de les illes Salomó i d'altres illes i illots propers.
Sulaiman
Prenom masculí

Samoa Nord-americana pn
Samoa Amerika

San Marino /ˌsam.maˈɾi.no/ /ˌsam.məˈɾi.nu/ pn
San Marino
Estat europeu de la península Itàlica, enclavament italià prop del mar Adriàtic. El nom oficial és República de San Marino.

Sastre /ˈsas.tɾe/ /ˈsas.tɾə/ pn
penjahit
Cognom d’origen d’ofici

Senegal /sə.nəˈɣaɫ/ pn
Senegal
Estat africà fronterer amb Mauritània, Mali, la República de Guinea, Guinea Bissau i Gàmbia. El nom oficial és República del Senegal.

Senyor /seˈɲo/ /seˈɲoɾ/ /səˈɲo/ pn
Tuhan

Setmana Santa pn
pekan suci

Seül /seˈuɫ/ /səˈuɫ/ pn
Seoul

Shanghai /ʃaŋˈhaj/ /ʃaŋˈɡaj/ /ʃəŋˈhaj/ /ʃəŋˈɡaj/ pn
Shanghai

Sicília /siˈsi.ɫi.a/ /siˈsi.ɫi.ə/ pn
Sisilia

Sierra Leone pn
Sierra Leone
Estat africà fronterer amb Guinea i Libèria, a més és costaner amb l'Atlàntic. El nom oficial és República de Sierra Leone.

Simó /siˈmo/ pn
Simon
Prenom masculí

Singapur /siŋ.ɡəˈpur/ pn
Singapura
Estat asiàtic que ocupa l'illa homònima a més de diverses illes menors. El nom complet és República de Singapur.

Sint Maarten pn
Saint Martin

Siracusa /si.ɾaˈku.za/ /si.ɾəˈku.zə/ pn
Syracuse

Sol /ˈsɔɫ/ pn
Matahari
Estel entorn del qual gira la Terra i els altres planetes del sistema solar.

Somàlia /soˈma.ɫi.ə/ /suˈma.ɫi.ə/ pn
Somalia
Estat africà fronterer amb Djibouti, Etiòpia i Kenya, a més és costaner amb el golf d'Aden i a l'oceà Índic. El nom oficial és República Democràtica Somali.

Sri Lanka /əzˌriˈɫaŋ.kə/ pn
Sri Lanka
Estat asiàtic que ocupa l'illa homònima. El nom complet és República Socialista Democràtica de Sri Lanka.

Sud-àfrica /suˈta.fɾi.ka/ /suˈta.fɾi.kə/ pn
Afrika Selatan
Estat africà fronterer amb Botswana, Lesotho, Moçambic, Namíbia, Swazilàndia i Zimbabwe. El nom oficial és República de Sud-àfrica.
Territori plurinacional que fa referència a l'extrem sud del continent africà i que inclou, a més de la República de Sud-àfrica, els següents estats: Botswana, Lesotho, Namíbia, Swazilàndia i Zimbabwe. De vegades, però, també s'inclouen els següents estats: Angola, Comores, Madagascar, Malawi, Maurici, Moçambic i Zàmbia, a més de les següents dependències: Mayotte, Reunió i Santa Helena.

Sudan pn
Sudan
Estat africà fronterer amb Egipte, Eritrea, Etiòpia, el Sudan del Sud, la República Centreafricana, el Txad i Líbia. El nom oficial és República del Sudan.

Sudan del Sud /suˌðan.dəɫˈsut/ pn
Sudan Selatan
Estat africà fronterer amb el Sudan, Etiòpia, Kenya, Uganda, la República Democràtica del Congo, la República Centreafricana. El nom oficial és República del Sudan del Sud.

Surinam pn
Suriname
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb Guyana, el Brasil i la Guaiana Francesa. El nom oficial és República de Surinam.

Suècia /suˈɛ.si.ə/ pn
Swedia
Estat escandinau fronterer amb Noruega i Finlàndia. El nom oficial és Regne de Suècia.

Suïssa /suˈi.sə/ pn
Swiss
Estat muntanyós centreeuropeu fronterer amb Alemanya, França, Itàlia, Àustria i Liechtenstein. El nom oficial és Confederació Suïssa.

Swazilàndia /swə.ziˈɫan.di.ə/ pn
Swaziland
Estat africà fronterer amb Moçambic i Sud-àfrica. El nom oficial és Regne d’Eswatini.

Sàhara /ˈsa.ha.ɾa/ /ˈsa.hə.ɾə/ pn
Gurun Sahara

Sàhara Occidental pn
Sahara Barat

Sèrbia /ˈsɛr.bi.ə/ pn
Serbia

Síria /ˈsi.ɾi.ə/ pn
Suriah
Estat asiàtic i mediterrani situat a l'extrem occidental del continent. És fronterer amb Turquia, l'Iraq, Jordània, Israel i el Líban. El nom oficial és República Àrab Siriana.
Antiga província romana que ocupava aproximadament l'estat actual homònim i també el Líban.

Tadjikistan /təd.ʒi.kisˈtan/ pn
Tajikistan
Estat asiàtic fronterer amb el Kirguizstan, la Xina, l'Afganistan i l’Uzbekistan. El nom complet és República del Tadjikistan.

Tailàndia /təjˈɫan.di.ə/ pn
Muangthai
Estat asiàtic fronterer amb Laos, Cambodja, Malàisia i Birmània, a més, és costaner amb el golf de Siam i el mar d'Andaman. El nom complet és Regne de Tailàndia.

Taiwan /təjˈwan/ pn
Taiwan
Illa asiàtica costanera amb el mar de la Xina Oriental, el mar de la Xina Meridional i l'oceà Pacífic.
Estat asiàtic que ocupa l'illa anterior. El nom complet és República de la Xina.

Tanzània /tənˈza.ni.ə/ pn
Tanzania
Estat africà fronterer amb Burundi, Kenya, Malawi, Moçambic, la República Democràtica del Congo, Ruanda, Uganda i Zàmbia. El nom oficial és República Unida de Tanzània.

Taure /ˈtaw.ɾe/ /ˈtaw.ɾə/ pn
Taurus

Terra /ˈtɛ.ra/ /ˈtɛ.rə/ /ˈtɛ.rɛ/ pn
Bumi
Planeta on viuen els humans i altres criatures.

Thor /ˈtor/ pn
Thor

Tibet /tiˈbet/ /tiˈβɛt/ pn
Tibet

Timor Oriental /tiˌmor.u.ɾi.ənˈtaɫ/ /tiˌmoɾ.o.ɾi.ənˈtaɫ/ pn
Timor Leste
Estat asiàtic que ocupa l'est de l'illa de Timor, les illes Atauro i Jaco i l'enclavament a l'oest de l'illa anomenat Oecussi-Ambeno. És fronterer amb Indonèsia i costaner amb el mar de Timor i el mar de Savu. El nom complet és República Democràtica de Timor Oriental.

Timoteu pn
Timotius
Prenom masculí

Tirana /tiˈɾa.na/ /tiˈɾa.nə/ pn
Tirana

Tokelau /to.keˈɫaw/ pn
Tokelau

Tolosa /toˈɫo.za/ /toˈɫo.zə/ /tuˈɫo.zə/ pn
Toulouse

Tomàs /toˈmas/ /tuˈmas/ pn
Tomas
Prenom masculí

Transdnièster /tɾanz.niˈɛs.teɾ/ /tɾənz.niˈɛs.tər/ pn
Transnistria

Trinitat i Tobago pn
Trinidad dan Tobago
Estat americà de les Antilles que ocupa principalment les illes de Trinitat i Tobago, a més d'un munt d'illes menors. El nom complet és República de Trinitat i Tobago.

Tunísia /tuˈni.zi.ə/ pn
Tunisia
Estat africà i mediterrani situat al nord del continent. És fronterer Algèria i Líbia. El nom oficial és República de Tunísia.

Turkmenistan /turɡ.mə.nisˈtan/ pn
Turkmenistan
Estat asiàtic fronterer amb el Kazakhstan, l’Uzbekistan, l'Afganistan i l'Iran, a més, és costaner amb la mar Càspia. El nom complet és República del Turkmenistan.

Turquia /turˈki.ə/ pn
Turki
Estat situat principalment a la península d'Anatòlia on té la capital, però que també ocupa una petita part d'Europa on es troba la principal ciutat del país Istanbul. És fronterer amb Bulgària, Grècia, Geòrgia, Armènia, l’Azerbaidjan, l’Iran, l’Iraq i Síria. El nom oficial és República de Turquia.

Tuvalu /tuˈva.ɫu/ /tuˈva.ɫu/ /tuˈβa.ɫu/ pn
Tuvalu
Estat format per un petit nombre de minúscules illes de la Polinèsia.

Txad pn
Chad
Estat africà fronterer amb Líbia, el Sudan, República Centreafricana, el Camerun, Nigèria i el Níger. El nom oficial és República del Txad.

Txèquia /ˈt͡ʃɛ.ki.ə/ pn
Ceko
Estat del centre d'Europa fronterer amb Polònia, Alemanya, Àustria i Eslovàquia. El nom oficial és República Txeca.

UCI /ˈu.si/ acronym
ICU

URSS /ˈurs/ acronym
Uni Soviet

Ucraïna /u.kɾəˈi.nə/ pn
Ukraina
Estat de l'Est d'Europa fronterer amb Bielorússia, Rússia, Romania, Moldàvia, Hongria, Eslovàquia i Polònia.

Uruguai pn
Uruguay

Uzbekistan /uz.bə.kisˈtan/ pn
Usbekistan
Estat asiàtic fronterer amb el Kazakhstan, el Tadjikistan, el Kirguizstan, l'Afganistan i el Turkmenistan, a més, és costaner amb la mar d'Aral. El nom complet és República de l'Uzbekistan.

Vanuatu /ba.nuˈa.tu/ /bə.nuˈa.tu/ /va.nuˈa.tu/ /və.nuˈa.tu/ pn
Vanuatu
Arxipèlag i estat oceànic format per diverses illes i illots i que està situat al nord-est de Nova Caledònia, a l'oest de Fiji i al sud de les Illes Salomó. El nom oficial és República de Vanuatu.

Varsòvia /barˈsɔ.βi.a/ /baɾˈsɔ.βi.a/ /vaɾˈsɔ.vi.a/ /vəɾˈsɔ.vi.ə/ pn
Warsawa

Vaticà /ba.tiˈka/ /bə.tiˈka/ /va.tiˈka/ /və.tiˈka/ pn
Vatikan

Veda /ˈbe.ða/ /ˈbe.ðə/ /ˈve.ða/ /ˈve.ðə/ pn
Weda
Llibre sagrat de la tradició cultural dels hindús, la revelació divina.

Veneçuela /be.ne.suˈɛ.ɫɛ/ /bə.nə.suˈɛ.ɫə/ /ve.ne.suˈɛ.ɫa/ /və.nə.suˈɛ.ɫə/ pn
Venezuela
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb Guyana, Brasil i Colòmbia. El nom complet és República Bolivariana de Veneçuela.

Ventafocs /ˌben.taˈfɔks/ /ˌben.təˈfɔks/ /ˌven.taˈfɔks/ /ˌven.təˈfɔks/ pn
Cinderella

Venus /ˈbɛ.nus/ /ˈvɛ.nus/ /ˈvɛ.nus/ pn
Venus

Verge /ˈbɛr.d͡ʒe/ /ˈbɛr.ʒə/ /ˈbɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.ʒə/ pn
Virgo
La Verge Maria, Mare de Déu.
(astronomia) Constel·lació zodiacal situada entre Cabellera de Berenice, el Lleó, la Copa, el Corb, l’Hidra femella, la Balança, el Serpent i Bover.

Viccionari /bik.si.oˈna.ɾi/ /vik.si.oˈna.ɾi/ /vik.si.uˈna.ɾi/ pn
KamusWiki Wikikamus

Viena /biˈe.na/ /biˈɛ.nə/ /viˈe.na/ /viˈɛ.nə/ pn
Wina

Vietnam /bi.edˈnam/ /bi.ədˈnam/ /vi.ədˈnam/ pn
Vietnam
Estat asiàtic fronterer amb la Xina, Laos i Cambodja, a més, és costaner amb el Golf de Tonquín. El nom complet és República Socialista del Vietnam.

Viquipèdia /bi.kiˈpɛ.ði.a/ /vi.kiˈpɛ.ði.a/ /vi.kiˈpɛ.ði.ə/ pn
Wikipedia

Wallis i Futuna pn
Wallis dan Futuna

Xile /ˈʃi.ɫə/ pn
Chili
República situada a l'oest de l'extrem sud d'Amèrica. Té forma allargassada i és limítrof amb l'Argentina a l'est, i amb Bolívia i el Perú al nord. El nom complet és República de Xile.

Xina /ˈʃi.nə/ pn
Cina Tiongkok China

Xipre /ˈʃi.pɾə/ pn
Siprus
País que ocupa l'illa homònima i que està dividit en dos estats. L'occidental, d'influència grega, ocupa el seixanta per cent del país, està reconegut internacionalment i el seu nom oficial és República de Xipre. L'oriental és el resultat de la intervenció militar turca, només està reconegut per Turquia i el seu nom oficial és República Turca de Xipre del Nord. Es considera pertanyent geogràficament a l'Àsia, però, sovint es tracta políticament com a part d'Europa.

Xipre del Nord pn
Siprus Utarа

Zimbàbue pn
Zimbabwe

Zàmbia /ˈzam.bi.ə/ pn
Zambia
Estat africà fronterer amb Angola, Botswana, Malawi, Moçambic, Namíbia, la República Democràtica del Congo, Tanzània i Zimbàbue. El nom oficial és República de Zàmbia.

Zúric /ˈzu.ɾik/ pn
Zürich

a /a/ /ə/ preposition
banding
Direcció del moviment.
El terme del moviment o la distància.
di
El temps en què és o s'esdevé alguna cosa.
El terme d'un període de temps.

a bastament /a /ə adv
memadai

a causa de preposition
karena

a dues parets adj
kecelakaan karambol

a l'engròs /a.ɫeŋˈgɾɔs/ /ə.ɫəŋˈgɾɔs/ adv
borong
(comerç) Venda en gran quantitat o a clients majoristes.

a la moda /a /ə adj
fesyen

a prop adv
dekat
A poca distància, espacial o temporal.

a vegades adv
kadang

aC acronym
SM

abacallanar-se /a.ba.ka.ʎaˈnaɾ.se/ /ə.bə.kə.ʎə.nərˈsə/ /ə.bə.kə.ʎəˈnaɾ.sə/ /ə.βə.kə.ʎəˈnar.sə/ v
jadi

abacà /a.baˈka/ /ə.βəˈka/ n masc
abaka
Fibra tèxtil obtinguda de la planta del mateix nom.

abadia /a.baˈði.a/ n fem
biara

abalançar /a.ba.ɫanˈsaɾ/ /a.βa.ɫanˈsa/ /ə.βə.ɫənˈsa/ v
keseimbangan
Posar les balances al fi, afinar-les.
memiringkan
(pronominal) Inclinar-se alguna cosa perdent la seva posició natural.
pegas
(pronominal) Escometre a algú o a alguna cosa tirant-se al damunt.

abancalar /a.baŋ.kaˈɫaɾ/ /a.βaŋ.kaˈɫa/ /ə.βəŋ.kəˈɫa/ v
sengked

abanderar /a.ban.deˈɾaɾ/ /a.βan.deˈɾa/ /ə.βən.dəˈɾa/ v
bendera
Proveir de bandera un lloc, una organització, etc.

abandonar /a.ban.doˈnaɾ/ /a.βan.doˈna/ /ə.bən.doˈna/ /ə.bən.duˈna/ v
mengabaikan
Deixar de banda, desemparar, no fer cas d'una cosa o persona.

abans /aˈbans/ adv
dahulu

abans-d'ahir /aˌbanz.ðaˈiɾ/ /aˌβanz.ðaˈi/ /əˌβanz.dəˈi/ adv
kemarin dulu

abans-d'ahir l'altre adv
kemarin

abarrotar /a.ba.roˈtaɾ/ /a.βa.roˈta/ /ə.bə.roˈta/ /ə.bə.ruˈta/ /ə.βə.ruˈta/ v
mengasak
Omplir completament, omplir de gom a gom.

abastament /a.bas.taˈment/ /a.βas.taˈmen/ /ə.bəs.təˈmen/ /ə.bəs.təˈment/ n masc
penyediaan

abastar /a.basˈtaɾ/ /a.βasˈta/ v
sergap
(transitiu) Haver allò que està en algun lloc alt o distant.

abat /aˈbat/ n masc
kepala biara

abatre /aˈba.tɾe/ /əˈβa.tɾə/ v
menumbangkan
Fer caure, tirar a terra.

abdomen /abˈdɔ.men/ /əbˈdɔ.mən/ n masc
abdomen

abducció /ab.duk.siˈo/ /əb.duk.siˈo/ n fem
abduksi

abduir /ab.duˈi/ /ab.duˈiɾ/ /əb.duˈi/ v
menculik
Allunyar un membre o un òrgan del cos del pla medià que divideix el cos en dues parts simètriques.

abecedari /a.βe.seˈða.ɾi/ /ə.βə.səˈða.ɾi/ n masc
abjad

abella /aˈbe.ʎa/ /əˈbə.ʎə/ /əˈbɛ.jə/ n fem
lebah tawon
Insecte que vola i produeix mel (Apis mellifera).

abellir /a.beˈʎiɾ/ /a.βeˈʎi/ v
banding
Venir de gust.

abellot /a.beˈʎɔt/ /ə.bəˈjɔt/ /ə.bəˈʎɔt/ n masc
lebah jantan
Abella mascle.

abeurar /a.bewˈɾaɾ/ /a.βewˈɾa/ /ə.βəwˈɾa/ v
beri minum
Donar beure al bestiar.

abismar /a.bizˈmaɾ/ /a.βizˈma/ /ə.βizˈma/ v
musim gugur
Precipitar-se en un abisme, o caure en ell.

abkhaz /aˈpas/ /aˈβas/ /əˈpas/ n masc
bahasa abkhaz
Llengua caucàsica del nord-oest pròpia d'Abkhàzia.

ablamar /a.bɫaˈmaɾ/ /a.βɫaˈma/ /ə.βɫəˈma/ v
membakar

ablanir /a.bɫaˈniɾ/ /a.βɫaˈni/ v
melegakan
Mitigar la feresa, la ira o l'enuig d'algú.

ablatiu /a.bɫaˈtiw/ /ə.βɫəˈtiw/ n masc
ablativus

abocar /a.boˈkaɾ/ /a.βoˈka/ /ə.boˈka/ /ə.buˈka/ v
menuangkan
Fer passar un líquid d'un recipient a un altre.
bentur
Girar cap a terra alguna cosa.
membidik
Acostar alguna cosa al lloc on ha d'obrar.
mengumpulkan
(pronominal) Ajuntar-se de cop en algun lloc molta de gent.
sandar
(pronominal) Inclinar-se, tirar-se amb el cos endavant.

abordar /a.boɾˈðaɾ/ /a.βorˈða/ /a.βoɾˈða/ /ə.boɾˈða/ /ə.burˈða/ /ə.βurˈda/ v
menghampiri
(nàutica) Arrimar-se una embarcació a una altra, generalment per envestir-se.

abotifarrar-se /a.bo.ti.faˈraɾ.se/ /ə.bo.ti.fəˈraɾ.sə/ /ə.bu.ti.fə.rərˈsə/ /ə.βu.ti.fəˈrar.sə/ v
membengkak

abrandat /a.bɾanˈdat/ /ə.βɾənˈdat/ adj
asyik

abraonar /a.bɾa.oˈnaɾ/ /a.βɾa.oˈna/ /ə.bɾə.oˈna/ /ə.bɾə.uˈna/ /ə.βɾə.uˈna/ v
apal
Agafar i estrènyer amb força a algú pels braons.
(pronominal) Agafar-se fortament dos que es barallen.

abraçada /a.bɾaˈsa.ða/ /ə.βɾəˈsa.ðə/ n fem
pelukan

abraçar /a.bɾaˈsaɾ/ /a.βɾaˈsa/ /ə.βɾəˈsa/ v
memeluk mendekap
Estrènyer amb els braços.
Seguir una causa, opinió o partit.

abreujar /a.bɾewˈd͡ʒaɾ/ /a.βɾewˈd͡ʒa/ /ə.βɾəwˈʒa/ v
menyingkat

abreviació /a.bɾe.vi.a.siˈo/ /a.βɾe.βi.a.siˈo/ /ə.bɾə.vi.ə.siˈo/ /ə.βɾə.βi.ə.siˈo/ n fem
abreviasi

abreviatura /a.bɾe.vi.aˈtu.ɾa/ /a.βɾe.βi.aˈtu.ɾa/ /ə.bɾə.vi.əˈtu.ɾə/ n fem
singkatan
Escurçament d'una paraula, representada amb la lletra inicial o les més significatives.

abric /aˈbɾik/ n masc
mantel
Peça llarg de roba destinada a combatre el fred que cobreix més de mig cos, es col·loca com una jaqueta i és gruixuda.

abrigar /a.bɾiˈɣaɾ/ /a.βɾiˈɣa/ v
melindungi
Auxiliar, emparar, patrocinar.
lingkup
Cobrir, tapar.

abril /əˈβɾiɫ/ n masc
april April
Quart mes de l'any.

abrogació /a.bɾo.ɣa.siˈo/ /ə.bɾo.ɣə.siˈo/ /ə.bɾu.ɣə.siˈo/ /ə.βɾu.ɣə.siˈo/ n fem
pembatalan

abrogar /a.bɾoˈɣaɾ/ /a.βɾoˈɣa/ /ə.bɾoˈɣa/ /ə.bɾuˈɣa/ /ə.βɾuˈɣa/ v
membatalkan

abrusar /a.bɾuˈzaɾ/ /a.βɾuˈza/ /ə.βɾuˈza/ v
membakar
Escalfar amb excés, com l'ardor del sol a l'estiu.
bakar
(pronominal) Cremar-se, rebre una calor excessiva.

absent /apˈsen/ /apˈsent/ /əpˈsen/ /əpˈsent/ adj
absen
Que no està atent a la situació present.

absentar /ap.senˈta/ /ap.senˈtaɾ/ v
absen

absolut /ap.soˈɫut/ /əp.soˈɫut/ /əp.suˈɫut/ adj masc
absolut mutlak

absorbir /ap.sorˈβi/ /ap.soɾˈbiɾ/ /ap.soɾˈβi/ /əp.soɾˈbi/ /əp.surˈbi/ v
serap
Amarar, penetrar dins.

abstracte /apsˈtɾak.te/ /əpsˈtɾak.tə/ adj masc
abstrak

abstreure /apsˈtɾew.ɾe/ /əpsˈtɾɛw.ɾə/ v
mengabstrakkan
Considerar en una cosa un atribut o una propietat sense atendre els altres atributs o propietats que té.

absència /apˈsɛn.si.a/ /apˈsɛn.sja/ /əpˈsɛn.sjə/ n fem
ketidakhadiran

abundància /a.bunˈdan.si.a/ /ə.βunˈdan.si.ə/ n fem
limpah-ruah

abusar /a.buˈzaɾ/ /a.βuˈza/ /ə.βuˈza/ v
menyalahgunakan

abús /aˈbus/ n masc
penyalahgunaan

acabament /a.ka.baˈment/ /a.ka.βaˈmen/ /ə.kə.bəˈmen/ /ə.kə.bəˈment/ n masc
akhir
Part final d'una cosa.
selesai
Part final del procés de fabricació en què es treballen els detalls o l'aspecte de l'objecte.

acabar /a.kaˈbaɾ/ /a.kaˈβa/ v
selesai

acabat /a.kaˈbat/ n masc
selesai
Perfeccionament final d'una obra.

acabdillar /a.kab.diˈʎa/ /a.kab.diˈʎaɾ/ /ə.kəb.diˈʎa/ v
bimbing

acadèmia /a.kaˈðɛ.mi.a/ n fem
akademi
Societat literària, artística o científica constituïda per a l'avançament de les bones lletres, de les arts o les ciències.
Institució educativa de caràcter privat on es porten a terme estudis complementaris als de l'educació regular i formal.

acadèmic /a.kaˈðɛ.mik/ /ə.kəˈðɛ.mik/ adj masc
akademik
Relatiu o pertanyent a l'ensenyament, particularment universitari.

acadèmic /a.kaˈðɛ.mik/ /ə.kəˈðɛ.mik/ n masc
akademik
Membre d'una acadèmia.

acagallonar-se /a.ka.ɣa.ʎoˈnaɾ.se/ /ə.kə.ɣə.ʎoˈnaɾ.sə/ /ə.kə.ɣə.ʎu.nərˈsə/ /ə.kə.ɣə.ʎuˈnar.sə/ v
borang

acalar /a.kaˈɫa/ /a.kaˈɫaɾ/ v
melirihkan
(balear) Inclinar cap avall una part del cos.

acalorar /a.ka.ɫoˈɾa/ /a.ka.ɫoˈɾaɾ/ /ə.kə.ɫoˈɾa/ /ə.kə.ɫuˈɾa/ v
panas
Fer o donar calor.

acampar /a.kamˈpa/ /a.kamˈpaɾ/ /ə.kəmˈpa/ v
kamp

acanar /a.kaˈna/ /a.kaˈnaɾ/ /ə.kəˈna/ v
ukur

acantonar /a.kan.toˈna/ /a.kan.toˈnaɾ/ /ə.kən.toˈna/ /ə.kən.tuˈna/ v
setali

acarar /a.kaˈɾa/ /a.kaˈɾaɾ/ v
bandingkan
Confrontar una cosa amb una altra.

acarcanyar-se /a.kaɾ.kaˈɲaɾ.se/ /ə.kər.kə.ɲərˈsə/ /ə.kəɾ.kəˈɲaɾ.sə/ v
minum

acariciar /a.ka.ɾi.siˈa/ /a.ka.ɾi.siˈaɾ/ v
elus
Fer carícies, tractar amb afecte.

acaronar /a.ka.ɾoˈna/ /a.ka.ɾoˈnaɾ/ /ə.kə.ɾoˈna/ /ə.kə.ɾuˈna/ v
memeluk
Apropar la cara amorosament.

acatar /a.kaˈta/ /a.kaˈtaɾ/ /ə.kəˈta/ v
hormat

acaçar /a.kaˈsa/ /a.kaˈsaɾ/ v
mengikuti

accedir /ak.seˈði/ /ak.seˈðiɾ/ /ək.səˈði/ v
akses
Tenir accés a un lloc, una situació.

acceleració /ak.se.ɫe.ɾa.siˈo/ n fem
akselerasi
Magnitud física que indica com canvia la velocitat d'un cos en relació amb el temps.

accelerar /ak.se.ɫeˈɾa/ /ak.se.ɫeˈɾaɾ/ /ək.sə.ɫəˈɾa/ v
cepat
Fer amb promptitud, més ràpid.
Donar més velocitat

accent /akˈsen/ /akˈsent/ /əkˈsen/ /əkˈsent/ n masc
aksen
Signe gràfic que es col·loca sobre una vocal per marcar-ne alguna qualitat.

accentuar /ak.sen.tuˈa/ /ak.sen.tuˈaɾ/ /ək.sən.tuˈa/ v
aksen
Donar o prendre més importància.
Posar un accent gràfic o titlla.

acceptació /ak.sep.ta.siˈo/ /ək.səp.tə.siˈo/ n fem
penerimaan

acceptar /ak.sepˈta/ /ak.sepˈtaɾ/ /ək.səpˈta/ v
menerima
Admetre el que algú ofereix, dóna o encarrega.

accident /ak.siˈðen/ /ak.siˈðent/ /ək.siˈðen/ /ək.siˈðent/ n masc
kecelakaan
Sinistre, esdeveniment, generalment violent i sobtat, de conseqüències funestes o negatives.

accidentalment /ak.si.ðenˌtaɫˈmen/ /ak.si.ðenˌtaɫˈment/ /ək.si.ðənˌtaɫˈmen/ /ək.si.ðənˌtaɫˈment/ adv
secara kebetulan

accidentar /ak.si.ðenˈta/ /ak.si.ðenˈtaɾ/ /ək.si.ðənˈta/ v
kebetulan
(pronominal) Ser escomès d'un accident.

acció /akˈsjo/ /ək.siˈo/ /əkˈsjo/ n fem
aksi
Efecte produït per l'actuació d'una cosa sobre una altra.
saham
Participació en la propietat d'una empresa, negociada en el mercat borsari o no.

acció de joc n fem
naskah drama

accés /akˈses/ n masc
akses
Zona que permet entrar a un lloc.
Possibilitat que una persona pugui relacionar-se amb un entorn, un objecte, un material, una activitat o un procés amb finalitats de participació, d'aprenentatge o de progrés personal.

accídia /akˈsi.ði.a/ n fem
kemalasan
Peresa, mandra, aversió al treball o a l'esforç.

acer /aˈse/ /aˈser/ /aˈseɾ/ /əˈse/ /əˈser/ /əˈseɾ/ n masc
baja

acerar /a.seˈɾa/ /a.seˈɾaɾ/ /ə.səˈɾa/ v
baja
Posar acer a la punta i al tall dels instruments de ferro que serveixen per a tallar.

acidesa /a.siˈðe.a/ /a.siˈðe.za/ /ə.siˈðə.zə/ /ə.siˈðɛ.zə/ n fem
keasaman

acidificar /a.si.ði.fiˈka/ /a.si.ði.fiˈkaɾ/ v
mengasami

acidosi /a.siˈðɔ.zi/ /ə.siˈðɔ.zi/ n fem
asidosis

aciençar /a.si.enˈsa/ /a.si.enˈsaɾ/ /ə.si.ənˈsa/ v
ajar

aclarir /a.kɫaˈɾi/ /a.kɫaˈɾiɾ/ /ə.kɫəˈɾi/ v
bening
Treure el que ofusca la claredat o transparència d'alguna cosa, donar claror.

aclofar /a.kɫoˈfa/ /a.kɫoˈfaɾ/ /ə.kɫoˈfa/ /ə.kɫuˈfa/ v
jongkok
(pronominal) Deixar-se anar de cul a terra fins a asseure's.

aclotar /a.kɫoˈta/ /a.kɫoˈtaɾ/ /ə.kɫoˈta/ /ə.kɫuˈta/ v
gali

aclucar /a.kɫuˈka/ /a.kɫuˈkaɾ/ v
dekat
Tancar els ulls.

acme /ˈaɡ.me/ /ˈaɡ.mə/ n fem
jerawat

acne /ˈaŋ.ne/ /ˈaŋ.nə/ /ˈaɡ.ne/ n fem
jerawat

acolliment /a.ko.ʎiˈmen/ /a.ko.ʎiˈment/ /ə.ko.ʎiˈment/ /ə.ku.jiˈmen/ /ə.ku.ʎiˈmen/ n masc
rumah

acollir /a.koˈʎi/ /a.koˈʎiɾ/ /ə.koˈʎi/ /ə.kuˈji/ v
menerima
Admetre a algú en la seva casa o companyia.

acoltellar /a.koɫ.teˈʎa/ /a.koɫ.teˈʎaɾ/ /ə.koɫ.təˈʎa/ /ə.kuɫ.təˈʎa/ v
pisau

acomboiar /a.kom.boˈja/ /a.kom.boˈjaɾ/ /ə.kom.boˈja/ /ə.kum.buˈja/ v
iring-iringan

acomiadar /a.ko.mi.aˈða/ /a.ko.mi.aˈðaɾ/ /ə.ko.mi.əˈða/ /ə.ku.mi.əˈða/ v
pecat
Despatxar de la feina, donar comiat.

acomodació /a.ko.mo.ða.siˈo/ /ə.ku.mu.ðə.siˈo/ n fem
akomodasi
Procés d'adaptació al medi mitjançant el qual una persona modifica els seus esquemes de comportament per adaptar-se a una situació nova.

acomodador /a.ko.mo.ðaˈðo/ /a.ko.mo.ðaˈðoɾ/ /ə.ko.mo.ðəˈðo/ /ə.ku.mu.ðəˈðo/ n masc
juru sita
Persona, en un teatre o en una sala de cinema, encarregada d'ajudar a trobar a cada espectador el seu seient.

acomodar /a.ko.moˈða/ /a.ko.moˈðaɾ/ /ə.ko.moˈða/ /ə.ku.muˈða/ v
memasang
Col·locar, donar ocupació.

acompanyament /a.kom.pa.ɲaˈmen/ /a.kom.pa.ɲaˈment/ /ə.kom.pə.ɲəˈment/ /ə.kum.pə.ɲəˈmen/ n masc
lauk-pauk
(esports de pilota) Acció de prolongar el contacte d'una part del cos o d'un instrument amb la pilota, la bola o el disc després de l'impacte per assegurar-ne la possessió en rebre'l o la direcció en llançar-lo.
(bàdminton) Falta consistent a retenir el volant sobre la raqueta durant l'execució d'un cop.

acompanyar /a.kom.paˈɲa/ /a.kom.paˈɲaɾ/ /ə.kom.pəˈɲa/ /ə.kum.pəˈɲa/ v
antar
Anar en companyia d'una o moltes persones.
(esports de pilota) Prolongar el contacte d'una part del cos o d'un instrument amb la pilota, la bola o el disc després de l'impacte per assegurar-ne la possessió en rebre'l o la direcció en llançar-lo.
arak
Escortar.
mempersatukan
Agregar una cosa a una altra.

acomplexar /a.kom.pɫekˈsa/ /a.kom.pɫekˈsaɾ/ /ə.kom.pɫəkˈsa/ /ə.kum.pɫəkˈsa/ v
pelik

acomplir /a.komˈpɫi/ /a.komˈpɫiɾ/ /ə.komˈpɫi/ /ə.kumˈpɫi/ v
menunaikan
Dur a terme, esdevenir-se.

aconductar /a.kon.dukˈta/ /a.kon.dukˈtaɾ/ /ə.kon.dukˈta/ /ə.kun.dukˈta/ v
mengabulkan

aconsellar /a.kon.seˈʎa/ /a.kon.seˈʎaɾ/ /ə.kon.səˈʎa/ /ə.kun.səˈja/ /ə.kun.səˈʎa/ v
menasihati

acorar /a.koˈɾa/ /a.koˈɾaɾ/ /ə.koˈɾa/ /ə.kuˈɾa/ v
membunuh
Matar amb una ferida al cor.

acord /aˈkɔɾt/ n masc
perjanjian
El resultat d'una negociació, quan les diverses parts han arribat a una decisió acceptada per tots.
akor
Diverses notes que sonen simultàniament.

acordar /a.korˈða/ /a.koɾˈða/ /a.koɾˈðaɾ/ /ə.koɾˈða/ /ə.kurˈda/ /ə.kurˈða/ v
mengabulkan
(música) Avenir els instruments o veus per a formar harmonia.
berjanji
(pronominal) Posar-se d'acord.

acordió /a.koɾ.ðiˈo/ /ə.koɾ.ðiˈo/ /ə.kur.ðiˈo/ n masc
akordeon

acordonar /a.kor.ðoˈna/ /a.koɾ.ðoˈna/ /a.koɾ.ðoˈnaɾ/ /ə.koɾ.ðoˈna/ /ə.kur.duˈna/ /ə.kur.ðuˈna/ v
pabrik
(numismàtica) Imprimir un petit cordó en el cantell de les monedes.

acorriolar-se /a.ko.ri.oˈɫaɾ.se/ /ə.ku.ri.u.ɫəɾˈsə/ /ə.ku.ri.uˈɫar.sə/ v
jalan

acorruar /a.ko.ruˈa/ /a.ko.ruˈaɾ/ /ə.ko.ruˈa/ /ə.ku.ruˈa/ v
berbaris

acostumar /a.kos.tuˈma/ /a.kos.tuˈmaɾ/ /ə.kos.tuˈma/ /ə.kus.tuˈma/ v
adat kebiasan
Tenir de costum.

acotació /a.ko.ta.siˈo/ /ə.ku.tə.siˈo/ n fem
anotasi

acotar /a.koˈta/ /a.koˈtaɾ/ /ə.koˈta/ /ə.kuˈta/ v
busur
(pronominal) Inclinar la part superior del cos envers terra.
(eivissenc) Forma alternativa de cotar.

acotiar /a.ko.tiˈa/ /a.ko.tiˈaɾ/ /ə.ko.tiˈa/ /ə.ku.tiˈa/ v
awat

acre /ˈa.kɾe/ /ˈa.kɾə/ n masc
ekar

acreditació /a.kɾe.ði.ta.siˈo/ /ə.kɾə.ði.tə.siˈo/ n fem
akreditasi

acrofòbia /a.kɾoˈfɔ.bi.a/ /ə.kɾoˈfɔ.bi.ə/ /ə.kɾuˈfɔ.bi.ə/ /ə.kɾuˈfɔ.βi.ə/ n fem
akrofobia

acrolecte /a.kɾoˈɫɛk.te/ /ə.kɾuˈɫɛk.tə/ n masc
akrolek

acromegàlia /a.kɾo.meˈɣa.ɫi.a/ /ə.kɾo.məˈɣa.ɫi.ə/ /ə.kɾu.məˈɣa.ɫi.ə/ n fem
akromegali

acromi /aˈkɾɔ.mi/ /əˈkɾɔ.mi/ n masc
akromion

acrònim /aˈkɾɔ.nim/ /əˈkɾɔ.nim/ n masc
akronim
Abreviació formada per fragments d'una expressió de forma que es pot llegir com un mot.
portmanteau
Mot format amb segments d'altres mots per afèresi o apòcope.

acta /ˈak.ta/ n fem
catatan rapat

acte /ˈak.te/ n masc
babak
Fet realitzat per la voluntat d'una persona o per un grup.
seremoni
Esdeveniment públic.

actini /əkˈti.ni/ n masc
aktinium

actitud /a.tiˈtut/ /ak.tiˈtut/ /ək.tiˈtut/ /ək.tiˈtut/ n fem
sikap

actiu /akˈtiw/ /əkˈtiw/ adj masc
aktif
Dit de la persona amb tendència a moure's o amb preferència per fer coses més que a observar-les.

actiu /akˈtiw/ /əkˈtiw/ n masc
aktiva
Conjunt de béns i de crèdits d'una empresa.

activar /ak.tiˈvaɾ/ /ak.tiˈβa/ /ək.tiˈva/ /ək.tiˈβa/ v
mengaktifkan
Fer que una cosa o persona passiva, tranquil·la o quieta prengui excitació, nervi.

activisme /ak.tiˈviz.me/ /ak.tiˈβiz.me/ /ək.tiˈviz.mə/ /ək.tiˈβiz.mə/ n masc
aktivisme

activitat /ak.ti.viˈtat/ /ak.ti.βiˈtat/ /ək.ti.viˈtat/ /ək.ti.βiˈtat/ n fem
kegiatan

actor /akˈto/ /akˈtoɾ/ /əkˈto/ n masc
aktor

actriu /akˈtɾiw/ n fem
aktris

actuació /ak.tu.a.siˈo/ /ək.tu.ə.siˈo/ n fem
aksi
Acció d'actuar, realització d'una intenció.
akting
La interpretació d'un actor de teatre o d'un grup d'actors.

actual /ak.tuˈaɫ/ /ək.tuˈaɫ/ adj
arus

actualitat /ak.tu.a.ɫiˈtat/ /ək.tu.ə.ɫiˈtat/ n fem
memperkenalkan

actualitzar /ak.tu.a.ɫiˈd͡za/ /ak.tu.a.ɫiˈza/ /ak.tu.a.ɫiˈzaɾ/ /ək.tu.ə.ɫiˈd͡za/ v
memperbarui

actualment /ak.tuˌaɫˈmen/ /ak.tuˌaɫˈment/ /ək.tuˌaɫˈmen/ /ək.tuˌaɫˈment/ adv
sedang

actuar /ak.tuˈa/ /ak.tuˈaɾ/ /ək.tuˈa/ v
laku

acubillar /a.ku.biˈʎaɾ/ /a.ku.βiˈʎa/ /ə.ku.βiˈʎa/ v
meliput
Posar roba per damunt per abrigar-se.

acudit n masc
candaan
Història breu còmica d’intenció humorística.

acuit /aˈkujt/ /əˈkujt/ n masc
pers

acular /a.kuˈɫa/ /a.kuˈɫaɾ/ /ə.kuˈɫa/ v
belakang
Arrambar per la part del darrere a alguna cosa.

aculturació /a.kuɫ.tu.ɾa.siˈo/ /ə.kuɫ.tu.ɾə.siˈo/ n fem
akulturasi
Procés de canvi cultural pel qual determinades formes de vida o de cultura han estat introduïdes en una societat a través del seu contacte amb una altra societat parcialment o totalment diferent.

acumular /a.ku.muˈlaɾ/ /a.ku.muˈɫa/ /ə.ku.muˈɫa/ v
akumulasi
Ajuntar i amuntonar.

acunçar /a.kunˈsa/ /a.kunˈsaɾ/ /ə.kunˈsa/ v
poles
Polir, fer lluent, especialment pedres precioses.

acupuntura /a.ku.punˈtu.ɾa/ /ə.ku.punˈtu.ɾə/ n fem
akupunktur

acusació /a.ku.za.siˈo/ n fem
tuduhan

acusador /a.ku.zaˈðo/ /a.ku.zaˈðoɾ/ /ə.ku.zəˈðo/ adj masc
penggugat
Relatiu a l'acusació.
(també substantivat) El qui fa una acusació.

acusar /a.kuˈza/ /a.kuˈzaɾ/ v
tuduh
Encausar, posar una demanda.

acusatiu /a.ku.zaˈtiw/ adj masc
akusatif
Que delata la culpabilitat d'algú.

acusatiu /a.ku.zaˈtiw/ n masc
akusatif
Cas gramatical que adopta una paraula que expressa l'objecte d'un verb transitiu, és a dir, sobre qui o què recau l'acció del subjecte en una frase.

acàcia /aˈka.si.a/ n fem
akasia

acòlit /aˈkɔ.ɫit/ /əˈkɔ.ɫit/ n masc
akolit

acórrer /aˈko.re/ /aˈko.reɾ/ /əˈko.rə/ v
mengelirukan
(arcaisme) Avergonyir i confondre.

adaptació /a.ðap.ta.siˈo/ /ə.ðəp.tə.siˈo/ n fem
adaptasi
Procés pel qual una persona, un grup o una institució adquireix l'aptitud per viure en un medi determinat, la qual afavoreix la seva existència, supervivència i progrés.

addicció /a.ðik.siˈo/ /ad.dik.siˈo/ /əd.dik.siˈo/ n fem
adiksi

addició /a.ði.siˈo/ /ad.di.siˈo/ /əd.di.siˈo/ n fem
penambahan
Acció d’addicionar, d’afegir.
Operació aritmètica de suma.

addicte /adˈdik.te/ /aˈðik.te/ /ədˈdik.tə/ n masc
gemar
Persona molt inclinada a alguna cosa.

adduir /a.ðuˈi/ /a.ðuˈiɾ/ /ad.duˈi/ /əd.duˈi/ v
bawa

adenohipòfisi /ə.ðə.nu.iˈpɔ.fi.zi/ n fem
adenohipofisis

adherir /a.ðeˈɾi/ /a.ðeˈɾiɾ/ /ə.ðəˈɾi/ v
melekat

adhesiu /a.ðeˈziw/ adj masc
adhesif
Que s'adhereix.

adhesiu /a.ðeˈziw/ n masc
stiker
Paper, normalment de dimensions petites, amb una cara que enganxa.
adhesif
Substància que s'aplica entre dues superfícies per enganxar-les.

adiar /a.ðiˈa/ /a.ðiˈaɾ/ v
kencan
Assenyalar dia.

adient /a.ðiˈen/ /a.ðiˈent/ /ə.ðiˈen/ /ə.ðiˈent/ adj
sesuai

adir-se /aˈðiɾ.se/ /ə.ðirˈsə/ /əˈðir.sə/ /əˈðiɾ.sə/ v
mengabulkan

adjectiu /ad.d͡ʒekˈtiw/ n masc
kata sifat adjektiva

adjectivar /ad.d͡ʒek.tiˈvaɾ/ /ad.d͡ʒek.tiˈβa/ /əd.ʒək.tiˈva/ /əd.ʒək.tiˈβa/ v
adjektiva

administració /ad.mi.nis.tɾa.siˈo/ /əd.mi.nis.tɾə.siˈo/ n fem
administrasi

admirar /ad.miˈɾa/ /ad.miˈɾaɾ/ /əd.miˈɾa/ v
mengesima
Causar sorpresa.

adob /aˈðop/ /əˈðop/ n masc
pupuk
En agricultura, fems o qualsevol altra cosa que amb què s’engreixen les terres a fi que produeixin més.

adobar /a.ðoˈbaɾ/ /a.ðoˈβa/ /ə.ðoˈba/ /ə.ðuˈba/ /ə.ðuˈβa/ v
perbaikan
Compondre, reparar alguna cosa espatllada.
menyamak
Assaonar les pells.

adoberia /a.ðo.βeˈɾi.a/ /ə.ðu.βəˈɾi.ə/ n fem
penyamakan

adoctrinament /a.ðok.tɾi.naˈmen/ /a.ðok.tɾi.naˈment/ /ə.ðok.tɾi.nəˈment/ /ə.ðuk.tɾi.nəˈmen/ n masc
indoktrinasi

adolescent /a.ðo.ɫeˈsen/ /a.ðo.ɫeˈsent/ /ə.ðo.ɫəsˈsent/ /ə.ðu.ɫəsˈsen/ adj
anak belasan tahun
Relatiu a l’adolescència.

adolescent /a.ðo.ɫeˈsen/ /a.ðo.ɫeˈsent/ /ə.ðo.ɫəsˈsent/ /ə.ðu.ɫəsˈsen/ n neut
anak belasan tahun
Jove que està en l’adolescència, que ha començat la pubertat i encara no és adult.

adolescència /a.ðo.ɫeˈsɛn.si.a/ /ə.ðo.ɫəsˈsɛn.si.ə/ /ə.ðu.ɫəsˈsɛn.si.ə/ n fem
adolesens

adollar /a.ðoˈʎa/ /a.ðoˈʎaɾ/ /ə.ðoˈʎa/ /ə.ðuˈʎa/ v
menuangkan

adolorir /a.ðo.ɫoˈɾi/ /a.ðo.ɫoˈɾiɾ/ /ə.ðo.ɫoˈɾi/ /ə.ðu.ɫuˈɾi/ v
luka
Causar dolor.

adopció /a.ðop.siˈo/ /ə.ðup.siˈo/ n fem
adopsi

adorar /a.ðoˈɾa/ /a.ðoˈɾaɾ/ /ə.ðoˈɾa/ /ə.ðuˈɾa/ v
memuja
Honrar, reverenciar amb culte exterior.

adormir /a.ðorˈmi/ /a.ðoɾˈmi/ /a.ðoɾˈmiɾ/ /ə.ðoɾˈmi/ /ə.ðurˈmi/ v
tidur
Causar son o fer dormir.
Endormiscar-se algú, vèncer-lo la son.
ketiduran
Agafar la son.
mati rasa
Entorpir-se algun membre del cos.

adossar /a.ðoˈsa/ /a.ðoˈsaɾ/ /ə.ðoˈsa/ /ə.ðuˈsa/ v
menyandarkan

adotzenar /a.ðo.d͡zeˈna/ /a.ðo.d͡zeˈnaɾ/ /ə.ðo.d͡zəˈna/ /ə.ðu.d͡zəˈna/ v
cabul
Fer-se amb gent baixa.

adquisició /at.ki.zi.siˈo/ /ək.ki.zi.siˈo/ /ət.ki.zi.siˈo/ n fem
akuisisi
Acció d’adquirir.
pembelian
Allò que s’adquireix.

adrenalina /a.ðɾe.naˈɫi.na/ /ə.ðɾə.nəˈɫi.nə/ n fem
adrenalin

adreça /aˈðɾe.sa/ /əˈðɾə.sə/ /əˈðɾɛ.sə/ n fem
alamat
Indicació de qualsevol mena que fa referència a un edifici concret i, sovint, a una part d'aquest edifici (habitatge, oficina, etc.), en especial quan s'indica la població, el carrer i dins del carrer el número.

adreçament /a.ðɾe.saˈmen/ /a.ðɾe.saˈment/ /ə.ðɾə.səˈmen/ /ə.ðɾə.səˈment/ n masc
kebangkitan

adreçar /a.ðɾeˈsa/ /a.ðɾeˈsaɾ/ v
melempengkan
Posar dret allò que està tort.
Arreglar, redreçar o reformar.
angkat
Aixecar, alçar el que ha caigut o estès a terra.
alamat
(pronominal) Dirigir-se a algú.

adscriure /asˈkɾiw.ɾe/ /atsˈkɾiw.ɾe/ v
berdampak

adult /aˈðuɫ/ /aˈðuɫt/ /əˈðuɫ/ /əˈðuɫt/ adj masc
dewasa
No apte per a menors.

adult /aˈðuɫ/ /aˈðuɫt/ /əˈðuɫ/ /əˈðuɫt/ n masc
dewasa
Persona ja madura i crescuda, que no és un infant.

adulteri /a.ðuɫˈtɛ.ɾi/ /ə.ðuɫˈtɛ.ɾi/ n masc
perselingkuhan

adunar /a.ðuˈna/ /a.ðuˈnaɾ/ /ə.ðuˈna/ v
sambung

adverbi /adˈbɛr.βi/ /adˈbɛɾ.βi/ /adˈvɛɾ.bi/ /əbˈvɛɾ.bi/ n masc
adverbia

advocar /ad.boˈka/ /ad.voˈkaɾ/ /əb.voˈka/ /əb.vuˈka/ /əd.buˈka/ v
bela

advocat /ad.boˈkat/ /ad.voˈkat/ /əb.voˈkat/ /əb.vuˈkat/ n masc
pengacara

adés /aˈðes/ /əˈðes/ adv
kini

adéu /əˈðew/ Interjection
selamat tinggal
Expressió de comiat utilitzada entre dues persones amb tractament de tu, sense importar el moment del dia ni les circumstàncies.

adéu-siau /aˌðew.siˈaw/ /əˌðew.siˈaw/ Interjection
bye

adúlter /aˈðuɫ.teɾ/ /əˈðuɫ.tər/ adj masc
perselingkuhan
Que comet o implica adulteri.

adúlter /aˈðuɫ.teɾ/ /əˈðuɫ.tər/ n masc
pezina
Persona que comet adulteri.

aerolliscador /aˌe.ɾo.ʎis.kaˈðo/ /aˌe.ɾo.ʎis.kaˈðoɾ/ /əˌe.ɾo.ʎis.kəˈðo/ /əˌe.ɾu.ʎis.kəˈðo/ n masc
kapal bantalan udara

aeronau /aˌe.ɾoˈnaw/ /əˌe.ɾoˈnaw/ /əˌe.ɾuˈnaw/ n fem
aeronavo
Vehicle amb capacitat per a viatjar per l'aire (avió, helicòpter, autogir, dirigible, etc).

aeroport /aˌe.ɾoˈpɔɾt/ /əˌe.ɾoˈpɔɾt/ /əˌe.ɾuˈpɔrt/ n masc
bandar udara bandara

aerostàtica /aˌe.ɾosˈta.ti.ka/ /əˌe.ɾosˈta.ti.kə/ /əˌe.ɾusˈta.ti.kə/ n fem
aerostatika

afaitar /a.fajˈta/ /a.fajˈtaɾ/ v
membotak
Raspar per llevar el pèl, especialment de la barba.

afaiçonar /a.faj.soˈna/ /a.faj.soˈnaɾ/ /ə.fəj.soˈna/ /ə.fəj.suˈna/ v
kerja

afalagar /a.fa.ɫaˈɣa/ /a.fa.ɫaˈɣaɾ/ /ə.fə.ɫəˈɣa/ v
meleceh

afalconar /a.faɫ.koˈna/ /a.faɫ.koˈnaɾ/ /ə.fəɫ.koˈna/ /ə.fəɫ.kuˈna/ v
memacu
Instar algú perquè vagi més de pressa.
menyindir
Fer burla d'algú.

afamar /a.faˈma/ /a.faˈmaɾ/ /ə.fəˈma/ v
kelaparan
Fer patir fam.

afanar /a.faˈna/ /a.faˈnaɾ/ /ə.fəˈna/ v
mencubit

afartar /a.farˈta/ /a.faɾˈta/ /a.faɾˈtaɾ/ /ə.fərˈta/ v
lelah
Donar abundància o multitud d'allò que expressen els noms amb que es junta.

afeblir /a.febˈbɫi/ /a.feˈbɫiɾ/ /a.feˈβɫi/ /ə.fəbˈbɫi/ /ə.fəˈβɫi/ v
melemahkan

afecció /a.fek.siˈo/ /ə.fək.siˈo/ n fem
belas kasihan
Alteració orgànica, símptoma mòrbid, malaltia.

afectació /a.fek.ta.siˈo/ /ə.fək.tə.siˈo/ n fem
penugasan

afectar /a.fekˈta/ /a.fekˈtaɾ/ /ə.fəkˈta/ v
berdampak
Parlar o obrar amb afectació.
Fingir ignorància, zel d'alguna cosa.
Fer impressió una cosa en altra, causant alteració.

afecte /aˈfɛk.te/ /əˈfɛk.tə/ n masc
afeksi
Qualsevol sentiment que commou l'ànima, especialment l'amor no sexual per una persona.

afegir /a.feˈd͡ʒi/ /a.feˈd͡ʒiɾ/ /a.feˈʒi/ /ə.fəˈʒi/ v
menambah
Augmentar, posar-ne més.
sambung
(pronominal, rugbi) Passar a formar part voluntàriament, un jugador, d'una melé ordenada, una melé espontània o un mol.

afer /aˈfeɾ/ /əˈfer/ n masc
perkara
Cosa rellevant a fer.
Ocupació que requereix treball o atenció.

aferrar /a.feˈra/ /a.feˈraɾ/ v
ambil
Agafar fortament.
atase
(pronominal) Quedar-se atrapat, no poder separar-se d’algú o d’alguna cosa.

aferrissat /a.fe.riˈsat/ /ə.fə.riˈsat/ adj masc
gayal

afganès /av.ɣaˈnes/ /əv.ɣəˈnəs/ /əv.ɣəˈnɛs/ adj masc
Afghanistan

aficionat /a.fi.si.oˈnat/ /ə.fi.si.oˈnat/ /ə.fi.si.uˈnat/ n masc
penggemar
Qui cultiva alguna afició no professionalment.

afició /a.fi.siˈo/ /ə.fi.siˈo/ n fem
gemar
Inclinació a una activitat.

afigurar /a.fi.ɣuˈɾa/ /a.fi.ɣuˈɾaɾ/ /ə.fi.ɣuˈɾa/ v
mengintip
(pronominal) Passar a algú per la imaginació alguna cosa que no és certa.

afilar /a.fiˈɫa/ /a.fiˈɫaɾ/ /ə.fiˈɫa/ v
mengasah

afillolar /a.fi.ʎoˈɫa/ /a.fi.ʎoˈɫaɾ/ /ə.fi.ʎoˈɫa/ /ə.fi.ʎuˈɫa/ v
bapak baptis

afinar /a.fiˈna/ /a.fiˈnaɾ/ /ə.fiˈna/ v
keseimbangan
Posar les balances al fi.
mengabulkan
Trempar els instruments dels músics.
Cantar, sonar amb afinació.

afinitat /e.fi.niˈtat/ /ə.fi.niˈtat/ n fem
afinitas

afix /aˈfiks/ /əˈfiks/ n masc
imbuhan
(gramàtica) Morfema que es fusiona amb una paraula o la seva arrel per formar-ne una altra. Un afix pot ser un prefix, un sufix, un interfix o un infix.

afixar /a.fikˈsa/ /a.fikˈsaɾ/ /ə.fikˈsa/ v
imbuhan
Afegir un afix a l'arrel d'un mot.
kiriman
Posar un cartell en una paret o plantar-lo sobre un suport.

afluent /a.fɫuˈen/ /a.fɫuˈent/ /ə.fɫuˈen/ /ə.fɫuˈent/ adj
anak sungai
Que aflueix.

afluent /a.fɫuˈen/ /a.fɫuˈent/ /ə.fɫuˈen/ /ə.fɫuˈent/ n masc
anak sungai
Curs d’aigua que aboca les seves aigües en un altre de més important.

afluir /a.fɫuˈi/ /a.fɫuˈiɾ/ /ə.fɫuˈi/ v
mengalir

afluixar /a.fɫujˈʃa/ /a.fɫujˈʃaɾ/ /a.fɫuˈʃa/ /ə.fɫuˈʃa/ v
memperlambat
Posar fluix allò que està estret o tibant.

afogar /a.foˈɣa/ /a.foˈɣaɾ/ /ə.foˈɣa/ /ə.fuˈɣa/ v
membakar
Calar foc.

afollar /a.foˈʎa/ /a.foˈʎaɾ/ /ə.foˈʎa/ /ə.fuˈʎa/ v
kerusakan
Malmetre o maltractar alguna cosa; fer malbé.
Malmetre algun membre del cos; mutilar.
gila
(pronominal) Malparir, embogir, tornar-se boig.

aforament /a.fo.ɾaˈmen/ /a.fo.ɾaˈment/ /ə.fo.ɾəˈment/ /ə.fu.ɾəˈmen/ n masc
kapasitas
(castellanisme) Capacitat, cabuda (d’un local).

aforestar /a.fo.ɾesˈta/ /a.fo.ɾesˈtaɾ/ /ə.fo.ɾəsˈta/ /ə.fu.ɾəsˈta/ v
hutan
Convertir en forest.

afortunadament /a.for.tuˌna.ðaˈmen/ /a.foɾ.tuˌna.ðaˈmen/ /a.foɾ.tuˌna.ðaˈment/ /ə.foɾ.tuˌna.ðəˈment/ /ə.fur.tuˌna.ðəˈmen/ adv
untungnya

africà /ə.fɾiˈka/ adj masc
Afrika
Relacionat amb Àfrica.

afrikaans n masc
Afrikaans Afrika

afrofuturisme /a.fɾo.fu.tuˈɾiz.me/ /ə.fɾo.fu.tuˈɾiz.mə/ /ə.fɾu.fu.tuˈɾiz.mə/ n masc
Afrofuturisme

afrontar /a.fɾonˈta/ /a.fɾonˈtaɾ/ /ə.fɾonˈta/ /ə.fɾunˈta/ v
menghadap
Confrontar.

afuar /a.fuˈa/ /a.fuˈaɾ/ /ə.fuˈa/ v
mengasah

agabellar /a.ɣa.beˈʎaɾ/ /a.ɣa.βeˈʎa/ /ə.ɣə.βəˈʎa/ v
mengumpulkan
Arreplegar sense deixar res.
hubung
Fer gabelles de blat.

agafador /a.ɣa.faˈðo/ /a.ɣa.faˈðoɾ/ /ə.ɣə.fəˈðo/ n masc
gelintir

agafar /a.ɣaˈfa/ /a.ɣaˈfaɾ/ v
mengambil
Prendre amb la mà alguna cosa.
sergap
Apegar, enganxar.
(beisbol) Fer-se seva amb el guant o la mà, un defensor, una pilota batuda o llançada.
ambil
Prendre un reu o algú que fuig.
Sobrevenir.
Prendre, acceptar alguna cosa.
Arrelar les plantes.
merambat
Contraure.
mendiami
Ocupar un espai o certa distància física.
atase
(pronominal) Sostenir-se amb les mans per a no caure.

agafar-se /a.ɣaˈfaɾ.se/ /ə.ɣəˈfar.sə/ v
hubung
Forma pronominal de agafar.

agarbonar /a.ɣar.βoˈna/ /a.ɣaɾ.boˈnaɾ/ /a.ɣaɾ.βoˈna/ /ə.ɣər.buˈna/ /ə.ɣəɾ.boˈna/ v
apal
(pronominal) Abraonar-se, agafar-se els que es barallen.

agarrar /a.ɣaˈra/ /a.ɣaˈraɾ/ /ə.ɣəˈra/ v
ambil
Agafar fortament amb la mà alguna cosa.
atase
(pronominal) aferrar-se

agemolir-se /a.d͡ʒe.moˈɫiɾ.se/ /a.ʒe.moˈɫir.se/ /ə.ʒə.moˈɫiɾ.sə/ /ə.ʒə.mu.ɫirˈsə/ /ə.ʒə.muˈɫir.sə/ v
abai
Doblegar el cos en sentit d'humiliació o tenir l'actitud de cedir moralment.

agenda /aˈd͡ʒen.da/ /aˈʒen.da/ n fem
agenda

agenollar-se /a.d͡ʒe.noˈʎaɾ.se/ /a.ʒe.noˈʎar.se/ /ə.ʒə.noˈʎaɾ.sə/ /ə.ʒə.nu.jərˈsə/ /ə.ʒə.nuˈʎar.sə/ v
berlutut

agent /aˈd͡ʒen/ /aˈd͡ʒent/ /aˈʒen/ /əˈʒen/ /əˈʒent/ n masc
agen
Allò que obra i que té la facultat de produir algun efecte.

agent /aˈd͡ʒen/ /aˈd͡ʒent/ /aˈʒen/ /əˈʒen/ /əˈʒent/ n neut
agen
Aquell qui té la facultat d'obrar per algú, per exemple en els seus negocis (agent de negocis), o fent mantenir l'ordre al seu entorn (agent de l'autoritat), o ajudant al fiscal (agent fiscal), etc.

agent rural n neut
rimbawan

agermanar /a.d͡ʒeɾ.maˈna/ /a.d͡ʒeɾ.maˈnaɾ/ /a.ʒer.maˈna/ /ə.ʒər.məˈna/ v
korek api
Unir, ajuntar.

agitació /a.d͡ʒi.ta.siˈo/ /a.ʒi.ta.siˈo/ /ə.ʒi.tə.siˈo/ n fem
agitasi

agitar /a.d͡ʒiˈta/ /a.d͡ʒiˈtaɾ/ /a.ʒiˈta/ /ə.ʒiˈta/ v
melembai

aglomeració /a.ɣɫo.me.ɾa.siˈo/ /ə.ɣɫo.mə.ɾə.siˈo/ /ə.ɣɫu.mə.ɾə.siˈo/ n fem
aglomerasi
Acció i efecte d’aglomerar o aglomerar-se.

agnosticisme /aŋ.nos.tiˈsiz.me/ /aɡ.nos.tiˈsiz.me/ /əŋ.nos.tiˈsiz.mə/ /əŋ.nus.tiˈsiz.mə/ n masc
agnostisisme

agnòstic /aŋˈnɔs.tik/ /aɡˈnɔs.tik/ /əŋˈnɔs.tik/ adj masc
agnostik

agomboiar /a.ɣom.boˈja/ /a.ɣom.boˈjaɾ/ /ə.ɣom.boˈja/ /ə.ɣum.buˈja/ v
menambah

agost /əˈɣost/ n masc
Agustus
Vuitè mes de l'any.

agradable /a.ɣɾaˈða.bɫe/ /a.ɣɾaˈða.βɫe/ /a.ɣɾaˈðab.bɫe/ /ə.ɣɾəˈða.βɫə/ /ə.ɣɾəˈðab.bɫə/ adj
enak

agradar /a.ɣɾaˈða/ /a.ɣɾaˈðaɾ/ v
suka
Complaure, acontentar, donar gust.
kumohon
(pronominal) Ser del gust o aprovació d'algú, enamorar-se'n.

agradós /a.ɣɾaˈðos/ /ə.ɣɾəˈðos/ adj masc
baik

agranar /a.ɣɾaˈna/ /a.ɣɾaˈnaɾ/ /ə.ɣɾəˈna/ v
menggemukkan
Escampar gra d'aliment per als animals.

agrari /aˈɣɾa.ɾi/ /əˈɣɾa.ɾi/ adj masc
agraria

agre /ˈa.ɣɾe/ /ˈa.ɣɾə/ adj masc
diasami

agredir /a.ɣɾeˈði/ /a.ɣɾeˈðiɾ/ /ə.ɣɾəˈði/ v
anfal

agregar /a.ɣɾeˈɣa/ /a.ɣɾeˈɣaɾ/ /ə.ɣɾəˈɣa/ v
tambah
Afegir, unint o ajuntant unes persones o coses a altres.
Destinar a alguna persona a un cos o oficina, però sense donar-li plaça efectiva.

agregat /a.ɣɾeˈɣat/ /ə.ɣɾəˈɣat/ n masc
khandha
Conjunt de coses o persones unides.
atase
Funcionari adjunt a una plaça fixa.

agrejar /a.ɣɾeˈd͡ʒa/ /a.ɣɾeˈd͡ʒaɾ/ /a.ɣɾeˈʒa/ /ə.ɣɾəˈd͡ʒa/ /ə.ɣɾəˈʒa/ v
asam

agressiu /a.ɣɾeˈsiw/ /ə.ɣɾəˈsiw/ adj masc
agresif

agressivitat /a.ɣɾe.si.viˈtat/ /a.ɣɾe.si.βiˈtat/ /ə.ɣɾə.si.viˈtat/ /ə.ɣɾə.si.βiˈtat/ n fem
agresi

agressió /a.ɣɾe.siˈo/ /ə.ɣɾə.siˈo/ n fem
agresi

agressor /a.ɣɾeˈso/ /a.ɣɾeˈsoɾ/ /ə.ɣɾəˈso/ n masc
agresor

agricultor /a.ɣɾi.kuɫˈto/ /a.ɣɾi.kuɫˈtoɾ/ /ə.ɣɾi.kuɫˈto/ n masc
petani

agricultura /a.ɣɾi.kuɫˈtu.ɾa/ n fem
pertanian agrikultura

agrir /aˈɣɾi/ /aˈɣɾiɾ/ /əˈɣɾi/ v
asam

agronomia /a.ɣɾo.noˈmi.a/ /ə.ɣɾo.noˈmi.ə/ /ə.ɣɾu.nuˈmi.ə/ n fem
agronomi

agroturisme /ˌa.ɣɾo.tuˈɾiz.me/ /ˌa.ɣɾo.tuˈɾiz.mə/ /ˌa.ɣɾu.tuˈɾiz.mə/ n masc
agrowisata

agrupació /a.ɣɾu.pa.siˈo/ /ə.ɣɾu.pə.siˈo/ n fem
gugus

agrupament /a.ɣɾu.paˈmen/ /a.ɣɾu.paˈment/ /ə.ɣɾu.pəˈmen/ /ə.ɣɾu.pəˈment/ n masc
pengelompokan
Acció i efecte d'agrupar o agrupar-se.
(rugbi) Conjunt de jugadors de tots dos equips agafats entre ells de manera espontània al voltant de la pilota.

agrupar /a.ɣɾuˈpa/ /a.ɣɾuˈpaɾ/ /ə.ɣɾuˈpa/ v
gugus

aguaitar /a.ɣwajˈta/ /a.ɣwajˈtaɾ/ /ə.ɣwəjˈta/ v
jam tangan

aguant /aˈɣu.an/ /aˈɣu.ant/ /aˈɣwan/ /aˈɣwant/ /əˈɣu.ən/ /əˈɣu.ənt/ /əˈɣwan/ /əˈɣwant/ n masc
kekuatan
Fortalesa o vigor per resistir.

aguantar /a.ɣwanˈta/ /a.ɣwanˈtaɾ/ /ə.ɣwənˈta/ v
bawa
Sofrir, tolerar, generalment coses greus o molestes.
bantu
Sostenir, mantenir alguna cosa en l'estat en que es troba.
memuat
(pronominal) Contenir-se, reprimir-se.

aguar /a.ɣuˈa/ /a.ɣuˈaɾ/ /ə.ɣuˈa/ v
mengasah

aguditzar /a.ɣu.ðiˈd͡za/ /a.ɣu.ðiˈza/ /a.ɣu.ðiˈzaɾ/ /ə.ɣu.ðiˈd͡za/ v
mengasah
Fer agut.
(pronominal) Fer-se agut.

agulla /aˈu.ʎa/ /aˈɣu.ʎa/ /əˈɣu.jə/ /əˈɣu.ʎə/ /ˈɡu.jə/ n fem
jarum
Barreta punxeguda de metall, de fusta o d'os amb un ull per on es passa el fil, corda, etc., amb la qual es cus, teixeix o broda.

agulla d'estendre n fem
jepitan jemuran

agulla de cap n fem
jarum pentol

agullonar /a.ɣu.ʎoˈna/ /a.ɣu.ʎoˈnaɾ/ /ə.ɣu.juˈna/ /ə.ɣu.ʎoˈna/ /ə.ɣu.ʎuˈna/ v
memacu
Punxar amb l'agulló.

agusar /a.ɣuˈza/ /a.ɣuˈzaɾ/ v
mengasah

agà /aˈɣa/ /əˈɣa/ n masc
aga

agència /aˈd͡ʒɛn.si.a/ /aˈʒɛn.si.a/ n masc
badan

agència de viatges n fem
agen perjalanan wisata

agència tributària n fem
otoritas pajak

ahir /aˈi/ /aˈiɾ/ adv
kemarin
En el dia antecedent i immediat al dia en què es parla, és a dir, al dia d'avui.
Poc temps fa, fa poc, poc ha.

ai /ˈaj/ Interjection
aduh

aigua /ˈaj.ɣwə/ /ˈal.ɡwa/ n fem
air
(no comptable) Líquid format per molècules que contenen un àtom d'oxigen i dos d'hidrogen.

aiguabarrejar-se /ˌaj.ɣwa.ba.reˈd͡ʒaɾ.se/ /ˌaj.ɣwa.βa.reˈʒar.se/ /ˌaj.ɣwə.bə.rə.ʒərˈsə/ /ˌaj.ɣwə.bə.rəˈd͡ʒaɾ.sə/ /ˌaj.ɣwə.βə.rəˈʒar.sə/ v
sambung

aigualejar /aj.ɣwa.ɫeˈd͡ʒa/ /aj.ɣwa.ɫeˈd͡ʒaɾ/ /aj.ɣwa.ɫeˈʒa/ /əj.ɣwə.ɫəˈd͡ʒa/ /əj.ɣwə.ɫəˈʒa/ v
air

aiguamoll /ˌaj.ɣwaˈmɔʎ/ n masc
paya rawa

aiguarràs /ˌaj.ɣwaˈras/ n masc
terpentin

aiguat /ajˈɣwat/ n masc
hujan lebat

aigüera /ajˈɣwe.ɾa/ /əjˈɣwe.ɾə/ n fem
bak cuci
Pica per a rentar els plats.

aigües /ˈa.wi.es/ /ˈaј.ɣos/ /ˈaј.ɣwes/ /ˈaј.ɣwəs/ /ˈaј.ɣəs/ n fem
perairan
Brillantor de les pedres precioses i certs materials.

aimara /ajˈma.ɾa/ /əjˈma.ɾə/ adj
aymara
Relatiu al poble dels aimares, la seva cultura o la llengua.

aimara /ajˈma.ɾa/ /əjˈma.ɾə/ n masc
aymara
Llengua ameríndia de l'altiplà entre Bolívia, Perú i Xile.

aimara /ajˈma.ɾa/ /əjˈma.ɾə/ n neut
aymara
Natural d'un poble de la conca del llac Titicaca, a l'Amèrica del Sud.

aimia /ajˈmi.a/ /əjˈmi.ə/ n fem
sayang

aire /ˈaj.ɾe/ n masc
udara
(normalment no comptable) Gasos de l’atmosfera.

airejar /aj.ɾeˈd͡ʒa/ /aj.ɾeˈd͡ʒaɾ/ /aj.ɾeˈʒa/ /əj.ɾəˈd͡ʒa/ /əj.ɾəˈʒa/ v
menayangkan

aiurveda /a.iwrˈβɛ.ða/ /a.iwɾˈvɛ.ða/ /a.iwɾˈβɛ.ðɛ/ /ə.iwrˈbɛ.ðə/ /ə.iwɾˈvɛ.ðə/ n masc
ayurweda

aixada /ajˈʃa.ða/ /aˈʃa.ða/ /əˈʃa.ðə/ n fem
cangkul

aixafar /a.ʃaˈfa/ /aj.ʃaˈfa/ /aj.ʃaˈfaɾ/ /ə.ʃəˈfa/ v
gebetan
Pressionar sobre alguna cosa fins a destruir-la, generalment en sentit de dalt cap a baix, per exemple fent la força amb un peu.
Quedar una persona amb desànim per continuar amb una disputa.

aixecament /a.ʃe.kaˈmen/ /aj.ʃe.kaˈmen/ /aj.ʃe.kaˈment/ /ə.ʃə.kəˈmen/ /ə.ʃə.kəˈment/ n masc
pencabutan

aixecar /a.ʃeˈka/ /aj.ʃeˈka/ /aj.ʃeˈkaɾ/ /ə.ʃeˈka/ /ə.ʃəˈka/ v
angkat
Separar una cosa del lloc on reposava, elevant-la.

aixella /ajˈʃe.ʎa/ /aˈʃe.ʎa/ n fem
ketiak

aixeta /ajˈʃe.ta/ /aˈʃe.ta/ /əˈʃə.tə/ /əˈʃɛ.tə/ n fem
keran
Vàlvula a l’extrem d’una conducció, o a l’orifici d’un recipient, per a regular manualment la sortida del líquid.

aixina /ajˈʃi.na/ /aˈʃi.na/ /əˈʃi.nə/ adv
begini
Així, d'aquesta manera.

així /ajˈʃi/ /aˈʃi/ adv
jadi
De la mateixa manera, en conseqüència.

així així adv
biasa saja

així mateix /ajˌʃi /aˌʃi adv
begini

això /ajˈʃɔ/ /aˈʃɔ/ /əˈʃɔ/ pronoun
ini

ajaçar /a.d͡ʒaˈsa/ /a.d͡ʒaˈsaɾ/ /a.ʒaˈsa/ /ə.ʒəˈsa/ v
baring
(pronominal) Ajaure’s en el jaç, per descansar o dormir.

ajeure /aˈd͡ʒɛw.ɾe/ /aˈʒɛw.ɾe/ /əˈʒɛw.ɾə/ v
melebarkan
Abaixar fins a estendre en terra el que estava dret.
menuangkan
Inclinar el blat per causa de la pluja.
berbaring
(pronominal) Posar-se al llit.

ajornar /a.d͡ʒoɾˈna/ /a.d͡ʒoɾˈnaɾ/ /a.ʒorˈna/ /ə.ʒoɾˈna/ /ə.ʒurˈna/ v
menunda
Posposar, traslladar per més endavant una tasca o esdeveniment

ajuda /aˈʒu.ða/ /əˈʒu.ðə/ n fem
asisten
Cosa que serveix per ajudar.
(medicina) Ènema, lavativa.
bantuan
(antigament) Socors, favor.
(basquetbol) Suport tàctic d'un o més jugadors a un company d'equip en situació de defensa.

ajudant /a.d͡ʒuˈðan/ /a.d͡ʒuˈðant/ /a.ʒuˈðan/ /ə.ʒuˈðan/ /ə.ʒuˈðant/ n masc
asisten
Persona la feina de la qual és ajudar un altre professional, auxiliar.

ajudar /a.d͡ʒuˈða/ /a.d͡ʒuˈðaɾ/ /a.ʒuˈða/ v
bantu menolong

ajuntament /a.d͡ʒun.taˈmen/ /a.d͡ʒun.taˈment/ /a.ʒun.taˈmen/ /ə.ʒun.təˈmen/ /ə.ʒun.təˈment/ n masc
kantor walikota
Edifici principal on es troba l'òrgan que governa un municipi.

ajuntar /a.d͡ʒunˈta/ /a.d͡ʒunˈtaɾ/ /a.ʒunˈta/ /ə.ʒunˈta/ v
sambung
Unir unes coses amb altres.
En alguns oficis mecànics, ajustar, unir, fer venir bé les peces que entren en una obra.
ambil
(pronominal) Acompanyar-se, anar amb algú.
(pronominal) amistançar-se

ajustar /a.d͡ʒusˈta/ /a.d͡ʒusˈtaɾ/ /a.ʒusˈta/ /ə.ʒusˈta/ v
membereskan
Igualar una cosa amb altra, arreglar-la, acomodar-la, fer-la venir bé.
Arreglar alguna cosa a allò que és just.
memperlakukan
Concertar, capitular, concordar alguna cosa com el casament, la pau, les diferències o els plets.
tutup
Tancar la porta o finestra però sense girar la clau o posar els baldons.

ajustat /a.d͡ʒusˈtat/ /a.ʒusˈtat/ /ə.ʒusˈtat/ adj masc
ketat

ajusticiar /a.d͡ʒus.ti.siˈa/ /a.d͡ʒus.ti.siˈaɾ/ /a.ʒus.ti.siˈa/ /ə.ʒus.ti.siˈa/ v
menjalankan

al cap de preposition
sesudah

al detall /aɫ.deˈtaʎ/ /əɫ.dəˈtaʎ/ adv
ecer

ala /ˈa.ɫa/ n fem
sayap
Cadascuna de les dues extremitats dels ocells, dels ratpenats, de molts insectes i d'alguns rèptils prehistòrics, situades als costats del cos i que en la majoria de casos serveixen per a volar. Cal destacar en el cas dels insectes que acostumen a tenir més d'un parell d'ales.
Cadascuna de les dues peces planes que van a banda i banda del cos de l'avió i que serveixen per estabilitzar el vol. Si en comptes de dues peces n'hi ha una sola també s'anomena ala (l'ala superior dels biplans, etc).
Part lateral o auxiliar d'una construcció.
Part d'un barret que el rodeja de forma horitzontal per la base de forma més o menys plana i que serveix per defensar al seu usuari de les inclemències del temps i dels rajos del sol.
(futbol) Cadascuna de les dues parelles de jugadors formades per l'extrem i l'interior d'un mateix costat del camp de joc.

alabastre /ə.ɫəˈβas.tɾə/ n masc
albas
Varietat de guix microcristal·lí compacte, blanc i translúcid, usat en escultura i ornamentació.

alabatre /ˌa.ɫaˈba.tɾe/ /ˌa.ɫəˈβa.tɾə/ v
berdenyut

alambí /a.ɫamˈbi/ /ə.ɫəmˈbi/ n masc
masih

alarma /aˈɫaɾ.ma/ /əˈɫar.mə/ n fem
alarm
Missatge d'avís que hom dona quan es detecta un perill: incendis, atac de l'enemic, etc.

alba /ˈaw.βə/ /ˈaɫ.ba/ /ˈaɫ.βə/ n fem
subuh
Primera llum que es descobreix per orient abans d'eixir el sol.
Vestidura de tela blanca que sacerdots, diaques i subdiaques es posen sobre el seu propi hàbit i l'amit per a celebrar el sant ofici de la missa i altres oficis divins.

albada /aɫˈβa.ða/ /əɫˈβa.ðə/ n fem
fajar

albanès /əɫ.bəˈnəs/ /əɫ.bəˈnɛs/ n masc
Albania
(només en singular) Llengua parlada a Albània, el Kosovo i a zones de Macedònia.

albardà /aɫ.baɾˈða/ /əɫ.βərˈda/ n masc
badut
Bufó, truà.
benalu
(antic) Que viu de gorra.

albarà /aɫ.baˈɾa/ /əɫ.βəˈɾa/ n masc
faktur

albatros /aɫˈba.tɾos/ /əɫˈba.tɾos/ /əɫˈba.tɾus/ /əɫˈβa.tɾus/ n masc
albatros

albercoc /əɫ.βərˈkɔk/ n masc
aprikot

alberge /aɫˈβɛɾ.d͡ʒe/ /əɫˈβɛr.ʒə/ n masc
kesemek

alberginiera /aɫ.beɾ.d͡ʒi.niˈe.ɾa/ /əɫ.βər.ʒi.niˈe.ɾə/ n fem
terung

alberguista /aɫ.beɾˈɣis.ta/ /aɫ.beɾˈɣis.te/ /əɫ.βərˈɡis.tə/ n neut
anggota

albergínia /aw.βerˈʒi.ni.a/ /aɫ.βerˈʒi.ni.a/ /u.βərˈʒi.ni.ə/ /əw.βərˈʒi.ni.ə/ /əɫ.βərˈʒi.ni.ə/ n fem
terong

albinisme /aɫ.biˈniz.me/ /əɫ.βiˈniz.mə/ n masc
albinisme

albir /aɫˈbiɾ/ /əɫˈβir/ n masc
penengah

albirar /aɫ.biˈɾaɾ/ /aɫ.βiˈɾa/ v
memisahkan diri
Veure confusament alguna cosa perquè està molt lluny.

albúmina /aɫˈbu.mi.na/ /əɫˈβu.mi.nə/ n fem
albumin

alcalde /arˈkaɫ.de/ /aɫˈkaɫ.de/ /ərˈkaɫ.də/ /əɫˈkaɫ.də/ n neut
wali kota

alcaldia /aɫ.kaɫˈdi.a/ n fem
kantor walikota

alcaloide /aɫ.kaˈɫɔj.ðe/ /əɫ.kəˈɫɔj.ðə/ n masc
alkaloid

alcavot /aɫ.kaˈvɔt/ /aɫ.kaˈβɔt/ /əɫ.kəˈvɔt/ /əɫ.kəˈβɔt/ n masc
germo

alció /aɫ.siˈo/ /əɫ.siˈo/ n masc
idju-idju walanda

alcohol /aɫ.koˈɔɫ/ /əɫ.koˈɔɫ/ /əɫ.kuˈɔɫ/ n masc
alkohol

alcoholisme /aɫ.ko.oˈɫiz.me/ /əɫ.ko.oˈɫiz.mə/ /əɫ.ku.uˈɫiz.mə/ n masc
alkoholisme

aldehid /aɫ.deˈit/ /əɫ.dəˈit/ n masc
alkanal

aleatori /a.ɫe.aˈtɔ.ɾi/ adj masc
acak

alegrar /a.ɫeˈɣɾa/ /a.ɫeˈɣɾaɾ/ /ə.ɫəˈɣɾa/ v
menikmati
(pronominal) Gaudir d'alguna cosa.

alegre /aˈɫe.ɣɾe/ /əˈɫe.ɣɾə/ adj
warna abu-abu
Que causen alegria per la seva vista, agradable
felica
faust, feliç, favorable

alegria /a.ɫeˈɣɾi.a/ n fem
kegembiraan
Sentiment de plaer que neix generalment d'una viva satisfacció de l'ànima i es manifesta amb signes exteriors.

alemany /a.ɫeˈmaɲ/ adj masc
Jerman bahasa Jerman
Relatiu o pertanyent a Alemanya, als seus habitants o a la llengua alemanya.

alemany /a.ɫeˈmaɲ/ n masc
bahasa Jerman Jerman
Natural d'Alemanya o del poble de llengua alemanya.

alena /aˈɫe.na/ /əˈɫɛ.nə/ n fem
alat pelubang

alenada /a.ɫeˈna.ða/ /ə.ɫəˈna.ðə/ n fem
kepulan
Expiració forta d’alè.

alenar /a.ɫeˈna/ /a.ɫeˈnaɾ/ /ə.ɫəˈna/ v
bernafas

alentir /a.ɫenˈti/ /a.ɫenˈtiɾ/ /ə.ɫənˈti/ v
memperlambat

alerta /aˈɫɛr.ta/ /aˈɫɛɾ.ta/ /aˈɫɛɾ.tɛ/ /əˈɫɛr.tə/ n fem
lansiran

alertar /a.ɫerˈta/ /a.ɫeɾˈta/ /a.ɫeɾˈtaɾ/ /ə.ɫərˈta/ v
lansiran

aleró /a.ɫeˈɾo/ /ə.ɫəˈɾo/ n masc
sirip
Ala d’aviram desplomada per al seu consum.
(aeronàutica) Peça mòbil i maniobrable de l’ala d’un avió.
beberan
(automobilisme) Peça en la part posterior de la carrosseria per fer-lo més aerodinàmic.

aleshores /a.ɫeˈzɔ.ɾes/ /ə.ɫəˈzɔ.ɾəs/ adv
berikutnya
Llavors, en aquest cas.

aleta /aˈɫe.ta/ /əˈɫə.tə/ /əˈɫɛ.tə/ n fem
sirip
Extremitat dels peixos que mouen per impulsar-se o per estabilitzar la seva posició.

aletejar /a.ɫe.teˈd͡ʒa/ /a.ɫe.teˈd͡ʒaɾ/ /a.ɫe.teˈʒa/ /ə.ɫə.təˈd͡ʒa/ /ə.ɫə.təˈʒa/ v
berdenyut

alfabet /aɫ.faˈbet/ n masc
abjad

alfabetització /aɫ.fa.βe.ti.d͡za.siˈo/ /aɫ.fa.βe.ti.za.siˈo/ /əɫ.fə.βə.tid.zə.siˈo/ n fem
literasi

alfil /aɫˈfiɫ/ /əɫˈfiɫ/ n masc
gajah

alforre /aɫˈfo.re/ /əɫˈfɔ.rə/ adj masc
bebas

alfàbrega /aɫˈfa.bɾe.ɣa/ /əɫˈfa.βɾə.ɣə/ n fem
selasih

alfòndec /aɫˈfɔn.dek/ /əɫˈfɔn.dək/ n masc
karavansari

alga /ˈaɫ.ɣa/ n fem
ganggang

algorisme /aɫ.ɣoˈɾiz.me/ /əɫ.ɣoˈɾiz.mə/ /əɫ.ɣuˈɾiz.mə/ n masc
algoritme

algorísmic /aɫ.ɣoˈɾiz.mik/ /əɫ.ɣoˈɾiz.mik/ /əɫ.ɣuˈɾiz.mik/ adj masc
algoritmik

algun /aɫˈɣun/ adj masc
beberapa

alguna cosa pronoun
sesuatu

algutzir /aɫ.ɣuˈd͡ziɾ/ /əɫ.ɣuˈd͡zir/ n masc
juru sita
Ministre inferior de justícia.

algàlia /aɫˈɣa.ɫi.a/ /əɫˈɣa.ɫi.ə/ n fem
musang
Perfum extret de les glàndules del gat mesquer.

algú /aɫˈɣu/ pronoun
seseorang

aliança /a.ɫiˈan.sa/ /ə.ɫiˈan.sə/ n fem
cincin kawin
Unió o lliga que en virtut d'un tractat formen diferents pobles.
Connexió o parentiu contret per via de casament.

aliar /a.ɫiˈa/ /a.ɫiˈaɾ/ /ə.ɫiˈa/ v
sekutu
Unir o col·ligar diferents pobles en virtut d'un tractat.
Ajuntar dos metalls per formar-ne un de nou.

aliat /a.ɫiˈat/ /ə.ɫiˈat/ n masc
sekutu
Cadascun dels membres d'una aliança i en especial els pertanyents a la mateixa aliança de la que hom parla.

aliatge /a.ɫiˈa.d͡ʒe/ /ə.ɫiˈa.d͡ʒə/ n masc
logam

alicates /a.ɫiˈka.tes/ /ə.ɫiˈka.təs/ n fem
tang

alienació /a.li.e.na.siˈo/ /ə.ɫi.ə.nə.siˈo/ n fem
alienasi
Acció o efecte d'alienar.
Procés d'allunyament sociopsicològic d'un individu o una col·lectivitat envers un grup o envers la seva identitat i les seves conviccions mitjançant una conducta considerada desviada.

aliment /a.ɫiˈmen/ /a.ɫiˈment/ /ə.ɫiˈmen/ /ə.ɫiˈment/ n masc
makanan

alimentació /a.ɫi.men.ta.siˈo/ /ə.ɫi.mən.tə.siˈo/ n fem
makan

alimentar /a.ɫi.menˈta/ /a.ɫi.menˈtaɾ/ /ə.ɫi.mənˈta/ v
memberi makan
Donar aliment, sustentar.

alineació /a.ɫi.ne.a.siˈo/ /ə.ɫi.ne.ə.siˈo/ n fem
formasi

alinear /a.ɫi.neˈa/ /a.ɫi.neˈaɾ/ /ə.ɫi.neˈa/ v
berbaris
Posar en línia recta.
(esports de pilota) Designar, un entrenador, els jugadors que han de disputar un partit.

aljub /aɫˈd͡ʒup/ /əɫˈʒup/ /əʎˈʒup/ n masc
tumpukan

aljubar /aɫ.d͡ʒuˈbaɾ/ /aɫ.d͡ʒuˈβa/ /əɫ.ʒuˈba/ /əʎ.ʒuˈβa/ v
urukan

all /ˈaʎ/ n masc
bawang putih
(botànica) Planta originària de l'Extrem Orient, de fulles llargues i primes, famosa pel seu bulb comestible, fort de sabor i olor, que es divideix alhora en diversos bulbs separats per membranes (Allium sativum).

allargar /a.ʎarˈɣa/ /a.ʎaɾˈɣa/ /a.ʎaɾˈɣaɾ/ /ə.ʎərˈɡa/ v
memperpanjang
Fer més llarga una cosa.
jarum
Donar una cosa distant a qui la demana.
terakhir
Fer durar, entretenir-se en l'execució d'alguna cosa.

allau /aˈʎaw/ /əˈʎaw/ n fem
salju longsor

allejar /a.ʎeˈd͡ʒa/ /a.ʎeˈd͡ʒaɾ/ /a.ʎeˈʒa/ /ə.jəˈʒa/ /ə.ʎəˈd͡ʒa/ /ə.ʎəˈʒa/ v
bawang putih

allerar /a.ʎeˈɾa/ /a.ʎeˈɾaɾ/ /ə.ʎəˈɾa/ v
jurit malam

alletament /a.ʎe.taˈmen/ /a.ʎe.taˈment/ /ə.ʎə.təˈmen/ /ə.ʎə.təˈment/ n masc
menetek

alletar /a.ʎeˈta/ /a.ʎeˈtaɾ/ /ə.ʎəˈta/ v
menyusui

alleugerir /a.ʎew.d͡ʒeˈɾi/ /a.ʎew.d͡ʒeˈɾiɾ/ /ə.ʎəw.ʒəˈɾi/ v
meringankan
Fer més lleugera o menys pesada alguna cosa.
melegakan
Alleujar, moderar.

alleujament /a.ʎew.d͡ʒaˈmen/ /a.ʎew.d͡ʒaˈment/ /ə.ʎəw.ʒəˈmen/ /ə.ʎəw.ʒəˈment/ n masc
relief
Acció i efecte d'alleujar.
(golf) Acció de sortir d'una situació que dificulta o impossibilita l'execució d'un cop mitjançant un canvi de lloc de la bola.

alleujar /a.ʎewˈd͡ʒa/ /a.ʎewˈd͡ʒaɾ/ v
meringankan

alliberar /a.ʎi.beˈɾaɾ/ /a.ʎi.βeˈɾa/ /ə.ʎi.βəˈɾa/ v
membebaskan
Donar llibertat.
Eliminar d'alguna cosa, traves, molèsties, riscos, etc.

alligar /a.ʎiˈɣa/ /a.ʎiˈɣaɾ/ /ə.ʎiˈɣa/ v
liga

allisar /a.ʎiˈza/ /a.ʎiˈzaɾ/ /ə.ʎiˈza/ v
halus
Posar llisa alguna cosa.
Igualar, posar planes i llises les parets.

allocar-se /a.ʎoˈkaɾ.se/ /ə.ʎoˈkaɾ.sə/ /ə.ʎu.kərˈsə/ /ə.ʎuˈkar.sə/ v
mengeram

allotjament /a.ʎo.d͡ʒaˈmen/ /a.ʎo.d͡ʒaˈment/ /ə.ʎo.d͡ʒəˈment/ /ə.ʎu.d͡ʒəˈmen/ n masc
akomodasi
Acció i efecte d'allotjar o allotjar-se.
Lloc on un s'allotja.

alluentar /a.ʎu.enˈta/ /a.ʎu.enˈtaɾ/ /ə.ʎu.ənˈta/ v
menyalakan

allunar /a.ʎuˈna/ /a.ʎuˈnaɾ/ /ə.ʎuˈna/ v
belok
(transitiu) Donar forma corba com de mitja lluna.
bumi
(intransitiu) Posar-se un vehicle sobre la superfície de la Lluna.

allunyar /a.ʎuˈɲa/ /a.ʎuˈɲaɾ/ /ə.ʎuˈɲa/ v
menjauhkan

allunyat /a.ʎuˈɲat/ /ə.ʎuˈɲat/ adj masc
jauh

allà /aˈʎa/ adv
sana

allí /aˈʎi/ /əˈʎi/ adv
situ

allò /aˈʎɔ/ /əˈʎɔ/ pronoun
itu

alma mater /ˌaɫ.ma /ˌaɫ.mə n fem
almamater

almanac /aɫ.maˈnak/ /əɫ.məˈnak/ n masc
almanak

almenys /aɫˈmeɲs/ /əɫˈmeɲs/ adv
setidaknya

almescar /aɫ.mesˈka/ /aɫ.mesˈkaɾ/ /əɫ.məsˈka/ v
kesturi

almirall /aɫ.miˈɾaʎ/ /əɫ.miˈɾaʎ/ n masc
laksamana

almoina /aɫˈmɔj.na/ /aɫˈmɔj.nɔ/ n fem
infak

almud /aɫˈmut/ /əɫˈmut/ n masc
tindakan

almívar /aɫˈmi.vaɾ/ /aɫˈmi.βar/ /aɫˈmi.βaɾ/ /əɫˈmi.vəɾ/ /əɫˈmi.βər/ n masc
setrup

alosa /aˈɫɔ.za/ /aˈɫɔ.zɔ/ n fem
burung
(aus) Ocell de la família de les alàudides (Alauda arvensis).

alpaca /aɫˈpa.ka/ /əɫˈpa.kə/ n fem
alpaka

alquena /aɫˈke.na/ /əɫˈkɛ.nə/ n fem
gelam

alquibla n fem
kiblat
Direcció cap on els musulmans s'orienten per pregar, cap a la Meca.

alquil /aɫˈkiɫ/ /əɫˈkiɫ/ n masc
alkil

alquímia /aɫˈki.mi.a/ n fem
alkimia

alt /ˈaɫ/ /ˈaɫt/ adj masc
besar
De mida superior a l'ordinària en sentit vertical.
tinggi
Situat en un punt elevat.

alta /ˈaɫ.ta/ /ˈaɫ.tə/ n fem
duh
Entrada o inclusió en una associació o servei.

altar /aɫˈta/ /aɫˈtaɾ/ n masc
altar

altaveu /ˌaɫ.taˈvew/ /ˌaɫ.taˈβew/ /ˌaɫ.təˈvəw/ /ˌaɫ.təˈvɛw/ n masc
pelantang

alteració /aɫ.te.ɾa.siˈo/ /əɫ.tə.ɾə.siˈo/ n fem
alterasi
Canvi en l'ordre d'una cosa.
En una partitura, canvi d'una nota que passarà a interpretar-se en bemoll o en sostingut, segons s'indiqui.

altercar /aɫ.terˈka/ /aɫ.teɾˈka/ /aɫ.teɾˈkaɾ/ /əɫ.tərˈka/ v
bentur

altiplà /ˌaɫ.tiˈpɫa/ n masc
baki

alto /ˈaɫ.to/ /ˈaɫ.tu/ Interjection
halte

altre /ˈa.tɾe/ /ˈa.tɾə/ /ˈal.tɾu/ /ˈaɫ.tɾe/ /ˈaɫ.tɾə/ pronoun
lain

altressí /aɫ.tɾeˈsi/ /əɫ.tɾəˈsi/ adv
juga
(judicial) Igualment, també.

altruisme /aɫ.tɾuˈiz.me/ /əɫ.tɾuˈiz.mə/ n masc
altruisme

aluda /aˈɫu.ða/ /əˈɫu.ðə/ n fem
kulit
Pell blanca de xai o cabrit, molt suau i prima, que l'aluder adobava amb alum de roca. De l'aluda se'n feien guants, bosses i cobertes de llibres.

alum /aˈɫum/ /əˈɫum/ n masc
tawas

alumini /ə.ɫuˈmi.ni/ n masc
aluminium

alvocat /aɫ.voˈkat/ /aɫ.βoˈkat/ /əɫ.voˈkat/ /əɫ.vuˈkat/ /əɫ.βuˈkat/ n masc
avokad

alzina /aɫˈzi.na/ /əɫˈzi.nə/ n fem
ek

alzinar /aɫ.ziˈna/ /aɫ.ziˈnaɾ/ /əɫ.ziˈna/ v
melempengkan
Posar el cos dret i tot estirat.

al·legoria /a.ɫe.ɣoˈɾi.a/ /aɫ.ɫe.ɣoˈɾi.a/ /ə.ɫə.ɣuˈɾi.ə/ /əɫ.ɫə.ɣoˈɾi.ə/ /əɫ.ɫə.ɣuˈɾi.ə/ n fem
alegori

al·lel /aɫˈɫɛɫ/ /aˈɫɛɫ/ /əɫˈɫɛɫ/ /əˈɫɛɫ/ n masc
alel

al·leluia /a.ɫeˈɫu.ja/ /aɫ.ɫeˈɫu.ja/ /ə.ɫəˈɫu.jə/ /əɫ.ɫəˈɫu.jə/ Interjection
haleluya

al·ligàtor /a.ɫiˈɣa.tor/ /aɫ.ɫiˈɣa.tor/ /aɫ.ɫiˈɣa.toɾ/ n masc
aligator

al·literació /a.ɫi.te.ɾa.siˈo/ /aɫ.ɫi.te.ɾa.siˈo/ /ə.ɫi.tə.ɾə.siˈo/ /əɫ.ɫi.tə.ɾə.siˈo/ n fem
aliterasi

al·lucinació /a.ɫu.si.na.siˈo/ /əɫ.ɫu.si.nə.siˈo/ n fem
halusinasi

al·lusió /a.ɫu.ziˈo/ /aɫ.ɫu.ziˈo/ /ə.ɫu.ziˈo/ /əɫ.ɫu.ziˈo/ n fem
alusi

al·lè /aɫˈɫe/ /aˈɫe/ /əɫˈɫɛ/ /əˈɫɛ/ n masc
alena

al·lèrgia /aɫˈɫɛɾ.d͡ʒi.a/ /aˈɫɛɾ.d͡ʒi.a/ /əɫˈɫɛr.ʒi.ə/ /əɫˈɫɛɾ.ʒi.ə/ /əˈɫɛr.ʒi.ə/ n fem
alergi

alça /ˈaɫ.sa/ /ˈaɫ.sə/ n fem
bangkit
Augment de preu.

alçaprem /ˌaɫ.saˈpɾem/ /ˌaɫ.səˈpɾem/ n masc
pengungkit

alçar /aɫˈsa/ /aɫˈsaɾ/ /əɫˈsa/ v
bangkit
Posar-se dret algú que estava assegut.
Anar en contra del poder establert.
angkat
Augmentar l'alçària.

alè /aˈɫe/ /əˈɫə/ /əˈɫɛ/ n masc
napas

amable /aˈma.bɫe/ /aˈma.βɫe/ /aˈmab.bɫe/ /əˈma.βɫə/ /əˈmab.bɫə/ adj
baik
Que mostra cortesia i consideració cap als altres, tenint un tracte correcte i obert.
Digne de ser estimat.

amagament /a.ma.ɣaˈmen/ /a.ma.ɣaˈment/ /ə.mə.ɣəˈmen/ /ə.mə.ɣəˈment/ n masc
menyembunyikan

amagar /a.maˈɣa/ /a.maˈɣaɾ/ /ə.məˈɣa/ v
sembunyi menyembunyikan
Ocultar, deixar quelcom en un lloc perquè un altre no ho trobi.

amainar /a.majˈna/ /a.majˈnaɾ/ /ə.məjˈna/ v
menenangkan
(intransitiu, per metonímia) Afluixar o cedir en algun desig, afany o passió.

amalgama /a.maɫˈɣa.ma/ /ə.məɫˈɣa.mə/ n fem
amalgam

amanida /a.maˈni.ða/ n fem
salad

amaniment /a.ma.niˈmen/ /a.ma.niˈment/ /ə.mə.niˈmen/ /ə.mə.niˈment/ n masc
pengolahan bahan galian

amanyac /a.maˈɲak/ /ə.məˈɲak/ n masc
nina-bobok
Cant per adormir els infants.

amanyagament /a.ma.ɲa.ɣaˈmen/ /a.ma.ɲa.ɣaˈment/ /ə.mə.ɲə.ɣəˈmen/ /ə.mə.ɲə.ɣəˈment/ n masc
belaian

amar /aˈma/ /aˈmaɾ/ v
cinta

amarar /a.maˈɾa/ /a.maˈɾaɾ/ /ə.məˈɾa/ v
basuh
Mullar alguna cosa de manera que quedi de dins i de fora penetrada de líquid.
bumi
Posar-se un hidroavió sobre la mar.
memadamkan
Tirar aigua a la calç per a fondre-la.

amarg /aˈmaɾk/ adj masc
asam
De sabor desagradable, més o menys semblant al del fel.

amargar /a.marˈɣa/ /a.maɾˈɣa/ /a.maɾˈɣaɾ/ /ə.mərˈɡa/ v
asam
(intransitiu) Tenir gust amarg.
kegetiran
(transitiu) Causar amargura o pena.

amargor /a.marˈɣo/ /a.maɾˈɣo/ /a.maɾˈɣoɾ/ /ə.mərˈɡo/ n fem
kegetiran

amarrar /a.maˈra/ /a.maˈraɾ/ /ə.məˈra/ v
memelas
Lligar i assegurar una cosa amb altra per medi d'algunes cordes, cables, cadenes, etc.

amarrir /a.maˈri/ /a.maˈriɾ/ /ə.məˈri/ v
bergulat

amartellar /a.mar.teˈʎa/ /a.maɾ.teˈʎa/ /a.maɾ.teˈʎaɾ/ /ə.mər.təˈʎa/ v
palu
Picar o colpejar amb martell.
kontol
Posar al punt de dalt una arma de foc; armar un fusell.

amateur /a.maˈteɾ/ /ə.məˈter/ n neut
amatir

amb /am/ preposition
dengan
Nexe que indica companyia o inclusió.
Introdueix el complement verbal d'instrument.

ambaixada /am.bajˈʃa.ða/ /am.baˈʃa.ða/ n fem
kedutaan

ambaixador /am.ba.ʃaˈðoɾ/ /am.baj.ʃaˈðo/ /am.baj.ʃaˈðoɾ/ n masc
duta

ambdós /amˈdos/ /əmˈdos/ adj
keduanya

ambició /am.bi.siˈo/ n fem
ambisi

ambidextre /am.biˈðeks.tɾe/ /əm.biˈðəks.tɾə/ /əm.biˈðɛks.tɾə/ adj masc
ambidekstrus

ambient /am.biˈen/ /am.biˈent/ /əm.biˈen/ /əm.biˈent/ n masc
lingkungan
Aire que envolta un espai concret.
Conjunt de costums, d'esdeveniments, etc., entre els quals viu una persona o es produeix un fet, i que poden actuar sobre l'individu.

ambientar /am.bi.enˈta/ /am.bi.enˈtaɾ/ /əm.bi.ənˈta/ v
atur
Situar en un entorn i una època concrets.

ambigu /amˈbi.ɣu/ /əmˈbi.ɣu/ adj masc
kabur

ambigú /am.biˈɣu/ /əm.biˈɣu/ n masc
bufet

ambivalent /am.bi.vaˈɫent/ /am.bi.βaˈɫen/ /əm.bi.vəˈɫen/ /əm.bi.vəˈɫent/ /əm.bi.βəˈɫen/ adj
ambivalen

ambrat /amˈbɾat/ /əmˈbɾat/ adj masc
amber

ambre /ˈam.bɾə/ n masc
amber
(invariable) Color groguenc ataronjat com la resina groga.

ambular /am.buˈɫa/ /am.buˈɫaɾ/ /əm.buˈɫa/ v
jalan-jalan

ambulatori /am.bu.ɫaˈtɔ.ɾi/ adj masc
jalan
Relatiu al fet de caminar.
(medicina) Que permet al malalt moure’s, que no ha de fer llit.

ambulància /am.buˈɫan.si.a/ n fem
ambulans

amenaça /a.meˈna.sa/ /ə.məˈna.sə/ n fem
ancaman

amenaçar /a.me.naˈsa/ /a.me.naˈsaɾ/ v
ancam

amerar /a.meˈɾa/ /a.meˈɾaɾ/ /ə.məˈɾa/ v
belit

americana /a.me.ɾiˈka.na/ /ə.mə.ɾiˈka.nə/ n fem
jas
Forma femenina de americà.

americà /a.me.ɾiˈka/ /ə.mə.ɾiˈka/ adj masc
orang Amerika
relacionat amb Amèrica

americà /a.me.ɾiˈka/ /ə.mə.ɾiˈka/ n masc
orang Amerika
habitant d'Amèrica
llengua anglesa parlada als Estats Units d'Amèrica

ametista /ə.məˈtis.tə/ n fem
batu kecubung
Varietat transparent del quars, de color morat, utilitzada com a pedra preciosa.

ametista /ə.məˈtis.tə/ n masc
batu kecubung
Color morat entre violeta i porpra com la pedra preciosa.

ametlla /aˈmeɫ.ɫa/ /aˈmeʎ.ʎa/ /ˈməɫ.ɫə/ /ˈmɛɫ.ɫə/ n fem
buah badam

amfi- /aɱ.fi/ /əɱ.fi/ prefix
amfi-

amfibi /aɱˈfi.bi/ /əɱˈfi.βi/ n masc
amfibia amfibi
Individu de la classe de vertebrats anamniotes, tetràpodes, amb respiració branquial durant la fase larvària i pulmonar en l'estat adult.

amfitrió /aɱ.fi.tɾiˈo/ n masc
tuan rumah

amhàric /aˈma.ɾik/ n masc
bahasa Amharik

amiant /a.miˈan/ /a.miˈant/ /ə.miˈan/ /ə.miˈant/ n masc
asbestos

amic /aˈmik/ n masc
teman
Que té amistat.

amical /a.miˈkaɫ/ /ə.miˈkaɫ/ adj
ramah

amidar /a.miˈða/ /a.miˈðaɾ/ /ə.miˈða/ v
ukur
Examinar la grandària o extensió de quelcom valent-se d’instruments a propòsit.
bandingkan
Igualar o comparar alguna cosa no material amb una altra.

amilasa /a.miˈɫa.za/ /ə.miˈɫa.zə/ n fem
amilase

amistat /a.misˈtat/ n fem
persahabatan
Sentiment d'afecte profund per una altra persona amb independència del parentiu o de l'atracció sexual.

amistós /a.misˈtos/ /ə.misˈtos/ adj masc
ramah

amit /aˈmit/ /əˈmit/ n masc
amik

amnistia /am.nisˈti.a/ /əm.nisˈti.ə/ n fem
amnesti

amnèsia /amˈnɛ.zi.a/ /əmˈnɛ.zi.ə/ n fem
amnesia

amo /ˈa.mo/ /ˈa.mu/ n masc
magister

amoixar /a.mojˈʃa/ /a.mojˈʃaɾ/ /a.moˈʃa/ /ə.moˈʃa/ /ə.muˈʃa/ v
langkah

amollar /a.moˈʎa/ /a.moˈʎaɾ/ /ə.moˈʎa/ /ə.muˈʎa/ v
bebas
Afluixar, deixar anar a poc a poc.
menenangkan
(pronominal) Perdre el rigor, disminuir la força.

amonestar /a.mo.nesˈta/ /a.mo.nesˈtaɾ/ /ə.mo.nəsˈta/ /ə.mu.nəsˈta/ v
menegur
Prevenir, advertir a algú que corregeixi una conducta.

amor /aˈmoɾ/ /əˈmo/ /əˈmor/ n
cinta kasih
Sentiment d'estimació profunda cap a una altra persona, criatura, objecte o idea.

amoralitat /a.mo.ɾa.ɫiˈtat/ /ə.mo.ɾə.ɫiˈtat/ /ə.mu.ɾə.ɫiˈtat/ n fem
amoralitas

amorrallar /a.mo.raˈʎa/ /a.mo.raˈʎaɾ/ /ə.mo.rəˈʎa/ /ə.mu.rəˈʎa/ v
kekang

amorrar /a.moˈra/ /a.moˈraɾ/ /ə.moˈra/ /ə.muˈra/ v
dorong
Fer posar algú topant de cara o de boca en algun lloc.

amorterar /a.mor.teˈɾa/ /a.moɾ.teˈɾa/ /a.moɾ.teˈɾaɾ/ /ə.moɾ.təˈɾa/ /ə.mur.təˈɾa/ v
mencampurkan

amotinar /a.mo.tiˈna/ /a.mo.tiˈnaɾ/ /ə.mo.tiˈna/ /ə.mu.tiˈna/ v
angkat

amoïnar /a.mo.iˈna/ /a.mo.iˈnaɾ/ /ə.mo.iˈna/ /ə.mu.iˈna/ v
menghiraukan
(pronominal) Cansar-se, preocupar-se, per esbrinar alguna cosa.

ampere /amˈpeɾ/ /əmˈper/ n masc
ampere

amplada /amˈpɫa.ða/ /əmˈpɫa.ðə/ n fem
lebar

ample /ˈam.pɫe/ /ˈam.pɫə/ adj masc
lebar
Que té unes mides grans en amplària.

ampliar /am.pɫiˈa/ /am.pɫiˈaɾ/ /əm.pɫiˈa/ v
membesarkan

ampolla /amˈpo.ʎa/ n fem
botol
Recipient de coll estret destinat per a contenir líquids.
(basquetbol) Cadascuna de les dues àrees pròximes a les cistelles, delimitades per la línia de fons, la línia de tirs lliures i dues línies laterals que les uneixen.

amputació /am.pu.ta.siˈo/ /əm.pu.tə.siˈo/ n fem
amputasi

amulet /a.muˈɫet/ /ə.muˈɫət/ /ə.muˈɫɛt/ n masc
jimat

amullerar-se /a.mu.ʎeˈɾaɾ.se/ /ə.mu.jə.ɾərˈsə/ /ə.mu.ʎəˈɾar.sə/ /ə.mu.ʎəˈɾaɾ.sə/ v
mengawinkan

amunt /aˈmun/ /aˈmunt/ /əˈmun/ /əˈmunt/ Interjection
ayo
Encoratjament a pujar, a prosseguir.

amuradar /a.mu.ɾaˈða/ /a.mu.ɾaˈðaɾ/ /ə.mu.ɾəˈða/ v
dinding

amén /əˈmen/ Interjection
amin

anacronisme /a.na.kɾoˈniz.me/ /ə.nə.kɾoˈniz.mə/ /ə.nə.kɾuˈniz.mə/ n masc
anakronisme

anagrama /a.naˈɣɾa.ma/ n masc
anagram

analfabet /a.naɫ.faˈbet/ /ə.nəɫ.fəˈbət/ /ə.nəɫ.fəˈbɛt/ /ə.nəɫ.fəˈβɛt/ n masc
buta huruf

analfabetisme /a.naɫ.fa.beˈtiz.me/ n masc
buta aksara

analgèsic /a.naɫˈd͡ʒɛ.zik/ /ə.nəɫˈʒɛ.zik/ /ə.nəʎˈʒɛ.zik/ adj masc
analgesik

analitzar /a.na.ɫiˈd͡za/ /a.na.ɫiˈza/ /a.na.ɫiˈzaɾ/ /ə.nə.ɫiˈd͡za/ v
bahas

analogia /a.na.ɫoˈd͡ʒi.a/ /a.na.ɫoˈʒi.a/ /ə.nə.ɫoˈʒi.ə/ /ə.nə.ɫuˈʒi.ə/ n fem
analogi
(filologia) Procés de creació o modificació de mots per adaptació a un model conegut d’un grup de mots.

analògic /a.naˈɫɔ.ʒik/ /ə.nəˈɫɔ.ʒik/ adj masc
analog

anamnesi /a.namˈnɛ.zi/ /ə.nəmˈnɛ.zi/ n fem
anamnesis

ananàs /a.naˈnas/ /ə.nəˈnas/ n masc
nanas
Planta herbàcia, perenne, de la família de les bromeliàcies, cultivada pel seu fruit (Ananas comosus).

anar /aˈna/ /aˈnaɾ/ v
pergi
Moure's d'un lloc a un altre.

anar a v
go

anar a cercar algú v
bertemu

anar a la que salta v
ada

anar a rossegons v
melinting

anar a tomballons v
melinting
Rodolar, caure per algun declivi.

anar amb v
ambil
Tenir o portar allò que el nom que segueix significa.

anar damunt v
berenang

anar darrere v
berlari
D'alguna cosa, intentar assolir-la.

anar de dalt a baix v
peleset

anar de la Seca a la Meca v
mengembara

anar per damunt v
berenang

anarquia /a.naɾˈki.a/ n fem
anarki

anarquisme /a.naɾˈkiz.me/ n masc
anarkisme

anastomosi /a.nas.toˈmɔ.zi/ /ə.nəs.tuˈmɔ.zi/ n fem
anastomosis

anatematitzar /a.na.te.ma.tiˈd͡za/ /a.na.te.ma.tiˈza/ /a.na.te.ma.tiˈzaɾ/ /ə.nə.tə.mə.tiˈd͡za/ v
melaknat

anatomia /a.na.toˈmi.a/ /ə.nə.tuˈmi.ə/ n fem
anatomi

ancià /an.siˈa/ /ən.siˈa/ adj masc
lebih tua

ancorar /aŋ.koˈɾa/ /aŋ.koˈɾaɾ/ /əŋ.koˈɾa/ /əŋ.kuˈɾa/ v
jangkar

andana /anˈda.na/ /ənˈda.nə/ n fem
peron
Construcció a la vora de les vies en una estació, on els passatgers esperen per pujar al tren.

androgen /anˈdɾɔ.d͡ʒen/ /anˈdɾɔ.ʒen/ /ənˈdɾɔ.ʒən/ n masc
androgen

androgin /anˈdɾɔ.d͡ʒin/ /ənˈdɾɔ.ʒin/ adj masc
jantina

androide /anˈdɾɔj.ðe/ /ənˈdɾɔj.ðə/ n masc
android

androna /anˈdɾo.na/ /ənˈdɾo.nə/ n fem
gang

anedó /a.neˈðo/ /ə.nəˈðo/ n masc
itik

anell /aˈneʎ/ /əˈneʎ/ n masc
cincin
Cercle de metall que es posa al voltant d'un dit com a guarniment.
Cercle de metall emprat per a cenyir un objecte o grup d'objectes.
anulus
(micologia) Resta membranosa del vel del píleu dels basidiomicets agaricals que, després d’expandir-se, es manté al voltant de l’estípit.

anellar /a.neˈʎa/ /a.neˈʎaɾ/ /ə.nəˈʎa/ v
dering

anestèsia /a.nesˈtɛ.zi.a/ /ə.nəsˈtɛ.zi.ə/ n fem
anestesi

angle /ˈaŋ.ɡɫe/ /ˈaŋ.ɡɫə/ n masc
sudut
(matemàtiques, geometria) Magnitud que mesura la inclinació d'una recta respecte d'una altra.
(hoquei sobre patins) Cadascuna de les quatre cantonades de l'àrea de penal, des de les quals s'executen les faltes comeses dintre l'àrea que no han estat sancionades amb un penal.

anglès /aŋˈɡɫes/ /əŋˈɡɫəs/ /əŋˈɡɫɛs/ n masc
bahasa inggris
(només en singular) Llengua germànica originària d'Anglaterra parlada a Austràlia, Bermuda, Canadà, Estats Units, Irlanda, Jamaica, Nova Zelanda i en molts d'altres llocs.

anglès antic n masc
bahasa Inggris Kuna

angoixa /aŋˈɡo.ʃa/ /aŋˈɡoj.ʃa/ /əŋˈɡo.ʃə/ n fem
menyiksa

angora /aŋˈɡo.ɾa/ /əŋˈɡo.ɾə/ n fem
kucing angora

anguila /aŋˈɡi.ɫa/ n fem
belut

anguila elèctrica n fem
belut listrik

anguniejar /aŋ.ɡu.ni.eˈd͡ʒa/ /aŋ.ɡu.ni.eˈd͡ʒaɾ/ /aŋ.ɡu.ni.eˈʒa/ /əŋ.ɡu.ni.əˈd͡ʒa/ /əŋ.ɡu.ni.əˈʒa/ v
menyiksa
(pronominal) Posar-se anguniós.

angúnia /aŋˈgu.ni.a/ /əŋˈgu.ni.ə/ n fem
menyiksa

anhel /aˈnɛɫ/ /əˈnɛɫ/ n masc
dambaan

anhelar /a.neˈɫa/ /a.neˈɫaɾ/ /ə.nəˈɫa/ v
harapan

animació n fem
animasi

animal /ə.niˈmaɫ/ adj
binatang

animal /ə.niˈmaɫ/ n masc
binatang

animalada /ə.ni.məˈɫa.ðə/ n fem
ngomong besar
Idea o acció molt mal pensada i sovint exagerada.

anit /aˈnit/ /əˈnit/ adv
semalam
Nit acabada de passar, anit passada

anivellar /a.ni.veˈʎaɾ/ /a.ni.βeˈʎa/ /ə.ni.vəˈʎa/ /ə.ni.βəˈʎa/ v
waterpas
Posar en equilibri o igualtat qualsevol cosa material.

aniversari /a.ni.veɾˈsa.ɾi/ /a.ni.βerˈsa.ɾi/ /a.ni.βeɾˈsa.ɾi/ /ə.ni.vəɾˈsa.ɾi/ n masc
ulang tahun
Dia de l'any corresponent a un esdeveniment d'anys anteriors.

anió /a.niˈo/ /ə.niˈo/ n masc
anion

annexar /an.nekˈsa/ /an.nekˈsaɾ/ /ən.nəkˈsa/ v
mencaplok

annexionar /an.nek.si.oˈna/ /an.nek.si.oˈnaɾ/ /ən.nək.si.oˈna/ /ən.nək.si.uˈna/ v
mencaplok

anomenar /a.no.meˈna/ /a.no.meˈnaɾ/ /ə.no.məˈna/ /ə.nu.məˈna/ v
nama
Posar nom.
memanggil
Designar a alguna persona o cosa pel seu nom.

anormal /a.noɾˈmaɫ/ /ə.noɾˈmaɫ/ /ə.nurˈmaɫ/ adj
abnormal

anorèxia /a.noˈɾɛk.si.a/ /ə.noˈɾɛk.si.ə/ /ə.nuˈɾɛk.si.ə/ n fem
anoreksia

anotació /a.no.ta.siˈo/ /ə.no.tə.siˈo/ /ə.nu.tə.siˈo/ n fem
anotasi

anotar /a.noˈta/ /a.noˈtaɾ/ /ə.noˈta/ /ə.nuˈta/ v
partitur
(basquetbol) Aconseguir un nombre determinat de punts o de cistelles.

ansa /ˈan.sa/ /ˈan.sə/ n fem
pegangan
Cadascun dels elements situats a cada banda d'un cistell, d'una olla o d'una cassola, que es fan servir per agafar aquests objectes.

ansietat /an.si.eˈtat/ /ən.si.əˈtat/ n fem
ansietas

ansiós /an.siˈos/ /ən.siˈos/ adj masc
cemas

ant /ˈan/ /ˈant/ n masc
rusa besar
Espècie de cèrvid (Alces alces) del nord d'Euràsia i d'Amèrica amb un banyam notable del mascles amb forma de palma.
bungalan
Color marró ataronjat com el cuir de certs animals.

antecedentment /an.te.seˌðemˈmen/ /an.te.seˌðemˈment/ /ən.tə.səˌðemˈmen/ /ən.tə.səˌðemˈment/ adv
dulu

antena /anˈte.na/ /ənˈtɛ.nə/ n fem
antena
Part d'alguns animals que serveix per a captar dades de l'exterior, té forma allargada i és relativament tova, a diferència de la banya.
Trossos de metall que serveixen per captar millor el senyal elèctric.
(voleibol) Cadascuna de les dues barres verticals de material flexible fixades als extrems de la xarxa, que marquen el límit de l'espai de pas.
(nàutica) Verga llarga que, situada obliquament a la vela llatina, es fa servir per hissar-la.

anteposar /ˌan.te.poˈza/ /ˌan.te.poˈzaɾ/ /ˌan.tə.poˈza/ /ˌan.tə.puˈza/ v
menempatkan
Posar davant.

anteriorment /an.te.ɾiˌorˈmen/ /an.te.ɾiˌoɾˈmen/ /an.te.ɾiˌoɾˈment/ /ən.tə.ɾiˌorˈmen/ /ən.tə.ɾiˌoɾˈment/ adv
dulu

antibiòtic n masc
antibiotik

antic /anˈtik/ adj masc
lama
De molts anys i valuós per aquest motiu.
Vell.
Passat.

anticapitalisme /ˌan.ti.ka.pi.taˈɫiz.me/ /ˌan.ti.kə.pi.təˈɫiz.mə/ n masc
antikapitalisme

anticipació /an.ti.si.pa.siˈo/ /ən.ti.si.pə.siˈo/ n fem
antisipasi

anticipar /an.ti.siˈpa/ /an.ti.siˈpaɾ/ /ən.ti.siˈpa/ v
bawa
Fer alguna cosa abans del temps regular o assenyalat.

anticomunisme /ˌan.ti.ko.muˈniz.me/ /ˌan.ti.ko.muˈniz.mə/ /ˌan.ti.ku.muˈniz.mə/ n masc
anti-komunisme

anticòs /ˌan.tiˈkɔs/ n masc
antibodi

antifeixisme /an.ti.fejˈʃiz.me/ /an.ti.feˈʃiz.me/ /ən.ti.fəˈʃiz.mə/ n masc
antifasisme

antifeminisme /an.ti.fe.miˈniz.me/ /ən.ti.fə.miˈniz.mə/ n masc
antifeminisme

antigalla /an.tiˈɣa.ʎa/ /ən.tiˈɣa.jə/ /ən.tiˈɣa.ʎə/ n fem
antik

antigament /anˌti.ɣaˈmen/ /anˌti.ɣaˈment/ /ənˌti.ɣəˈmen/ /ənˌti.ɣəˈment/ adv
Kuno

antimoni /ən.tiˈmɔ.ni/ n masc
antimoni

antipatia /an.ti.paˈti.a/ /ən.ti.pəˈti.ə/ n fem
antipati

antisemitisme /ˌan.ti.se.miˈtiz.me/ /ˌan.ti.sə.miˈtiz.mə/ n masc
antisemitisme

antropocentrisme /an.tɾo.po.senˈtɾiz.me/ /ən.tɾo.po.sənˈtɾiz.mə/ /ən.tɾu.pu.sənˈtɾiz.mə/ n masc
antroposentrisme

antropologia /an.tɾo.po.ɫoˈd͡ʒi.a/ /an.tɾo.po.ɫoˈʒi.a/ /ən.tɾo.po.ɫoˈʒi.ə/ /ən.tɾu.pu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
antropologi

antídot /anˈti.ðot/ /ənˈti.ðut/ n masc
antidot

antílop /anˈti.ɫop/ /ənˈti.ɫop/ /ənˈti.ɫup/ n masc
antilop

antípoda /anˈti.po.ða/ /ənˈti.po.ðə/ /ənˈti.pu.ðə/ n neut
antipode
(sovint en plural) Habitants de la Terra que ocupen llocs de la mateixa diametralment oposats entre sí.
Persona o cosa de geni o natura oposats entre sí.

antònim /anˈtɔ.nim/ adj masc
antonim
Contrari, amb un significat oposat a una altra.

anual /a.nuˈaɫ/ /ə.nuˈaɫ/ adj
tahunan

anular /a.nuˈɫaɾ/ /ə.nuˈɫar/ adj
jari manis
Amb forma d'anell o relatiu a l'anell.

anular /a.nuˈɫaɾ/ /ə.nuˈɫar/ n masc
jari manis
(anatomia) Quart dit de la mà entre el dit del cor i el menovell.

anunci /aˈnun.si/ /əˈnun.si/ n masc
iklan reklame
Reclam per donar a conèixer un producte que es vol vendre.

anunciar /a.nun.siˈa/ /a.nun.siˈaɾ/ v
mengumumkan
Donar la primera notícia o avís d'alguna cosa.

anus /ˈa.nus/ n masc
anus dubur

anxova /aɲˈt͡ʃɔ.va/ /aɲˈt͡ʃɔ.βɔ/ /əɲˈʃɔ.və/ /əɲˈʃɔ.βə/ n fem
bilis

any /an/ /ˈaɲ/ /ˈaɲ/ n masc
tahun
Segons el calendari gregorià, temps que transcorre entre dia 1 de gener i dia 31 de desembre (365).

any de traspàs n masc
tahun kabisat

anyal /aˈɲaɫ/ /əˈɲaɫ/ adj
tahunan

anyell /aˈɲeʎ/ /əˈɲeʎ/ n masc
anak domba

anyellar /a.ɲeˈʎa/ /a.ɲeˈʎaɾ/ /ə.ɲəˈʎa/ v
anak domba

anys /ˈaɲs/ /ˈaɲt͡ʃ/ /ˈaɲʃ/ /ˈaјns/ /ˈaјɲs/ /ˈaјɲʃ/ n masc
saya berumur ... tahun
Forma plural de any.

anàlisi /aˈna.ɫi.zi/ n fem
analisis
Descomposició metòdica d'un tot complex en els seus constituents amb l'objectiu d'adquirir coneixement.

anàlisi del discurs n fem
analisis wacana

anàlisi post mortem n fem
ulasan

anècdota /əˈnɛɡ.du.tə/ n fem
anekdot

anèmia /aˈnɛ.mi.a/ /əˈnɛ.mi.ə/ n fem
anemia

anís /aˈnis/ /əˈnis/ n masc
adas
Licor aromatitzat amb Pimpinella anisum.
gula-gula
Confit petit.

aombrar /a.omˈbɾa/ /a.omˈbɾaɾ/ /ə.omˈbɾa/ /ə.umˈbɾa/ v
bayangan
Fer ombra una cosa a altra.

aorta /aˈɔɾ.ta/ /əˈɔr.tə/ n fem
aorta

apa /ˈa.pa/ /ˈa.pə/ Interjection
ayo
Interjecció emprada per a encoratjar.

apagar /a.paˈɣa/ /a.paˈɣaɾ/ /ə.pəˈɣa/ v
memadamkan
Extingir, deixar de cremar, de fer llum.

apagat /a.paˈɣat/ /ə.pəˈɣat/ adj masc
pingsan
Sense vigor, poc animat.

apallissar /a.pa.ʎiˈsa/ /a.pa.ʎiˈsaɾ/ /ə.pə.ʎiˈsa/ v
hajar

aparador /a.pa.ɾaˈðo/ /a.pa.ɾaˈðoɾ/ n masc
etalase
Finestra de les botigues en què exposen els seus productes.

aparcar /a.parˈka/ /a.paɾˈka/ /a.paɾˈkaɾ/ /ə.pərˈka/ v
parkir

aparedar /a.pa.ɾeˈða/ /a.pa.ɾeˈðaɾ/ /ə.pə.ɾəˈða/ v
dinding
Tancar un espai construint parets.
Tancar entre parets una víctima o un difunt.

aparell /a.paˈɾeʎ/ /ə.pəˈɾeʎ/ /ə.pəˈɾəʎ/ /ə.pəˈɾɛj/ n masc
pompa
Pompa, ostentació.

aparellador /a.pa.ɾe.ʎaˈðo/ /a.pa.ɾe.ʎaˈðoɾ/ /ə.pə.ɾə.jəˈðo/ /ə.pə.ɾə.ʎəˈðo/ adj masc
persiapan
Que aparella, prepara, disposa.

aparentar /a.pa.ɾenˈta/ /a.pa.ɾenˈtaɾ/ /ə.pə.ɾənˈta/ v
pandangi

aparentment /a.paˌɾemˈmen/ /a.paˌɾemˈment/ /ə.pəˌɾemˈmen/ /ə.pəˌɾemˈment/ adv
agaknya

aparença /a.paˈɾen.sa/ /ə.pəˈɾən.sə/ /ə.pəˈɾɛn.sə/ n fem
bentuk

aparició /a.pa.ɾi.siˈo/ /ə.pə.ɾi.siˈo/ n fem
kenampakan

aparracar /a.pa.raˈka/ /a.pa.raˈkaɾ/ /ə.pə.rəˈka/ v
pelekat
(central) Cosir pedaços de roba per tapar forats en la roba vella.

apartadament /a.parˌta.ðaˈmen/ /a.paɾˌta.ðaˈmen/ /a.paɾˌta.ðaˈment/ /ə.pərˌta.ðəˈmen/ /ə.pəɾˌta.ðəˈment/ adv
terlepas

apartament /a.pal.taˈment/ /a.par.taˈmen/ /a.paɾ.taˈmen/ /a.paɾ.taˈment/ /ə.pər.təˈmen/ /ə.pəɾ.təˈment/ n masc
detasemen
Acció o efecte d'apartar.
apartemen
Part separada d'un edifici.

apartar /a.parˈta/ /a.paɾˈta/ /a.paɾˈtaɾ/ /ə.pərˈta/ v
menjauhkan

apedaçar /a.pe.ðaˈsa/ /a.pe.ðaˈsaɾ/ /ə.pə.ðəˈsa/ v
pelekat

apedregar /a.pe.ðɾeˈɣa/ /a.pe.ðɾeˈɣaɾ/ v
batu
Llançar pedres contra algú o alguna cosa.

apegar /a.peˈɣa/ /a.peˈɣaɾ/ /ə.pəˈɣa/ v
tempel
Enganxar una cosa amb altra amb pega.

apel·lació /a.pe.ɫa.siˈo/ /a.peɫ.ɫa.siˈo/ /ə.pə.ɫə.siˈo/ /ə.pəɫ.ɫə.siˈo/ n fem
banding
(dret) Acció d'apel·lar.

apel·lar /a.peɫˈɫa/ /a.peɫˈɫaɾ/ /a.peˈɫa/ /ə.pəɫˈɫa/ /ə.pəˈɫa/ v
memanggil
Recórrer al tribunal superior perquè anul·li una sentència.
banding
Recórrer a alguna cosa per buscar remei.

api n masc
seledri

apicultor /a.pi.kuɫˈto/ /a.pi.kuɫˈtoɾ/ /ə.pi.kuɫˈto/ n masc
pemelihara lebah

apinyar /a.piˈɲa/ /a.piˈɲaɾ/ /ə.piˈɲa/ v
berjubel

aplacar /a.pɫaˈka/ /a.pɫaˈkaɾ/ /ə.pɫəˈka/ v
menenangkan

aplacat /a.pɫaˈkat/ /ə.pɫəˈkat/ n masc
sadur

aplaudiment /a.pɫaw.ðiˈmen/ /a.pɫaw.ðiˈment/ /ə.pɫəw.ðiˈmen/ /ə.pɫəw.ðiˈment/ n masc
tepuk tangan

aplegar /a.pɫeˈɣa/ /a.pɫeˈɣaɾ/ v
mengumpulkan
Fer coincidir persones en un lloc.

aplicació /a.pɫi.ka.siˈo/ /ə.pɫi.kə.siˈo/ n fem
amprah

aplicar /a.pɫiˈka/ /a.pɫiˈkaɾ/ /ə.pɫiˈka/ v
menakdirkan
Destinar alguna cosa a algun ús.

aplicatiu /a.pɫi.kaˈtiw/ /ə.pɫi.kəˈtiw/ adj masc
aplikatif

apocalipsi /a.po.kaˈɫip.si/ /ə.po.kəˈɫip.si/ /ə.pu.kəˈɫip.si/ n fem
apokalips

apocar /a.poˈka/ /a.poˈkaɾ/ /ə.poˈka/ /ə.puˈka/ v
rendah hati
(pronominal) Humiliar-se, tenir-se en poc.

apoderar /a.po.ðeˈɾa/ /a.po.ðeˈɾaɾ/ /ə.po.ðəˈɾa/ /ə.pu.ðəˈɾa/ v
menghinggapi
(pronominal) Fer-se amo d'una cosa, ocupar-la, posar-la sota el seu poder.

apogeu /a.poˈd͡ʒɛw/ /a.poˈʒɛw/ /ə.poˈʒɛw/ /ə.puˈʒɛw/ n masc
apogee
Punt de distància màxima d’un satèl·lit respecte de la Terra.
Període culminant, de màxim vigor.

aportar /a.porˈta/ /a.poɾˈta/ /a.poɾˈtaɾ/ /ə.poɾˈta/ /ə.purˈta/ v
menghampiri
(nàutica) Arribar a port.
bawa
Portar cadascú la seva part.

aposta /aˈpɔs.ta/ /aˈpɔs.tɔ/ /əˈpɔs.tə/ n fem
apa

apostar /a.posˈta/ /a.posˈtaɾ/ /ə.posˈta/ /ə.pusˈta/ v
taruh bertaruh
Fer una juguesca, dir que es pagarà alguna cosa o que es farà quelcom si passa determinat esdeveniment.

apreciació /a.pɾe.si.a.siˈo/ /ə.pɾə.si.a.siˈo/ n fem
keputusan
(esports de pilota) Decisió presa per un àrbitre, d'acord amb el seu criteri, sobre una acció de joc.

apreciar /a.pɾe.siˈa/ /a.pɾe.siˈaɾ/ /ə.pɾə.siˈa/ v
menghargai
Avaluar, posar preu a les coses vendibles.
berterima kasih
Estimar, fer apreciació o estima de la part positiva d'alguna cosa o persona.

apregonar /a.pɾe.ɣoˈna/ /a.pɾe.ɣoˈnaɾ/ /ə.pɾə.ɣoˈna/ /ə.pɾə.ɣuˈna/ v
menenggelamkan
Fer més pregon, aprofundir.

aprendre /aˈpen.dɾe/ /əˈpən.dɾə/ /əˈpɛn.dɾə/ v
belajar

apreuar /a.pɾeˈwa/ /a.pɾeˈwaɾ/ /ə.pɾəˈwa/ v
memahami

aprimar /a.pɾiˈma/ /a.pɾiˈmaɾ/ /ə.pɾiˈma/ v
kurus
Fer tornar més prim.

aprofitar /a.pɾo.fiˈta/ /a.pɾo.fiˈtaɾ/ /ə.pɾo.fiˈta/ /ə.pɾu.fiˈta/ v
memanfaatkan
Ser profitós, servir de profit, d'utilitat.

aprofundir /a.pɾo.funˈdi/ /a.pɾo.funˈdiɾ/ /ə.pɾo.funˈdi/ /ə.pɾu.funˈdi/ v
memperdalam

apropiar /a.pɾo.piˈa/ /a.pɾo.piˈaɾ/ /ə.pɾo.piˈa/ /ə.pɾu.piˈa/ v
sesuai
Atribuir, fer propi d'algú.
(pronominal) Quedar-se alguna cosa com a pròpia.

aprovar /a.pɾoˈvaɾ/ /a.pɾoˈβa/ /ə.pɾoˈva/ /ə.pɾuˈva/ /ə.pɾuˈβa/ v
menyetujui
Mostrar aprovació, considerar acceptable o bo.
berhasil
Rebre la qualificació d'aprovat en un examen, un curs, etc.

aproximació /a.pɾok.si.ma.siˈo/ /ə.pɾok.si.mə.siˈo/ /ə.pɾuk.si.mə.siˈo/ n fem
aproksimasi

aproximadament /a.pɾok.siˌma.ðaˈmen/ /a.pɾok.siˌma.ðaˈment/ /ə.pɾok.siˌma.ðəˈment/ /ə.pɾuk.siˌma.ðəˈmen/ adv
kira-kira kurang lebih

apuntar /a.punˈta/ /a.punˈtaɾ/ v
atase
Subjectar alguna cosa provisionalment amb puntes o claus.
bidik
Dirigir la punta de l'arma en posició de disparar.
menunjuk
Assenyalar o indicar.
(petanca, botxes) Llançar una bola tan a prop com sigui possible d'una altra bola o del bolig sense provocar-ne el desplaçament.
mengembus
(teatre) Llegir l'apuntador allò que els actors han de recitar.

apunyalar /a.pu.ɲaˈɫa/ /a.pu.ɲaˈɫaɾ/ /ə.pu.ɲəˈɫa/ v
tikam

apunyegar /a.pu.ɲeˈɣa/ /a.pu.ɲeˈɣaɾ/ /ə.pu.ɲəˈɣa/ v
pukul

apàtic /aˈpa.tik/ /əˈpa.tik/ adj masc
apatis

apèndix vermiforme n masc
apendiks

apòstol /aˈpɔs.toɫ/ /əˈpɔs.toɫ/ /əˈpɔs.tuɫ/ n masc
rasul

aquarel·la /a.kwaˈɾɛ.ɫa/ /a.kwaˈɾɛ.ɫɛ/ /a.kwaˈɾɛɫ.ɫa/ /ə.kwəˈɾɛ.ɫə/ /ə.kwəˈɾɛɫ.ɫə/ n fem
cat air

aquarel·lar /a.kwa.ɾeɫˈɫa/ /a.kwa.ɾeɫˈɫaɾ/ /a.kwa.ɾeˈɫa/ /ə.kwə.ɾəɫˈɫa/ /ə.kwə.ɾəˈɫa/ v
akuarel

aquari /aˈkwa.ɾi/ /əˈkwa.ɾi/ n masc
akuarium
Recipient per contenir peixos en captivitat, usualment més gros que una peixera.

aqueix /aˈkejʃ/ /aˈkeʃ/ /əˈkəʃ/ /əˈkɛʃ/ adj masc
itu
(poc usat) Demostratiu de proximitat en l’espai o el temps en referència a la segona persona.

aqueix /aˈkejʃ/ /aˈkeʃ/ /əˈkəʃ/ /əˈkɛʃ/ pronoun
itu
(poc usat) Aqueixa cosa.

aquell /aˈkeʎ/ /əˈkeʎ/ /əˈkəʎ/ /əˈkɛʎ/ adj
yang
Demostratiu de llunyania usat per mostrar que el fet referit és a una certa distància de l'emissor del missatge.

aquest /aˈkest/ /aˈket/ /əˈkəst/ /əˈkət/ /əˈkɛst/ /əˈkɛt/ adj masc
ini
Demostratiu de proximitat en l’espai, el temps o el discurs respecte a la primera persona o la segona persona.

aquietar /a.ki.eˈta/ /a.ki.eˈtaɾ/ /ə.ki.əˈta/ v
menenangkan

aquissar /a.kiˈsa/ /a.kiˈsaɾ/ /ə.kiˈsa/ v
atur

aquí /aˈki/ adv
sini
En aquest o aqueix lloc, indicant proximitat respecte a la primera persona o a la segona persona.

aqüífer /aˈkwi.feɾ/ /əˈkwi.fər/ n masc
akuifer

ara /ˈa.ɾa/ adv
sekarang saat ini

arada /aˈɾa.ða/ /əˈɾa.ðə/ n fem
bajak

aram /aˈɾam/ /əˈɾam/ n masc
tembaga
Coure treballat en diferents formes per a objectes.
(obsolet) Conjunt d’atuells de cuina, tradicionalment de coure.

arameu /a.ɾaˈmɛw/ /ə.ɾəˈmɛw/ n masc
bahasa aram
(només en singular) Llengua i conjunt de dialectes semítics nord-occidentals del Pròxim Orient, que inclou:
La llengua de Jesús de Natzaret, o judeopalestí.

aranya /əˈɾa.ɲə/ n fem
laba-laba labah
Invertebrat artròpode de l’ordre dels araneids adaptat al medi aeri, amb vuit potes i un parell de quelícers modificats en ullals capaços d'injectar verí.

arbitrari /aɾ.βiˈtɾa.ɾi/ /ər.biˈtɾa.ɾi/ adj masc
apa saja
Relatiu, depenent o pertanyent a l'arbitri, als àrbitres o a l'arbitració.

arbre /ˈa.bɾe/ /ˈar.bɾə/ /ˈaɾ.bɾe/ n masc
pohon pokok
(botànica) Vegetal superior que consta d'arrel, tronc i fulles.
pohon
(informàtica) Representació d'una estructura de dades constituïda per una sèrie de nodes relacionats jeràrquicament entre si, de manera que hi ha un únic node que fa d'arrel de l'estructura i que cada altre node procedeix d'un sol node immediatament anterior en la jerarquia.

arbust /aɾˈbust/ n masc
belukar

arc n masc
busur
Arma consistent en una corda tensada que llença una fletxa.

arc de Sant Martí /ˌaɾɡ.deˌzam.maɾˈti/ n masc
pelangi

arcaic /aɾˈkajk/ /ərˈkajk/ adj masc
arkais

arcaisme /aɾ.kaˈiz.me/ /ər.kəˈiz.mə/ n masc
arkaisme
En una llengua, paraula o expressió considerada antiquada, en desús.

arcà /aɾˈka/ /ərˈka/ n masc
keajaiban

ardit /aɾˈðit/ /ərˈdit/ adj masc
menerjang
Valent i agosarat.

ardit /aɾˈðit/ /ərˈdit/ n masc
akal
Estratagema elaborat per a aconseguir quelcom, sovint per enganyar l'enemic.

arena /aˈɾe.na/ /əˈɾə.nə/ /əˈɾɛ.nə/ n fem
gelanggang
Part central d'un amfiteatre o similar on té lloc un espectacle i originalment era de sorra.

areng /aˈɾeŋ/ /aˈɾeŋk/ /əˈɾəŋk/ /əˈɾɛŋ/ /əˈɾɛŋk/ n masc
ikan haring
Peix semblant a la sardina, però més gros. (Clupea harengus)

argent /arˈd͡ʒen/ /aɾˈd͡ʒen/ /ərˈʒen/ /əɾˈʒent/ n masc
perak

argentar /ar.d͡ʒenˈta/ /aɾ.d͡ʒenˈta/ /aɾ.d͡ʒenˈtaɾ/ /ər.ʒənˈta/ v
perak
Guarnir alguna cosa amb plata.
Donar color semblant al de la plata.

argila /aɾˈd͡ʒi.ɫa/ /ərˈʒi.ɫə/ n fem
lempung

argot /aɾˈɣɔt/ /ərˈɡɔt/ n masc
slang

argument /ar.ɣuˈmen/ /aɾ.ɣuˈmen/ /aɾ.ɣuˈment/ /ər.ɡuˈmen/ /ər.ɣuˈmen/ /əɾ.ɣuˈment/ n masc
argumen

argumentació n fem
argumentasi

argó /ərˈɡo/ n masc
argon

aristòcrata /a.ɾisˈtɔ.kɾa.ta/ /ə.ɾisˈtɔ.kɾə.tə/ n neut
aristokrasi

aritmètica /a.ɾidˈmɛ.ti.ka/ n fem
aritmetika

arma /ˈaɾ.ma/ n fem
senjata
Eina destinada a atacar o a defensar d'un atac.

arma de destrucció massiva n fem
senjata pemusnah massal
Arma que comparada amb les armes convencionals té capacitat de mortaldat molt superior. En especial es refereix a les nuclears, biològiques i químiques.

armada /aɾˈma.ða/ /ərˈma.ðə/ n fem
armada

armadillo /aɾ.maˈði.ʎo/ /ər.məˈði.ʎu/ /əɾ.məˈði.ʎo/ n masc
armadilo

armadura /aɾ.maˈðu.ɾa/ /ər.məˈðu.ɾə/ n fem
zirah
Vestit metàl·lic que cobreix un soldat complet o, si més no, les parts més vitals i que té com objectiu protegir-lo.

armar /arˈma/ /aɾˈma/ /aɾˈmaɾ/ /ərˈma/ v
mengokang
Proveir d'armes ofensives o defensives.
(handbol, pilota basca) Disposar el braç en la postura adequada per fer un llançament.
menyunting
Compondre diferents peces de manera que el conjunt s'aguanti dret i es pugui usar.

armari /aɾˈma.ɾi/ n masc
almari

armari de paret n masc
lemari

armilla /aɾˈmi.ʎa/ /ərˈmi.ʎə/ n fem
rompi

arna /ˈar.nə/ /ˈaɾ.na/ n fem
gegat ngengat
Insecte lepidòpter, generalment nocturn.

aroma /aˈɾo.ma/ /əˈɾo.mə/ n
aroma

arpa /ˈaɾ.pa/ n fem
harpa

arpar /arˈpa/ /aɾˈpa/ /aɾˈpaɾ/ /ərˈpa/ v
cakar
Donar arpades.

arpó /aɾˈpo/ /ərˈpo/ n masc
tempuling

arquebisbe /aɾ.keˈbiz.be/ /ər.kəˈβiz.bə/ n masc
uskup agung

arqueologia /ar.ke.o.ɫoˈʒi.a/ /aɾ.ke.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ər.kə.u.ɫuˈʒi.ə/ /əɾ.kə.o.ɫoˈʒi.ə/ n fem
arkeologi

arquer /arˈke/ /aɾˈkeɾ/ /ərˈke/ n masc
pemanah
Aquell que dispara fletxes amb un arc.

arqueòleg /aɾ.keˈɔ.ɫek/ n masc
arkeolog

arquitecte /aɾ.kiˈtɛk.te/ n masc
arsitek

arquitectura /aɾ.ki.tekˈtu.ɾa/ n fem
arsitektur ilmu bangunan
Disciplina que estudia el disseny i construcció dels edificis i el paisatge urbà.

arracada /a.raˈka.ða/ /ə.rəˈka.ðə/ n fem
subang anting-anting

arraconar /a.ra.koˈna/ /a.ra.koˈnaɾ/ /ə.rə.koˈna/ /ə.rə.kuˈna/ v
mengabaikan
Deixar per inútil, no fer-li cas.

arrambar /a.ramˈba/ /a.ramˈbaɾ/ /ə.rəmˈba/ v
mendekati
Posar coses juntes a un costat.

arramellar /a.ra.meˈʎa/ /a.ra.meˈʎaɾ/ /ə.rə.məˈʎa/ v
gugus
Reunir-se en grups, de forma semblant als ramells.

arran /aˈran/ adv
akar
A nivell de l'arrel o de la base.
dekat
Molt a prop d'una altra cosa.

arran de preposition
dekat
A tocar, ben a prop, a la vora.
akibat
Com a conseqüència de.

arranjament /a.ran.d͡ʒaˈmen/ /a.ran.d͡ʒaˈment/ /ə.rən.ʒəˈmen/ /ə.rən.ʒəˈment/ n masc
aransemen

arraïmar-se /a.ra.iˈmaɾ.se/ /ə.rə.i.mərˈsə/ /ə.rə.iˈmar.sə/ /ə.rə.iˈmaɾ.sə/ v
gugus

arrebossar /a.re.boˈsaɾ/ /a.re.βoˈsa/ /ə.rə.boˈsa/ /ə.rə.buˈsa/ /ə.rə.βuˈsa/ v
plester
Cobrir una part d'una construcció, normalment parets i sostres, amb material d'obra (guix, ciment, etc).

arreglar /a.reɡˈɡɫa/ /a.reˈɣɫa/ /a.reˈɣɫaɾ/ /ə.rəɡˈɡɫa/ /ə.rəˈɣɫa/ v
membereskan
Posar les coses en regla.

arrel /aˈrɛɫ/ n fem
akar
Part baixa dels vegetals mitjançant la qual estan subjectes a terra i obtenen nutrients.

arrel quadrada n fem
akar kuadrat

arremetre /a.reˈme.tɾe/ /ə.rəˈmə.tɾə/ /ə.rəˈmɛ.tɾə/ v
anfal

arrencar /a.reŋˈka/ /a.reŋˈkaɾ/ /ə.rəŋˈka/ v
menjalankan
Començar bruscament amb esforç.

arrendar /a.renˈda/ /a.renˈdaɾ/ /ə.rənˈda/ v
menyewa

arrenglerar /a.reŋ.ɡɫeˈɾa/ /a.reŋ.ɡɫeˈɾaɾ/ /ə.rəŋ.ɡɫəˈɾa/ v
berbaris

arreplegar /a.re.pɫeˈɣa/ /a.re.pɫeˈɣaɾ/ /ə.rə.pɫəˈɣa/ v
mengumpulkan
Recollir i reunir coses disperses.

arrest /aˈrest/ /əˈrest/ n masc
penangkapan

arrestar /a.resˈta/ /a.resˈtaɾ/ /ə.rəsˈta/ v
berhenti

arribada /a.riˈba.ða/ n fem
kedatangan
Acció d'arribar o allò que ha arribat.

arribar /a.riˈbaɾ/ /a.riˈβa/ v
datang
Anar a la destinació, acabar el moviment.

arrimar /a.riˈma/ /a.riˈmaɾ/ /ə.riˈma/ v
bawa
Acostar una cosa prop d'una altra.

arrinxar /a.riɲˈt͡ʃa/ /a.riɲˈt͡ʃaɾ/ /ə.riɲˈʃa/ v
dekat

arriscar /a.risˈka/ /a.risˈkaɾ/ /ə.risˈka/ v
risiko

arrodonir /a.ro.ðoˈni/ /a.ro.ðoˈniɾ/ /ə.ro.ðoˈni/ /ə.ru.ðuˈni/ v
melempengkan
Fer rodona una cosa.
(matemàtiques) Aproximar un nombre a un altre proper més simple.
babak
Completar a una forma més acabada.

arroentar /a.ro.enˈta/ /a.ro.enˈtaɾ/ /ə.ro.ənˈta/ /ə.ru.ənˈta/ v
membakar

arrogant /a.roˈɣan/ /a.roˈɣant/ /ə.roˈɣant/ /ə.ruˈɣan/ adj
angkuh

arronsar /a.ronˈsa/ /a.ronˈsaɾ/ /ə.ronˈsa/ /ə.runˈsa/ v
kontrak
Reduir l'allargada, contraure especialment parts del cos.

arrosar /a.roˈza/ /a.roˈzaɾ/ /ə.roˈza/ /ə.ruˈza/ v
menyiram

arrossar /a.roˈsa/ /a.roˈsaɾ/ /ə.roˈsa/ /ə.ruˈsa/ n masc
sawah

arrossera /a.roˈse.ɾa/ /ə.roˈse.ɾə/ /ə.ruˈse.ɾə/ n fem
penanak nasi

arrufar /a.ruˈfa/ /a.ruˈfaɾ/ /ə.ruˈfa/ v
mengernyitkan
Fer el gest de contraure la cara, mostrant arrugues, en senyal de desgrat o fàstic.

arrumbar /a.rumˈba/ /a.rumˈbaɾ/ /ə.rumˈba/ v
bawa

arrupir /a.ruˈpi/ /a.ruˈpiɾ/ /ə.ruˈpi/ v
meringkuk

arrusquerar /a.rus.keˈɾa/ /a.rus.keˈɾaɾ/ /ə.rus.kəˈɾa/ v
berbaris

arruïnar /a.ru.iˈna/ /a.ru.iˈnaɾ/ /ə.ru.iˈna/ v
puing
Esfondrar una construcció deixant-la en ruïna.
(figuradament) Espatllar o fer perdre tota la fortuna o riquesa.

arròs /aˈrɔs/ n masc
padi beras

arsènic /ərˈsɛ.nik/ n masc
arsen

art n
seni
Creació humana que intenta expressar o generar sensacions i sentiments.

artefacte /aɾ.teˈfak.te/ n masc
alat

artell /aɾˈteʎ/ /ərˈteʎ/ n masc
buku jari

arteritis /aɾ.teˈɾi.tis/ /ər.təˈɾi.tis/ n fem
arteritis

artesania /aɾ.te.zaˈni.a/ /əɾ.tə.zaˈni.ə/ n fem
kriya

artesà /aɾ.teˈza/ n masc
tukang
Persona que produeix objectes d'art manual.

article /aɾˈti.kɫe/ n masc
artikel pasal
En gramàtica, determinant, mot o afix, que acompanya un sintagma nominal per especificar-ne el gènere, el nombre i el tipus (conegut o desconegut, personal o no). La forma afixa de l'article no és pròpia del català.
Bloc d'informació referit a un mateix tema que forma part d'una publicació periòdica.

articulació /aɾ.ti.ku.ɫa.siˈo/ n fem
artikulasi
Acció o efecte d'articular.
sendi
Part del cos que uneix dos ossos permetent-ne el moviment.

artificial /aɾ.ti.fi.siˈaɫ/ /ər.ti.fi.siˈaɫ/ adj
artifisial

artigar /ar.tiˈɣa/ /aɾ.tiˈɣa/ /aɾ.tiˈɣaɾ/ /ər.tiˈɣa/ v
babat

artilleria /aɾ.ti.ʎeˈɾi.a/ /ər.ti.ʎəˈɾi.ə/ n fem
artileri

artista /aɾˈtis.ta/ /aɾˈtis.te/ /ərˈtis.tə/ n neut
artis seniman

artritis /aɾˈtɾi.tis/ /ərˈtɾi.tis/ n fem
pirai

artrosi /aɾˈtɾɔ.zi/ /ərˈtɾɔ.zi/ n fem
osteoartritis

artèria /aɾˈtɛ.ɾi.a/ n fem
pembuluh nadi arteri
(anatomia) Vas sanguini que distribueix la sang des del cor.

artístic /aɾˈtis.tik/ /ərˈtis.tik/ adj masc
seniah

arxipèlag /aɾ.t͡ʃiˈpɛ.ɫak/ n masc
kepulauan

arxiu /aɾˈt͡ʃiw/ n masc
arsip
Lloc de conservació i consulta de documentació.

arxivar /ar.t͡ʃiˈβa/ /aɾ.t͡ʃiˈvaɾ/ /aɾ.t͡ʃiˈβa/ /əɾ.ʃiˈva/ v
mengarsipkan

arítmia /aˈrid.mi.a/ /əˈrid.mi.ə/ n fem
aritmia

as /ˈas/ n masc
as
(jocs de cartes) Carta de cada coll de la baralla marcada amb el número 1 o la lletra A i que en molts jocs trumfa.
Persona excel·lent en una activitat.

asbest /azˈbest/ /əzˈbest/ n masc
asbes

ascendir /a.senˈdi/ /a.senˈdiɾ/ /ə.sənˈdi/ /əs.sənˈdi/ v
naik
Anar cap amunt.

ascensor /a.senˈso/ /a.senˈsoɾ/ /əs.sənˈso/ n masc
lift

ascla /ˈas.kɫa/ /ˈas.kɫə/ n fem
sumbu
Tros de fusta trencat de forma irregular.

ascètic /aˈsɛ.tik/ /əsˈsɛ.tik/ /əˈsɛ.tik/ adj masc
asketis

ase /ˈa.zə/ n masc
keledai
(mamífer) Mamífer més petit que el cavall usat com a bèstia de càrrega (Equus asinus).

asfalt /asˈfaɫ/ /asˈfaɫt/ /əsˈfaɫ/ /əsˈfaɫt/ n masc
aspal

asfaltar /as.faɫˈta/ /as.faɫˈtaɾ/ /əs.fəɫˈta/ v
aspal

asil /aˈziɫ/ /əˈziɫ/ n masc
suaka
Lloc protegit per als perseguits.

asilar /a.ziˈɫa/ /a.ziˈɫaɾ/ /ə.ziˈɫa/ v
pelabuhan

asma /ˈaz.ma/ n fem
asma

aspergil·losi /as.peɾ.d͡ʒiɫˈɫɔ.zi/ /as.peɾ.d͡ʒiˈɫɔ.zi/ /əs.pər.ʒiɫˈɫɔ.zi/ /əs.pər.ʒiˈɫɔ.zi/ /əs.pəɾ.ʒiɫˈɫɔ.zi/ n fem
aspergilosis

aspergir /as.perˈd͡ʒi/ /as.peɾˈd͡ʒi/ /as.peɾˈd͡ʒiɾ/ /əs.pərˈʒi/ v
meletis

aspiració n fem
aspirasi

aspiradora /as.pi.ɾaˈðo.ɾa/ /əs.pi.ɾəˈðo.ɾə/ n fem
penghisap debu

aspirar /as.piˈɾa/ /as.piˈɾaɾ/ /əs.piˈɾa/ v
menuntut
(intransitiu) Tenir l’esperança o la possibilitat d’aconseguir alguna cosa.
(transitiu) Fer entrar aire als pulmons.

aspre /ˈas.pɾe/ /ˈas.pɾə/ adj masc
kasar
De superfície irregular que provoca un tacte desagradable.

assabentar /a.sa.benˈtaɾ/ /a.sa.βenˈta/ /ə.sə.βənˈta/ v
mempengaruhi

assaborir /a.sa.boˈɾiɾ/ /a.sa.βoˈɾi/ /ə.sə.boˈɾi/ /ə.sə.buˈɾi/ v
menikmati
Apreciar bé el sabor.

assaig /aˈsat͡ʃ/ n masc
esai
Acció que serveix per posar a prova una idea.
Representació d'un espectacle (obra teatral, concert, òpera, castells), sense públic, per a preparar la seva estrena.
mencicipi
(rugbi) Tocat a terra executat a la zona d'assaig contrària.

assajar /a.saˈd͡ʒa/ /a.saˈd͡ʒaɾ/ /a.saˈʒa/ /ə.səˈd͡ʒa/ /ə.səˈʒa/ v
coba

assamès /a.saˈmes/ /ə.səˈməs/ /ə.səˈmɛs/ adj masc
bahasa Assam
Relatiu a l'Assam, la seva cultura o la llengua.

assamès /a.saˈmes/ /ə.səˈməs/ /ə.səˈmɛs/ n masc
bahasa Assam
Natural de l'Assam, estat de l'Índia.
(només en singular) Llengua indoària oriental parlada a l'Assam.

assaonar /a.sa.oˈna/ /a.sa.oˈnaɾ/ /ə.sə.oˈna/ /ə.sə.uˈna/ v
menyamak
Parlant de les pells, picar-les, treure d'elles el greix i el pèl, posant-les en disposició de servir per els diferents usos que se'n fan d'elles.
bumbu
Afegir ingredients per fer el menjar més saborós.

assassinar /a.sa.siˈna/ /a.sa.siˈnaɾ/ v
membunuh

assassinat /a.sa.siˈnat/ /ə.sə.siˈnat/ n masc
pembunuhan

assassí /a.saˈsi/ /ə.səˈsi/ n masc
pembunuh
Persona que lleva la vida a una altra amb premeditació i traïdoria.

assecar /a.seˈka/ /a.seˈkaɾ/ /ə.səˈka/ v
kering
Llevar la humitat interior; deixar sec, sense aigua.

assedegat /a.se.ðeˈɣat/ /ə.sə.ðəˈɣat/ adj masc
haus
Que té set, que desitja beure; sedegós.

assemblea /a.semˈbɫe.a/ /ə.səmˈbɫɛ.ə/ n fem
perakitan

assentament /a.sen.taˈmen/ /a.sen.taˈment/ /ə.sən.təˈmen/ /ə.sən.təˈment/ n masc
permukiman

assentar /a.senˈta/ /a.senˈtaɾ/ /ə.sənˈta/ v
duduk
Posar en una situació estable.

assessorament n masc
konseling

assessorament psicopedagògic n masc
konseling

assessorar /a.se.soˈɾa/ /a.se.soˈɾaɾ/ /ə.sə.soˈɾa/ /ə.sə.suˈɾa/ v
menasehat

assestar /a.sesˈta/ /a.sesˈtaɾ/ /ə.səsˈta/ v
serang

assetiar /a.se.tiˈa/ /a.se.tiˈaɾ/ /ə.sə.tiˈa/ v
duduk

assetjament sexual n masc
pelecehan seksual

assetjar /a.seˈd͡ʒa/ /a.seˈd͡ʒaɾ/ v
mengepung
Encerclar una plaça forta per combatre-la.

asseure /aˈsɛw.ɾe/ v
duduk

assidu /aˈsi.ðu/ /əˈsi.ðu/ adj masc
atur

assignatura /a.siŋ.naˈtu.ɾa/ /a.siɡ.naˈtu.ɾa/ n fem
bahan

assimilació /a.si.mi.ɫa.siˈo/ /ə.si.mi.ɫə.siˈo/ n fem
asimilasi
(sociologia) Procés pel qual una persona o un col·lectiu s'incorpora a una altra cultura, generalment dominant, n'adopta els senyals identitaris i alhora va abandonant els de la seva cultura d'origen.
(psicologia) Procés consistent a incorporar un objecte o les seves propietats a un esquema mental o estructura cognitiva.

assimilar /a.si.miˈɫa/ /a.si.miˈɫaɾ/ /ə.si.miˈɫa/ v
asimilasi
Fer que dues coses siguin similars.

assistent /a.sisˈten/ /a.sisˈtent/ /ə.sisˈten/ /ə.sisˈtent/ n masc
asisten

assistir /a.sisˈti/ /a.sisˈtiɾ/ v
hadir

assistència /a.sisˈtɛn.si.a/ n fem
asisten
(hoquei sobre gel) Punt anotat a l'estadística de rendiment d'un jugador que ha fet una passada decisiva per a la consecució d'un gol.

associació /a.so.si.a.siˈo/ /ə.so.si.ə.siˈo/ /ə.su.si.ə.siˈo/ n fem
asosiasi

assolir /a.soˈɫi/ /a.soˈɫiɾ/ /ə.soˈɫi/ /ə.suˈɫi/ v
capai
Aconseguir alguna cosa.

assossegar /a.so.seˈɣa/ /a.so.seˈɣaɾ/ /ə.so.səˈɣa/ /ə.su.səˈɣa/ v
menenangkan

assot /aˈsɔt/ /əˈsɔt/ n masc
balas membentak

assotar /a.soˈta/ /a.soˈtaɾ/ /ə.soˈta/ /ə.suˈta/ v
mencambuk

assumpte /aˈsum.te/ /əˈsum.tə/ n masc
emisi
Tema o argument d'una obra.

assut /aˈsut/ /əˈsut/ n masc
bendungan
Resclosa de baixa alçada feta en rierols i rius per evitar el pas d'aigua, fer pujar el nivell i permetre'n la canalització.

ast /ˈast/ n masc
ludah

asterisc /as.teˈɾisk/ /əs.təˈɾisk/ n masc
bintang

asteroide /as.teˈɾɔj.ðe/ /əs.təˈɾɔj.ðə/ n masc
asteroid

astrologia /as.tɾo.ɫoˈʒi.a/ /əs.tɾu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
astrologi

astronauta /ˌas.tɾoˈnaw.ta/ /ˌas.tɾoˈnaw.tə/ /ˌas.tɾuˈnaw.tə/ n neut
antariksawan

astronomia /as.tɾo.noˈmi.a/ /əs.tɾo.noˈmi.ə/ /əs.tɾu.nuˈmi.ə/ n fem
astronomi

astruc /asˈtɾuk/ /əsˈtɾuk/ adj masc
pemujur
Protegit per un astre.

astròleg /asˈtɾɔ.ɫek/ n masc
astrolog

astrònom /asˈtɾɔ.nom/ /əsˈtɾɔ.nom/ /əsˈtɾɔ.num/ n masc
astronom

atac /aˈtak/ /əˈtak/ n masc
serangan
En un combat, cadascuna de les escomeses que realitza un dels bàndols.
anfal
(esports de raqueta) Acció i efecte de tornar una pilota amb la intenció d'aconseguir la iniciativa del punt en joc.

atacar /a.taˈka/ /a.taˈkaɾ/ /ə.təˈka/ v
anfal
Donar el primer cop en una lluita, dirigir-se violentament a algú.

ataconar /a.ta.koˈna/ /a.ta.koˈnaɾ/ /ə.tə.koˈna/ /ə.tə.kuˈna/ v
perbaikan
Posar tacons al calçat, adobar-lo.
remas
Comprimir una cosa dins d’una altra.

atalaiar /a.ta.ɫaˈja/ /a.ta.ɫaˈjaɾ/ /ə.tə.ɫəˈja/ v
pemindaian

atansar /a.tanˈsa/ /a.tanˈsaɾ/ /ə.tənˈsa/ v
mendekati

atapeït /a.ta.peˈit/ /ə.tə.pəˈit/ adj masc
bunting

atarantar /a.ta.ɾanˈta/ /a.ta.ɾanˈtaɾ/ /ə.tə.ɾənˈta/ v
bego
(barceloní) Bullir en el cap idees impossibles.

ataronjat /a.ta.ɾoɲˈd͡ʒat/ /ə.tə.ɾoɲˈʒat/ /ə.tə.ɾuɲˈʒat/ adj masc
jingga

ateisme /a.teˈiz.me/ n masc
ateisme

atemptar /a.temˈta/ /a.temˈtaɾ/ /ə.təmˈta/ v
coba

atemptat /a.temˈtat/ /ə.təmˈtat/ n masc
anfal

atenció /a.ten.siˈo/ n fem
kepedulian
Capacitat de concentrar l'activitat mental d'una manera sostinguda en un objecte o en una tasca concreta.

atent /aˈten/ /aˈtent/ /əˈten/ /əˈtent/ adj masc
sopan
Que té atencions, amable, servicial.

atenuar /a.te.nuˈa/ /a.te.nuˈaɾ/ /ə.tə.nuˈa/ v
meredam

aterrar /a.teˈra/ /a.teˈraɾ/ /ə.təˈra/ v
mendarat

ateu /aˈtɛw/ adj masc
ateis

atjeh /aˈt͡ʃe/ n masc
bahasa Aceh
Llengua malaiopolinèsia pròpia de l'antic sultanat d'Atjeh, al nord-oest de l'illa de Sumatra.

atles /ˈad.ɫes/ /ˈaɫ.ɫes/ n masc
atlas
Col·lecció de mapes.
(anatomia) Primera vèrtebra cervical que sosté el cap.

atleta /adˈɫe.ta/ /aɫˈɫe.ta/ /əɫˈɫɛ.tə/ n neut
atlet

atletisme /ad.ɫeˈtiz.me/ /aɫ.ɫeˈtiz.me/ n masc
atletik

atmosfera /ad.mosˈfe.ɾa/ /əd.mosˈfe.ɾə/ /əd.musˈfe.ɾə/ n fem
atmosfer
Capa exterior d'un cos celeste, en especial la terra, formada per gasos.

atracador /a.tɾa.kaˈðo/ /a.tɾa.kaˈðoɾ/ /ə.tɾə.kəˈðo/ n masc
begal

atracar /a.tɾaˈka/ /a.tɾaˈkaɾ/ /ə.tɾəˈka/ v
memelas
(nàutica) Apropar una nau a un lloc, un moll, una ribera, una altra nau, i amarrar-la.
rampok
Forçar una persona o diverses persones a donar el que porten o el que tenen en aquell moment.

atracció /a.tɾak.siˈo/ /ə.tɾək.siˈo/ n fem
atraksi

atrafegar-se /a.tɾa.feˈɣaɾ.se/ /ə.tɾə.fə.ɣərˈsə/ /ə.tɾə.fəˈɣar.sə/ /ə.tɾə.fəˈɣaɾ.sə/ v
ramai

atrapar /a.tɾaˈpa/ /a.tɾaˈpaɾ/ /ə.tɾəˈpa/ v
sambut

atribuir /a.tɾi.buˈiɾ/ /a.tɾi.βuˈi/ /ə.tɾi.βuˈi/ v
atribut

atropellar /a.tɾo.peˈʎa/ /a.tɾo.peˈʎaɾ/ /ə.tɾo.pəˈʎa/ /ə.tɾu.pəˈʎa/ v
melindas

atrotinar /a.tɾo.tiˈna/ /a.tɾo.tiˈnaɾ/ /ə.tɾo.tiˈna/ /ə.tɾu.tiˈna/ v
sampah

atuell /a.tuˈeʎ/ n masc
kapal

atur /aˈtuɾ/ n masc
pengangguran
Situació en què la persona no té feina i no pot guanyar-se la vida.

aturada /a.tuˈɾa.ða/ n fem
henti
Acció i efecte d’aturar o aturar-se.
menghemat
(esports de pilota) Acció d'interceptar la pilota, la bola o el disc per evitar un gol.

aturall /a.tuˈɾaʎ/ /ə.tuˈɾaj/ /ə.tuˈɾaʎ/ n masc
halangan

aturar /a.tuˈɾa/ /a.tuˈɾaɾ/ v
berhenti
Detenir, fer parar.

atxa /ˈa.t͡ʃa/ /ˈa.t͡ʃə/ n fem
kapak
Ciri llarg i gruixut de figura quadrada i amb quatre blens.
Tipus de destral usada com a arma defensiva pels cavallers en la lluita a peu.

atxul·lar /a.t͡ʃuɫˈɫa/ /a.t͡ʃuɫˈɫaɾ/ /a.t͡ʃuˈɫa/ /ə.t͡ʃuɫˈɫa/ /ə.t͡ʃuˈɫa/ v
mencuri
(menorquí) Prendre amb engany.

atzabeja /a.d͡zaˈbe.d͡ʒa/ /a.d͡zaˈβe.ʒa/ /ə.d͡zəˈbə.ʒə/ /ə.d͡zəˈbɛ.ʒə/ /ə.d͡zəˈβɛ.ʒə/ n fem
jet

atzar /aˈd͡zaɾ/ /əˈd͡za/ /əˈd͡zar/ n masc
acak

atzembla /aˈd͡zem.bɫa/ /əˈd͡zəm.bɫə/ /əˈd͡zɛm.bɫə/ n fem
bagal

atzufar /a.d͡zuˈfa/ /a.d͡zuˈfaɾ/ /ə.d͡zuˈfa/ v
kena

atzur /əˈd͡zur/ n masc
biru langit

atàxia /aˈtak.si.a/ /əˈtak.si.ə/ n fem
ataksia

atènyer /aˈte.ɲe/ /aˈte.ɲeɾ/ /əˈtə.ɲə/ /əˈtɛ.ɲə/ v
capai

au Interjection
ayo
Vinga, som-hi, apa.

audició /aw.ði.siˈo/ /əw.ði.siˈo/ n fem
mendengar
Acció d’oir.

audiovisual /ˌaw.ði.o.vi.zuˈaɫ/ /ˌaw.ði.o.βi.zuˈaɫ/ /ˌaw.ði.u.vi.zuˈaɫ/ /ˌaw.ði.u.βi.zuˈaɫ/ adj
audiovisual
Relatiu a l'audició i a la visió alhora.

audiovisual /ˌaw.ði.o.vi.zuˈaɫ/ /ˌaw.ði.o.βi.zuˈaɫ/ /ˌaw.ði.u.vi.zuˈaɫ/ /ˌaw.ði.u.βi.zuˈaɫ/ n masc
audiovisual
Material didàctic, informatiu, etc., constituït per un enregistrament visual i un d'auditiu integrats.

audiència /aw.ðiˈɛn.si.a/ /əw.ðiˈɛn.si.ə/ n fem
khalayak
Invitació per exposar les demandes d'algú.
Òrgan d'administració de justícia, generalment referit a una instància superior o per un territori concret.
Total de persones que veuen o escolten un programa de televisió o ràdio.

audiòfon /aw.ðiˈɔ.fon/ /əw.ðiˈɔ.fon/ /əw.ðiˈɔ.fun/ n masc
alat bantu dengar

augment /awɡˈmen/ /awˈment/ /əwɡˈmen/ /əwɡˈment/ n masc
kenaikan

aula /ˈaw.la/ /ˈaw.ɫə/ n fem
ruang kelas

aula taller n fem
bengkel

aureolar /aw.ɾe.oˈɫa/ /aw.ɾe.oˈɫaɾ/ /əw.ɾə.oˈɫa/ /əw.ɾə.uˈɫa/ v
nimbus

auricular /aw.ɾi.kuˈɫaɾ/ /əw.ɾi.kuˈɫar/ n masc
penyuara kuping

aurora /awˈɾo.ɾa/ /əwˈɾo.ɾə/ n fem
fajar

aurícula /awˈɾi.ku.ɫa/ /əwˈɾi.ku.ɫə/ n fem
atrium
Cadascuna de les dues cavitats de la part superior del cor.

autenticitat /aw.ten.ti.siˈtat/ /əw.tən.ti.siˈtat/ n fem
autentisitas

autobiografia /ˌaw.to.bi.o.ɣɾaˈfi.a/ /ˌaw.to.bi.o.ɣɾəˈfi.ə/ /ˌaw.tu.bi.u.ɣɾəˈfi.ə/ /ˌaw.tu.βi.u.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
autobiografi

autobuser /ˌaw.to.buˈze/ /ˌaw.to.buˈzeɾ/ /ˌaw.to.βuˈze/ /ˌaw.tu.buˈze/ /ˌaw.tu.βuˈze/ n masc
pengemudi bus

autobús /ˌaw.toˈbus/ /ˌaw.tuˈbus/ n masc
bus bis

autobús escolar n masc
bus sekolah

autocar /ˌaw.toˈkaɾ/ /ˌaw.tuˈkar/ n masc
bus besar

autoclau /ˌaw.toˈkɫaw/ /ˌaw.tuˈkɫaw/ n fem
autoklaf

autodidacte /ˌaw.to.ðiˈðak.te/ /ˌaw.to.ðiˈðak.tə/ /ˌaw.tu.ðiˈðak.tə/ n masc
autodidak

autogol /ˌaw.toˈɣɔɫ/ /ˌaw.tuˈɣɔɫ/ n masc
gol bunuh diri

autografiar /ˌaw.to.ɣɾa.fiˈa/ /ˌaw.to.ɣɾa.fiˈaɾ/ /ˌaw.to.ɣɾə.fiˈa/ /ˌaw.tu.ɣɾə.fiˈa/ v
tanda tangan

automàtic /aw.toˈma.tik/ /əw.toˈma.tik/ /əw.tuˈma.tik/ adj masc
otomatis

autonomia /aw.to.noˈmi.a/ /əw.to.noˈmi.ə/ /əw.tu.nuˈmi.ə/ n fem
otonomi

autoodi /ˌaw.toˈɔ.ði/ /ˌaw.tuˈɔ.ði/ n masc
kebencian diri

autopista /ˌaw.toˈpis.ta/ /ˌaw.toˈpis.tə/ /ˌaw.tuˈpis.tə/ n fem
jalan raya

autor /awˈto/ /awˈtoɾ/ n masc
pengarang

autoritari /aw.to.ɾiˈta.ɾi/ /əw.to.ɾiˈta.ɾi/ /əw.tu.ɾiˈta.ɾi/ adj masc
otoriter

autoritat /aw.to.ɾiˈtat/ /əw.to.ɾiˈtat/ /əw.tu.ɾiˈtat/ n fem
otoritas

autòcrata /awˈtɔ.kɾa.ta/ /əwˈtɔ.kɾə.tə/ n neut
autokrat

autòcton /awˈtɔk.ton/ /əwˈtɔk.tun/ adj masc
bumiputra

autògraf /awˈtɔ.ɣɾaf/ /əwˈtɔ.ɣɾəf/ n masc
tanda tangan

autòmat /awˈtɔ.mat/ /əwˈtɔ.mət/ n masc
otomat

autònom /awˈtɔ.nom/ /əwˈtɔ.nom/ /əwˈtɔ.num/ adj masc
otonom

autòpsia /awˈtɔp.si.a/ /əwˈtɔp.si.ə/ n fem
autopsi

autòtrof /awˈtɔ.tɾof/ /əwˈtɔ.tɾof/ /əwˈtɔ.tɾuf/ adj masc
autotrof

autòtrof /awˈtɔ.tɾof/ /əwˈtɔ.tɾof/ /əwˈtɔ.tɾuf/ n masc
autotrof

auxiliar /awk.si.ɫiˈa/ /awk.si.ɫiˈaɾ/ /əwk.si.ɫiˈa/ /əwk.si.ɫiˈar/ adj
kata kerja bantu
Que col·labora, que ajuda, en un treball, una activitat.

auxiliar /awk.si.ɫiˈa/ /awk.si.ɫiˈaɾ/ /əwk.si.ɫiˈa/ /əwk.si.ɫiˈar/ n neut
asisten
Persona que col·labora o ajuda en un treball, una activitat.

auxiliar /awk.si.ɫiˈa/ /awk.si.ɫiˈaɾ/ /əwk.si.ɫiˈa/ /əwk.si.ɫiˈar/ v
membantu
Ajudar, socórrer, donar auxili.

avall /aˈvaʎ/ /aˈβaʎ/ /əˈvaʎ/ /əˈβaʎ/ adv
bawah

avalotar /a.va.ɫoˈtaɾ/ /a.βa.ɫoˈta/ /ə.və.ɫoˈta/ /ə.və.ɫuˈta/ /ə.βə.ɫuˈta/ v
angkat

avant /aˈvant/ /aˈβan/ /əˈvan/ /əˈvant/ /əˈβan/ Interjection
ayo

avant /aˈvant/ /aˈβan/ /əˈvan/ /əˈvant/ /əˈβan/ adv
maju

avantatge /a.vanˈta.d͡ʒe/ /a.βanˈta.d͡ʒe/ /ə.vənˈta.d͡ʒə/ n masc
cengkeram
Distància o temps que separa el participant situat en primer lloc del qui el segueix en una competició que implica moviment.
maslahat
Qualitats o circumstàncies que donen condició de superioritat a una persona.
(tennis) Fet d'haver guanyat un jugador el primer punt posterior a un iguals.

avantgreen n masc
apron

avantguarda /a.vaŋˈɡwaɾ.ða/ /a.βaŋˈɡwar.ða/ /a.βaŋˈɡwaɾ.ða/ /ə.vəŋˈɡwaɾ.ðə/ n fem
barisan depan
Grup precursor d’un moviment o ideologia de tendència més avançada.

avantpassat /aˌvam.paˈsat/ /aˌβam.paˈsat/ /əˌvam.pəˈsat/ n masc
leluhur

avançada /a.vanˈsa.ða/ /a.βanˈsa.ða/ /ə.vənˈsa.ðə/ /ə.βənˈsa.ðə/ n fem
pramuka
Partida que marxa una certa distància més endavant, especialment una partida de soldats respecte al gros de l'exèrcit.
cengkeram
(beisbol) Acció i efecte d'un corredor de desplaçar-se endavant en direcció a la base següent.

avançar /a.vanˈsaɾ/ /a.βanˈsa/ /ə.vənˈsa/ /ə.βənˈsa/ v
gerak
Moure una cosa en el sentit i direcció que li són propis.
(esports de pilota) Desplaçar-se, un jugador o una línia de jugadors, cap a la porteria, la cistella o la línia d'assaig contrària.
(beisbol) Desplaçar-se endavant, un corredor, en direcció a la base següent.
melebihi
Entre dues o més coses que es mouen aproximadament en el mateix sentit i en la mateixa direcció, la de darrere, aconseguir una posició pel davant de les altres.

avar /aˈvaɾ/ /aˈβar/ /aˈβaɾ/ /əˈvaɾ/ adj masc
kikir

avarícia /a.vaˈɾi.si.a/ /a.βaˈɾi.si.a/ /ə.vəˈɾi.si.ə/ /ə.βəˈɾi.si.ə/ n fem
kerakusan

avatar /a.vaˈtaɾ/ /a.βaˈtar/ /a.βaˈtaɾ/ /ə.vəˈtaɾ/ /ə.βəˈtar/ n masc
avatar

avellana /a.veˈʎa.na/ /a.βeˈʎa.na/ /ə.vəˈʎa.nə/ n fem
bunduk

avenc /aˈveŋk/ /aˈβeŋ/ /əˈvəŋk/ /əˈvɛŋk/ /əˈβɛŋ/ n masc
jurang

avenir /a.veˈniɾ/ /a.βeˈni/ /ə.vəˈni/ /ə.βəˈni/ n masc
masa depan
Temps futur, esdevenidor.

avenir /a.veˈniɾ/ /a.βeˈni/ /ə.vəˈni/ /ə.βəˈni/ v
setuju
(pronominal) Conformar-se.

aventura /a.venˈtu.ɾa/ /a.βenˈtu.ɾa/ /ə.vənˈtu.ɾə/ n fem
petualangan
Una experiència arriscada normalment composta d'esdeveniments inesperats. Una aventura pot constar trobades amb persones, coses o situacions impactants, la realització de metes importants en la vida d'un individu, o un arriscat projecte de negocis.

avenç /aˈvens/ /aˈβens/ /əˈvɛns/ /əˈβɛns/ n masc
kemajuan
Millora respecte d'una situació anterior.

avergonyir /a.veɾ.ɣoˈɲiɾ/ /a.βer.ɣoˈɲi/ /a.βeɾ.ɣoˈɲi/ /ə.vər.ɣuˈɲi/ /ə.vəɾ.ɣoˈɲi/ /ə.βər.ɡuˈɲi/ v
malu
Fer que un altre senti vergonya, fent-li retrets.

averrir /a.veˈriɾ/ /a.βeˈri/ /ə.vəˈri/ /ə.βəˈri/ v
lingkup

aversió /a.veɾ.siˈo/ /a.βer.siˈo/ /a.βeɾ.siˈo/ /ə.vəɾ.siˈo/ /ə.βər.siˈo/ n fem
aversi
Repugnància, envers algú o alguna cosa.

avi /ˈa.vi/ /ˈa.vi/ /ˈa.βi/ n masc
kakek datuk
Progenitor del progenitor, pare del pare o de la mare de qui s'està parlant.

aviastra /a.viˈas.tɾa/ /a.βiˈas.tɾa/ /ə.viˈas.tɾə/ /ə.βiˈas.tɾə/ n fem
nenek tiri

aviastre /a.viˈas.tɾe/ /a.βiˈas.tɾe/ /ə.viˈas.tɾə/ /ə.βiˈas.tɾə/ n masc
kakek tiri

aviat /a.viˈat/ /a.βiˈat/ /ə.viˈat/ /ə.βiˈat/ adv
segera

avinagrar /a.vi.naˈɣɾaɾ/ /a.βi.naˈɣɾa/ /ə.vi.nəˈɣɾa/ /ə.βi.nəˈɣɾa/ v
asam

avinentesa /a.vi.nenˈte.za/ /a.βi.nenˈte.za/ /ə.vi.nənˈtə.zə/ /ə.vi.nənˈtɛ.zə/ /ə.βi.nənˈtɛ.zə/ n fem
kesempatan

avinença /a.viˈnen.sa/ /a.βiˈnen.sa/ /ə.viˈnɛn.sə/ /ə.βiˈnɛn.sə/ n fem
kait
Condicions en una negociació que no troben l'oposició de cap membre.

avinençar-se /a.vi.nenˈsaɾ.se/ /a.βi.nenˈsaɾ.se/ /ə.vi.nən.səɾˈsə/ /ə.βi.nənˈsaɾ.sə/ v
menyetujui

aviram /a.viˈɾam/ /a.βiˈɾam/ /ə.viˈɾam/ /ə.βiˈɾam/ n
unggas

avió /a.viˈo/ /a.βiˈo/ /ə.viˈo/ n masc
pesawat terbang

avorrir /a.voˈriɾ/ /a.βoˈri/ /ə.voˈri/ /ə.vuˈri/ /ə.βuˈri/ v
membosankan
Causar o sentir tedi, avorriment.

avorrit /a.voˈrit/ /a.βoˈrit/ /ə.voˈrit/ /ə.vuˈrit/ /ə.βuˈrit/ adj
bosan

avortament /a.voɾ.taˈment/ /a.βor.taˈmen/ /a.βoɾ.taˈmen/ /ə.voɾ.təˈment/ /ə.vur.təˈmen/ /ə.βur.təˈmen/ n masc
aborsi

avui /aˈvuj/ /aˈβuj/ /əˈvuj/ adv
hari ini
En el dia actual.

avís /aˈvis/ /aˈβis/ /əˈvis/ n masc
advis
Missatge que hom dona a algú o que fa públic.

axioma /ak.siˈo.ma/ /ək.siˈo.mə/ n masc
aksioma

axó /akˈso/ /əkˈso/ n masc
akson

azot /aˈzɔt/ /əˈzɔt/ n fem
zat lemas

aïllant /a.iˈʎan/ /a.iˈʎant/ /ə.iˈʎan/ /ə.iˈʎant/ n masc
isolator

aïllar /a.iˈʎa/ /a.iˈʎaɾ/ /ə.iˈʎa/ v
memencilkan

aïllat /a.iˈʎat/ /ə.iˈʎat/ adj masc
asing

aïrar /a.iˈɾa/ /a.iˈɾaɾ/ /ə.iˈɾa/ v
amarah

babau /baˈbaw/ /bəˈβaw/ adj masc
bodoh

bacina /baˈsi.na/ /bəˈsi.nə/ n fem
baskom

bacora /baˈko.ɾa/ /bəˈko.ɾə/ n fem
albakora

bacoreta ratllada n fem
cakalang

bacteri /bakˈtɛ.ɾi/ n masc
bakteri

bací /baˈsi/ /bəˈsi/ n masc
pispot
gibrella que usaven els barbers per remullar la barba

bacó /baˈko/ /bəˈko/ n masc
daging asap
Penca fina de cansalada.
kotor
Persona que va bruta o que no té cura del seu aspecte físic o moral.

badall /baˈðaʎ/ /bəˈðaj/ /bəˈðaʎ/ n masc
kuap
Inspiració involuntària provocada per la son o per l'avorriment, resultat de badallar.

badallar /ba.ðaˈʎa/ /ba.ðaˈʎaɾ/ /bə.ðəˈja/ /bə.ðəˈʎa/ v
menguap

badar /baˈða/ /baˈðaɾ/ /bəˈða/ v
bedah
Estat distret sense posar atenció allà on caldria.

badia /baˈði.a/ n fem
teluk

badina /baˈði.na/ /bəˈði.nə/ n fem
kolam

badomeries /ba.ðo.meˈɾi.es/ /bə.ðo.məˈɾi.əs/ /bə.ðu.məˈɾi.əs/ n fem
kanard
Notícies falses, faules.

bagot /baˈɣɔt/ /bəˈɣɔt/ n masc
gugus

bagra nassuda n fem
ikan dace

baguejar /ba.ɣeˈd͡ʒa/ /ba.ɣeˈd͡ʒaɾ/ /ba.ɣeˈʒa/ /bə.ɣəˈd͡ʒa/ /bə.ɣəˈʒa/ v
atur
(nàutica) Tirar a la mar una xarxa o palangre que porti bagues o ploms.
memetik
Tenir la roba les costures mig descosides.

bagul /baˈɣuɫ/ /bəˈɣuɫ/ n masc
bagasi

bai /ˈbaj/ adj masc
kapisa

baia /ˈba.ja/ /ˈba.jə/ n fem
beri

baioneta /ba.јuˈne.ta/ /bə.јuˈnɛ.tə/ n fem
sangkur bayonet

baix /ˈbajʃ/ adj masc
hina
De mida inferior a l'ordinària.

baix /ˈbajʃ/ adv
hina
A poca altura.

baix elèctric n masc
gitar bas

baixa /ˈba.ʃa/ /ˈba.ʃə/ /ˈbaj.ʃa/ Interjection
bawah

baixada /bajˈʃa.ða/ /baˈʃa.ða/ /bəˈʃa.ðə/ n fem
mata sipit
Terreny, carrer o camí que té inclinació.

baixada del bastó n fem
sergapan

baixar /bajˈʃa/ /bajˈʃaɾ/ /baˈʃa/ v
unduh
(informàtica) Transferir dades o fitxers des d'un servidor remot a un ordinador local.

baixkir /bajʃˈkiɾ/ /bəʃˈkir/ adj masc
Bahasa Bashkir
Relatiu al poble dels baixkirs, la seva cultura o la llengua.

baixkir /bajʃˈkiɾ/ /bəʃˈkir/ n masc
Bahasa Bashkir
Natural d'un poble de la república russa de Baixkíria.
(només en singular) Llengua turquesa de la república russa de Baixkíria.

bajanada /ba.d͡ʒaˈna.ða/ /ba.ʒaˈna.ða/ /bə.ʒəˈna.ðə/ n fem
nonsens

bajoca /baˈd͡ʒɔ.ka/ /baˈd͡ʒɔ.kɔ/ /baˈʒɔ.ka/ /bəˈʒɔ.kə/ n fem
polong
Tavella de llegums com la mongeta, la fava o el pèsol.

bala /ˈba.ɫa/ n fem
peluru
Projectil que es fa servir en armes de foc.

balada n fem
balada

balalaica /ba.laˈlaj.ka/ /bə.ɫəˈɫaj.kə/ n fem
balalaika

balancejar /ba.ɫan.seˈd͡ʒa/ /ba.ɫan.seˈd͡ʒaɾ/ /ba.ɫan.seˈʒa/ /bə.ɫən.səˈd͡ʒa/ /bə.ɫən.səˈʒa/ v
ayun

balanç /baˈɫans/ /bəˈɫans/ n masc
balans
Comptabilització de l’actiu i el passiu d’un negoci.

balança /baˈɫan.sa/ /bəˈɫan.sə/ n fem
timbangan
Estri emprat per calcular la massa o el pes d'un objecte per comparació amb uns pesos.

balança /baˈɫan.sa/ /bəˈɫan.sə/ n neut
Libra
Persona del signe zodiacal de Balança.

balança comercial n fem
neraca ekspor-impor

balb /ˈbaɫp/ adj masc
mati rasa

balbejar /baɫ.beˈd͡ʒaɾ/ /baɫ.βeˈd͡ʒa/ /baɫ.βeˈʒa/ /bəɫ.bəˈd͡ʒa/ /bəɫ.bəˈʒa/ /bəɫ.βəˈʒa/ v
bergumam
Parlar sense bona articulació de les paraules per algun defecte.

balcó /baɫˈko/ n masc
balkon

baldufa /baɫˈdu.fa/ /bəɫˈdu.fə/ n fem
gasing

balena /baˈɫe.na/ /bəˈɫə.nə/ /bəˈɫɛ.nə/ n fem
ikan paus paus
(mamífer) Mamífer cetaci del subordre dels misticets.

balena amb gep n fem
paus bungkuk

balena grisa n fem
paus kelabu

ball /ˈbaʎ/ n masc
tari

ballar /baˈʎa/ /baˈʎaɾ/ v
menari

balmar-se /baɫˈmaɾ.se/ /bəɫ.mərˈsə/ /bəɫˈmar.sə/ /bəɫˈmaɾ.sə/ v
kosong

baló /baˈɫo/ /bəˈɫo/ n masc
bola
Objecte elàstic ple d’aire o d’un altre fluid.
Sac de goma o de plàstic com a contenidor de gas.

bambara /bamˈba.ɾa/ /bəmˈba.ɾə/ adj
bahasa Bambara
Relatiu al poble bambara o la seva llengua.

bambara /bamˈba.ɾa/ /bəmˈba.ɾə/ n neut
bahasa Bambara
Natural d'un grup cultural articulat per la llengua, en la conca del riu Níger.
(masculí singular) Llengua del grup mandé parlada a Mali i als estats veïns com a llengua franca.

bambú /bamˈbu/ n masc
buluh

ban /ˈban/ n masc
maklumat

banal /baˈnaɫ/ /bəˈnaɫ/ adj
banal

banana /baˈna.na/ n fem
pisang

bananer /ba.naˈne/ /ba.naˈneɾ/ /bə.nəˈne/ adj masc
pisang
Relatiu a la banana.

bananer /ba.naˈne/ /ba.naˈneɾ/ /bə.nəˈne/ n masc
pisang

banc /ˈbaŋ/ /ˈbaŋk/ /ˈbaŋk/ n masc
bank
Entitat on es poden dipositar diners i fer operacions financeres.

banca /ˈbaŋ.ka/ /ˈbaŋ.kə/ n fem
perbankan
Tipus de negoci que desenvolupa dues classes d'activitats fonamentals: manipulació del flux de diners d'una economia i intermediació financera.

banda /ˈban.da/ /ˈban.də/ n fem
sayap
(esports de pilota) Cadascun dels dos costats d'un camp de joc, delimitats per les línies de banda.
lapik duduk
(billar) Cadascun dels quatre trams de la vora de goma bisellada recoberta de feltre que està adherida a la cara interior del marc.

bandera /banˈde.ɾa/ n fem
bendera
Senyera, símbol estampat sobre una peça de roba per designar un país o territori.

banderola /ban.deˈɾɔ.ɫa/ /ban.deˈɾɔ.ɫɔ/ /bən.dəˈɾɔ.ɫə/ n fem
spanduk
Cartell o tela suspès amb una inscripció.

bandoler /ban.doˈɫe/ /bən.doˈɫe/ /bən.duˈɫe/ n masc
bandit
Bandit que en companyia d’altres assalta vianants en camins i despoblats.

bandositat /ban.do.ziˈtat/ /bən.do.ziˈtat/ /bən.du.ziˈtat/ n fem
faksi
Conjunt de persones o grups amb interessos comuns i confrontats als d'uns altres.

banjo /ˈbaɲ.d͡ʒo/ /ˈbaɲ.ʒo/ /ˈbaɲ.ʒu/ n masc
banjo

banquet /baŋˈket/ /bəŋˈkət/ /bəŋˈkɛt/ n masc
pesta

banqueta /baŋˈke.ta/ /bəŋˈkə.tə/ /bəŋˈkɛ.tə/ n fem
bangku

banquetejar /baŋ.ke.teˈd͡ʒa/ /baŋ.ke.teˈd͡ʒaɾ/ /baŋ.ke.teˈʒa/ /bəŋ.kə.təˈd͡ʒa/ /bəŋ.kə.təˈʒa/ v
pesta

bany n masc
kamar mandi
Immersió total en un líquid, especialment en aigua.
Habitació d'una casa adequada per a la higiene personal on hi ha una banyera.
Exposició a les radiacions.

banya /ˈba.ɲa/ n fem
tanduk
Apèndix ossi d'alguns animals.

banyegar /ba.ɲeˈɣa/ /ba.ɲeˈɣaɾ/ /bə.ɲəˈɣa/ v
tanjidor

banyera /baˈɲe.ɾa/ /bəˈɲe.ɾə/ n fem
bak mandi

banyes /ˈba.ɲes/ /ˈba.ɲəs/ n fem
bagi

banús /baˈnus/ /bəˈnus/ n masc
kayu hitam

baptisme /bapˈtiz.me/ /bəpˈtiz.mə/ n masc
baptis
Sagrament amb el qual s’esdevé membre de l’Església.

bar /ˈbar/ n masc
bar
Establiment on se serveixen begudes i menjar, normalment al taulell, i on es pot escoltar música.

baralla /baˈɾa.ʎa/ /bəˈɾa.jə/ /bəˈɾa.ʎə/ n fem
akting
Joc complet per a jugar a un joc de cartes determinat.

barallar /ba.ɾaˈʎa/ /ba.ɾaˈʎaɾ/ /bə.ɾəˈja/ /bə.ɾəˈʎa/ v
bantah
(pronominal) Manifestar agressivament el desacord amb una altra persona.

barallar-se v
bantah

barat /baˈɾat/ /bəˈɾat/ adj masc
murah
De poc preu.

baratar /ba.ɾaˈta/ /ba.ɾaˈtaɾ/ /bə.ɾəˈta/ v
bursa

barater /ba.ɾaˈte/ /ba.ɾaˈteɾ/ /bə.ɾəˈte/ adj masc
maling
Enganyós, trampós.

barb /ˈbarp/ n masc
sungut
Peixos de la família dels ciprínids que habiten les aigües fredes de la part alta dels rius (Barbus barbus).

barba /ˈbaɾ.ba/ n fem
janggut jenggot
Pèl que els homes de vegades es deixen créixer per la cara i en especial el què hi ha a la barbeta.

barbar /barˈβa/ /baɾˈbaɾ/ /baɾˈβa/ /bərˈba/ v
janggut

barbejar /bar.βeˈʒa/ /baɾ.beˈd͡ʒaɾ/ /baɾ.βeˈd͡ʒa/ /bər.bəˈʒa/ /bəɾ.bəˈd͡ʒa/ v
bercukur

barber /barˈβe/ /baɾˈbeɾ/ /baɾˈβe/ /bərˈbe/ n masc
barbir

barbeta /baɾˈbe.ta/ /bərˈbɛ.tə/ /bəɾˈbə.tə/ n fem
dagu
Peça de corda, cordill o filàstica que manté lligats els dos extrems d'altres dues cordes de manera que una corda sigui la continuació de l'altra.

barbolla /baɾˈbo.ʎa/ /bərˈbo.ʎə/ n fem
kongko

barca /ˈbar.kə/ /ˈbaɾ.ka/ n fem
perahu
Embarcació de mida reduïda, especialment quan està descoberta i està pensada per trajectes curts i poc complicats.

barcella /baɾˈse.ʎa/ /bərˈse.ʎə/ n fem
tindakan

bardissa /baɾˈði.sa/ /bərˈdi.sə/ n fem
semak
Lloc ple o poblat d'esbarzers.

barem /baˈɾem/ /bəˈɾɛm/ n masc
partitur

bari n masc
barium

barra /ˈba.ra/ /ˈba.rə/ n fem
balok
Peça recta i llarga de secció uniforme.
pipi
Atreviment sense vergonya.

barraca /baˈra.ka/ n fem
pondok
Cabana rústica per a resguardar-s’hi transitòriament.
barak
Habitatge fet amb materials residuals i edificació precària, propi dels suburbis.

barral /baˈraɫ/ /bəˈraɫ/ n masc
tong
Càntir de fusta i ferro.

barrar /baˈra/ /baˈraɾ/ /bəˈra/ v
bar
Assegurar el tancament d'una porta o finestra amb una barra.
dekat
Posar obstacles per tancar el pas.

barreja /baˈre.d͡ʒa/ /baˈre.ʒa/ /bəˈrə.ʒə/ /bəˈrɛ.ʒə/ n fem
aduk

barrejar /ba.reˈd͡ʒa/ /ba.reˈd͡ʒaɾ/ /ba.reˈʒa/ /bə.rəˈd͡ʒa/ /bə.rəˈʒa/ v
belit
Reunir amb desordre.

barrella /baˈre.ʎa/ /bəˈre.ʎə/ n fem
hinggap
Barra petita que es posa a les gàbies dels ocells per a servir-los de joc.

barrera /baˈre.ɾa/ /bəˈre.ɾə/ n fem
dinding

barret /baˈret/ /bəˈrət/ /bəˈrɛt/ n masc
topi
Peça de vestir que cobreix el cap, un casquet amb ala al voltant.

barri n masc
pagar
Tanca d'un jardí o pati al voltant d'una casa.
setali
Subdivisió d'una ciutat.

barricada /ba.riˈka.ða/ /bə.riˈka.ðə/ n fem
barikade

barrinar /ba.riˈna/ /ba.riˈnaɾ/ /bə.riˈna/ v
berlatih
Foradar amb barrina.

barrufet /ba.ruˈfet/ /bə.ruˈfət/ /bə.ruˈfɛt/ n masc
Smurf
En televisió, cinema i còmics, personatge fantàstic de color blau, amb cua rodona i majoritàriament vestit de blanc fins a la cintura amb una mena de malles i pel cap amb una mena de barretina caiguda cap endavant.

baríton /baˈɾi.ton/ /bəˈɾi.ton/ /bəˈɾi.tun/ n masc
bariton

baròmetre /baˈɾɔ.me.tɾe/ n masc
barometer

basar /baˈza/ /baˈzaɾ/ /bəˈzar/ n masc
pasar
Mercat públic del Pròxim Orient.

basar /baˈza/ /baˈzaɾ/ /bəˈzar/ v
alas
Assentar sobre una base.

basc n masc
Basque
Habitant del País Basc

bascular /bas.kuˈɫa/ /bas.kuˈɫaɾ/ /bəs.kuˈɫa/ v
mengapung
(handbol) Desplaçar-se, dos o més defensors, cap a la zona on es juga la pilota.

base /ˈba.ze/ n fem
alkali
Recinte militar.
(química) Que té propietats bàsiques en contraposició a àcid.
(beisbol) Cadascun dels quatre punts situats en els angles d'un camp interior.
(bàdminton) Nucli de suro o material sintètic d'un volant, de forma arrodonida i de 25 a 28 mm de diàmetre.

base de coneixements n fem
basis pengetahuan

base de dades n fem
basis data

base de meta n fem
marmer

basquetbol /ˌbas.kebˈbɔɫ/ /ˌbas.kedˈbɔɫ/ n masc
bola basket

bassa /ˈba.sa/ /ˈba.sə/ n fem
kumpulan
Excavació que s’omple d’aigua, especialment de pluja, usada com a abeurador, safareig, etc.
pispot
Dipòsit d’aigua a l’aire lliure destinat normalment a regar.

bassal /baˈsaɫ/ /bəˈsaɫ/ n masc
balong
Capa de líquid vessat al terra.

bassetja /baˈse.d͡ʒa/ /bəˈsə.d͡ʒə/ /bəˈsɛ.d͡ʒə/ n fem
ketapel

bastant /basˈtan/ /basˈtant/ /bəsˈtan/ /bəsˈtant/ adv
cukup

bastard /basˈtaɾt/ /bəsˈtart/ adj
anak haram
Nascut fora del matrimoni.

bastard /basˈtaɾt/ /bəsˈtart/ n masc
anak haram
Fill nascut fora del matrimoni.

bastida /basˈti.ða/ /bəsˈti.ðə/ n fem
perancah

bastiment /bas.tiˈmen/ /bas.tiˈment/ /bəs.tiˈmen/ /bəs.tiˈment/ n masc
kapal

bastir /basˈti/ /basˈtiɾ/ /bəsˈti/ v
bangun

bastonejar /bas.to.neˈd͡ʒa/ /bas.to.neˈd͡ʒaɾ/ /bas.to.neˈʒa/ /bəs.to.nəˈd͡ʒa/ /bəs.tu.nəˈʒa/ v
klab

bastonet de la retina n masc
sel batang

bastó /basˈto/ n masc
tongkat
Tros de fusta prim i llarg fàcilment manejable.
Vara de fusta generalment amb empunyadura per a repenjar-s’hi caminant.
klab
(golf) Instrument consistent en una barra de flexibilitat variable i en un element de més superfície fixat en un dels extrems, que s'utilitza per a colpejar la bola.

basílica /baˈzi.ɫi.ka/ /bəˈzi.ɫi.kə/ n fem
basilika

bat n masc
kalong
(beisbol) Bastó cilíndric de 85 a 105 cm de llarg i de 7 cm de diàmetre en la part més ampla, generalment de fusta o d'alumini, utilitzat pel batedor per a colpejar la pilota.

bat-i-corre n masc
tabrak lari

batada /baˈta.ða/ /bəˈta.ðə/ n fem
kena

batada d'una base n fem
gampang

batada de vol n fem
layang

batada doble n fem
berpasangan

batalla /baˈta.ʎa/ /bəˈta.ʎə/ n fem
pertarungan
Enfrontament entre adversaris que es diputen obertament un mateix objectiu.

batallar /ba.taˈʎa/ /ba.taˈʎaɾ/ /bə.təˈja/ /bə.təˈʎa/ v
bertempur
Lluitar en les batalles.
pertarungan
Esforçar-se per aconseguir un objectiu.

batalló /ba.taˈʎo/ /bə.təˈʎo/ n masc
batalion

batedor /ba.teˈðo/ /ba.teˈðoɾ/ /bə.təˈðo/ n masc
mesin perontok
Persona que bat, productes agrícoles (cereals, llegums, fruita seca, olives) o industrials (llana, metalls).
(beisbol) Atacant situat al box del batedor, que s'encarrega de colpejar amb el bat la pilota del llançador per enviar-la lluny dels defensors, dintre els límits del terreny legal.
cambuk
Estri de cuina amb mànec i filferros en forma el·líptica que s’usa per a batre ous i altres aliments.

batedora /ba.teˈðo.ɾa/ /bə.təˈðo.ɾə/ n fem
pencampur
(cuina) Aparell per a batre, triturar i mesclar aliments.

bategant /ba.teˈɣan/ /ba.teˈɣant/ /bə.təˈɣan/ /bə.təˈɣant/ adj
pukulan
Que batega.
keran
(fonètica) D’una consonant ròtica, que es realitza en un sol batec amb un moviment ràpid de l’àpex de la llengua en contacte amb la regió alveolar.

bategar /ba.teˈɣa/ /ba.teˈɣaɾ/ /bə.təˈɣa/ v
berdenyut

bateria /ba.teˈɾi.a/ /bə.təˈɾi.ə/ n fem
aki
Conjunt d’aparells connectats per sumar el seu efecte.
Instrument de percussió compost per instruments idiòfons i membranòfons tocats per un sol intèrpret, com ara un o diversos tambors petits, un tambor gros que es fa sonar amb un pedal i uns platerets.
(beisbol) Conjunt de jugadors atacants format pels millors batedors d'una alineació.

batolla /baˈto.ʎa/ /bəˈto.ʎə/ n masc
ranting

batre /ˈba.tɾe/ /ˈba.tɾə/ v
berkelebatan
Moure amb ímpetu i força alguna cosa, com un ocell les seves ales.
memukul
debatre
Referent al sol, l'aire, el mar, etc., pegar en alguna part sense cap destorb.
Xafar les garbes esteses en l'era, i separar el gra de la palla amb el trepitjar dels animals o amb el trill.
vèncer
(beisbol) Donar un cop amb el bat a la pilota del llançador per enviar-la lluny dels defensors, dintre els límits del terreny legal.
kalong
(beisbol) Fer de batedor en un moment determinat del partit.

batussa /baˈtu.sa/ /bəˈtu.sə/ n fem
kericuhan
Acte de batre’s a cops.

batuta /baˈtu.ta/ /bəˈtu.tə/ n fem
pentungan

batxillerat /ba.t͡ʃi.ʎeˈɾat/ /bə.t͡ʃi.ʎəˈɾat/ n masc
sekolah menengah atas
Etapa de l'educació secundària que comprèn dos cursos acadèmics, que cursen els estudiants entre els 16 i els 18 anys i que segueix l'educació secundària obligatòria, mitjançant la qual, un cop superada, s'obté el títol de batxiller.

batzegar /ba.d͡zeˈɣa/ /ba.d͡zeˈɣaɾ/ /bə.d͡zəˈɣa/ v
guncang

bava /ˈba.va/ /ˈba.və/ /ˈba.βa/ /ˈba.βə/ n fem
mengiler

be /ˈbɛ/ n fem
lebah
Nom de la lletra b/B.

bebè /beˈbe/ n masc
bayi

bec /ˈbek/ /ˈbək/ /ˈbɛk/ n masc
paruh cotok
Òrgan de la boca dels ocells formada per beines còrnies.

beca /ˈbe.ka/ /ˈbɛ.kə/ n fem
beasiswa

beca d'estudis n fem
beasiswa

becari /beˈka.ɾi/ /bəˈka.ɾi/ n masc
cendekiawan

bedoll /beˈðoʎ/ n masc
pohon berk
Arbre de la família de les betulàcies (Betula pendula) de fulles petites caduques, d’escorça clara i de fruits molt petits.
Fusta de Betula.

beguda /beˈɣu.ða/ n fem
minuman
Líquid que hom beu.

beisbol /bejzˈbɔɫ/ /bəjzˈbɔɫ/ n masc
bisbol

beix /ˈbeʃ/ adj
krem

belar /beˈɫa/ /beˈɫaɾ/ /bəˈɫa/ v
embek
Fel bels les ovelles o altre bestiar de llana i el cabrum.

belarús /be.ɫaˈrus/ /bə.ɫəˈrus/ adj masc
bahasa Belarus
Relatiu a Belarús, abans Bielorússia, la seva cultura o la llengua.

belarús /be.ɫaˈrus/ /bə.ɫəˈrus/ n masc
bahasa Belarus
Natural de Belarús, abans Bielorússia.
(invariable) Llengua eslava de la branca oriental, parlada a Bielorússia i a parts de Polònia.

bell adj masc
ayu
Relatiu a la bellesa.
cantik
(en locucions adverbials, anteposat al nom) Lloc o moment precís.

belles arts n fem
seni adiluhung

bellugar /be.ʎuˈɣa/ /be.ʎuˈɣaɾ/ /bə.ʎuˈɣa/ v
pindah

beluga /beˈɫu.ɣa/ /bəˈɫu.ɣə/ n fem
paus beluga

bemoll /beˈmɔʎ/ /bəˈmɔʎ/ n masc
habis

ben bé adv
barang

bena /ˈbe.na/ /ˈbə.nə/ /ˈbɛ.nə/ n fem
barut

beneir /be.neˈi/ /be.neˈiɾ/ v
berkat

beneit /beˈnejt/ /bəˈnəjt/ /bəˈnɛjt/ adj masc
mudah
Que té poca intel·ligència.

beneit /beˈnejt/ /bəˈnəjt/ /bəˈnɛjt/ n masc
bego
Persona de poca intel·ligència.

benestant /ˌbe.nesˈtan/ /ˌbe.nesˈtant/ /ˌbe.nəsˈtan/ /ˌbe.nəsˈtant/ adj
mapan

benestar /ˌbe.nesˈta/ /ˌbe.nesˈtaɾ/ /ˌbe.nəsˈta/ n masc
kesejahteraan
Situació en què es troben satisfetes les necessitats de tots els dominis de la vida humana, incloent-hi els aspectes físics, emocionals i socials.

bengalí /beŋ.ɡaˈɫi/ /bəŋ.ɡəˈɫi/ n neut
bahasa bengali
(masculí singular) Llengua indoeuropea originària de Bengala.

benvinguda /ˌbem.biŋˈɡu.ða/ /ˌbem.biŋˈɡu.ðə/ /ˌbeɱ.viŋˈɡu.ða/ /ˌbeɱ.viŋˈɡu.ðə/ n fem
selamat datang

benvingut /ˌbem.biŋˈɡut/ /ˌbeɱ.viŋˈɡut/ /ˌbeɱ.viŋˈɡut/ adj masc
selamat datang
Ben acollit

benzina /benˈzi.na/ /bənˈzi.nə/ n fem
bensin

bergant /berˈɣan/ /beɾˈɣan/ /beɾˈɣant/ /bərˈɡan/ /bərˈɣan/ /bəɾˈɣant/ n masc
nakal
Dolent, sense honra ni vergonya.

beril·li /beˈɾiɫ.ɫi/ /bəˈɾi.ɫi/ /bəˈɾiɫ.ɫi/ n masc
berilium

berruga /beˈru.ɣa/ /bəˈru.ɣə/ n fem
kutil

besar /beˈza/ /beˈzaɾ/ v
mencium

besavi /beˈza.vi/ /beˈza.βi/ /bəˈza.vi/ /bəˈza.βi/ n masc
kakek buyut

bescantar /bes.kanˈta/ /bes.kanˈtaɾ/ /bəs.kənˈta/ v
bergunjing

bescanviar /bes.kam.biˈa/ /bes.kaɱ.viˈaɾ/ /bəs.kəm.biˈa/ /bəs.kəɱ.viˈa/ v
bursa

bescoll /besˈkɔʎ/ /bəsˈkɔʎ/ n masc
tengkuk

bescuit /besˈkujt/ /bəsˈkujt/ n masc
biskit
Galeta o pa cuit per duplicat.

besllum /bezˈʎum/ /bəzˈʎum/ n masc
nyala

bessó /beˈso/ n masc
kembar
Cadascun dels dos o més germans nats en el mateix part.

bestiar /bes.tiˈa/ /bes.tiˈaɾ/ /bəs.tiˈa/ n masc
sapi

bestiola /bes.tiˈo.ɫa/ /bəs.tiˈɔ.ɫə/ n fem
serangga
Animal petit, generalment en to afectiu.

bestreta /besˈtɾe.ta/ /bəsˈtɾɛ.tə/ n fem
cengkeram

beta /ˈbe.ta/ /ˈbɛ.tə/ n fem
beta

beure /ˈbew.ɾe/ /ˈbəw.ɾə/ /ˈbɛw.ɾə/ v
minum

biaix /biˈajʃ/ /biˈaʃ/ n masc
prasikap
Manera obliqua de tallar una cosa.
Diferència sistemàtica entre el valor de l'estimació d'un paràmetre i el seu valor real.

bibliografia /bi.bɫi.o.ɣɾaˈfi.a/ /bi.bɫi.o.ɣɾəˈfi.ə/ /bi.bɫi.u.ɣɾəˈfi.ə/ /bi.βɫi.u.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
bibliografi
Relació sistemàtica i ordenada de llibres, articles i documents en general, corresponents a una temàtica determinada o un autor.

biblioteca /bi.bɫi.oˈte.ka/ /bi.bɫi.oˈtɛ.kə/ /bi.bɫi.uˈtɛ.kə/ n fem
perpustakaan bibliotek
Servei cultural que organitza i manté el dipòsit, la classificació, la conservació i la consulta o lectura de llibres o d'altre material gràfic.

bibliotecari /bi.bɫi.o.teˈka.ɾi/ /bi.bɫi.o.təˈka.ɾi/ /bi.bɫi.u.təˈka.ɾi/ /bi.βɫi.u.təˈka.ɾi/ n masc
pustakawan

bici /ˈbi.si/ n fem
sepeda

bicicleta /bi.siˈkɫe.ta/ /bi.siˈkɫə.tə/ /bi.siˈkɫɛ.tə/ n fem
sepeda
Vehicle a pedals de dues rodes.

bicol /biˈkɔɫ/ n masc
bahasa Bikol
Llengua o grup de llengües de la regió filipina de Bicol.

bifurcar /bi.furˈka/ /bi.fuɾˈka/ /bi.fuɾˈkaɾ/ v
garpu

bifòbia /biˈfɔ.bi.a/ /biˈfɔ.βi.ə/ n fem
bifobia

biga /ˈbi.ɣa/ /ˈbi.ɣə/ n fem
balok

billar /biˈʎa/ /biˈʎar/ /biˈʎaɾ/ n masc
biliar

binar /biˈna/ /biˈnaɾ/ v
mendangir

binari /biˈna.ɾi/ adj masc
biner

biocarburant /ˌbi.o.kar.βuˈɾan/ /ˌbi.o.kaɾ.buˈɾant/ /ˌbi.o.kaɾ.βuˈɾan/ /ˌbi.o.kəɾ.buˈɾant/ /ˌbi.u.kər.buˈɾan/ n masc
bahan bakar nabati

biodiversitat /bi.o.ði.veɾ.siˈtat/ /bi.o.ði.vəɾ.siˈtat/ /bi.o.ði.βer.siˈtat/ /bi.o.ði.βeɾ.siˈtat/ /bi.u.ði.vər.siˈtat/ /bi.u.ði.βər.siˈtat/ n fem
keanekaragaman hayati

biografia /bi.o.ɣɾaˈfi.a/ /bi.o.ɣɾəˈfi.ə/ /bi.u.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
biografi

biografiar /bi.o.ɣɾa.fiˈa/ /bi.o.ɣɾa.fiˈaɾ/ /bi.o.ɣɾə.fiˈa/ /bi.u.ɣɾə.fiˈa/ v
biografi

biologia /bi.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /bi.o.ɫoˈʒi.a/ /bi.o.ɫoˈʒi.ə/ /bi.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
biologi
Ciència que estudia els éssers vius.

biològic /bi.oˈɫɔ.d͡ʒik/ /bi.oˈɫɔ.ʒik/ /bi.uˈɫɔ.ʒik/ adj masc
biologis

biotecnologia /ˌbi.o.teŋ.no.ɫoˈʒi.a/ /ˌbi.o.teɡ.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ˌbi.o.təŋ.no.ɫoˈʒi.ə/ /ˌbi.u.təŋ.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
bioteknologi

biquini /biˈki.ni/ n masc
bikini
Banyador femení de dues peces.

birbar /birˈba/ /birˈβa/ /biɾˈbaɾ/ /biɾˈβa/ v
rumput liar

birmà /birˈma/ adj masc
bahasa Myanmar
Relatiu a Birmània, actual Myanmar, als seus habitants o la seva llengua.

birmà /birˈma/ n masc
bahasa Myanmar
Llengua de la família sinotibetana de l'antiga Birmània.
Natural de Birmània o Myanmar.

bisbe /ˈbiz.be/ n masc
uskup
Càrrec de la jerarquia de l'església cristiana, que té l'administració d'una diòcesi sota el seu control.

bisexual /bi.sek.suˈaɫ/ /bi.sək.suˈaɫ/ n
biseksual

bismut n masc
bismut

bistec /bisˈtɛk/ n masc
bistik

bisó /biˈzo/ n masc
bison

bitlla /ˈbi.ʎa/ /ˈbi.ʎə/ /ˈbiʎ.ʎa/ /ˈbiʎ.ʎə/ n fem
jarum pentol
(bitlles) Cadascuna de les peces de fusta o un altre material, més o menys cilíndriques, que es disposen dretes segons un determinat model a la zona de plantada.

bitllar /biʎˈʎa/ /biˈʎa/ /biˈʎa/ /biˈʎaɾ/ v
mencuri
Llançar per segona vegada la pilota quan es juga a les bitlles, des del lloc on s'havia quedat aturada.

bitllet /biʎˈʎet/ /biʎˈʎɛt/ /biˈʎet/ /biˈʎət/ /biˈʎɛt/ n masc
uang kertas
Paper amb valor de diner, emès pel govern de cada país.

bitxo /ˈbi.t͡ʃo/ /ˈbi.t͡ʃu/ n masc
cabai

bla /ˈbɫa/ adj masc
halus

blanc /ˈbɫaŋ/ /ˈbɫaŋk/ /ˈbɫaŋk/ adj masc
putih
Qualitat de blanc.

blanc /ˈbɫaŋ/ /ˈbɫaŋk/ /ˈbɫaŋk/ n masc
putih
Color que emet o reflecteix la màxima llum visible per als humans. En els colors d'addició el blanc es forma per la unió dels tres colors bàsics d'addició; en els colors de subtracció es forma per l'absència de tots els altres colors.

blanc d'os n masc
tulang

blanc de closca d'ou /ˈbɫaŋ.dəˌkɫɔs.kəˈðɔw/ n masc
kulit telur

blanc perla /ˌbɫaŋ n masc
kerang laut

blanca /ˈbɫaŋ.ka/ /ˈbɫaŋ.kə/ n fem
bule
Figura musical que té una durada de dos temps de negra.

blandar /bɫanˈda/ /bɫanˈdaɾ/ /bɫənˈda/ v
nyala

blanquejar /bɫaŋ.keˈd͡ʒa/ /bɫaŋ.keˈd͡ʒaɾ/ /bɫaŋ.keˈʒa/ /bɫəŋ.kəˈd͡ʒa/ /bɫəŋ.kəˈʒa/ v
memutih
(intransitiu) Mostrar blancor, tirar a blanc.

blasfemar /bɫas.feˈma/ /bɫas.feˈmaɾ/ /bɫəs.fəˈma/ v
menghujat

blasfèmia /bɫasˈfɛ.mi.a/ /bɫəsˈfɛ.mi.ə/ n fem
hujatan

blasmar /bɫazˈma/ /bɫazˈmaɾ/ /bɫəzˈma/ v
mempersalahkan

blat n masc
gandum
Gra de la planta anteriorment citada, altament utilitzat en l'alimentació humana, en especial en l'elaboració de farines i aquestes en l'elaboració principalment de pa.

blat de moro /ˌbɫa.ðeˈmɔ.ɾo/ /ˌbɫad.deˈmɔ.ɾo/ /ˌbɫad.dəˈmɔ.ɾo/ /ˌbɫad.dəˈmɔ.ɾu/ n masc
jagung

blau adj masc
biru

blau n masc
bonyok
Color entre el verd i el violeta, el to propi del cel i del mar.
Taca blavosa a la pell per la coagulació de la sang, especialment després d'un cop.

blau d'ultramar /ˌbɫawˌðuɫ.tɾəˈmar/ n masc
ultramarin

blau de Prússia /ˌbɫaw n masc
biru berlin

blau marí /ˌbɫaw.məˈɾi/ n masc
biru laut

blavejar /bɫa.veˈd͡ʒaɾ/ /bɫa.βeˈd͡ʒa/ /bɫa.βeˈʒa/ /bɫə.vəˈd͡ʒa/ /bɫə.vəˈʒa/ /bɫə.βəˈʒa/ v
bonyok
Omplir de blaus amb cops.

ble /ˈbɫe/ /ˈbɫə/ /ˈbɫɛ/ /ˈbɾe/ n masc
sumbu
Cordó curt de dins d'un ciri o espelma que s'encén per fer llum.
Floc de cabells penjant.

bleda-rave /ˌbɫe.ðaˈra.ve/ /ˌbɫe.ðaˈra.βe/ /ˌbɫə.ðəˈra.və/ /ˌbɫɛ.ðəˈra.və/ /ˌbɫɛ.ðəˈra.βə/ n fem
bit merah

bleix /ˈbɫejʃ/ /ˈbɫeʃ/ n masc
nafas

bleixar /bɫejˈʃa/ /bɫejˈʃaɾ/ /bɫeˈʃa/ /bɫəˈʃa/ v
mengap-mengap

blindar /bɫinˈda/ /bɫinˈdaɾ/ v
melindungi

blocar /bɫoˈka/ /bɫoˈkaɾ/ /bɫuˈka/ v
adang
(futbol, waterpolo) Aturar la pilota, un porter, amb les mans o els braços subjectant-la fortament contra el cos.
(beisbol) Agafar la pilota procedent d'un llançament baix, un receptor, amb el guant posat entre els genolls.

blocatge /bɫoˈka.d͡ʒe/ /bɫoˈka.d͡ʒə/ /bɫuˈka.d͡ʒə/ n masc
sergap
(waterpolo, futbol) Aturada de la pilota per un porter amb les mans o els braços subjectant-la fortament contra el cos.
(beisbol) Acció d'un receptor d'agafar la pilota procedent d'un llançament baix amb el guant posat entre els genolls.

blog n masc
blog

bloguer /bɫoˈɣe/ /bɫoˈɣeɾ/ /bɫuˈɣe/ adj masc
bloger

bloqueig /bɫoˈket͡ʃ/ /bɫoˈkət͡ʃ/ /bɫuˈkɛt͡ʃ/ n masc
blokade
Acció de bloquejar.
blok
(esports de pilota) Acció i efecte d'obstruir un adversari, amb pilota o sense, interposant-se davant seu o subjectant-lo per impedir-li d'avançar.
(esports de raqueta) Tornada de la pilota o el volant posant la raqueta o la paleta gairebé immòbil davant del cos, que s'utilitza generalment per a frenar un cop molt fort.
(hoquei sobre herba) Acció defensiva consistent a intentar recuperar la bola tocant-la amb l'estic paral·lel al camp de joc.
(handbol) Intercepció d'un llançament desviant la pilota amb les mans o amb qualsevol altra part del cos des dels genolls cap amunt.
(voleibol) Intercepció de la pilota rematada per l'equip adversari, efectuada per un o més davanters situant les mans per sobre la xarxa.

bloquejar /bɫo.keˈd͡ʒa/ /bɫo.keˈd͡ʒaɾ/ /bɫo.keˈʒa/ /bɫo.kəˈd͡ʒa/ /bɫu.kəˈʒa/ v
adang
Posar setge isolant una zona de l'exterior.
mencegah
(esports de pilota) Obstruir un adversari, amb pilota o sense, interposant-se davant seu o mantenint-lo per a impedir-li d'avançar.
(esports de raqueta) Tornar la pilota o el volant posant la raqueta o la paleta gairebé immòbil davant del cos, que s'utilitza generalment per a frenar un cop molt fort.
(handbol) Aturar, copsar o desviar un tir amb les mans o amb qualsevol altra part del cos dels genolls fins cap amunt.
(voleibol) Interceptar la pilota tirada per l'equip adversari situant les mans per sobre la xarxa.

bo /ˈbo/ adj masc
baik
Ple de bondat.

bobinar /bo.biˈna/ /bo.biˈnaɾ/ /bo.βiˈna/ /bu.biˈna/ /bu.βiˈna/ v
menyusuri

bobò /boˈbɔ/ /buˈbɔ/ /buˈβɔ/ n masc
permen

boc /ˈbok/ /ˈbɔk/ n masc
bandot
Mascle de la cabra.

boca /ˈbo.ka/ n fem
mulut
(anatomia) Orifici que tenen els éssers vius que permet ingerir aliment.

bocí /boˈsi/ /buˈsi/ n masc
potong

bodega /boˈðe.ɣa/ /boˈðɛ.ɣə/ /buˈðɛ.ɣə/ n fem
palka
(nàutica) Part d'un vaixell dins del seu buc que serveix de magatzem del material que s'hi transporta.

bogejar /bo.d͡ʒeˈd͡ʒa/ /bo.d͡ʒeˈd͡ʒaɾ/ /bo.ʒeˈʒa/ /bo.ʒəˈd͡ʒa/ /bu.ʒəˈʒa/ v
membuat marah

bogeria /bo.d͡ʒeˈɾi.a/ /bo.ʒeˈɾi.a/ /bo.ʒəˈɾi.ə/ /bu.ʒəˈɾi.ə/ n fem
kegilaan

bohri n masc
bohrium

boia /ˈbɔ.ja/ /ˈbɔ.jɔ/ /ˈbɔ.jə/ n fem
bui

boicot /bojˈkɔt/ /bujˈkɔt/ n masc
boikot

boig /ˈbɔt͡ʃ/ adj masc
gila

boira /ˈboj.ɾə/ /ˈbɔj.ɾa/ /ˈbɔj.ɾɔ/ n fem
kabut
Fenomen atmosfèric de núvols baixos, condensació d'aigua a tocar de terra que dificulta la visió.

boirina /bojˈɾi.na/ /bojˈɾi.nə/ /bujˈɾi.nə/ n fem
pedut

boirum /bojˈɾum/ /bujˈɾum/ n masc
asap-kabut

boix /ˈbojʃ/ /ˈboʃ/ n masc
kotak

boixar /bojˈʃa/ /bojˈʃaɾ/ /boˈʃa/ /buˈʃa/ v
jagal
Tapar un forat amb una boixa.

bol n masc
mangkuk
Argila ferruginosa de coloració rogenca.
Recipient semiesfèric gran sense anses.
Contingut del recipient.

bola /ˈbo.ɫa/ /ˈbo.ɫə/ /ˈbɔ.ɫa/ /ˈbɔ.ɫə/ Interjection
bola

bola /ˈbo.ɫa/ /ˈbo.ɫə/ /ˈbɔ.ɫa/ /ˈbɔ.ɫə/ n fem
bola
(polo, esports de pilota) Cos esfèric de diverses mides, pesos i materials segons els reglaments que generalment té una trajectòria curta després d'un bot, a conseqüència de la seva inelasticitat, utilitzat per a practicar diferents esports.
(beisbol) Llançament en què la pilota no passa dintre la zona de strike.

bolcar /boɫˈka/ /boɫˈkaɾ/ /buɫˈka/ v
balik
(transitiu) Tombar a un costat.

bolet /boˈɫet/ /boˈɫət/ /buˈɫɛt/ n masc
jamur
Fong, floridura.

bolig /boˈɫit͡ʃ/ /buˈɫit͡ʃ/ n masc
bokong

bolquer /boɫˈke/ /boɫˈkeɾ/ /buɫˈke/ n masc
lampin

bolígraf /boˈɫi.ɣɾaf/ /boˈɫi.ɣɾəf/ /buˈɫi.ɣɾəf/ n masc
pen

bomba /ˈbom.ba/ n fem
bom
Aparell explosiu pensat per a atacar l'enemic.

bombar /bomˈba/ /bomˈbaɾ/ /bumˈba/ v
pompa
Fer anar la bomba per a treure aigua.
benang lungsin
(pronominal) Corbar-se com una bomba o volta.

bombarda /bomˈbaɾ.ða/ /bomˈbaɾ.ðə/ /bumˈbar.də/ /bumˈbar.ðə/ n fem
bom
Arma de foc de poca longitud i gran calibre per tirar pedres, usada als segles XIV i XV.

bombardeig /bom.baɾˈðet͡ʃ/ /bom.bəɾˈðət͡ʃ/ /bum.bərˈdɛt͡ʃ/ /bum.bərˈðɛt͡ʃ/ n masc
pemberodongan

bombardejar /bom.bar.ðeˈʒa/ /bom.baɾ.ðeˈd͡ʒa/ /bom.baɾ.ðeˈd͡ʒaɾ/ /bom.bəɾ.ðəˈd͡ʒa/ /bum.bər.ðəˈʒa/ v
bom
Llançar bombes.

bomber /bomˈbe/ /bomˈbeɾ/ /bumˈbe/ n masc
tukang pipa

bombeta /bomˈbe.ta/ /bomˈbə.tə/ /bumˈbɛ.tə/ n fem
lampu pijar

bombo /ˈbom.bo/ /ˈbom.bu/ n masc
drum
Caixa giratòria que conté números per treure a l'atzar.

bombolla /bomˈbo.ʎa/ /bomˈbo.ʎə/ /bumˈbo.ʎə/ n fem
buih
Aire tancat per un tel líquid.

bombollejar /bom.bo.ʎeˈd͡ʒa/ /bom.bo.ʎeˈd͡ʒaɾ/ /bom.bo.ʎeˈʒa/ /bom.bo.ʎəˈd͡ʒa/ /bum.bu.ʎəˈʒa/ v
gelembung

bombó /bomˈbo/ /bumˈbo/ n masc
permen

bon /ˈbɔn/ adj masc
baik
Forma obligatòria i masculina de l'adjectiu bo quan precedeix el nom.

bon Nadal Interjection
selamat Natal

bon Nadal i feliç any nou /ˌbɔn Interjection
Selamat Hari Natal dan Tahun Baru!

bon dia Interjection
selamat pagi

bon vespre Interjection
selamat malam

bona nit Interjection
selamat malam

bona tarda Interjection
selamat siang

bondadós /bon.daˈðos/ /bon.dəˈðos/ /bun.dəˈðos/ adj masc
bagus

bonic /boˈnik/ /buˈnik/ adj masc
bagus

bonior /bo.niˈo/ /bo.niˈoɾ/ /bu.niˈo/ n fem
dengung

bony n masc
punuk
Protuberància produïda en el cos per una contusió.
Protuberància produïda en una superfície per un cop.

boquir /boˈki/ /boˈkiɾ/ /buˈki/ v
lingkup

bor n masc
boron

bora /ˈbo.ɾa/ /ˈbɔ.ɾə/ n masc
gua

borbollar /bor.βoˈʎa/ /boɾ.boˈʎa/ /boɾ.boˈʎaɾ/ /boɾ.βoˈʎa/ /bur.buˈʎa/ v
gelembung
Un líquid, fer borbolls, fer bombolles en la superfície.

bord /ˈbort/ adj masc
anak haram
Nascut d'uns pares no casats.
Branques noves d'un arbre que surten de la part de baix de la soca i no són d'aprofitament per fer fruit.
beringas
Arbre silvestre, que no s'ha empeltat mai i produeix fruits de poc aprofitament.

bord /ˈbort/ n masc
panel
Costat d'un vaixell.

bordada /boɾˈða.ða/ /boɾˈða.ðə/ /burˈda.ðə/ /burˈða.ðə/ n fem
gonggongan
Acció de bordar amenaçadorament.

bordar /borˈða/ /boɾˈða/ /boɾˈðaɾ/ /burˈda/ /burˈða/ v
menggonggong

bordegàs /boɾ.ðeˈɣas/ /boɾ.ðəˈɣas/ /bur.ðəˈɣas/ n masc
anak

borinot /bo.ɾiˈnɔt/ /bu.ɾiˈnɔt/ n masc
pes
(figurat) Persona que no para de voltar tot xerrant i fent nosa.

borla /ˈbor.ɫə/ /ˈboɾ.ɫa/ /ˈboɾ.ɫə/ /ˈbɔr.ɫə/ n masc
glans

born /ˈborn/ /ˈbɔrn/ n masc
dering
En electricitat, cadascun dels contactes destinats a ser connectats a un circuit o aparell per tal transferir o rebre d'aquest corrent elèctric, especialment els dels generadors elèctrics.
Recinte on, a l'edat mitjana, es celebraven torneigs entre cavallers.

borratxera /bo.raˈt͡ʃe.ɾa/ /bo.rəˈt͡ʃe.ɾə/ /bu.rəˈt͡ʃe.ɾə/ n fem
mengisi
(informal) embriaguesa

borrissol /bo.riˈsɔɫ/ /bu.riˈsɔɫ/ n masc
lanugo

borsa /ˈbor.sə/ /ˈboɾ.sa/ n fem
bursa

bosc n masc
hutan

bosquerol /bos.keˈɾɔɫ/ /bos.kəˈɾɔɫ/ /bus.kəˈɾɔɫ/ adj masc
pedesaan

bossa /ˈbo.sa/ /ˈbo.sə/ n fem
tas
Utensili amb nanses fet amb material flexible, emprat per a transportar coses de poc pes.
punuk
(nàutica) Corda curta fermada a coberta per a subjectar per l'altre extrem un altre cap.
kocek
(futbol americà) Zona del voltant del quarterback compresa entre la línia ofensiva i els corredors, que els atacants protegeixen al començament de cada intent per evitar que els defensors plaquin el quarterback.

bossa d'aigua calenta n fem
botol air panas

bosó /boˈzo/ /buˈzo/ n masc
boson

bot n masc
lompat
Salt enlaire amb un impuls ràpid.
sekoci
Embarcació petita sense coberta.

bota /ˈbo.ta/ /ˈbo.tə/ /ˈbɔ.tə/ n fem
bot
Calçat alt que cobreix el peu i part de la cama fins a prop del genoll, sovint de cuiro.

botaló /bo.taˈɫo/ /bo.təˈɫo/ /bu.təˈɫo/ n masc
anak panah

botifarra /bo.tiˈfa.rə/ /bu.tiˈfa.rə/ n fem
sosis
(aliments) Embotit de budell gros farcit de carn de porc trinxada i adobada.

botiga /boˈti.ɣa/ /boˈti.ɣə/ /buˈti.ɣa/ /buˈti.ɣə/ n fem
toko

botija /boˈti.d͡ʒa/ /boˈti.ʒa/ /boˈti.ʒə/ /buˈti.ʒə/ n fem
kendi

botir /boˈti/ /boˈtiɾ/ /buˈti/ v
membengkak
(central, septentrional) Causar tibantor a causa de l'augment de volum.
mendeportasi
(balear) Ser llançat amb força.

botonar /bo.toˈna/ /bo.toˈnaɾ/ /bu.tuˈna/ v
itil

botre /ˈbo.tɾe/ /ˈbo.tɾə/ v
lompat

botxí /boˈt͡ʃi/ /buˈt͡ʃi/ n masc
algojo

botzina /boˈd͡zi.na/ /boˈd͡zi.nə/ /buˈd͡zi.nə/ n fem
tanjidor
Instrument de vent de forma cònica amb embocadura usat per a fer senyals.

botànic /boˈta.nik/ /buˈta.nik/ adj
botani
Relatiu a l'estudi de les plantes.

botànica /boˈta.ni.ka/ /boˈta.ni.kə/ /buˈta.ni.kə/ n fem
ilmu tumbuh-tumbuhan

botó /boˈto/ /buˈto/ n masc
butang kancing

botó de puny n masc
kembar

bou n masc
lembu sapi
Animal mascle de la família bòvids (Bos taurus).

boxa /ˈbok.sa/ /ˈbok.sə/ n fem
tinju

boxejar /bok.seˈd͡ʒa/ /bok.seˈd͡ʒaɾ/ /bok.seˈʒa/ /bok.səˈd͡ʒa/ /buk.səˈʒa/ v
kotak

boç /ˈbos/ n masc
pembungkam

bracejar /bɾa.seˈd͡ʒa/ /bɾa.seˈd͡ʒaɾ/ /bɾa.seˈʒa/ /bɾə.səˈd͡ʒa/ /bɾə.səˈʒa/ v
dwigol
(nàutica) Estirar el cap que subjecta les vares per fer girar les veles.

bradicàrdia /bɾa.ðiˈkaɾ.ði.a/ n masc
bradikardia

braga /ˈbɾa.ɣa/ /ˈbɾa.ɣə/ n fem
sabuk

braguer /bɾaˈɣe/ /bɾaˈɣeɾ/ /bɾəˈɣe/ n masc
ambing

bragueta /bɾaˈɣe.ta/ /bɾəˈɣə.tə/ /bɾəˈɣɛ.tə/ n fem
layang
Obertura de davant dels pantalons.

bram /ˈbɾam/ n masc
ringkikan
Crit de l'ase, del lleó.

bramar /bɾaˈma/ /bɾaˈmaɾ/ /bɾəˈma/ v
meringkik
Cridar, certs animals com l'ase i el lleó.
mengaung
Parlar amb grans crits les persones.
meraung
Fer soroll una tempesta, la mar.

bramul /bɾaˈmuɫ/ /bɾəˈmuɫ/ n masc
raungan
Soroll fort de vent, de tempesta, de la mar.

bramular /bɾa.muˈɫa/ /bɾa.muˈɫaɾ/ v
menguak
Fer crits el bou, la vaca.
melenguh
Bramar intensament una tempesta, la mar.

branca /ˈbɾaŋ.ka/ n fem
dahan
Divisió del tronc d'un arbre.

brancar /bɾaŋˈka/ /bɾaŋˈkaɾ/ /bɾəŋˈka/ v
cabang
(intransitiu) Treure un arbre les branques.

brandar /bɾanˈda/ /bɾanˈdaɾ/ /bɾənˈda/ v
tol
(transitiu) Fer sonar una campana movent-la de forma oscil·latòria.

branquilló /bɾaŋ.kiˈʎo/ n masc
ranting

brasa /ˈbɾa.za/ /ˈbɾa.zə/ n fem
bara

brau adj masc
menerjang
Valent davant el perill.

bravejar /bɾa.veˈd͡ʒaɾ/ /bɾa.βeˈd͡ʒa/ /bɾa.βeˈʒa/ /bɾə.vəˈd͡ʒa/ /bɾə.vəˈʒa/ /bɾə.βəˈʒa/ v
menerjang

braç n masc
lengan
(anatomia) Extremitat superior del cos.

braó /bɾaˈo/ /bɾəˈo/ n masc
bahu
En els quadrúpedes, part final de la cuixa o de l’espatlla.

brea /ˈbɾe.a/ /ˈbɾe.ə/ n fem
anggul
Substància negra emprada per impermeabilitzar els vaixells de fusta.

bregar /bɾeˈɣa/ /bɾeˈɣaɾ/ /bɾəˈɣa/ v
bergulat
(intransitiu) Lluitar per la possessió d'alguna cosa.
memukul
(transitiu) Trencar el cànem o lli per treure'n el fil.

bresca /ˈbɾes.ka/ /ˈbɾəs.kə/ /ˈbɾɛs.kə/ n fem
anak roda

bresquilla /bɾesˈki.ʎa/ n fem
persik
Varietat de préssec primerenc, petit i de pell vellutada.

bressar /bɾeˈsa/ /bɾeˈsaɾ/ /bɾəˈsa/ v
buaian

bressol /bɾeˈsɔɫ/ n masc
ayun
(central, septentrional, alguerès) Llit per un bebè, generalment amb capacitat de ser gronxat.

bretxa /ˈbɾe.t͡ʃa/ /ˈbɾe.t͡ʃə/ n fem
celah
Obertura feta en una muralla per l’artilleria.
Massa rocosa de fragments de cairells units per un ciment natural.
kesenjangan
(castellanisme) fractura, divisió, escletxa (diferència entre dos valors socials)

breu /ˈbɾew/ adj
ringkas
De durada curta.

breu /ˈbɾew/ n masc
ringkas
Document oficial i concís que tracta generalment d’afers administratius o un rescripte.

bri /ˈbɾi/ n masc
bilah

bric /ˈbɾik/ n masc
karton

bricbarca /bɾiɡˈbar.kə/ /bɾiɡˈbaɾ.ka/ n
sekoci

bricolar /bɾi.koˈɫa/ /bɾi.koˈɫaɾ/ /bɾi.kuˈɫa/ v
mengakali

brida /ˈbɾi.ða/ /ˈbɾi.ðə/ n fem
kekang
Peça de ferro que es posa a la boca del cavall, a la qual es lliguen les regnes per governar-lo.
Element de metall o plàstic resistent que serveix per lligar i immobilitzar dues coses.
(pilota basca) Tira de cuir sobresortint del guant d'una cesta, que serveix per a lligar-hi la cinta.

brillant /bɾiˈʎan/ /bɾiˈʎant/ adj
cerah
Que brilla.

brillant /bɾiˈʎan/ /bɾiˈʎant/ n masc
berlian
Diamant tallat en facetes per sobre i per sota.

brillar /bɾilˈla/ /bɾiˈʎa/ /bɾiˈʎa/ /bɾiˈʎaɾ/ v
bersinar

brindar /bɾinˈda/ /bɾinˈdaɾ/ v
roti panggang
Beure a la salut d'algú.
tawaran
Oferir alguna cosa voluntàriament.
ajak
(mallorquí, menorquí) Excitar o convidar a gaudir-ne.

brindis n masc
roti panggang

brisa /ˈbɾi.za/ /ˈbɾi.zə/ n fem
siliran
Tipus de vent suau que es produeix al litoral a causa dels diferencials de temperatura, normalment al matí i a l'horabaixa.

britànic /bɾiˈta.nik/ adj masc
Inggris

britànic /bɾiˈta.nik/ n masc
orang Inggris
Natural de la Gran Bretanya

broc /ˈbɾɔk/ n masc
cotok
Espècie de canal en figura de bec que acostumen a tenir els gerros, gerres, pitxers, alambins, setrills i altres eines per què el líquid que contenen surti amb més facilitat i suavitat.
pembuluh
El canó dels candelers on s'introdueix la candela.

broca /ˈbɾɔ.ka/ /ˈbɾɔ.kɔ/ /ˈbɾɔ.kə/ n fem
bor
Barra cilíndrica amb un cap tallant giratori que s’usa amb una eina per a foradar.

brocat /bɾoˈkat/ /bɾuˈkat/ n masc
brokat
Teixit de seda amb ornaments, especialment d’or o d’argent.

brodar /bɾoˈða/ /bɾoˈðaɾ/ /bɾuˈða/ v
menyulam

brogir /bɾoˈd͡ʒi/ /bɾoˈd͡ʒiɾ/ /bɾoˈʒi/ /bɾuˈʒi/ v
mengaum

brollador /bɾo.ʎaˈðo/ /bɾo.ʎaˈðoɾ/ /bɾo.ʎəˈðo/ /bɾu.ʎəˈðo/ n masc
air mancur

brollar /bɾoˈʎa/ /bɾoˈʎaɾ/ /bɾuˈʎa/ v
memancar
L’aigua, sortir impetuosament de terra, d’una font.

brom n masc
brom

broma /ˈbɾo.ma/ n fem
lelucon
Mentida, entremaliadura o joc fet per divertir-se, usualment a costa dels altres.

bromejar /bɾo.meˈd͡ʒa/ /bɾo.meˈd͡ʒaɾ/ /bɾo.meˈʒa/ /bɾo.məˈd͡ʒa/ /bɾu.məˈʒa/ v
begurau

bronquina /bɾoŋˈki.na/ /bɾoŋˈki.nə/ /bɾuŋˈki.nə/ n fem
kericuhan

bronze /ˈbɾon.zə/ n masc
perunggu gangsa

bronzejar /bɾon.zeˈd͡ʒa/ /bɾon.zeˈd͡ʒaɾ/ /bɾon.zeˈʒa/ /bɾon.zəˈd͡ʒa/ /bɾun.zəˈʒa/ v
gangsa
Fer que alguna cosa sembli de bronze.
sawo matang
Fer la pell més morena.

brossa /ˈbɾo.sə/ /ˈbɾɔ.sa/ /ˈbɾɔ.sɔ/ /ˈbɾɔ.sə/ n fem
sikat
Restes vegetals escampades que s’acumulen en un lloc.
angin
Palla, informació sobrera, sense utilitat.

brossar /bɾoˈsa/ /bɾoˈsaɾ/ /bɾuˈsa/ v
sikat
Polir amb una brossa.

brosta /ˈbɾos.ta/ /ˈbɾos.tə/ /ˈbɾɔs.ta/ /ˈbɾɔs.tə/ n fem
ranting
Conjunt de brots més tendres d’un arbre o d’un arbust.

brostar /bɾosˈta/ /bɾosˈtaɾ/ /bɾusˈta/ v
anakan

brostejar /bɾos.teˈd͡ʒa/ /bɾos.teˈd͡ʒaɾ/ /bɾos.teˈʒa/ /bɾos.təˈd͡ʒa/ /bɾus.təˈʒa/ v
ramban
El bestiar, menjar brosta del camp.

brot /ˈbɾot/ n masc
tembak
(botànica) Part de la planta per on creix la part aèria.
langkah
(col·loquial, negatiu) No gens, mica, res.

brotar /bɾoˈta/ /bɾoˈtaɾ/ /bɾuˈta/ v
anakan

brou /ˈbɾɔw/ n masc
kaldu

brou de cultiu n masc
kaldus

bru /ˈbɾu/ adj masc
cokelat
Color fosc proper al negre amb matisos rogencs, especialment en pelatges.

bruixa /ˈbɾu.ʃa/ /ˈbɾuj.ʃa/ n fem
ahli sihir
Dona que practica bruixeria.

bruixeria /bɾu.ʃeˈɾi.a/ /bɾu.ʃəˈɾi.ə/ /bɾuj.ʃeˈɾi.a/ n fem
sihir

brut adj masc
kotor
Que té brutícia, pols o taques, poc net o polit.

brutal /bɾuˈtaɫ/ adj
kasar
Propi de les bèsties, d’animals irracionals.

buc /ˈbuk/ n masc
sumur
(construcció) Conjunt de parets que fan de suport a una escala.

bucle /ˈbu.kɫe/ n masc
gesper

budell n masc
usus

bufanda /buˈfan.da/ n fem
syal

bufar /buˈfa/ /buˈfaɾ/ v
tiup
(intransitiu) Expulsar aire per la boca fent força amb els llavis mig closos.
(transitiu) Dirigir l’aire expulsat amb força de la boca sobre alguna cosa.

bufet /buˈfet/ /buˈfət/ /buˈfɛt/ n masc
bufet
Taula assortida de menjar i begudes preparada per a servir-se’n.
biro
Despatx d’advocats.

bufeta urinària n fem
kandung kemih

bufetada /bu.feˈta.ða/ /bu.fəˈta.ðə/ n fem
tamparan

bufetejar /bu.fe.teˈd͡ʒa/ /bu.fe.teˈd͡ʒaɾ/ /bu.fe.teˈʒa/ /bu.fə.təˈd͡ʒa/ /bu.fə.təˈʒa/ v
menampar

bufó /buˈfo/ adj masc
imut-imut

bufó /buˈfo/ n masc
badut

bugada /buˈɣa.ða/ /buˈɣa.ðə/ n fem
binatu

bugader /bu.ɣaˈðe/ /bu.ɣaˈðeɾ/ /bu.ɣəˈðe/ n masc
cekungan
Recipient per fer la bugada.

bugia /buˈd͡ʒi.a/ /buˈʒi.a/ /buˈʒi.ə/ n fem
busi

bugui /ˈbu.ɣi/ n neut
bahasa Bugis
(només singular) Llengua malaiopolinèsia originària de les Cèlebes.

buidar /bujˈða/ /bujˈðaɾ/ /bwiˈða/ v
mengosongkan

buirac /bujˈɾak/ /bwiˈɾak/ n masc
tarkas
Caixa ampla per dalt i estreta per baix dins de la qual es porten fletxes, sagetes o dards.

buit /ˈbujt/ /ˈbwit/ adj masc
kosong
Dit d'un objecte que no conté res visible.

buit /ˈbujt/ /ˈbwit/ n masc
hampa udara
(física) Absència de matèria.

bulb /ˈbuɫp/ n masc
umbi lapis

bullir /buˈʎi/ /buˈʎiɾ/ v
merebus

bum-bum /ˌbumˈbum/ n masc
dengung

bumerang /bu.meˈɾaŋ/ /bu.meˈɾaŋk/ /bu.məˈɾaŋ/ /bu.məˈɾaŋk/ n masc
bumerang

burca /ˈbur.kə/ /ˈbuɾ.ka/ n fem
burqa

burell /buˈɾeʎ/ adj masc
tetikus

burilla /buˈɾi.ʎa/ /buˈɾi.ʎə/ n fem
puntung

burla /ˈbur.ɫə/ /ˈbuɾ.ɫa/ n fem
ejekan
Acció de burlar-se

burocràcia /bu.ɾoˈkɾa.si.a/ /bu.ɾoˈkɾa.si.ə/ /bu.ɾuˈkɾa.si.ə/ n fem
birokrasi

burro marí n masc
hippokampos

burxar /burˈt͡ʃa/ /burˈʃa/ /buɾˈt͡ʃa/ /buɾˈt͡ʃaɾ/ v
menggigit
Punxar amb insistència amb un objecte punxegut.

bus n masc
bus
En electrònica digital, part d'un circuit per on es transfereixen dades o senyals.

busca /ˈbus.ka/ /ˈbus.kə/ n fem
jarum
Cadascun dels palets indicadors de l'hora en un rellotge de sol o mecànic.

busseig /buˈset͡ʃ/ /buˈsət͡ʃ/ /buˈsɛt͡ʃ/ n masc
meloncat ke dalam air

bussejar /bu.seˈd͡ʒa/ /bu.seˈd͡ʒaɾ/ /bu.seˈʒa/ /bu.səˈd͡ʒa/ /bu.səˈʒa/ v
meloncat ke dalam air

bust /ˈbust/ n masc
patung dada

butaca /buˈta.ka/ /buˈta.kə/ n fem
kursi berlengan

butlla /ˈbuɫ.ɫa/ /ˈbuɫ.ɫə/ /ˈbuʎ.ʎa/ /ˈbuʎ.ʎə/ n fem
banteng
Missiva o document oficial emès pel Papa.

butlleta /buɫˈɫɛ.tə/ /buʎˈʎe.ta/ /buʎˈʎɛ.tə/ /buˈʎe.ta/ n fem
kertas suara

butllofa /buʎˈʎɔ.fa/ /buʎˈʎɔ.fə/ /buˈʎɔ.fa/ /buˈʎɔ.fɔ/ /buˈʎɔ.fə/ n fem
lepuh

butxaca /buˈd͡ʒa.ka/ /buˈt͡ʃa.ka/ n fem
saku kantong
Bosseta o cavitat d’una peça de vestir per a petits objectes personals.

butza /ˈbu.d͡za/ /ˈbud.zə/ n fem
dalaman

bàcul /ˈba.kuɫ/ n masc
gagang pistol

bàdminton n masc
bulu tangkis bulutangkis

bàlsam /ˈbaɫ.sam/ /ˈbaɫ.səm/ n masc
balsem

bàrbar /ˈbar.bər/ /ˈbaɾ.baɾ/ n masc
angkara

bèstia /ˈbes.ti.a/ /ˈbes.ti.ə/ /ˈbɛs.ti.a/ /ˈbɛs.ti/ n fem
binatang

bètel /ˈbɛ.teɫ/ /ˈbɛ.təɫ/ n masc
sirih

bé adv
barang
Correcte, fet de bona manera.

bòfia /ˈbɔ.fi.a/ /ˈbɔ.fi.ə/ n fem
lobang
Cavitat que es produeix en esfondrar-se la part que la cobria un buit o pel moviment de terres.

bòxer /ˈbɔk.seɾ/ /ˈbɔk.sər/ n masc
bokser

bóta /ˈbo.ta/ /ˈbo.tə/ n fem
tong
Recipient de fusta que serveix per posar vi, oli i altres licors, format per diverses dogues de fusta unides per mitjà dels cèrcols que l'abracen, i una mica més amples del centre a fi que facin panxa, amb una fusta rodona que tapa a cada cap.

búfal /ˈbu.faɫ/ n masc
kerbau

búlgar n masc
Bulgaria bahasa Bulgaria
(masculí singular) Llengua indoeuropea parlada a la Bulgària.

bústia /ˈbus.ti.a/ /ˈbus.ti.ə/ n fem
bis surat

ca n fem
ka
Nom de l'onzena lletra de l'alfabet català ("k K").

cabal /kaˈbaɫ/ /kəˈβaɫ/ adj
benar
Ajustat a pes o mida; perfecte, complet.

cabal /kaˈbaɫ/ /kəˈβaɫ/ n masc
aliran
Quantitat de líquid que travessa una secció donada en un cert temps.

cabaler /ka.baˈɫeɾ/ /ka.βaˈɫe/ /kə.βəˈɫe/ n masc
bungsu

cabana /kaˈba.na/ /kəˈβa.nə/ n fem
gubuk

cabaret /ka.baˈɾet/ /kə.bəˈɾət/ /kə.bəˈɾɛt/ /kə.βəˈɾɛt/ n masc
kabaret

cabdell /kabˈdeʎ/ /kəbˈdeʎ/ n masc
bola
Bola de fil enrotllat.

cabell /kaˈbeʎ/ /kəˈbəʎ/ /kəˈbɛj/ /kəˈβɛʎ/ n masc
rambut
Pèl del cap.

cabellera /ka.beˈʎe.ɾa/ /kə.bəˈje.ɾə/ /kə.bəˈʎe.ɾə/ /kə.βəˈʎe.ɾə/ n fem
bulu
Conjunt de cabells d’una persona.
koma
Núvol brillant que envolta un cometa.

cabina /kaˈbi.na/ /kəˈβi.nə/ n fem
kabin

cablar /kabˈbɫa/ /kaˈbɫaɾ/ /kaˈβɫa/ /kəbˈbɫa/ /kəˈβɫa/ v
kawat

cable /ˈka.bɫe/ /ˈka.βɫe/ /ˈka.βɫə/ /ˈkab.bɫe/ /ˈkab.bɫə/ n masc
kabel

cabotada /ka.boˈta.ða/ /kə.boˈta.ðə/ /kə.buˈta.ðə/ /kə.βuˈta.ðə/ n fem
anggukan

cabotatge /ka.boˈta.d͡ʒe/ /kə.boˈta.d͡ʒə/ /kə.buˈta.d͡ʒə/ /kə.βuˈta.d͡ʒə/ n masc
kabotase

cabotejar /ka.bo.teˈd͡ʒaɾ/ /ka.βo.teˈd͡ʒa/ /ka.βo.teˈʒa/ /kə.bo.təˈd͡ʒa/ /kə.bu.təˈʒa/ /kə.βu.təˈʒa/ v
anggukan
Fer moviments de cap repetitius; fer cabotades.

cabra /ˈka.βɾə/ n fem
kambing
Mamífer remugant que forma un gènere propi (Capra) en el que cal distingir com a més famós dels seus membres la cabra domèstica. Se les reconeix especialment per la seva habilitat en recórrer terrenys muntanyosos i per les seves característiques banyes que poden ser rectes o corbes i, fins i tot, caragolades.

cabre /ˈka.bɾe/ /ˈka.βɾə/ v
adjustar

cabrit /kəˈβɾit/ n masc
anak kambing

cabró /kaˈbɾo/ /kəˈβɾo/ n masc
bajingan
(vulgarisme) Persona amb males intencions.

cabuda /kaˈbu.ða/ /kəˈβu.ðə/ n fem
antariksa

caca /ˈka.ka/ /ˈka.kə/ n fem
bajingan
(col·loquial) Situació, context, sentiment o cosa desagradable o odiosa.
(col·loquial) Residus, escombraries, brutícia.

cacau /kaˈkaw/ /kəˈkaw/ n masc
kakao
Llavor del Theobroma cacao, l'ingredient principal de la xocolata.

cacauet /ka.kaˈwet/ /kə.kəˈwɛt/ n masc
kacang tanah

cacera /kaˈse.ɾa/ /kəˈse.ɾə/ n fem
perburuan
Partida que fa una sortida de caça.

cactus /ˈkak.tus/ n masc
kaktus

cada /ˈka.ða/ /ˈka.ðə/ adj
setiap

cadafal /ka.ðaˈfaɫ/ /kə.ðəˈfaɫ/ n masc
panggung
Plataforma elevada destinada a permetre veure què s'hi esdevé.

cadarn /kaˈðaɾn/ /kəˈðarn/ n masc
dingin

cadascun /ka.ðasˈkun/ adj masc
setiap

cadastre /kaˈðas.tɾe/ /kəˈðas.tɾə/ n masc
kadaster

cadell /kaˈðeʎ/ /kəˈðeʎ/ n masc
anak anjing
Cria del gos.

cadena /kaˈðe.na/ /kəˈðə.nə/ /kəˈðɛ.nə/ n fem
rantai
Filera de moltes anelles o baules enllaçades amb unes altres pels caps, generalment de metall, com per exemple un collar, la cadena del vàter, les cadenes del cotxe per a la neu, la cadena d'una bicicleta, etc.

cadet /kaˈðet/ /kəˈðət/ /kəˈðɛt/ n neut
bungsu

cadi /ˈka.ði/ n neut
kadi
Jutge de causes civils al món musulmà.
pramugolf
(golf) Persona encarregada de portar els bastons d'un jugador durant el joc, que pot ajudar-lo d'acord amb el que estableix el reglament.

cadira /kaˈði.ɾa/ /kaˈɾi.ɾa/ /kəˈði.ɾə/ n fem
kursi
Moble utilitzat per seure i que té respatller.
(tennis) Seient situat al capdamunt d'una plataforma d'1,8 a 2,4 m d'altura situada a 1,2 m d'un dels extrems de la xarxa, on s'asseu el jutge de cadira.

cadmi n masc
kadmium

cadàver /kaˈða.veɾ/ /kaˈða.βer/ /kaˈða.βeɾ/ /kəˈða.vəɾ/ n masc
kadaver bangkai

cafeïna /ka.feˈi.na/ /kə.fəˈi.nə/ n fem
kafein

cafre /ˈka.fɾe/ /ˈka.fɾə/ n neut
kafir
(Islam, obsolet) infidel

cafè n masc
kopi
Establiment on se serveixen cafès (la beguda) i d’altres begudes (refrescs, conyac, vi, etc.).

cafè amb llet n masc
café au lait

cafè teatre n masc
lihat

cagalló /ka.ɣaˈʎo/ /kə.ɣəˈjo/ /kə.ɣəˈʎo/ n masc
bajingan
Excrement compacte i petit de forma arrodonida.

cagar /kaˈɣa/ /kaˈɣaɾ/ /kəˈɣa/ v
beol

caiac /kaˈjak/ n masc
kayak

caiguda /kajˈɣu.ða/ /kəjˈɣu.ðə/ n fem
air terjun
(voleibol) Acció defensiva consistent a llançar-se per evitar que la pilota toqui a terra.

caixa /ˈka.ʃa/ /ˈkaj.ʃa/ n fem
kotak
Receptacle rígid relativament gran destinat a guardar-hi objectes, embalar-los o transportar-los, normalment és de fusta de forma rectangular o quadrada.

caixa clara /ka.ʃa /kaj.ʃa n fem
snare drum

caixa negra /ˌka.ʃaˈne.ɣɾa/ /ˌka.ʃəˈnə.ɣɾə/ /ˌka.ʃəˈnɛ.ɣɾə/ /ˌkaj.ʃaˈne.ɣɾa/ n fem
kotak hitam

calabrot /ka.ɫaˈbɾɔt/ /kə.ɫəˈβɾɔt/ n masc
TV kabel

calaix /kaˈɫajʃ/ /kəˈɫaj/ /kəˈɫaʃ/ n masc
laci

calamar /ka.ɫaˈmaɾ/ /kə.ɫəˈma/ /kə.ɫəˈmar/ n masc
cumi-cumi

calamarsa /ka.ɫaˈmaɾ.sa/ /kə.ɫəˈmar.sə/ n fem
hujan es

calamarsejar /ka.ɫa.mar.seˈʒa/ /ka.ɫa.maɾ.seˈd͡ʒa/ /ka.ɫa.maɾ.seˈd͡ʒaɾ/ /kə.ɫə.mər.səˈʒa/ /kə.ɫə.məɾ.səˈd͡ʒa/ v
hujan batu

calar /kaˈɫa/ /kaˈɫaɾ/ /kəˈɫa/ v
atur
Llançar una xarxa a dins la mar.
basuh
Penetrar un líquid travessant un cos.

calavera /ka.ɫaˈve.ɾa/ /ka.ɫaˈβe.ɾa/ /kə.ɫəˈve.ɾə/ /kə.ɫəˈβe.ɾə/ n masc
batok kepala

calaverada /ka.ɫa.veˈɾa.ða/ /ka.ɫa.βeˈɾa.ða/ /kə.ɫə.vəˈɾa.ðə/ /kə.ɫə.βəˈɾa.ðə/ n fem
gegabah

calb /ˈkaɫp/ adj masc
botak

calc /ˈkaɫk/ n masc
pinjam terjemah
Manlleu d'un mot o d'una locució que manté l'estructura de la llengua original fent una traducció de cada mot o de cada morfema.

calcar /kaɫˈka/ /kaɫˈkaɾ/ /kəɫˈka/ v
jejak

calci n masc
kalsium zat kapur

calculadora /kaɫ.ku.ɫaˈðo.ɾa/ n fem
kalkulator mesin hitung

caldejar /kaɫ.deˈd͡ʒa/ /kaɫ.deˈd͡ʒaɾ/ /kaɫ.deˈʒa/ /kəɫ.dəˈd͡ʒa/ /kəɫ.dəˈʒa/ v
memerah
Arroentar al foc.

caldre /ˈkaɫ.dɾe/ v
harus

calefacció /ka.ɫe.fak.siˈo/ /kə.ɫə.fək.siˈo/ n fem
pemanas

calendari /ka.lenˈda.ɾi/ /ka.ɫenˈda.ɾi/ /kə.ɫənˈda.ɾi/ n masc
kalender almanak

calendari gregorià n masc
kalender Gregorius

calendàric /ka.ɫenˈda.ɾik/ /kə.ɫənˈda.ɾik/ adj masc
agenda

calent /kaˈɫen/ /kaˈɫent/ /kəˈɫen/ /kəˈɫent/ adj masc
panas
De temperatura elevada.

califa /kaˈɫi.fa/ /kəˈɫi.fə/ n masc
khalifah

calitja /kaˈɫi.d͡ʒa/ /kəˈɫi.d͡ʒə/ n fem
kabut asap

caliu /kaˈɫiw/ /kəˈɫiw/ n masc
bara
Barreja de brases, carbó i cendra que romanen quan s'apaga la flama d’un foc.

call /ˈkaʎ/ n masc
belulang
Durícia que es fa en la pell per fregament continuat.
gang
Camí estret i llarg entre dues muntanyes.

callar /kaˈʎa/ /kaˈʎaɾ/ /kəˈʎa/ v
diam
No dir cap paraula, deixar de pronunciar-les.
diam!
Mantenir un fet en silenci o secret.

calmar /kaɫˈma/ /kaɫˈmaɾ/ v
menenangkan

calor /kaˈɫo/ /kaˈɫoɾ/ n fem
panas
Situació en la qual la temperatura és superior a la normal.
kalor
Sensació de temperatura excessiva.
Forma d'energia que es produeix amb el moviment cinètic de les molècules d'un cos o partícula. Es mesura mitjançant la magnitud de la temperatura.

calorós /ka.ɫoˈɾos/ /kə.ɫoˈɾos/ /kə.ɫuˈɾos/ adj masc
hangat

calquejar /kaɫ.keˈd͡ʒa/ /kaɫ.keˈd͡ʒaɾ/ /kaɫ.keˈʒa/ /kəɫ.kəˈd͡ʒa/ /kəɫ.kəˈʒa/ v
hombreng
(mallorquí, menorquí) Discórrer amb afany a un fi.

calvari /kaɫˈva.ɾi/ /kaɫˈβa.ɾi/ /kəɫˈva.ɾi/ /kəɫˈβa.ɾi/ n masc
biak silang
Sèrie d’adversitats o penalitats.

calvície /kaɫˈvi.si.e/ /kaɫˈβi.si.e/ /kəɫˈvi.si.ə/ n fem
botak

calze /ˈkaɫ.ze/ /ˈkaɫ.zə/ n masc
cawan
Estri en forma de copa que es fa servir en la litúrgia catòlica.
En arqueologia, tipus de copa de metall, relacionada amb l'antiga cultura grega.
kaliks
Conjunt de sèpals que formen l'extrem d'una flor.

cal·ligrafia /ka.ɫi.ɣɾaˈfi.a/ /kaɫ.ɫi.ɣɾaˈfi.a/ /kə.ɫi.ɣɾəˈfi.ə/ /kəɫ.ɫi.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
kaligrafi

calç /ˈkaɫs/ n fem
nipis

calçada /kaɫˈsa.ða/ n fem
jalur

calçar /kaɫˈsa/ /kaɫˈsaɾ/ /kəɫˈsa/ v
kena
Tenir una mida de sabata.

calçat /kaɫˈsat/ n masc
alas kaki

calçotets /kaɫ.soˈtets/ /kəɫ.soˈtəts/ /kəɫ.suˈtɛts/ n masc
cawat

calé /kaˈɫe/ /kəˈɫe/ n masc
adonan

cama /ˈka.ma/ n fem
kaki
Extremitat inferior del cos humà, sovint excloent el peu.

camaleó /ka.ma.ɫeˈo/ /kə.mə.ɫəˈo/ n masc
bunglon

camarada /ka.maˈɾa.ða/ /kə.məˈɾa.ðə/ n neut
kamerad
Company amb qui es comparteixen afinitats.
(política) Company de militància socialista o comunista.

cambra /ˈkam.bɾa/ n fem
dewan

cambrada /kamˈbɾa.ða/ /kəmˈbɾa.ðə/ n fem
asrama

cambrer /kamˈbɾe/ /kamˈbɾeɾ/ n masc
pelayan
Persona encarregada de netejar les cambres i les zones de servei comunes, especialment als hotels o serveis de transport.
Persona encarregada del servei de les taules a un establiment de restauració, com ara un restaurant, un bar o un cafè.

camell /kaˈmeʎ/ n masc
unta
Gènere d'ungulats de la família dels camèlids (Camelus), amb un o dos geps remarcats carregats de greix a l'esquena (el nombre de geps depèn de l'espècie), robusts, i usats sovint com a animals de càrrega pels països més calorosos, ja que resisteixen bé les temperatures elevades.

caminar /ka.miˈna/ /ka.miˈnaɾ/ v
jalan

camisa /kaˈmi.za/ /kəˈmi.ə/ n fem
kemeja
Peça de roba que es posa al tronc.

camió /ka.miˈo/ n masc
truk
Vehicle de càrrega terrestre i autopropulsat de mida gran i de gran potència que duu la càrrega separada de la cabina (normalment en una caixa o en un remolc).

camp /ˈkam/ /ˈkamp/ /ˈkamp/ n masc
ladang bidang
Extensió de terrenys fora de la ciutat, ocupats per conreus, boscos, etc.
lapangan medan
(esports de pilota) Cadascuna de les dues meitats en què queda dividit un camp de joc per la línia central, defensada per un dels dos adversaris i atacada per l'altre.

camp de joc n masc
bidang
(esports de pilota) Superfície de l'àrea de competició d'un esport de pilota, amb unes mides fixades reglamentàriament i generalment delimitada per línies, dintre la qual es desenvolupa el joc.

camp interior n masc
berlian

campament n masc
kamp

campana /kamˈpa.na/ /kəmˈpa.nə/ n fem
lonceng

campanada /kam.paˈna.ða/ /kəm.pəˈna.ðə/ n fem
bacok

campanya /kamˈpa.ɲa/ /kəmˈpa.ɲə/ n fem
kampanye

camperol /kam.peˈɾɔɫ/ /kəm.pəˈɾɔɫ/ adj masc
pedesaan

camperol /kam.peˈɾɔɫ/ /kəm.pəˈɾɔɫ/ n masc
petani

campionat /kam.pi.oˈnat/ /kəm.pi.oˈnat/ /kəm.pi.uˈnat/ n masc
kejuaraan

campió /kam.piˈo/ /kəm.piˈo/ n masc
pemenang

campus /ˈkam.pus/ n masc
kampus

camuflar /ka.muˈfɫa/ /ka.muˈfɫaɾ/ /kə.muˈfɫa/ v
kamuflase

camí /kaˈmi/ n masc
jalan

canadenc /ka.naˈðeŋ/ /ka.naˈðeŋk/ /kə.nəˈðəŋk/ /kə.nəˈðɛŋ/ /kə.nəˈðɛŋk/ adj masc
orang kanada
Relatiu o pertanyent al Canadà.

canadenc /ka.naˈðeŋ/ /ka.naˈðeŋk/ /kə.nəˈðəŋk/ /kə.nəˈðɛŋ/ /kə.nəˈðɛŋk/ n masc
orang kanada
Persona que habita o és originària del Canadà.

canal /kaˈnaɫ/ n masc
kanal terusan
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los.

canalla /kaˈna.ʎa/ /kəˈna.ʎə/ n neut
bajingan
Persona vil i reprovable.

canari n masc
burung
(ocells) Moixó de la família dels fringíl·lids de cant similar al de la cadernera i plomatge groc i originari de les Illes Canàries (Serinus canarius).

canceller /kan.seˈʎe/ /kan.seˈʎeɾ/ /kən.səˈʎe/ n masc
kanselir

cancel·lar /kan.seɫˈɫa/ /kan.seɫˈɫaɾ/ /kan.seˈɫa/ /kən.səɫˈɫa/ /kən.səˈɫa/ v
batalkan
Deixar sense efecte un registre, document, acte jurídic, compromís.

candela /kanˈdɛ.ɫa/ /kanˈdɛ.ɾa/ /kənˈdə.ɫə/ /kənˈdɛ.ɫə/ n fem
lilin

candi /ˈkan.di/ n masc
gula-gula

candidat /kan.diˈðat/ /kən.diˈðat/ n masc
kandidat

candir /kanˈdi/ /kanˈdiɾ/ /kənˈdi/ v
gula-gula
Adobar amb sucre fos o almívar.

canell /kaˈneʎ/ n masc
pergelangan tangan

canelobre /ka.neˈlɔ.βɾe/ /kə.nəˈɫɔ.βɾə/ n masc
kandelar

cangur /kaŋˈɡuɾ/ n neut
pramusiwi
(castellanisme) Mainader o mainadera a hores convingudes.

canonada /ka.noˈna.ða/ /kə.noˈna.ðə/ /kə.nuˈna.ðə/ n fem
pipa

canonar /ka.noˈna/ /ka.noˈnaɾ/ /kə.noˈna/ /kə.nuˈna/ v
kumparan
(transitiu, tèxtil) Carregar els canons de la llançadora amb el fil que es teixirà.

cansalada /kən.səˈɫa.ðə/ n fem
daging asap
(aliments) Part grassa del porc, compresa entre la pell i la carn, normalment tallada en penques i conservada en salaó.

cansalada fumada n fem
daging asap

cansament /kan.saˈmen/ /kan.saˈment/ /kən.səˈmen/ /kən.səˈment/ n masc
kecapaian

cansat /kanˈsat/ /kənˈsat/ adj masc
lelah

cant /ˈkan/ /ˈkant/ n masc
kicau

cant gregorià n masc
kidung Gregorian

cantador /kan.taˈðo/ /kan.taˈðoɾ/ /kən.təˈðo/ adj masc
penyanyi

cantal /kanˈtaɫ/ /kənˈtaɫ/ n masc
kerikil

cantant /kanˈtan/ /kanˈtant/ /kənˈtan/ /kənˈtant/ n neut
penyanyi

cantar /kanˈta/ /kanˈtaɾ/ v
bernyanyi
Produir música amb la veu.

canterano /kan.teˈɾa.no/ /kən.təˈɾa.no/ /kən.təˈɾa.nu/ n masc
sekretaris

cantimplora /kan.timˈpɫɔ.ɾa/ /kan.timˈpɫɔ.ɾɔ/ /kən.timˈpɫɔ.ɾə/ n fem
kantin
Recipient, normalment aplanat i amb coberta tèrmica, que serveix per a portar-hi aigua fresca.

cantor /kanˈto/ /kanˈtoɾ/ /kənˈto/ n masc
penyanyi
Persona que canta, especialment en un cor o com a solista.

canvi /ˈkam.bi/ /ˈkaɱ.vi/ /ˈkaɱ.vi/ n masc
perubahan
Acció i efecte de canviar.

canviar /kam.biˈa/ /kaɱ.viˈaɾ/ /kəɱ.viˈa/ v
bertukar
Modificar, fer diferent, variar.
Prendre i donar una cosa per altre que se'n rep o dóna.
(esports de pilota) Reemplaçar un titular per un suplent en el transcurs d'un partit o una partida d'un esport d'equip.

canvista /kamˈbis.ta/ /kamˈbis.te/ /kaɱˈvis.ta/ /kaɱˈvis.te/ /kəmˈbis.tə/ /kəɱˈvis.tə/ n neut
penukar uang

canya /ˈka.ɲa/ /ˈka.ɲə/ n fem
pembuluh
Per semblança, tija del blat o d'altres cereals.

canyella /kaˈɲe.ʎa/ n fem
kayu manis
Planta aromàtica emprada per aromatitzar aliments i perfums, es ven en forma de palets o canyetes.
betis depan
Part anterior de la cama.

canyes /ˈka.ɲes/ /ˈka.ɲəs/ n fem
komidi putar
Torneig que la noblesa solia fer en ocasió d'algunes celebracions públiques, consistent en el llançament de canyes contra l'adversari.

canyís /kaˈɲis/ /kəˈɲis/ n masc
gelambir
Reixat de canyes o vímets.

cançó n fem
lagu tembang
Conjunt de notes harmonioses que es poden cantar.

cançó de bressol n fem
nina-bobok

caníbal /kaˈni.baɫ/ /kəˈni.βəɫ/ n neut
kanibal
antropòfag

canícula /kaˈni.ku.ɫa/ /kəˈni.ku.ɫə/ n fem
gelombang panas

canó /kaˈno/ n masc
meriam
Part d'una arma de foc en forma de tub que defineix la direcció del projectil.

caos /ˈka.os/ /ˈka.us/ n masc
kekacauan

cap n masc
kepala
(anatomia) Part superior i anterior del cos d'un animal.
Part superior del cos de l'ésser humà, considerada com a seu del pensament, l'intel·lecte, judici, talent, seny.
Lloc de preferència, central.
Localitat principal d'un territori; capital.
La part més alta d'una cosa.
Individu considerat com a membre d’una col·lectivitat.
Extremitat en general.
Part anterior, per on comença una cosa.
Part final, per on acaba una cosa.
Part de terra que s'endinsa en la mar.
(nàutica) corda
En un repartiment, cadascun dels participants.
(golf) Part final d'un bastó, que impacta en la bola en executar el colp.
(pilota basca) Part més ampla d'una eina.
(bàdminton) base

cap a preposition
hingga

cap de fava n masc
brengsek

cap de setmana n masc
akhir

capa /ˈka.pa/ /ˈka.pə/ n fem
mantel
Vestimenta d'abric llarga i sense mànigues, oberta pel davant.
lampin
Extensió uniforme de material que cobreix alguna cosa.

capacitar /ka.pa.siˈta/ /ka.pa.siˈtaɾ/ /kə.pə.siˈta/ v
gembleng

capacitat /ka.pa.siˈtat/ n fem
kapasitas
Contingut que cap en un espai concret.
kemampuan
Aptitud que permet a una persona de reeixir en l'exercici d'una activitat determinada.

capalçar /ˌka.paɫˈsa/ /ˌka.paɫˈsaɾ/ /ˌka.pəɫˈsa/ /ˌka.βaɫˈsa/ v
daya angkat
Alçar d’un cap.

capbaixar-se /ˌkab.bajˈʃar.se/ /ˌkab.bajˈʃaɾ.se/ /ˌkab.baˈʃaɾ.se/ /ˌkab.bə.ʃərˈsə/ /ˌkab.bəˈʃar.sə/ /ˌkab.bəˈʃaɾ.sə/ v
benang lungsin

capbussar /ˌkab.buˈsa/ /ˌkab.buˈsaɾ/ v
meloncat ke dalam air
Ficar sota l'aigua amb ímpetu o de cop.

capbussejar /kab.bu.seˈd͡ʒa/ /kab.bu.seˈd͡ʒaɾ/ /kab.bu.seˈʒa/ /kəb.bu.səˈd͡ʒa/ /kəb.bu.səˈʒa/ v
meloncat ke dalam air

capcinejar /kap.si.neˈd͡ʒa/ /kap.si.neˈd͡ʒaɾ/ /kap.si.neˈʒa/ /kəp.si.nəˈd͡ʒa/ /kəp.si.nəˈʒa/ v
anggukan

capejar /ka.peˈd͡ʒa/ /ka.peˈd͡ʒaɾ/ /ka.peˈʒa/ /kə.pəˈd͡ʒa/ /kə.pəˈʒa/ v
bebatuan
Moure el cap diverses vegades de dalt a baix.

capella /kaˈpe.ʎa/ /kəˈpe.ʎə/ n fem
kapel

capellà /ka.peˈʎa/ /kə.pəˈʎa/ n masc
pendeta
Sacerdot titular d'una capellania.

capgirar /ˌkab.d͡ʒiˈɾa/ /ˌkab.d͡ʒiˈɾaɾ/ v
menjatuhkan
Voltar un objecte en sentit vertical, posant el que estava a dalt a la part de baix.

capgirellar /ˌkab.d͡ʒi.ɾeˈʎa/ /ˌkab.d͡ʒi.ɾeˈʎaɾ/ /ˌkab.ʒi.ɾəˈʎa/ v
melinting

capgròs /ˌkabˈɡɾɔs/ n masc
berudu
Larva d'amfibi amb cua i sense potes.

capibara /ka.piˈβa.ɾa/ /kə.piˈβa.ɾə/ n masc
babi air

capil·lar /ka.piɫˈɫaɾ/ /ka.piɫˈɫaɾ/ /ka.piˈɫaɾ/ /kə.piɫˈɫar/ /kə.piɫˈɫaɾ/ /kə.piˈɫar/ n masc
kapiler
(anatomia) vas capil·lar

capissar /ka.piˈsa/ /ka.piˈsaɾ/ /kə.piˈsa/ v
apal
(intransitiu) Saber comprendre, pensar-hi, veure-ho.

capital /ka.piˈtaɫ/ n fem
ibu kota
Població on es reuneixen les principals administracions d'una entitat política.

capital humà n masc
modal insani

capitalisme /ka.pi.taˈɫiz.me/ n masc
kapitalisme

capitanejar /ka.pi.ta.neˈd͡ʒa/ /ka.pi.ta.neˈd͡ʒaɾ/ /ka.pi.ta.neˈʒa/ /kə.pi.tə.nəˈd͡ʒa/ /kə.pi.tə.nəˈʒa/ v
kapten

capitell /ka.piˈteʎ/ /kə.piˈteʎ/ n masc
kapital

capità /ka.piˈta/ n masc
nakhoda

capolar /ka.poˈɫa/ /ka.poˈɫaɾ/ /kə.poˈɫa/ /kə.puˈɫa/ v
daging cincang

capoll /kaˈpoʎ/ n masc
tombol
(morfologia vegetal) Fase del desenvolupament de les flors en la qual els pètals no s’han separat encara.

caporal /ka.poˈɾaɫ/ /kə.poˈɾaɫ/ /kə.puˈɾaɫ/ n masc
kopral

capotejar /ka.po.teˈd͡ʒa/ /ka.po.teˈd͡ʒaɾ/ /ka.po.teˈʒa/ /kə.po.təˈd͡ʒa/ /kə.pu.təˈʒa/ v
guncang

capricorn /ka.pɾiˈkɔɾn/ /kə.pɾiˈkɔrn/ n neut
Capricornus

capsa /ˈkap.sa/ n fem
kotak

captaire /kapˈtaj.ɾe/ n neut
pengemis

captar /kapˈta/ /kapˈtaɾ/ /kəpˈta/ v
sergap

capterrera /kap.teˈre.ɾa/ /kəp.təˈre.ɾə/ n fem
penobatan

capterrerar /kap.te.reˈɾa/ /kap.te.reˈɾaɾ/ /kəp.tə.rəˈɾa/ v
menobatkan

captrencar /ˌkap.tɾeŋˈka/ /ˌkap.tɾeŋˈkaɾ/ /ˌkap.tɾəŋˈka/ v
menyakiti

caputxino /ka.puˈt͡ʃi.no/ /kə.puˈt͡ʃi.no/ /kə.puˈt͡ʃi.nu/ n masc
cappuccino

capvespre /ˌkabˈbes.pɾe/ /ˌkabˈves.pɾe/ /ˌkabˈves.pɾə/ n masc
senjakala
Última part de la tarda quan el sol ja s'ha post i fosqueja.

capça /ˈkap.sa/ n fem
apel
Massa compacta de fulles apinyades de certes hortalisses a l'extrem del caluix.

capçada /kapˈsa.ða/ /kəpˈsa.ðə/ n fem
mahkota
Conjunt de les branques d'un arbre.

capçal /kapˈsaɫ/ /kəpˈsaɫ/ n masc
hulu
Part del llit on es posa el cap.
(informàtica) Dispositiu que permet enregistrar dades en un suport magnètic o òptic.

capítol /kaˈpi.toɫ/ /kəˈpi.toɫ/ /kəˈpi.tuɫ/ n masc
bab
Cadascuna de les parts en què es divideix una narració.
Sala d'un monestir on es reuneixen els monjos per prendre decisions.

capó /kaˈpo/ /kəˈpo/ n masc
belenggu
(nàutica) Cap gruixut o cadena que subjecta l’àncora a l’amura del vaixell.
tudung
Tapa de la carrosseria que cobreix el motor d’un automòbil.

caqui n masc
kesemek
(botànica) Fruita del caquier
kaki
Color marró clar groguenc.

car /ˈka/ /ˈkar/ /ˈkaɾ/ adj masc
mahal
De preu elevat.

cara /ˈka.ɾa/ n fem
muka
(anatomia) Rostre.

carabassa /kə.ɾəˈβa.sə/ /kərˈβa.sə/ n fem
labu
Fruit gran i sovint ataronjat que cria la carabassera. Moltes varietats són comestibles.

carabassejar /ka.ɾa.ba.seˈd͡ʒaɾ/ /ka.ɾa.βa.seˈd͡ʒa/ /ka.ɾa.βa.seˈʒa/ /kə.ɾə.bə.səˈd͡ʒa/ /kə.ɾə.bə.səˈʒa/ /kə.ɾə.βə.səˈʒa/ v
gagal
(transitiu, col·loquial) Donar carabassa, suspendre a algú en un examen.

caracteritzar /ka.ɾak.te.ɾiˈd͡za/ /ka.ɾak.te.ɾiˈza/ /ka.ɾak.te.ɾiˈzaɾ/ /kə.ɾək.tə.ɾiˈd͡za/ v
menyifatkan

característic /ka.ɾak.teˈɾis.tik/ /kə.ɾək.təˈɾis.tik/ adj masc
karakteristik

característica /ka.ɾak.teˈɾis.ti.ka/ /kə.ɾək.təˈɾis.ti.kə/ adj fem
fitur
Forma femenina de característic.

caragol /ka.ɾaˈɣɔɫ/ /karˈɣɔɫ/ /kə.ɾəˈɣɔɫ/ /kərˈɣɔɫ/ n masc
bekicot
(zoologia) Mol·lusc de la classe gastròpode, amb la característica de la torsió i la closca en espiral.
(col·loquial) diners
mur
Objecte en forma d'espiral: escala de caragol, un caragol de cabells, etc.
(anatomia) Una de les tres cavitats internes de l'orella, que té forma en espiral.

caragolar /ka.ɾa.ɣoˈɫa/ /ka.ɾa.ɣoˈɫaɾ/ /kə.ɾə.ɣoˈɫa/ /kə.ɾə.ɣuˈɫa/ v
sipir

carall /kaˈɾaʎ/ /kəˈɾaj/ /kəˈɾaʎ/ Interjection
persetan
(vulgarisme) Expressió de sorpresa per l’estranyesa, l’admiració o l’enuig.

carall /kaˈɾaʎ/ /kəˈɾaj/ /kəˈɾaʎ/ n masc
bajingan
(vulgarisme) penis

carambola /ka.ɾamˈbɔ.ɫa/ /kə.ɾəmˈbɔ.ɫə/ n fem
kecelakaan karambol
(billar) Jugada del billar de caramboles consistent a fer que la bola d'atac toqui les altres dues boles.
(pilota basca) Jugada ofensiva consistent a llançar la pilota contra el frontis de manera que a continuació toqui la paret esquerra i s'obri cap a l'ample.

caramel /ka.ɾaˈmɛɫ/ /kə.ɾəˈmɛɫ/ /kərˈmɛɫ/ n masc
karamel
Pasta de sucre cremat.
permen
Dolç fet amb pasta de sucre i essències.

caramullar /ka.ɾa.muˈʎa/ /ka.ɾa.muˈʎaɾ/ /kə.ɾə.muˈʎa/ v
menimbun
Omplir un recipient per sobre de les vores.
berjubel
Amuntegar diverses coses en un munt desordenat.

caravanserrall /ka.ɾa.van.seˈraʎ/ /ka.ɾa.βan.seˈraʎ/ /kə.ɾə.vən.səˈraʎ/ /kə.ɾə.βən.səˈraʎ/ n masc
karavansari

caravel·la /ka.ɾaˈvɛɫ.ɫa/ /ka.ɾaˈβɛ.ɫa/ /ka.ɾaˈβɛ.ɫɛ/ /ka.ɾaˈβɛɫ.ɫa/ /kə.ɾəˈvɛɫ.ɫə/ /kə.ɾəˈβɛ.ɫə/ /kə.ɾəˈβɛɫ.ɫə/ n fem
karavel

carbonatar /kar.βo.naˈta/ /kaɾ.bo.naˈtaɾ/ /kaɾ.βo.naˈta/ /kər.bu.nəˈta/ /kəɾ.bo.nəˈta/ v
karbonat

carboni /kərˈbɔ.ni/ n masc
karbon zat arang

carbonitzar /kar.βo.niˈd͡za/ /kaɾ.bo.niˈzaɾ/ /kaɾ.βo.niˈza/ /kər.bu.niˈd͡za/ /kəɾ.bo.niˈd͡za/ v
mengarang

carbó /kaɾˈbo/ n masc
batu bara kol
Nom genèric donat a dos tipus de materials (carbó vegetal i carbó mineral) orgànics, sòlids i de color negre utilitzats com a combustible per la seva gran quantitat de carboni.

carcaix /kaɾˈkajʃ/ /kərˈkaʃ/ n masc
tarkas

carcinoma /kaɾ.siˈno.ma/ /kər.siˈno.mə/ n masc
karsinoma

cardar /karˈða/ /kaɾˈða/ /kaɾˈðaɾ/ /kərˈda/ v
entot
(vulgarisme) Fer l'acte sexual.

cardenal /kər.dəˈnaɫ/ n masc
kardinal
En l'Església Catòlica, el càrrec superior a un bisbe.

cardinal /kaɾ.ðiˈnaɫ/ /kər.diˈnaɫ/ adj
Kardinal

cardiologia /kar.ði.o.ɫoˈʒi.a/ /kaɾ.ði.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /kər.di.u.ɫuˈʒi.ə/ /kər.ði.u.ɫuˈʒi.ə/ /kəɾ.ði.o.ɫoˈʒi.ə/ n fem
kardiologi

cardiovascular /ˌkar.di.u.βəs.kuˈɫar/ /ˌkar.ði.o.βas.kuˈɫar/ /ˌkar.ði.u.vəs.kuˈɫar/ /ˌkaɾ.ði.o.vas.kuˈɫaɾ/ /ˌkaɾ.ði.o.vəs.kuˈɫaɾ/ /ˌkaɾ.ði.o.βas.kuˈɫaɾ/ adj
kardiovaskular

caricatura /ka.ɾi.kaˈtu.ɾa/ /kə.ɾi.kəˈtu.ɾə/ n fem
karikatur

caricaturar /ka.ɾi.ka.tuˈɾa/ /ka.ɾi.ka.tuˈɾaɾ/ /kə.ɾi.kə.tuˈɾa/ v
karikatur

carilló /ka.ɾiˈʎo/ /kə.ɾiˈʎo/ n masc
lonceng kumpulan
Instrument idiòfon de percussió consistent en una sèrie de làmines metàl·liques que hom fa sonar amb baquetes de fusta.

carinar /ka.ɾiˈna/ /ka.ɾiˈnaɾ/ /kə.ɾiˈna/ v
mengaung

carisma /kaˈɾiz.ma/ /kəˈɾiz.mə/ n masc
karisma

caritat /kə.ɾiˈtat/ n fem
amal

carmanyola /kar.maˈɲɔ.ɫa/ /kaɾ.maˈɲɔ.ɫa/ /kaɾ.maˈɲɔ.ɫɔ/ /kər.məˈɲɔ.ɫə/ n fem
ompreng
Recipient tapat per a portar aliments preparats per a menjar.

carmenar /kar.meˈna/ /kaɾ.meˈna/ /kaɾ.meˈnaɾ/ /kər.məˈna/ v
kartu

carmí /kərˈmi/ n masc
merah padam

carn n fem
daging

carnaval /kar.naˈβaɫ/ /kaɾ.naˈvaɫ/ /kaɾ.naˈβaɫ/ /kər.nəˈβaɫ/ /kəɾ.nəˈvaɫ/ n masc
karnaval

carnisser /kar.niˈse/ /kaɾ.niˈseɾ/ /kər.niˈse/ n masc
jagal
Ofici del que talla i ven carn per a consum humà.

carota /kaˈɾɔ.ta/ /kaˈɾɔ.tɔ/ /kəˈɾɔ.tə/ n fem
kedok
Màscara que representa una cara grotesca.

carp /ˈkarp/ n masc
ikan mas

carpa /ˈkar.pə/ /ˈkaɾ.pa/ n fem
ikan mas
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Cyprinus carpio)

carpeta /kərˈpɛ.tə/ n masc
folder
Objecte per a organitzar i desar documents, consistent en un parell de cobertes.
(informàtica) Element d'una estructura d'arxius que els agrupa i que s'organitza normalment en forma jeràrquica.

carregador /ka.re.ɣaˈðo/ /ka.re.ɣaˈðoɾ/ /kə.rə.ɣəˈðo/ n masc
pengecas
Aparell que serveix per a carregar un acumulador.
dewan
Dispositiu d’una arma de foc on hi ha els projectils a introduir en la recambra.

carregar /ka.reˈɣa/ /ka.reˈɣaɾ/ /kə.rəˈɣa/ v
tuduhan
(esports de pilota) Escometre un adversari recolzant-hi el cos o un instrument de joc amb l'objectiu de desequilibrar-lo o prendre-li la pilota, la bola o el disc.
(rugbi) Intentar interceptar un xut de l'equip adversari.

carrell /kaˈreʎ/ /kəˈreʎ/ n masc
bundel
Conjunt de fruits agrupats per un fil o posades en filera.

carrer /kaˈre/ /kəˈre/ n masc
jalan jalan raya
En un nucli de població, lloc per on hi circula la gent i els vehicles que és l'origen o el resultat de l'organització de l'espai edificat.

carrera /kaˈre.ɾa/ /kəˈre.ɾə/ n fem
karier
Trajectòria professional o pública.
jenjang
Esquinç o defecte en un teixit amb punts escapats o mal passats.

carrera professional n fem
karier

carretera /ka.reˈte.ɾa/ n fem
jalan
Via que uneix dues poblacions i que és apta per a la circulació de vehicles.

carretó /ka.reˈto/ /kə.rəˈto/ n masc
gerobak tangan

carrincló /ka.riŋˈkɫo/ /kə.riŋˈkɫo/ adj masc
murahan
Sense distinció, ridícul per excessiva sensibleria.

carrisqueig /ka.risˈket͡ʃ/ /kə.risˈkət͡ʃ/ /kə.risˈkɛt͡ʃ/ n masc
derit

carro /ˈka.ro/ /ˈka.ru/ n masc
kereta
Vehicle tirat per animals per transportar objectes o persones.

carta /ˈkaɾ.ta/ n fem
surat
Document escrit per a comunicar amb una altra persona, generalment amb una estructura formal.
kartu
Sinònim de mapa., especialment de navegació.

carter /karˈte/ /kaɾˈteɾ/ /kərˈte/ n masc
pengantar surat

cartera /kaɾˈte.ɾa/ /kərˈte.ɾə/ n fem
dompet
Bossa prima i rectangular de pell, plàstic o altres materials tous, utilitzada per guardar-hi diners (en forma de bitllets), targetes i documentació.

carterista /kaɾ.teˈɾis.ta/ /kaɾ.teˈɾis.te/ /kər.təˈɾis.tə/ n neut
ayaran

cartipàs /kaɾ.tiˈpas/ /kər.tiˈpas/ n masc
buku
Quadern de paper que serveix per anotar algunes coses i escriure allò que dicten els mestres de les universitats.

cartografiar /kar.to.ɣɾa.fiˈa/ /kaɾ.to.ɣɾa.fiˈa/ /kaɾ.to.ɣɾa.fiˈaɾ/ /kər.tu.ɣɾə.fiˈa/ /kəɾ.to.ɣɾə.fiˈa/ v
atlas

cartutx /kaɾˈtut͡ʃ/ /kərˈtut͡ʃ/ n masc
katrij
Element canviable de les màquines d'escriure i de les impressores que conté la tinta.

cartílag /kaɾˈti.ɫak/ /kərˈti.ɫək/ n masc
rawan tulang rawan

cartílag tiroide n masc
kelenjar tiroid

cartó /kaɾˈto/ /kərˈto/ n masc
karton

carxot /kaɾˈt͡ʃɔt/ /kərˈʃɔt/ n masc
golok
(pilota valenciana) Cop potent executat estirant el braç en el moment just de l'impacte, amb els peus a terra i el cos inclinat cap al costat de la pilota, que s'utilitza per a bots poc elevats o per a pilotes en trajectòria descendent.

caràcter /kaˈɾak.teɾ/ /kəˈɾak.tə/ n masc
watak
Tret dominant que permet reconèixer o diferenciar.

caràngid irisat n masc
bianglala

carícia /kaˈɾi.si.a/ /kəˈɾi.si.ə/ n fem
elus

cas n masc
gerak jatuh
Situació particular que es produeix entre les diverses possibles.
Objecte d'estudi d'alguna disciplina.

casa /ˈka.za/ n fem
rumah
Edifici destinat a l'habitatge de persones, llar.

casal /kaˈzaɫ/ /kəˈzaɫ/ n masc
kandang

casament /ka.zaˈmen/ /ka.zaˈment/ /kə.zəˈmen/ /kə.zəˈment/ n masc
pernikahan
Acte amb què s'estableix un matrimoni.

casar /kaˈza/ /kaˈzaɾ/ v
mengawinkan
Contraure matrimoni.
korek api
Unir o ajuntar una cosa amb una altra.
mengabulkan
Una cosa, fer joc amb altres, tenir correspondència.

casc /ˈkask/ n masc
helm
Peça dura que cobreix el cap com a defensa en certes activitats: bombers, motoristes, policia, esportistes.

cascar /kasˈka/ /kasˈkaɾ/ /kəsˈka/ /kəsˈka/ v
berdenyut
Copejar, masegar.
punya
(pronominal, col·loquial) prendre (menjar o beure)

cascavell /kas.kaˈveʎ/ /kas.kaˈβeʎ/ /kəs.kəˈveʎ/ n masc
genta

casolà /ka.zoˈɫa/ /kə.zoˈɫa/ /kə.zuˈɫa/ adj masc
babu
Propi de la casa, fet allà o seguint les seves normes.

caspa /ˈkas.pa/ /ˈkas.pə/ n fem
ketombe

cassa /ˈka.sa/ /ˈka.sə/ n fem
panci

cassoleta /ka.soˈɫe.ta/ /kə.soˈɫə.tə/ /kə.suˈɫɛ.tə/ n fem
beker

cassó /kaˈso/ /kəˈso/ n masc
gayung

casta /ˈkas.ta/ /ˈkas.tə/ n fem
kasta

castanya n fem
berangan
(botànica) Fruit del castanyer, de color marró fosc brillant, que es cull a la tardor i és comestible.
kena
Cop donat al cap amb la mà o cop fort en general.

castedat /kas.teˈðat/ /kəs.təˈðat/ n fem
kesucian

castell /kasˈteʎ/ n masc
kastil
Fortificació defensiva.

castellà adj masc
Bahasa Spanyol
Relatiu a la llengua originària de Castella.

castellà n masc
Bahasa Spanyol
(masculí singular) Llengua pròpia de Castella.

castigar /kas.tiˈɣa/ /kas.tiˈɣaɾ/ /kəs.tiˈɣa/ v
menghukum
Donar un reforç aversiu quan s'ha produït una conducta que es pretén eliminar.

castor /kasˈto/ /kəsˈto/ n masc
berang-berang
Gènere de mamífer rosegador semi-aquàtic de la família dels castòrids. Destaca per la seva habilitat per construir preses i caus.

castrar /kasˈtɾa/ /kasˈtɾaɾ/ /kəsˈtɾa/ v
mengebiri
Extirpar els òrgans reproductors.

casualment /ka.zuˌaɫˈmen/ /ka.zuˌaɫˈment/ /kə.zuˌaɫˈmen/ /kə.zuˌaɫˈment/ adv
secara kebetulan

catacumba /ka.taˈkum.ba/ /kə.təˈkum.bə/ n fem
katakomba
Lloc subterrani i sovint secret on s'enterren morts i sovint també es practiquen actes religiosos, en especial les de l'antiga Roma, famoses pels seus complicats circuits.

catalogar /ka.ta.ɫoˈɣa/ /ka.ta.ɫoˈɣaɾ/ /kə.tə.ɫoˈɣa/ /kə.tə.ɫuˈɣa/ v
katalog

català adj masc
katalan
Relatiu o pertanyent a Catalunya, als seus habitants o a la llengua catalana.

català n masc
katalan
(masculí singular) Llengua històricament parlada a Catalunya, Andorra, País Valencià, les illes Balears, la Catalunya Nord, l'Alguer i la Franja de Ponent.

catecolamina /ka.te.ko.ɫaˈmi.na/ /kə.tə.ko.ɫəˈmi.nə/ /kə.tə.ku.ɫəˈmi.nə/ n fem
katekolamin

catedral /ka.teˈðɾaɫ/ n fem
katedral

categoria lèxica n fem
kelas kata

catifa /kaˈti.fa/ n fem
karpet

catió /ka.tiˈo/ /kə.tiˈo/ n masc
kation

catorze /kaˈtoɾ.ze/ number
empat belas

catxalot /ka.t͡ʃaˈɫɔt/ /kə.t͡ʃəˈɫɔt/ n masc
ikan paus sperma

catàlisi /kaˈta.ɫi.zi/ n fem
katalisis

catàstrofe /kaˈtas.tɾo.fe/ /kəˈtas.tɾu.fə/ n fem
bencana
Desgràcia gran, especialment quan hi ha víctimes mortals.

catúfol /kaˈtu.foɫ/ /kəˈtu.foɫ/ /kəˈtu.fuɫ/ n masc
mangkuk

cau /ˈkaw/ n masc
liang
Forat en terra on certes bèsties s’hi amaguen.

caure /ˈkaw.ɾe/ v
jatuh gugur
Precipitar-se cap a baix per pèrdua de l'equilibri o acció de la gravetat.

causa /ˈkaw.za/ n fem
penyebab
Motiu, explicació, el perquè.

causar /kawˈza/ /kawˈzaɾ/ /kəwˈza/ v
menyebabkan

cavalcadura /ka.vaɫ.kaˈðu.ɾa/ /ka.βaɫ.kaˈðu.ɾa/ /kə.vəɫ.kəˈðu.ɾə/ /kə.βəɫ.kəˈðu.ɾə/ n fem
tunggangan

cavalcar /ka.vaɫˈkaɾ/ /ka.βaɫˈka/ /ka.βaɫˈkaɾ/ /kə.vəɫˈka/ /kə.βəɫˈka/ v
menaiki

cavall /kaˈval/ /kaˈvaʎ/ /kaˈβaʎ/ /kəˈvaʎ/ n masc
kuda
(mamífers) Mamífer domèstic ungulat (Equus caballus), de la família dels èquids, utilitzat per l'home per a cavalcar o com a animal de tir.
(escacs) Peça dels escacs amb la forma del cap i el coll de l'animal, la qual es pot moure només dues caselles cap endavant i una cap al costat o dues cap a un costat i una cap endavant.

cavall de mar n masc
kuda laut

cavaller /ka.vaˈʎeɾ/ /ka.βaˈʎe/ /kə.vəˈʎe/ /kə.βəˈʎe/ n masc
ksatria
Soldat medieval de categoria, honrat amb la cavalleria per un senyor feudal.

cavalleria /ka.va.ʎeˈɾi.a/ /ka.βa.ʎeˈɾi.a/ /kə.və.ʎəˈɾi.ə/ /kə.βə.ʎəˈɾi.ə/ n fem
kavaleri
Tropa que va a cavall, modernament amb vehicles motoritzats i blindats, en contraposició a la infanteria que va a peu.

cavallet /ka.vaˈʎet/ /ka.βaˈʎet/ /kə.vəˈʎət/ /kə.vəˈʎɛt/ /kə.βəˈʎɛt/ n masc
garu
(billar) Instrument utilitzat per a guiar el final de la fletxa del tac quan la bola que es vol colpejar queda massa lluny perquè el jugador faci el pont.

cavallets /ka.vaˈʎets/ /ka.βaˈʎets/ /kə.vəˈʎəts/ /kə.vəˈʎɛts/ /kə.βəˈʎɛts/ n masc
komidi putar
Atracció infantil de fira que consisteix en una plataforma giratòria accionada mecànicament damunt la qual s'instal·len diversos artificis perquè els infants hi puguin pujar.

cavar /kaˈvaɾ/ /kaˈβa/ /kəˈva/ /kəˈβa/ v
gali

cavil·lar /ka.viɫˈɫaɾ/ /ka.βiɫˈɫa/ /ka.βiˈɫa/ /kə.viɫˈɫa/ /kə.βiɫˈɫa/ /kə.βiˈɫa/ v
berpikir

cavitat /ka.viˈtat/ /ka.βiˈtat/ /kə.viˈtat/ /kə.βiˈtat/ n fem
rongga
Espai buid a dins d'un sòlid.

caça /ˈka.sa/ /ˈka.sə/ n fem
perburuan
Acció de caçar.

caça /ˈka.sa/ /ˈka.sə/ n masc
pesawat tempur
Avió militar destinat a combatre aeronaus enemigues.

caçador /ka.saˈðo/ /ka.saˈðoɾ/ /kə.səˈðo/ n masc
pemburu

caçar /kaˈsa/ /kaˈsaɾ/ v
buru

ceba /ˈsə.bə/ /ˈsɛ.bə/ /ˈsɛ.βə/ n fem
bawang

cebuà /se.buˈa/ /sə.βuˈa/ n masc
bahasa Cebuano
Llengua de la família austronèsica del grup visaia parlada a Cebu (Filipines) i illes adjacents.

cec adj
buta
Que no hi veu.

cefalea /se.faˈle.a/ /sə.fəˈle.ə/ n fem
sakit kepala

cefalàlgia /se.faˈɫaɫ.d͡ʒi.a/ /sə.fəˈɫaɫ.ʒi.ə/ n fem
sakit kepala

cegar /seˈɣa/ /seˈɣaɾ/ /səˈɣa/ v
buta

cel n masc
langit angkasa
Volta celeste, capa que envolta la Terra, espai aeri on es troben els núvols.
Espai sense límits visibles, des d'un punt de vista terrestre, on són les estrelles.

celada n fem
helm
Casc que cobreix cap i nuca però no la cara.
penyergapan
Emboscada, trampa, engany.

celebració /se.ɫe.bɾa.siˈo/ /sə.ɫə.βɾə.siˈo/ n fem
perayaan

celebrar /se.ɫeˈbɾaɾ/ /se.ɫeˈβɾa/ v
merayakan
Acomplir amb solemnitat seguint un ritual.
Fer activitats festives.

celebritat /se.ɫe.βɾiˈtat/ /sə.ɫə.βɾiˈtat/ n fem
orang tenar

cella /ˈse.ʎa/ /ˈsə.ʎə/ /ˈsɛ.jə/ /ˈsɛ.ʎə/ n fem
alis
Cadascuna de les zones que sobresurten lleugerament de la cara i que es troben pel damunt d'un ull per fer-li de visera.

celobert /ˌsɛ.ɫoˈbɛɾt/ /ˌsɛ.ɫuˈbɛrt/ /ˌsɛ.ɫuˈβɛrt/ n masc
halaman

cel·la /ˈsɛ.ɫa/ /ˈsɛ.ɫə/ /ˈsɛ.ɫɛ/ /ˈsɛɫ.ɫa/ /ˈsɛɫ.ɫə/ n fem
sel

cel·lofana /se.ɫoˈfa.na/ /seɫ.ɫoˈfa.na/ /sə.ɫuˈfa.nə/ /səɫ.ɫoˈfa.nə/ /səɫ.ɫuˈfa.nə/ n fem
kertas kaca

cel·lular /se.ɫuˈɫaɾ/ /seɫ.ɫuˈɫaɾ/ /sə.ɫuˈɫar/ /səɫ.ɫuˈɫar/ /səɫ.ɫuˈɫaɾ/ adj
selular

cel·lulosa /se.ɫuˈɫo.za/ /seɫ.ɫuˈɫo.za/ /sə.ɫuˈɫo.zə/ /səɫ.ɫuˈɫo.zə/ n fem
selulosa

cement /seˈmen/ /seˈment/ /səˈmen/ /səˈment/ n masc
semen

cementiri /se.menˈti.ɾi/ n masc
pusara

cendra /ˈsɛn.dɾa/ /ˈsɛn.dɾɛ/ n fem
abu

cendrer /senˈdɾe/ /senˈdɾeɾ/ /sənˈdɾe/ n masc
asbak

cens /ˈsens/ /ˈsens/ /ˈsɛns/ n masc
sensus

censar /senˈsa/ /senˈsaɾ/ /sənˈsa/ v
daftar

censura /senˈsu.ɾa/ /sənˈsu.ɾə/ n fem
penyensoran

censurar /sen.suˈɾa/ /sen.suˈɾaɾ/ /sən.suˈɾa/ v
mengecam
Reprendre, criticar algú per les seves opinions o comportament.
menyensor
Recriminar, condemnar alguna cosa.

cent /ˈsen/ /ˈsent/ number
ratus seratus

centenar /sen.teˈna/ /sen.teˈnaɾ/ /sən.təˈna/ n masc
ratus

centrada /senˈtɾa.ða/ /sənˈtɾa.ðə/ n fem
tengah
(esports de pilota) Passada en què la pilota, la bola o el disc es desplaça des d'una banda del camp de joc fins a l'àrea situada davant de la porteria contrària.
(esports de pilota) Acció de posar la pilota, la bola o el disc en joc des del centre del camp de joc al començament del partit o de cada part i després de la consecució d'un gol.

central /senˈtɾaɫ/ /sənˈtɾaɫ/ adj
sentral

central /senˈtɾaɫ/ /sənˈtɾaɫ/ n neut
pusat
(handbol, hoquei sobre gel) Jugador que ocupa la posició del mig en la línia davantera, encarregat generalment de dirigir el joc d'atac de l'equip.
(futbol americà) Jugador situat al mig de la línia ofensiva, que s'encarrega de fer l'esnap.

centrar /senˈtɾa/ /senˈtɾaɾ/ v
pusat
Situar una cosa en el centre de visió.
Ignorar els elements poc importants d'una activitat.
(esports de pilota) Fer una passada en què la pilota, la bola o el disc es desplaça des d'una banda del camp de joc fins a l'àrea situada davant de la porteria contrària.
(esports de pilota) Posar la pilota, la bola o el disc en joc des del centre del camp al començament del partit o de cada part i després de la consecució d'un gol.
(pilota basca) empalar

centre /ˈsen.tɾe/ n masc
pusat
El més distant o retirat de la superfície exterior d'una cosa.

centrifugació /sen.tɾi.fu.ɣa.siˈo/ /sən.tɾi.fu.ɣə.siˈo/ n fem
sentrifugasi

centrifugar /sen.tɾi.fuˈɣa/ /sen.tɾi.fuˈɣaɾ/ /sən.tɾi.fuˈɣa/ v
pemusing

centè /senˈte/ /sənˈtə/ /sənˈtɛ/ number
keseratus

centímetre /senˈti.me.tɾe/ n masc
sentimeter
Unitat de longitud del sistema cegesimal equivalent a la centèsima part d'un metre. Símbol cm.

cenyir /seˈɲi/ /seˈɲiɾ/ v
ketat

cera /ˈse.ɾa/ /ˈsə.ɾə/ /ˈsɛ.ɾə/ n fem
lilin malam

cercador /ser.kaˈðo/ /seɾ.kaˈðoɾ/ /sər.kəˈðo/ n masc
mesin pencari
(informàtica) Eina de cerca consistent en una base de dades de pàgines web indexades automàticament, que permet a l'usuari de fer consultes a partir d'una o més paraules que apareguin en els documents indexats per mitjà d'un llenguatge d'interrogació.

cercar /serˈka/ /seɾˈka/ /seɾˈkaɾ/ v
mencari
Explorar l’entorn per tal de trobar, de descobrir, quelcom o algú.

cercle /ˈseɾ.kɫe/ n masc
lingkaran
Part interior d'una circumferència, figura geomètrica sense cap costat.

cereal /se.ɾeˈaɫ/ /sə.ɾeˈaɫ/ n masc
sereal

cerebral /se.ɾeˈbɾaɫ/ /sə.ɾəˈβɾaɫ/ adj
berotak

ceri n masc
serium
Element químic de nombre atòmic 58 i símbol Ce.

cerimònia /se.ɾiˈmɔ.ni.a/ /sə.ɾiˈmɔ.ni.ə/ n fem
upacara

cerndre /ˈsɛn.dɾe/ /ˈsɛn.dɾə/ v
ayak

cert /ˈsɛrt/ adj masc
benar
Conforme a la realitat, veritable.

certament /ˌsɛr.taˈmen/ /ˌsɛr.təˈmen/ /ˌsɛɾ.taˈmen/ /ˌsɛɾ.taˈment/ /ˌsɛɾ.təˈment/ adv
aman

certificat /seɾ.ti.fiˈkat/ /sər.ti.fiˈkat/ n masc
sertifikat
Document oficial que assegura la veracitat d'un fet.

cervatell /ser.βaˈteʎ/ /seɾ.vaˈteʎ/ /seɾ.βaˈteʎ/ /sər.bəˈteʎ/ /səɾ.vəˈteʎ/ n masc
anak rusa

cervell /serˈβeʎ/ /seɾˈveʎ/ /seɾˈβeʎ/ /sərˈbeʎ/ /səɾˈveʎ/ n masc
otak
(anatomia) Òrgan dels animals que conté neurones i és capaç de coordinar els moviments del cos, les funcions vitals i el pensament.

cervesa /serˈβe.za/ /seɾˈve.za/ /sərˈbɛ.zə/ /sərˈvɛ.zə/ /səɾˈvə.zə/ n fem
bir
(aliments) Beguda alcohòlica obtinguda per la fermentació de malt o altres cereals germinats, i aromatitzada amb llúpol.

ceràmic /seˈɾa.mik/ /səˈɾa.mik/ adj masc
keramik

ceràmica /seˈɾa.mi.ka/ /səˈɾa.mi.kə/ n fem
keramik

cesi n masc
sesium

cessar /seˈsa/ /seˈsaɾ/ /səˈsa/ v
selesai
(intransitiu) Arribar a la fi.

cesta /ˈses.ta/ /ˈses.tə/ n fem
keranjang

cesària /seˈza.ɾi.a/ /səˈza.ɾi.ə/ n fem
bedah sesar

cian /siˈan/ n masc
nilangsuka

cicatriu /si.kaˈtɾiw/ /si.kəˈtɾiw/ n fem
bekas luka

cicle /ˈsi.kɫe/ n masc
siklus

ciclisme /siˈkɫiz.me/ /siˈkɫiz.mə/ n masc
sepeda

cicló /siˈkɫo/ n masc
siklon

científic /si.enˈti.fik/ adj masc
ilmiah
Relatiu a la ciència.

científic /si.enˈti.fik/ n masc
ilmuwan
Persona que es dedica a la recerca.

cigala /siˈɣa.ɫa/ /siˈɣa.ɫə/ n fem
tonggeret
Insecte de l'orde dels hemípters, que s'alimenta de la saba de les plantes i emet un cric-cric de 100 decibels a la freqüència de 86 Hz.
burung
(vulgarisme) penis

cigar /siˈɣar/ n masc
cerutu

cigarreta /si.ɣaˈre.ta/ /si.ɣəˈrə.tə/ /si.ɣəˈrɛ.tə/ n fem
rokok

cigne /ˈsiŋ.ne/ /ˈsiɡ.ne/ n masc
angsa

cigonya /siˈɣo.ɲa/ n fem
bangau

cigró /siˈɣɾo/ n masc
kacang arab

cilindre /siˈɫin.dɾe/ /siˈɫin.dɾə/ n masc
silinder
(basquetbol) Espai imaginari de forma cilíndrica d'una pista de joc que comprèn la zona ocupada per un jugador en contacte amb el terra i la zona que ocuparia amb un salt vertical.

cim /ˈsim/ n masc
KTT

ciment /siˈmen/ /siˈment/ n masc
semen

cimera /siˈme.ɾa/ /siˈmɛ.ɾə/ n fem
KTT
Reunió de dirigents d’alt nivell.

cinabri n masc
sinabar

cinc /ˈsiŋ/ /ˈsiŋk/ /ˈsiŋk/ number
lima
(cardinal) Nombre que segueix el quatre i precedeix el sis.
(valor ordinal) Cinquè, cinquena.

cinc-cents /ˌsiŋˈsens/ number
ratus

cinema /siˈne.ma/ /siˈnə.mə/ /siˈnɛ.mə/ n masc
bioskop

cinematografia n masc
bioskop

cinemàtica /si.neˈma.ti.ka/ /si.nəˈma.ti.kə/ n fem
kinematika

cinglar /siŋˈɡɫa/ /siŋˈɡɫaɾ/ v
daging pelana

cingle /ˈsiŋ.ɡɫe/ /ˈsiŋ.ɡɫə/ n masc
tebing

cinquanta /siŋˈkwan.ta/ number
lima puluh

cinquè /siŋˈke/ /siŋˈkə/ /siŋˈkɛ/ number
kelima

cinta /ˈsin.ta/ /ˈsin.tə/ n fem
ban
Tira de tela per adornar la roba o recollir els cabells.

cinta adhesiva n fem
selotip

cinta elàstica n fem
karet gelang

cintra /ˈsin.tɾa/ /ˈsin.tɾə/ n fem
kurva

cintura /sinˈtu.ɾa/ /sinˈtu.ɾə/ n fem
pinggang

cinturó n masc
sabuk ikat pinggang
Peça de roba, cuir o similar que serveix per cenyir-se el pantaló, els calçons o la camisa a la cintura.

circ n masc
sirkus
Local normalment circular amb espectacles d'acrobàcia, equilibrisme, doma i pallassos.

circuit /sirˈkujt/ n masc
lintas balap
Recorregut a l'entorn d'un lloc.

circulació /sir.ku.ɫə.siˈo/ /siɾ.ku.ɫa.siˈo/ n fem
lalu lintas
Acció de circular
Trànsit de vehicles per una via.
(esports de pilota) Moviment de la pilota o d'un atacant durant la fase d'atac.

circular /sir.kuˈɫa/ /sir.kuˈɫar/ /siɾ.kuˈɫa/ /siɾ.kuˈɫaɾ/ adj
bundar
Relacionat amb el cercle.

circular /sir.kuˈɫa/ /sir.kuˈɫar/ /siɾ.kuˈɫa/ /siɾ.kuˈɫaɾ/ n fem
bundar
Comunicat enviat a diversos membres d'un grup, els quals han de confirmar haver-lo llegit.

circumcidar /sir.kum.siˈða/ /siɾ.kum.siˈða/ /siɾ.kum.siˈðaɾ/ v
mengkhitan

circumnavegació /sir.kum.na.βe.ɣa.siˈo/ /sir.kum.nə.βə.ɣə.siˈo/ /siɾ.kum.na.ve.ɣa.siˈo/ /siɾ.kum.na.βe.ɣa.siˈo/ /siɾ.kum.nə.və.ɣə.siˈo/ n fem
sirkumnavigasi

cirera n fem
ceri
Fruit petit, rodó, dolç i vermell que cria el cirerer.

ciri /ˈsi.ɾi/ n masc
sarvangasana
(rugbi) Xut al vol consistent a impulsar la pilota a gran altura per sobre l'equip defensor.

cirurgia /si.ɾuɾˈd͡ʒi.a/ n fem
bedah

cirurgià /si.ɾuɾ.d͡ʒiˈa/ n masc
dokter bedah

cistell n masc
bakul

cistella /sisˈte.ʎa/ /sisˈte.ʎə/ n fem
bakul
(basquetbol) Cadascuna de les dues estructures d'una pista de basquetbol constituïdes pel tauler, el cèrcol i la xarxa i situades al mig de cada línia de fons, que delimiten l'espai dintre el qual s'ha de fer entrar la pilota per a puntuar.
(corfbol) Cadascuna de les dues estructures d'una pista de corfbol constituïdes per un cilindre de vímet sense fons de 25 cm d'alçària, situat a 3,5 m de terra, i per un pal de subjecció, que delimiten l'espai dintre el qual s'ha de fer entrar la pilota per a puntuar.
(basquetbol, corfbol) Acció i efecte d'introduir la pilota de dalt a baix en el cèrcol o en el cilindre de vímet de la cistella contrària.

cisterna /sisˈtɛɾ.na/ /sisˈtɛɾ.nə/ n fem
perigi

cita /ˈsi.ta/ n fem
kencan
Trobada amorosa per conèixer més l'altra persona i gaudir de la mútua companyia.

citació /si.ta.siˈo/ /si.tə.siˈo/ n fem
kutipan
Escrit que demana la compareixença.
Referència a un altre autor en suport del que es diu.

citar /siˈta/ /siˈtaɾ/ v
beri
Avisar a algú assenyalant-li dia, hora i lloc per tractar d'algun negoci.
mengutip
Referir o anotar en un escrit els autors, lleis o llocs que s'al·leguen en suport del que es diu o escriu.

ciutadania /siw.ta.ðaˈni.a/ /siw.tə.ðəˈni.ə/ n fem
kependudukan

ciutadà /siw.taˈða/ /siw.təˈða/ n masc
warga

ciutat n fem
kota

civada /siˈva.ða/ /siˈva.ðə/ /siˈβa.ða/ n fem
haver

civeta /siˈve.ta/ /siˈvə.tə/ /siˈvɛ.tə/ /siˈβe.ta/ /siˈβɛ.tə/ n fem
musang

civil /siˈviɫ/ /siˈviɫ/ /siˈβiɫ/ adj
sipil
Relatiu a allò de la societat que no pertany a l'exèrcit ni a l'església.

civilització /si.vi.ɫi.d͡zə.siˈo/ /si.vi.ɫi.za.siˈo/ /si.βi.ɫi.d͡za.siˈo/ /si.βi.ɫi.za.siˈo/ n fem
peradaban

ciència /siˈen.si.ə/ /siˈɛn.si.a/ n fem
ilmu

ciència aplicada n fem
ilmu terapan

claca /ˈkɫa.ka/ /ˈkɫa.kə/ n fem
tamparan

clam /ˈkɫam/ n masc
klamado

clamar /kɫaˈma/ /kɫaˈmaɾ/ /kɫəˈma/ v
mendengungkan

clamor /kɫaˈmo/ /kɫaˈmoɾ/ /kɫəˈmo/ n
klamado

clan /ˈklan/ n masc
klan

clandestí /kɫan.desˈti/ /kɫən.dəsˈti/ adj masc
bawah tanah

clar /ˈkɫa/ /ˈkɫaɾ/ adj masc
bening
Lluminós.
Evident, fàcil de comprendre.

clara /ˈkɫa.ɾə/ n fem
putih telur
Part blanca de l'ou que protegeix i nodreix el rovell.

clarinet /kɫa.ɾiˈnet/ /kɫə.ɾiˈnət/ /kɫə.ɾiˈnɛt/ n masc
klarinet

clarividència /kɫa.ɾi.viˈðɛn.si.a/ /kɫa.ɾi.βiˈðɛn.si.a/ /kɫə.ɾi.viˈðɛn.si.ə/ /kɫə.ɾi.βiˈðɛn.si.ə/ n fem
kewaskitaan
Capacitat de veure coses més enllà del que permeten els sentits naturals o la tecnologia: veure el futur, el passat, perills inadvertits, etc.

clarió /kɫa.ɾiˈo/ /kɫə.ɾiˈo/ n masc
kapur

claror /kɫaˈɾo/ /kɫaˈɾoɾ/ /kɫəˈɾo/ n fem
kecerahan

clarí /kɫaˈɾi/ /kɫəˈɾi/ n masc
selompret

classe /ˈkɫa.se/ /ˈkɫa.sə/ n fem
kelas
Tipus, mena
Unitat de sessió d'ensenyament i aprenentatge.
grup, grup classe
estil propi, distinció
ruang kelas
Aula.

classe magistral n fem
menguliahi

classejar /kɫa.seˈd͡ʒa/ /kɫa.seˈd͡ʒaɾ/ /kɫa.seˈʒa/ /kɫə.səˈd͡ʒa/ /kɫə.səˈʒa/ v
mengelaskan

classificació /kɫa.si.fi.ka.siˈo/ n fem
klasifikasi
Resultat de distribuir uns elements tenint a partir d'un criteri o criteris proposats.
Llista ordenada dels participants en una competició segons la puntuació aconseguida per cadascun d'ells.

classificar /kɫa.si.fiˈka/ /kɫa.si.fiˈkaɾ/ /kɫə.si.fiˈka/ v
mengelaskan
Distribuir en classes, assignar una categoria, un grup.
menempatkan
(pronominal) Assolir un lloc determinat en una competició.

clatell /kɫaˈteʎ/ /kɫəˈteʎ/ n masc
tengkuk
Part del coll que està al darrere.

clau n fem
kunci
Estri per obrir una porta tancada amb pany.
(música) Signe que indica com s'ha de llegir el pentagrama.

clau n masc
paku
Barreta metàl·lica pensada per a ser clavada a cops, normalment amb l'objectiu d'ajuntar un objecte amb un altre. L'extrem que cal copejar és més ample i s'anomena cap.

clauer /kɫaˈwe/ /kɫaˈweɾ/ /kɫəˈwe/ n masc
gelang kunci
Anella de metall (o actualment d'altres materials) on s'hi porten les claus.

clavar /kɫaˈvaɾ/ /kɫaˈβa/ /kɫəˈva/ /kɫəˈβa/ v
memaku
Fixar mitjançant claus.

claveguera /kɫa.veˈɣe.ɾa/ /kɫa.βeˈɣe.ɾa/ /kɫə.vəˈɣe.ɾə/ /kɫə.βəˈɣe.ɾə/ n fem
selokan

clavetejar /kɫa.ve.teˈd͡ʒaɾ/ /kɫa.βe.teˈd͡ʒa/ /kɫa.βe.teˈʒa/ /kɫə.və.təˈd͡ʒa/ /kɫə.və.təˈʒa/ /kɫə.βə.təˈʒa/ v
kuku

clavícula /kɫaˈvi.ku.ɫa/ /kɫaˈβi.ku.ɫa/ /kɫəˈvi.ku.ɫə/ n fem
klavikula tulang cenak

clear n masc
bening

clenxa /ˈkɫeɲ.t͡ʃa/ /ˈkɫəɲ.ʃə/ /ˈkɫɛɲ.ʃə/ n fem
garis
(argot) Dosi de cocaïna, o altres drogues en pols, disposada en línia per a inhalar-la pel nas.

clenxinar /kɫeɲ.t͡ʃiˈna/ /kɫeɲ.t͡ʃiˈnaɾ/ /kɫəɲ.ʃiˈna/ v
sisir

clic /ˈkɫik/ n masc
mengeklik
(informàtica) Selecció d'una icona, d'un enllaç o qualsevol altre element de la pantalla de l'ordinador prement un instant un dels botons del ratolí amb la busca situada sobre l'element que es vol seleccionar.

clicar /kɫiˈka/ /kɫiˈkaɾ/ v
mengeklik

client /kɫiˈen/ /kɫiˈent/ n masc
pelanggan

clima /ˈkɫi.ma/ /ˈkɫi.mə/ n masc
iklim

clip /ˈkɫip/ n masc
penjepit kertas
Pinça petita, que fa pressió pel doblec, per a subjectar objectes lleugers.
pijakan kaki
(ciclisme) Fixació que subjecta el peu al pedal de la bicicleta.

cloenda /kɫoˈen.da/ /kɫoˈen.də/ /kɫuˈen.də/ n fem
sekat
Envà per a separar locals d’un edifici.
kesimpulan
Acte final que conclou un esdeveniment públic.

clofolla /kɫoˈfo.ʎa/ /kɫoˈfo.ʎə/ /kɫuˈfo.ʎə/ n fem
sisik
Embolcall dur i llenyós d’un fruit.

clon /ˈkɫon/ n masc
klona

clonar /kɫoˈna/ /kɫoˈnaɾ/ /kɫuˈna/ v
klona

cloquejar /kɫo.keˈd͡ʒa/ /kɫo.keˈd͡ʒaɾ/ /kɫo.keˈʒa/ /kɫo.kəˈd͡ʒa/ /kɫu.kəˈʒa/ v
berkokok

clor n masc
klorin klor

clos /ˈkɫɔs/ adj masc
tertutup

closca /ˈkɫɔs.ka/ /ˈkɫɔs.kɔ/ /ˈkɫɔs.kə/ n fem
kerang

clotada /kɫoˈta.ða/ /kɫoˈta.ðə/ /kɫuˈta.ðə/ n fem
baskom

clotet /kɫoˈtet/ /kɫoˈtət/ /kɫuˈtɛt/ n masc
dekik pipi

cloure /ˈkɫɔw.ɾe/ /ˈkɫɔw.ɾə/ v
tutup
Tancar una obertura, aïllar-la de l’exterior.

cloïssa /kɫoˈi.sa/ /kɫoˈi.sə/ /kɫuˈi.sə/ n fem
tiram

club n masc
klub
Associació, societat de persones per al foment d’un fi especialment esportiu.

clàxon /ˈkɫak.son/ /ˈkɫak.sun/ n masc
klakson

clínic /ˈkɫi.nik/ adj masc
klinis

clínic /ˈkɫi.nik/ n masc
dokter

clític /ˈkɫi.tik/ adj masc
klitik

clítoris /ˈkli.to.ɾis/ /ˈkɫi.tu.ɾis/ n masc
kelentit

clúster /ˈkɫus.teɾ/ /ˈkɫus.tər/ n masc
gugus

coacció /ko.ak.siˈo/ /ko.ək.siˈo/ /ku.ək.siˈo/ n fem
paksaan

coadjuvar /ko.ad.d͡ʒuˈvaɾ/ /ko.ad.d͡ʒuˈβa/ /ko.əd.ʒuˈva/ /ku.əd.ʒuˈva/ /ku.əd.ʒuˈβa/ v
bantu

coalició /ko.a.ɫi.siˈo/ /ko.ə.ɫi.siˈo/ /ku.ə.ɫi.siˈo/ n fem
koalisi

cobalt /koˈbaɫt/ /koˈβaɫ/ /kuˈbaɫ/ /kuˈβaɫ/ n masc
kobalt

cobert /koˈbɛɾt/ /kuˈβɛrt/ /kuˈβɛɾt/ adj masc
tertutup
(heràldica) Guarnit amb una cosa al damunt, una teulada, una tapadora.

cobert /koˈbɛɾt/ /kuˈβɛrt/ /kuˈβɛɾt/ n masc
atap
Lloc a l’abric de la intempèrie.
lindap
Estri que es col·loca a taula per ajudar a menjar; nom genèric de ganivet, cullera i forquilla.
(figurat) Lloc destinat a les persones convidades a taula.

coberta /koˈbɛɾ.ta/ /kuˈβɛr.ta/ /kuˈβɛɾ.tɛ/ n fem
lindap
Element de cobriment que hom posa sobre un altre per a tapar-lo o resguardar-lo.
geladak
(nàutica) Cadascuna de les divisions horitzontals d'un vaixell i que cobreixen tota l'eslora i en especial la més alta de totes.

cobra /ˈko.bɾa/ /ˈkɔ.βɾə/ n fem
kobra

cobrament /ko.bɾaˈment/ /ko.bɾəˈment/ /ko.βɾaˈmen/ /ku.bɾəˈmen/ /ku.βɾəˈmen/ n masc
koleksi

cobrar /koˈbɾa/ /koˈbɾaɾ/ /koˈβɾa/ /kuˈbɾa/ /kuˈβɾa/ v
merambat

cobricelar /ko.bɾi.seˈɫaɾ/ /ko.bɾi.səˈɫa/ /ko.βɾi.seˈɫa/ /ku.bɾi.səˈɫa/ /ku.βɾi.səˈɫa/ v
lingkup

cobrir /koˈbɾiɾ/ /koˈβɾi/ /kuˈβɾi/ v
lingkup
Tapar un cos o objecte posant alguna cosa per damunt.
meliput
Muntar un mascle a una femella per fecundar-la.

coc /ˈkɔk/ n masc
kokus
Bacteri esfèric.

cocaïna /ko.kaˈi.na/ /ko.kəˈi.nə/ /ku.kəˈi.nə/ n fem
kokaina

cocció /kok.siˈo/ /kuk.siˈo/ n fem
memasak

coco /ˈko.ko/ /ˈko.ku/ n masc
kelapa

cocodril /ko.koˈðɾiɫ/ /ku.kuˈðɾiɫ/ n masc
buaya

codony /koˈðoɲ/ /kuˈðoɲ/ n masc
quince

coeducació n fem
koedukasi

coent /koˈen/ /koˈent/ /kuˈen/ adj
berkeju
Presumptuosament ridícul.

coet /koˈet/ /koˈət/ /kuˈɛt/ n masc
roket
Projectil bèl·lic autopropulsat i proveït d’una càrrega explosiva.
Vehicle espacial emprat per a transportar una càrrega a l’espai.

coetani /ko.eˈta.ni/ /ko.əˈta.ni/ /ku.əˈta.ni/ adj masc
kontemporer

cognat /koŋˈnat/ /koɡˈnat/ /kuŋˈnat/ n masc
kata kerabat

cognom /koŋˈnɔm/ /koɡˈnɔm/ /kuŋˈnɔm/ n masc
marga nama keluarga

cogombre /koˈɣom.bɾə/ /kuˈɣom.bɾə/ n masc
ketimun timun
(botànica) El fruit comestible del cogombre.

cohesionar /ko.e.zi.oˈna/ /ko.e.zi.oˈnaɾ/ /ko.ə.zi.oˈna/ /ku.ə.zi.uˈna/ v
mempersatukan

cohesió /ko.e.ziˈo/ /ko.ə.ziˈo/ /ku.ə.ziˈo/ n fem
kohesi

cohort /koˈɔɾt/ /kuˈɔrt/ n fem
kohor
Cos d'infanteria entre els romans, compost per la desena part d'una legió, entre cinc-cents i sis-cents soldats.
Conjunt d'alumnes que coincideixen o han coincidit en una mateixa classe o curs durant un determinat període de temps.

coit /ˈkɔjt/ n masc
koitus

coix /ˈkojʃ/ adj masc
timpang

coixejar /ko.ʃeˈd͡ʒa/ /ko.ʃəˈd͡ʒa/ /koj.ʃeˈd͡ʒaɾ/ /koj.ʃeˈʒa/ /ku.ʃəˈʒa/ v
pincang

coixí /kojˈʃi/ /koˈʃi/ /kujˈʃi/ /kuˈʃi/ n masc
bantal
Sac de tela ple de llana o d'un altre material tou, per a recolzar-hi el cap, l’esquena, etc.

col n fem
kubis

cola /ˈko.ɫa/ /ˈko.ɫə/ n fem
lem
Substància que es fa servir per enganxar dues superfícies de manera permanent.

colador /ko.ɫaˈðo/ /ko.ɫaˈðoɾ/ /ko.ɫəˈðo/ /ku.ɫəˈðo/ n masc
ayakan

colar /koˈɫa/ /koˈɫaɾ/ /kuˈɫa/ v
galur

colecistectomia /ˌko.ɫeˌsis.tek.toˈmi.a/ /ˌko.ɫəˌsis.tək.toˈmi.ə/ /ˌko.ɫəˌsis.tək.tuˈmi.ə/ n fem
kolesistektomi

colesterol /ko.ɫes.teˈɾɔɫ/ /ku.ɫəs.təˈɾɔɫ/ n masc
kolesterol

colgar /koɫˈɣa/ /koɫˈɣaɾ/ /kuɫˈɣa/ v
memendam
Cobrir una cosa completament de terra.

coliflor /ˌkɔ.ɫiˈfɫɔ/ n fem
kembang kol

coll n masc
leher
Part del cos d'un animal que uneix el cap i el tronc. S'aplica figuradament a objectes.
kerah
Part d’una peça de vestir que correspon a la zona superior del tors pròxima al cap.

collar /koˈʎa/ /koˈʎaɾ/ /kuˈʎa/ n masc
krah
Corretja o cadena que es posa al voltant del coll d’un animal.

collaret /ko.ʎaˈɾet/ /ko.ʎəˈɾət/ /ku.ʎəˈɾɛt/ n masc
kalung

collir /koˈʎi/ /koˈʎiɾ/ /kuˈji/ /kuˈʎi/ v
memetik
Arrencar flors o fruits directament de la planta o de l'arbre.

collita /koˈʎi.ta/ /koˈʎi.tə/ /kuˈji.tə/ /kuˈʎi.tə/ n fem
panen

collons /koˈʎons/ /kuˈjons/ /kuˈʎons/ Interjection
sialan
(vulgarisme) Expressió d'admiració o entusiasme.
(vulgarisme) Expressió d'enuig o irritació.

colló /koˈʎo/ /kuˈjo/ /kuˈʎo/ n masc
bola
(sovint plural, vulgarisme) testicle

colofó /ko.ɫoˈfo/ /ku.ɫuˈfo/ n masc
akhir
Complement final.

colom /koˈɫom/ /kuˈɫom/ n masc
merpati burung dara

colonialisme /ko.ɫo.ni.aˈɫiz.me/ /ko.ɫo.ni.əˈɫiz.mə/ /ku.ɫu.ni.əˈɫiz.mə/ n masc
kolonialisme

color /koˈɫo/ /koˈɫoɾ/ /koˈɫoɾ/ /kuˈɫo/ /kuˈɫor/ n
warna

colpejar /koɫ.peˈd͡ʒa/ /koɫ.peˈd͡ʒaɾ/ /koɫ.peˈʒa/ /koɫ.pəˈd͡ʒa/ /kuɫ.pəˈʒa/ v
kena
(esports de pilota) Impulsar la pilota, la bola, el volant o el disc per mitjà d'un contacte brusc amb la raqueta, l'estic, el bastó, la pala, el tac, la mà o el peu.

colpir /koɫˈpi/ /koɫˈpiɾ/ /kuɫˈpi/ v
kena

coltell /koɫˈteʎ/ /kuɫˈteʎ/ n masc
pisau
Eina de tall formada per una fulla d'acer més aviat curta i un mànec tradicionalment de fusta.

coltellada /koɫ.teˈʎa.ða/ /koɫ.təˈʎa.ðə/ /kuɫ.təˈʎa.ðə/ n fem
bacok

coltellejar /koɫ.te.ʎeˈd͡ʒa/ /koɫ.te.ʎeˈd͡ʒaɾ/ /koɫ.te.ʎeˈʒa/ /koɫ.tə.ʎəˈd͡ʒa/ /kuɫ.tə.ʎəˈʒa/ v
menusuk

columna /koˈɫum.na/ /koˈɫum.nə/ /kuˈɫum.nə/ n fem
gumpalan
Pilar que sosté en arquitectura un sostre, arc o similar.

columna vertebral n fem
tulang belakang

colze /ˈkoɫ.ze/ n masc
siku sikut
Unitat de longitud que, generalment es calcula mesurant de la punta del dit del cor fins a l’articulació del braç.

col·laboració /ko.ɫa.βo.ɾa.siˈo/ /koɫ.ɫa.bo.ɾa.siˈo/ /koɫ.ɫə.bo.ɾə.siˈo/ /ku.ɫə.βu.ɾə.siˈo/ /kuɫ.ɫə.bu.ɾə.siˈo/ /kuɫ.ɫə.βu.ɾə.siˈo/ n fem
kerja sama

col·laborar /ko.ɫa.βoˈɾa/ /koɫ.ɫa.boˈɾaɾ/ /koɫ.ɫa.βoˈɾa/ /koɫ.ɫə.boˈɾa/ /ku.ɫə.βuˈɾa/ /kuɫ.ɫə.buˈɾa/ /kuɫ.ɫə.βuˈɾa/ v
kerjasama
Participar en alguna tasca de grup.

col·lateral /ko.ɫa.teˈɾaɫ/ /koɫ.ɫa.teˈɾaɫ/ /koɫ.ɫə.təˈɾaɫ/ /ku.ɫə.təˈɾaɫ/ /kuɫ.ɫə.təˈɾaɫ/ adj
barang jaminan

col·lecció /ko.ɫek.siˈo/ /koɫ.ɫek.siˈo/ /koɫ.ɫək.siˈo/ /ku.ɫək.siˈo/ /kuɫ.ɫək.siˈo/ n fem
koleksi

col·lecta /koɫˈɫɛk.ta/ /koɫˈɫɛk.tə/ /koˈɫɛk.ta/ /koˈɫɛk.tɛ/ /kuɫˈɫɛk.tə/ /kuˈɫɛk.tə/ n fem
infak

col·lectiu /ko.ɫekˈtiw/ /koɫ.ɫekˈtiw/ /koɫ.ɫəkˈtiw/ /ku.ɫəkˈtiw/ /kuɫ.ɫəkˈtiw/ adj masc
kolektif
Que fan diverses persones de forma conjunta, afectant a totes elles.

col·lectiu /ko.ɫekˈtiw/ /koɫ.ɫekˈtiw/ /koɫ.ɫəkˈtiw/ /ku.ɫəkˈtiw/ /kuɫ.ɫəkˈtiw/ n masc
kolektif
Grup de treball que actua de forma col·legiada amb les aportacions anònimes dels seus membres.

col·lega /koɫˈɫe.ɣa/ /kuɫˈɫɛ.ɣə/ n neut
kolega

col·legi /koɫˈɫɛ.d͡ʒi/ /koɫˈɫɛ.ʒi/ /koˈɫɛ.d͡ʒi/ /koˈɫɛ.ʒi/ /kuɫˈɫɛ.ʒi/ /kuˈɫɛ.ʒi/ n masc
akademi

col·legi major n masc
asrama

col·locació /ko.ɫo.ka.siˈo/ /koɫ.ɫo.ka.siˈo/ /koɫ.ɫo.kə.siˈo/ /ku.ɫu.kə.siˈo/ /kuɫ.ɫu.kə.siˈo/ n fem
lapangan
Lloc de treball amb el que es guanya el sou.
sapaan
(golf) Postura que adopta un golfista per a executar un swing, generalment consistent a disposar els genolls lleugerament flexionats, el cos inclinat cap endavant i la pelvis una mica enfora.

col·locar /ko.ɫoˈka/ /koɫ.ɫoˈka/ /koɫ.ɫoˈkaɾ/ /ku.ɫuˈka/ /kuɫ.ɫuˈka/ v
menempatkan
Posar una cosa en el lloc pertinent o en el més adient, juntament amb altres de la mateixa classe.
(esports de pilota) Dirigir intencionadament la pilota, la bola, el volant o el disc en un lloc allunyat de l'abast de l'adversari que faciliti l'obtenció de punts.
atur
(voleibol) Passar la pilota a un company d'equip perquè pugui rematar-la en condicions favorables.

col·loqui /koɫˈɫɔ.ki/ /koˈɫɔ.ki/ /kuɫˈɫɔ.ki/ /kuˈɫɔ.ki/ n masc
mengandung percakapan

colònia /koˈɫɔ.ni.a/ /koˈɫɔ.ni.ə/ /kuˈɫɔ.ni.ə/ n fem
koloni
Lloc on s'estableix gent d'un altre país.
eau de cologne
Composició d’aigua i alcohol perfumada amb essències aromàtiques.
kamp
Instal·lació fora del nucli de població que inclou habitatges i serveis.
(sovint en plural) Activitat lúdica i educativa destinada a nens i joves i dirigida per mestres i monitors, que es duu a terme en una casa de colònies o en un altre establiment especialitzat.

com /ˈkom/ adv
bagaimana
De quina forma, manera o mode.

com més serem, més riurem /kom idiom
makin banyak makin meriah
Indica que com més gent assisteixi a un esdeveniment, millor serà anar-hi.

com-s'ha-fet /ˌkom.saˈfet/ /ˌkom.səˈfet/ n masc
di balik layar

coma /ˈko.ma/ /ˈko.mə/ n fem
koma
Signe de puntuació (,) que normalment indica una pausa en una sentència o separació d'elements d'una llista.

coma /ˈko.ma/ /ˈko.mə/ n masc
koma
(medicina) Estat sever de pèrdua de consciència normalment induït per algun trauma.

comandament /ko.man.daˈmen/ /ko.man.daˈment/ /ko.mən.dəˈment/ /ku.mən.dəˈmen/ n masc
aba-aba
Conjunt d'òrgans de direcció, especialment a nivell militar.
pesanan
Instruments que actuen sobre una màquina per tal de controlar-ne el funcionament.

comandant /ko.manˈdan/ /ko.manˈdant/ /ko.mənˈdant/ /ku.mənˈdan/ n masc
komandan

comandar /ko.manˈda/ /ko.manˈdaɾ/ /ko.mənˈda/ /ku.mənˈda/ v
aba-aba
(transitiu) En la guerra o en el context militar, manar sobre altres persones (soldats, guerrillers, etc.).

comando /koˈman.do/ /kuˈman.du/ n masc
komando

comare /koˈma.ɾe/ /koˈma.ɾə/ /kuˈma.ɾə/ n fem
tetangga
(col·loquial) Dona del veïnat xafardera.

combatre /komˈba.tɾe/ /komˈba.tɾə/ /kumˈba.tɾə/ v
bertempur
lluitar
Metafòricament, es diu d'algunes coses inanimades, com les onades del mar i els vents, per batre o escometre.
Metafòricament, contradir, impugnar.
Es diu dels afectes i passions que agiten l'ànima.

combinació /kom.bi.na.siˈo/ /kum.bi.nə.siˈo/ n fem
kombinasi
(esports de pilota) Acció de dos o més jugadors de passar-se consecutivament la pilota, la bola o el disc en el transcurs d'una jugada ofensiva.
(videojocs) Conjunt d'accions successives que un jugador duu a terme en un temps limitat amb el comandament de joc, que permeten millorar el resultat d'un esdeveniment.

combregar /kom.bɾeˈɣa/ /kom.bɾeˈɣaɾ/ /kom.bɾəˈɣa/ /kum.bɾəˈɣa/ v
komune
Donar el sagrament de l'eucaristia o comunió.

comellar /ko.meˈʎa/ /ko.meˈʎaɾ/ /ko.məˈʎa/ /ku.məˈʎa/ n masc
thalweg

comentar /ko.menˈta/ /ko.menˈtaɾ/ /ko.mənˈta/ /ku.mənˈta/ v
mengomentari

comentari /ko.menˈta.ɾi/ /ko.mənˈta.ɾi/ /ku.mənˈta.ɾi/ n masc
komentar

començament /ko.men.saˈmen/ /ko.men.saˈment/ /ku.mən.səˈmen/ n masc
awal

començar /ko.menˈsa/ /ko.menˈsaɾ/ /ko.mənˈsa/ /ku.mənˈsa/ v
mulai
Fer la primera part d’alguna cosa.

comercial /ko.meɾ.siˈaɫ/ /ko.məɾ.siˈaɫ/ /ku.mər.siˈaɫ/ adj
komersial

comerciant /ko.mer.siˈan/ /ko.meɾ.siˈan/ /ko.meɾ.siˈant/ /ko.məɾ.siˈant/ /ku.mər.siˈan/ n masc
pedagang
Persona que es dedica al comerç.

comerciar /ko.meɾ.siˈa/ /ko.meɾ.siˈaɾ/ /ku.məɾ.siˈa/ v
dagang

comerç /koˈmɛɾs/ /kuˈmɛɾs/ n masc
perdagangan dagang
Compra, venda i bescanvi de productes.

cometa /koˈme.ta/ /koˈmə.tə/ /kuˈmɛ.tə/ n masc
komet

cometre /koˈme.tɾe/ /koˈmə.tɾə/ /kuˈmɛ.tɾə/ v
melakukan

comiat /ko.miˈat/ /ku.miˈat/ n masc
selamat tinggal
Acció relacionada amb el fet de dir adéu a algú.
pengusiran
Cessament de la relació laboral per part d'un empresari cap un dels seus treballadors.

comissaria /ko.mi.saˈɾi.a/ /ko.mi.səˈɾi.ə/ /ku.mi.səˈɾi.ə/ n fem
sebuah kantor polisi

comissionar /ko.mi.si.oˈna/ /ko.mi.si.oˈnaɾ/ /ku.mi.si.uˈna/ v
kamsen

comissió /ko.mi.siˈo/ /ku.mi.siˈo/ n fem
komisi
Quantitat de diners que es queda, en pagament, la persona intermediària en un negoci.

comitè /ko.miˈte/ /ko.miˈtɛ/ /ku.miˈtɛ/ n masc
komite

commemorar /kom.me.moˈɾa/ /kom.me.moˈɾaɾ/ /kom.mə.moˈɾa/ /kum.mə.muˈɾa/ v
memperingati

commocionar /kom.mo.si.oˈna/ /kom.mo.si.oˈnaɾ/ /kum.mu.si.uˈna/ v
renjatan

commoure /komˈmɔw.ɾe/ /komˈmɔw.ɾə/ /kumˈmɔw.ɾə/ v
pindah

comoditat /ko.mo.ðiˈtat/ /ku.mu.ðiˈtat/ n masc
kenyamanan

compadir /kom.paˈði/ /kom.paˈðiɾ/ /kum.pəˈði/ v
adu

compaginar /kom.pa.d͡ʒiˈna/ /kom.pa.d͡ʒiˈnaɾ/ /kom.pa.ʒiˈna/ /kom.pə.ʒiˈna/ /kum.pə.ʒiˈna/ v
korek api

company /komˈpaɲ/ /kumˈpaɲ/ n masc
mitra
Parella sentimental.
rekan
(esports, jocs) Persona que forma part del mateix equip.

companyia /kom.paˈɲi.a/ /kom.pəˈɲi.ə/ /kum.pəˈɲi.ə/ n fem
kompi
Acompanyament.
perusahaan kompi
Grup de persones amb un tret en comú, especialment al món professional.

comparació /kom.pa.ɾa.siˈo/ /kom.pə.ɾə.siˈo/ /kum.pə.ɾə.siˈo/ n masc
perbandingan

comparar /kom.paˈɾa/ /kom.paˈɾaɾ/ /kom.pəˈɾa/ /kum.pəˈɾa/ v
bandingkan

compartir /kom.parˈti/ /kom.paɾˈtiɾ/ /kum.pərˈti/ v
bagi

comparèixer /kom.paˈɾe.ʃe/ /kom.paˈɾej.ʃe/ /kom.paˈɾej.ʃeɾ/ /kom.pəˈɾə.ʃə/ /kum.pəˈɾɛ.ʃə/ v
memperkenalkan

compassió /kom.pa.siˈo/ /kom.pə.siˈo/ /kum.pə.siˈo/ n fem
belas kasih

competició /kom.pe.ti.siˈo/ /kum.pə.ti.siˈo/ n fem
kompetisi pertandingan

competitivitat /kom.pe.ti.ti.viˈtat/ /kom.pe.ti.ti.βiˈtat/ /kom.pə.ti.ti.viˈtat/ /kum.pə.ti.ti.viˈtat/ /kum.pə.ti.ti.βiˈtat/ n fem
daya saing

competència /kom.peˈtɛn.si.a/ /kum.pəˈtɛn.si.ə/ n fem
keterampilan

compilador /kom.pi.ɫaˈðo/ /kom.pi.ɫaˈðoɾ/ /kom.pi.ɫəˈðo/ /kum.pi.ɫəˈðo/ n masc
kompilator

complaure /komˈplaw.ɾe/ /kumˈplaw.ɾə/ v
kumohon

complementar /kom.pɫe.menˈta/ /kom.pɫe.menˈtaɾ/ /kum.pɫə.mənˈta/ v
korek api

complet /komˈpɫet/ /komˈpɫɛt/ /kumˈpɫɛt/ adj masc
lengkap

completament /komˌpɫe.taˈmen/ /komˌpɫe.taˈment/ /komˌpɫɛ.təˈment/ /kumˌpɫɛ.təˈmen/ adv
seluruhnya

completar /kom.pɫeˈta/ /kom.pɫeˈtaɾ/ /kom.pɫəˈta/ /kum.pɫəˈta/ v
menyelesaikan

complex /komˈpɫɛks/ /kumˈpɫɛks/ adj masc
kompleks
Constituït per múltiples parts, no simple.

complex /komˈpɫɛks/ /kumˈpɫɛks/ n masc
kompleks
Conjunt de coses relacionades per una mateixa condició.
Preocupació obsessiva per les pròpies mancances.

compliment /kom.pɫiˈmen/ /kom.pɫiˈment/ /kum.pɫiˈmen/ n masc
hasil
Realització d'una obligació.

complir /komˈpɫi/ /komˈpɫiɾ/ /kumˈpɫi/ v
selesai
Realitzar una cosa promesa.

complotar /kom.pɫoˈta/ /kom.pɫoˈtaɾ/ /kum.pɫuˈta/ v
alur

component /kom.poˈnen/ /kom.poˈnent/ /kum.puˈnen/ n masc
komponen

composició /kom.po.zi.siˈo/ /kum.pu.zi.siˈo/ n fem
komposisi
Acció o efecte de compondre

compositor /kom.po.ziˈto/ /kom.po.ziˈtoɾ/ /kum.pu.ziˈto/ n masc
komponis

compost /komˈpɔst/ /kumˈpɔst/ adj masc
majemuk
Format per diversos elements, que té certa complexitat.

compra /ˈkom.pɾa/ /ˈkom.pɾə/ n fem
belanja

comprador /kom.pɾaˈðo/ /kom.pɾaˈðoɾ/ /kom.pɾəˈðo/ /kum.pɾəˈðo/ n masc
pembeli

comprar /komˈpɾa/ /komˈpɾaɾ/ /kumˈpɾa/ v
beli

compravenda /ˌkom.pɾaˈven.da/ /ˌkom.pɾaˈβen.da/ /ˌkom.pɾəˈvən.də/ /ˌkom.pɾəˈvɛn.də/ /ˌkom.pɾəˈβɛn.də/ n fem
dagang

comprendre /komˈpen.dɾe/ /komˈpən.dɾə/ /kumˈpɛn.dɾə/ v
memahami
Entendre les raons d'un altre.

comprensiu /kom.pɾenˈsiw/ /kom.pɾənˈsiw/ /kum.pɾənˈsiw/ adj masc
pengertian
Que mostra comprensió cap als altres.

comprensió n fem
memahami

compressió /kom.pɾe.siˈo/ /kom.pɾə.siˈo/ /kum.pɾə.siˈo/ n fem
kompresi

comprometre /kom.pɾoˈme.tɾe/ /kom.pɾoˈmə.tɾə/ /kum.pɾuˈmɛ.tɾə/ v
kompromi
Posar en compromís, en una situació crítica.

compromís /kom.pɾoˈmis/ /kum.pɾuˈmis/ n masc
komitmen
Obligació contreta.

comprovar /kom.pɾoˈva/ /kom.pɾoˈvaɾ/ /kom.pɾoˈβa/ /kum.pɾuˈva/ v
periksa

comptabilitzar /kom.ta.bi.ɫiˈzaɾ/ /kom.ta.βi.ɫiˈd͡za/ /kom.ta.βi.ɫiˈza/ /kom.tə.bi.ɫiˈd͡za/ /kum.tə.bi.ɫiˈd͡za/ /kum.tə.βi.ɫiˈd͡za/ v
partitur

comptable /komˈta.bɫe/ /komˈta.βɫe/ /komˈtab.bɫe/ /komˈtab.bɫə/ /kumˈta.βɫə/ /kumˈtab.bɫə/ n neut
akuntan

comptant /komˈtan/ /komˈtant/ /kumˈtan/ adj
tunai
Del diner en efectiu.

comptar /komˈta/ /komˈtaɾ/ /kumˈta/ v
hitung
Determinar el nombre total d'objectes d'un conjunt assignant a cadascun un nombre correlatiu.
(beisbol) Determinar, l'àrbitre principal, el nombre de boles i de strikes d'un batedor en un temps de bat.
mengandalkan
(intransitiu) Tenir confiança en algú, saber-se recolzat.

compte /ˈkom.te/ n masc
rekening
Suma de la quantitat a pagar.

computador /kom.pu.taˈðo/ /kom.pu.taˈðoɾ/ /kom.pu.təˈðo/ /kum.pu.təˈðo/ adj masc
komputer

compàs /komˈpas/ /kumˈpas/ n masc
jangka
Estri per dibuixar cercles amb precisió, consistent en dos braços, un dels quals porta una punxa i l'altre una mina de llapis.
kompas
(petanca) Instrument per als amidaments utilitzat en cas que un obstacle impedeixi l'ús de la cinta mètrica.
ukur
Unitat de mesura del temps musical.

comte /ˈkom.te/ /ˈkɔm.tə/ n masc
hitung

comuna /koˈmu.na/ /koˈmu.nə/ /kuˈmu.nə/ n fem
komune
Habitatge compartit per un conjunt de persones que viuen en societat.

comunicació /ko.mu.ni.ka.siˈo/ /ko.mu.ni.kə.siˈo/ /ku.mu.ni.kə.siˈo/ n fem
komunikasi

comunisme /ko.muˈniz.me/ /ko.muˈniz.mə/ /ku.muˈniz.mə/ n masc
komunisme

comunista /ko.muˈnis.ta/ /ko.muˈnis.te/ /ko.muˈnis.tə/ /ku.muˈnis.tə/ adj
komunisme
Relatiu o pertanyent al comunisme.

comunitat /ko.mu.niˈtat/ /ku.mu.niˈtat/ n fem
komunitas
conjunt de persones que se senten part d'una mateixa cosa i viuen plegats en algun moment (comunitat de veïns, comunitat religiosa...)

comèdia /koˈmɛ.ði.a/ /kuˈmɛ.ði.ə/ n fem
lawak humor

comú /koˈmu/ /kuˈmu/ adj masc
umum
Comunal, col·lectiu, de tothom, públic.
Ordinari, típic.
awam
Compartit, similar.

comú /koˈmu/ /kuˈmu/ n masc
awam
La gran majoria en conjunt.

conca n fem
cekungan
Depressió en el terreny que aplega les aigües de pluja que alimenten un riu.

concepció /kon.sep.siˈo/ /kon.səp.siˈo/ /kun.səp.siˈo/ n fem
kehamilan

concepte /konˈsep.te/ /konˈsɛp.te/ /konˈsɛp.tə/ /kunˈsep.tə/ /kunˈsɛp.tə/ n masc
konsep
Representació mental d'un conjunt d'objectes, esdeveniments o símbols que tenen certes característiques comunes, que permet organitzar les percepcions i els coneixements i que està associada a una representació lingüística o simbòlica.

concernir /kon.serˈni/ /kon.seɾˈni/ /kon.seɾˈniɾ/ /kon.səɾˈni/ /kun.sərˈni/ v
kecemasan

concert /konˈsɛɾt/ /kunˈsɛrt/ n masc
konser
Composició musical escrita per a ser interpretada per diversos instruments conjuntament.

concessió /kon.se.siˈo/ /kon.sə.siˈo/ /kun.sə.siˈo/ n fem
konsesi

concloure /koŋˈkɫɔw.ɾe/ /koŋˈkɫɔw.ɾə/ /kuŋˈkɫɔw.ɾə/ v
menyimpulkan

conclusió /koŋ.kɫu.ziˈo/ /kuŋ.kɫu.ziˈo/ n fem
kesimpulan

conco /ˈkoŋ.ko/ /ˈkoŋ.ku/ n masc
kesarjanaan
(pejoratiu) Solter d’edat avançada.

concret /koŋˈkɾet/ /kuŋˈkɾet/ adj masc
konkret

concubina /koŋ.kuˈbi.na/ /koŋ.kuˈbi.nə/ /kuŋ.kuˈbi.nə/ /kuŋ.kuˈβi.nə/ n fem
selir

concurrència /koŋ.kuˈrɛn.si.a/ /kuŋ.kuˈrɛn.si.ə/ n fem
konsensus

concèntric /konˈsɛn.tɾik/ /kunˈsɛn.tɾik/ adj
konsentris

condecoració /kon.de.ko.ɾa.siˈo/ /kun.də.ku.ɾə.siˈo/ n fem
lencana

condemna /konˈdem.na/ /konˈdem.nə/ /kunˈdem.nə/ n fem
bulu

condemnar /kon.demˈna/ /kon.demˈnaɾ/ /kon.dəmˈna/ /kun.dəmˈna/ v
memvonis

condemnat /kon.demˈnat/ /kon.dəmˈnat/ /kun.dəmˈnat/ n masc
narapidana
Individu que ha estat objecte d'una condemna.

condicional /kon.di.si.oˈnaɫ/ /kun.di.si.uˈnaɫ/ n fem
pelepasan bersyarat
En justícia, llibertat condicional.

condició /kon.di.siˈo/ /kun.di.siˈo/ n fem
kondisi
Allò que és necessari perquè una cosa pugui ser.

condom /konˈdom/ /kunˈdom/ n masc
kondom
(col·loquial) preservatiu

condonar /kon.doˈna/ /kon.doˈnaɾ/ /kun.duˈna/ v
ampun

condormir /kon.dorˈmi/ /kon.doɾˈmi/ /kon.doɾˈmiɾ/ /kun.durˈmi/ v
mengantuk

conductor /kon.dukˈto/ /kon.dukˈtoɾ/ /kun.dukˈto/ n masc
kondektur
Element que permet el pas de l'electricitat o de la calor.
sopir
Que controla els comandaments d'un vehicle o aparell mecànic.

conduir /kon.duˈi/ /kon.duˈiɾ/ /kun.duˈi/ v
mengemudi
Tenir el comandament d'un vehicle.
Mostrar a altres persones el camí que han de seguir.
Enllaçar amb un camí o portar a un lloc final.
Portar a un resultat final.
(esports de pilota) Avançar, un jugador, pel camp de joc controlant la pilota, la bola o el disc.
Permetre el pas.
Tenir una bona conducta, segons els criteris socials.

coneixement /ko.ne.ʃeˈmen/ /ko.nej.ʃeˈmen/ /ko.nej.ʃeˈment/ /ko.nə.ʃəˈment/ /ku.nə.ʃəˈmen/ n masc
pengetahuan
Consciència i comprensió de fets, conceptes, principis, habilitats i actituds adquirides mitjançant l'experiència i l'estudi.
Conjunt organitzat del saber sobre un tema determinat.

confabular /koɱ.fa.buˈɫaɾ/ /koɱ.fa.βuˈɫa/ /koɱ.fə.buˈɫa/ /kuɱ.fə.buˈɫa/ /kuɱ.fə.βuˈɫa/ v
alur

confeccionar /koɱ.fek.si.oˈna/ /koɱ.fek.si.oˈnaɾ/ /kuɱ.fək.si.uˈna/ v
bikin

confecció /koɱ.fek.siˈo/ /koɱ.fək.siˈo/ /kuɱ.fək.siˈo/ n fem
olahan gula

confederació /koɱ.fe.ðe.ɾa.siˈo/ /koɱ.fə.ðə.ɾə.siˈo/ /kuɱ.fə.ðə.ɾə.siˈo/ n fem
konfederasi

confegir /koɱ.feˈd͡ʒi/ /koɱ.feˈd͡ʒiɾ/ /koɱ.feˈʒi/ /koɱ.fəˈʒi/ /kuɱ.fəˈʒi/ v
eja

conferència /koɱ.feˈɾɛn.si.a/ /kuɱ.fəˈɾɛn.si.ə/ n fem
kuliah

conferència de premsa n fem
konferensi pers

confessió /koɱ.fe.siˈo/ /koɱ.fə.siˈo/ /kuɱ.fə.siˈo/ n fem
pengakuan

confiança /koɱ.fiˈan.sa/ /koɱ.fiˈan.sə/ /kuɱ.fiˈan.sə/ n fem
kepercayaan
Esperança ferma que es té d'algú o de quelcom.
percaya diri
Seguretat que algú té en si mateix.

confiar /koɱ.fiˈa/ /koɱ.fiˈaɾ/ /kuɱ.fiˈa/ v
mempercayakan
Posar alguna cosa sota la custòdia d'algú.
Posar l'esperança en algú, de qui s'espera ajudi a resoldre una situació difícil.
Compartir un secret amb algú, de qui s'espera que no el desvetlli.

confinament /koɱ.fi.naˈmen/ /koɱ.fi.naˈment/ /koɱ.fi.nəˈment/ /kuɱ.fi.nəˈmen/ n masc
karantina wilayah

conflent /koɱˈfɫen/ /koɱˈfɫent/ /kuɱˈfɫen/ n masc
kuala

conflicte /koɱˈfɫik.te/ /koɱˈfɫik.tə/ /kuɱˈfɫik.tə/ n masc
konflik

confluir /koɱ.fɫuˈi/ /koɱ.fɫuˈiɾ/ /kuɱ.fɫuˈi/ v
alir

confluència /koɱ.fɫuˈɛn.si.a/ /koɱ.fɫuˈɛn.si.ə/ /kuɱ.fɫuˈɛn.si.ə/ n fem
rapat

confondre /koɱˈfon.dɾe/ /koɱˈfon.dɾə/ /kuɱˈfon.dɾə/ v
mengelirukan

conformar /koɱ.forˈma/ /koɱ.foɾˈma/ /koɱ.foɾˈmaɾ/ /kuɱ.furˈma/ v
bentuk
Fer conforme, ésser conforme, a una llei, a un principi, a una norma, al costum.

confort /koɱˈfɔɾt/ /kuɱˈfɔrt/ n masc
kenyamanan
Acció de confortar, de donar força i coratge en moment de desassossec.
Absència d'incomoditats.

confrare /koɱˈfɾa.ɾe/ /koɱˈfɾa.ɾə/ /kuɱˈfɾa.ɾə/ n masc
[[adik laki-laki]]

confraria /koɱ.fɾaˈɾi.a/ /koɱ.fɾəˈɾi.ə/ /kuɱ.fɾəˈɾi.ə/ n fem
gilda

confusió /koɱ.fu.ziˈo/ /kuɱ.fu.ziˈo/ n fem
kesimpangsiuran
Identificació incorrecta d'una cosa.

congelar /koɲ.d͡ʒeˈɫa/ /koɲ.d͡ʒeˈɫaɾ/ /koɲ.ʒəˈɫa/ /kuɲ.ʒəˈɫa/ v
membeku
Posar a menys de zero graus.

congoixa /koŋˈɡo.ʃa/ /koŋˈɡo.ʃə/ /koŋˈɡoj.ʃa/ /kuŋˈɡo.ʃə/ n fem
menyiksa

congoixar /koŋ.ɡojˈʃa/ /koŋ.ɡojˈʃaɾ/ /koŋ.ɡoˈʃa/ /kuŋ.ɡuˈʃa/ v
menyiksa

congregar /koŋ.ɡɾeˈɣa/ /koŋ.ɡɾeˈɣaɾ/ /koŋ.ɡɾəˈɣa/ /kuŋ.ɡɾəˈɣa/ v
mengumpulkan

congrés /koŋˈɡɾes/ /kuŋˈɡɾes/ n masc
rapat
Reunió o assemblea de persones amb relació a algun afer.
kongres
Parlament o cambra de representació política.
konferensi
Reunió d'erudits o experts per a discutir qüestions relatives a llur especialitat.

conhortar /ko.norˈta/ /ko.noɾˈta/ /ko.noɾˈtaɾ/ /ku.nurˈta/ v
kenyamanan
Animar o exhortar algú que està abatut.

conill /koˈniʎ/ /kuˈnij/ /kuˈniʎ/ n masc
kelinci
Mamífer lagomorf més petit que la llebre, d’orelles llargues, potes posteriors més llargues que les anteriors, del qual es coneixen nombroses varietats domèstiques (Oryctolagus cuniculus).

conill porquí n masc
kelinci percobaan

conjectura /kon.d͡ʒekˈtu.ɾa/ /kuɲ.ʒəkˈtu.ɾə/ n fem
dugaan

conjugació /koɲ.d͡ʒu.ɣa.siˈo/ /koɲ.ʒu.ɣə.siˈo/ /kuɲ.ʒu.ɣə.siˈo/ n fem
konjugasi

conjuminar /koɲ.d͡ʒu.miˈna/ /koɲ.d͡ʒu.miˈnaɾ/ /koɲ.ʒu.miˈna/ /kuɲ.ʒu.miˈna/ v
berkomplot
Unir coses perquè combinin de la millor manera.
Posar-se d'acord unes persones per fer quelcom.

conjunció /koɲ.d͡ʒun.siˈo/ /koɲ.ʒun.siˈo/ /kuɲ.ʒun.siˈo/ n fem
kata penghubung
(astronomia) Posició relativa de dos astres que es troben en la mateixa longitud celeste.
(gramàtica) Categoria lèxica de mots amb funció de nexe entre els constituents d’una oració.

conjunt /koɲˈd͡ʒun/ /koɲˈd͡ʒunt/ /koɲˈʒunt/ /kuɲˈʒun/ n masc
antero
Agrupació d'elements amb una característica comuna.
himpunan
Sèrie, mena, tipus, sort.
Grup musical, banda.

conjuntar /kon.d͡ʒunˈtaɾ/ /koɲ.d͡ʒunˈˈta// /kun.ʒunˈta/ v
korek api

conjunyir /kon.ʒuˈɲi/ /kon.ʒuˈɲiɾ/ /kun.ʒuˈɲi/ v
mempersatukan

conjur /koɲˈd͡ʒuɾ/ /koɲˈʒuɾ/ /kuɲˈʒur/ n masc
eja

conjurar /kon.d͡ʒuˈɾa/ /kon.d͡ʒuˈɾaɾ/ /kuɲ.ʒuˈɾa/ v
sumpah

connexió /kon.nek.siˈo/ /kon.nək.siˈo/ /kun.nək.siˈo/ n fem
hubungan
El fet de connectar.
El punt on dues o més coses connecten.
Un enllaç de comunicació (per exemple electrònica) o de transport.
Relació entre dues o més coses o idees o sentiment de comunió entre dues o més persones.

conquilla /koŋˈki.ʎa/ /koŋˈki.ʎə/ /kuŋˈki.ʎə/ n fem
cangkang
Closca dura i calcària que protegeix els mol·luscs.
(karate, taekwondo, esports de pilota) Peça de material dur i resistent de l'equip de determinats esportistes, de forma generalment triangular, que s'utilitza per a protegir-se els genitals.

conrear /kon.reˈa/ /kon.reˈaɾ/ /kun.reˈa/ v
ladang

conreu /konˈrew/ /konˈrəw/ /konˈrɛw/ /kunˈrɛw/ n masc
tembolok

consagrar /kon.saˈɣɾa/ /kon.saˈɣɾaɾ/ /kon.səˈɣɾa/ /kun.səˈɣɾa/ v
menahbiskan
Fer sagrada alguna persona o cosa.
mengabdikan
Pronunciar amb intenció el sacerdot les paraules de la consagració sobre la matèria deguda (generalment sobre l'hòstia i el vi).
Oferir, dedicar a Déu alguna cosa o persona.
Erigir un monument per a perpetuar la memòria d'alguna persona o esdeveniment.

conscient /kon.siˈen/ /kon.siˈent/ /kun.siˈen/ adj
sadar

consciència /kon.siˈɛn.si.a/ /kon.siˈɛn.si.ə/ /kun.siˈɛn.si.ə/ n fem
kesadaran
Coneixença immediata i directa que la persona té de la seva existència, condició, sensacions, operacions mentals, o actes.

consell /konˈseʎ/ /konˈsəʎ/ /kunˈsɛj/ /kunˈsɛʎ/ n masc
advis
Acte o efecte d'aconsellar.

consens /konˈsens/ /konˈsɛns/ /kunˈsɛns/ n masc
kesepakatan

consentiment /kon.sen.tiˈmen/ /kon.sen.tiˈment/ /kon.sən.tiˈment/ /kun.sən.tiˈmen/ n masc
persetujuan

consentir /kon.senˈti/ /kon.senˈtiɾ/ /kon.sənˈti/ /kun.sənˈti/ v
rela

conseqüència /kon.seˈkwɛn.si.a/ /kon.səˈkwɛn.si.ə/ /kun.səˈkwɛn.si.ə/ n fem
akibat

conserva /konˈseɾ.ba/ /konˈseɾ.va/ /konˈseɾ.və/ /kunˈser.bə/ /kunˈseɾ.və/ n fem
cagar alam
Aliment preparat per mantenir la comestibilitat envasat hermèticament i evitant l'acció de microorganismes.

conservació /kon.ser.βa.siˈo/ /kon.seɾ.va.siˈo/ /kon.seɾ.βa.siˈo/ /kon.səɾ.və.siˈo/ /kun.sər.bə.siˈo/ /kun.sər.və.siˈo/ n fem
konservasi

conservador /kon.ser.βaˈðo/ /kon.seɾ.vaˈðoɾ/ /kon.seɾ.βaˈðoɾ/ /kon.səɾ.vəˈðo/ /kun.sər.bəˈðo/ /kun.sər.vəˈðo/ adj masc
konservatif
Que conserva.

conservador /kon.ser.βaˈðo/ /kon.seɾ.vaˈðoɾ/ /kon.seɾ.βaˈðoɾ/ /kon.səɾ.vəˈðo/ /kun.sər.bəˈðo/ /kun.sər.vəˈðo/ n masc
bahan pengawet
Persona que té com a missió la conservació d'alguna cosa.

conservant /kon.serˈβan/ /kon.seɾˈbant/ /kon.seɾˈvant/ /kon.səɾˈvant/ /kun.sərˈban/ /kun.səɾˈvant/ n masc
bahan pengawet

conservar /kon.serˈβa/ /kon.seɾˈvaɾ/ /kon.seɾˈβa/ /kon.səɾˈva/ /kun.sərˈba/ /kun.sərˈva/ v
mengasamkan
Guardar, retenir, no deixar perdre.

consideració /kon.si.ðe.ɾa.siˈo/ /kon.si.ðə.ɾə.siˈo/ /kun.si.ðə.ɾə.siˈo/ n fem
konsiderasi

considerar /kon.si.ðeˈɾa/ /kon.si.ðeˈɾaɾ/ /kon.si.ðəˈɾa/ /kun.si.ðəˈɾa/ v
anggap
Meditar tenint en compte diferents aspectes d'un assumpte abans de prendre una decisió.

consir /konˈsiɾ/ /kunˈsir/ n masc
meditasi

consistència /kon.sisˈtɛn.si.a/ /kon.sisˈtɛn.si.ə/ /kun.sisˈtɛn.si.ə/ n fem
konsistensi

consola de joc n fem
spillekonsol

consolat /kon.soˈɫat/ /kun.suˈɫat/ n masc
konsulat

consonant /kon.soˈnan/ /kon.soˈnant/ /kun.suˈnan/ n fem
huruf mati

consorci /konˈsɔɾ.si/ /kunˈsɔr.si/ n masc
konsorsium

conspirar /kons.piˈɾa/ /kons.piˈɾaɾ/ /kuns.piˈɾa/ v
berkomplot

constant /konsˈtan/ /konsˈtant/ /kunsˈtan/ adj
tetap
Que no es troba subjecte al canvi.

constant /konsˈtan/ /konsˈtant/ /kunsˈtan/ n fem
konstan
(matemàtiques) Quantitat que té sempre el mateix valor

constantment /konsˌtamˈmen/ /konsˌtamˈment/ /kunsˌtamˈmen/ adv
terus-menerus

constar /konsˈta/ /konsˈtaɾ/ /kunsˈta/ v
bening
Saber del cert, ésser manifest.

constatar /kons.taˈta/ /kons.taˈtaɾ/ /kuns.təˈta/ v
Periksa

constel·lació /kons.te.ɫa.siˈo/ /kons.teɫ.ɫa.siˈo/ /kons.təɫ.ɫə.siˈo/ /kuns.tə.ɫə.siˈo/ /kuns.təɫ.ɫə.siˈo/ n fem
konstelasi rasi bintang

constipat /kons.tiˈpat/ /kuns.tiˈpat/ n masc
pilek

constitució /kons.ti.tu.siˈo/ /kuns.ti.tu.siˈo/ n fem
konstitusi

construcció /kons.tɾuk.siˈo/ /kuns.tɾuk.siˈo/ n fem
pembangunan

construir /kons.tɾuˈi/ /kons.tɾuˈiɾ/ /kuns.tɾuˈi/ v
membangun
(arquitectura, obres públiques) Edificar, fabricar de nova planta.

consular /kon.suˈɫaɾ/ /kun.suˈɫar/ adj
konsuler

consulta /konˈsuɫ.ta/ /konˈsuɫ.tə/ /kunˈsuɫ.tə/ n fem
kueri

consultar /kon.suɫˈta/ /kon.suɫˈtaɾ/ /kun.suɫˈta/ v
berkonsultasi

consum /konˈsum/ /kunˈsum/ n masc
konsumsi

contagiar /kon.ta.d͡ʒiˈa/ /kon.ta.d͡ʒiˈaɾ/ /kon.ta.ʒiˈa/ /kon.tə.ʒiˈa/ /kun.tə.ʒiˈa/ v
sebar luas

contaminació /kon.ta.mi.na.siˈo/ /kon.tə.mi.nə.siˈo/ /kun.tə.mi.nə.siˈo/ n fem
pencemaran
Acció i efecte de contaminar.

contar /konˈta/ /konˈtaɾ/ /kunˈta/ v
menceritakan

conte /ˈkon.te/ /ˈkon.tə/ n masc
cerita dongeng
Narració generalment breu d'uns fets reals, llegendaris o ficticis, amb la intenció d'entretenir, divertir, moralitzar, etc.
Relat fantasiós d'un esdeveniment.

contemplar /kon.temˈpɫa/ /kon.temˈpɫaɾ/ /kon.təmˈpɫa/ /kun.təmˈpɫa/ v
survei

contemporani /kon.tem.poˈɾa.ni/ /kon.təm.poˈɾa.ni/ /kun.təm.puˈɾa.ni/ adj masc
kontemporer

contendir /kon.tenˈdi/ /kon.tenˈdiɾ/ /kon.tənˈdi/ /kun.tənˈdi/ v
bertempur

contendre /konˈten.dɾe/ /konˈten.dɾə/ /kunˈten.dɾə/ /kunˈtɾen.da/ v
bertempur
(alguerès) contenir.

contenidor /kon.te.niˈðo/ /kon.te.niˈðoɾ/ /kon.tə.niˈðo/ /kun.tə.niˈðo/ n masc
kontainer
Recipient destinat a contenir coses per a transportar-les.

contenir /kon.teˈni/ /kon.teˈniɾ/ /kon.təˈni/ /kun.təˈni/ v
membendung
Tenir dintre o en la influència d'alguna cosa.

contestar /kon.tesˈta/ /kon.tesˈtaɾ/ /kon.təsˈta/ /kun.təsˈta/ v
menjawab

context /kunˈtekst/ n masc
konteks

continent /kon.tiˈnen/ /kon.tiˈnent/ /kun.tiˈnen/ n masc
benua
Gran massa de terra en què es divideix el planeta.

continu /konˈti.nu/ /kunˈti.nu/ adj masc
kontinu

continuadament /kon.ti.nuˌa.ðaˈmen/ /kon.ti.nuˌa.ðaˈment/ /kon.ti.nuˌa.ðəˈment/ /kun.ti.nuˌa.ðəˈmen/ adv
terus-menerus

continuïtat n fem
kontinuitas

contra /ˈkon.tɾa/ preposition
kontra
Relació que denota oposició.

contra rellotge adv
berpacu dengan waktu

contrabaix /ˌkon.tɾaˈβajʃ/ /ˌkɔn.tɾəˈβaʃ/ n masc
bas betot

contrabandista /ˌkon.tɾa.banˈdis.ta/ /ˌkon.tɾa.banˈdis.te/ /ˌkɔn.tɾə.βənˈdis.tə/ n neut
penyelundup

contracanxa /ˌkon.tɾaˈkaɲ.t͡ʃa/ /ˌkɔn.tɾəˈkaɲ.ʃə/ n fem
hutan

contracció /kon.tɾak.siˈo/ /kon.tɾək.siˈo/ /kun.tɾək.siˈo/ n fem
penyusutan

contractar /kon.tɾakˈta/ /kon.tɾakˈtaɾ/ /kun.tɾəkˈta/ v
menyusutkan

contracte /konˈtɾak.te/ /konˈtɾak.tə/ /kunˈtɾak.tə/ n masc
kontrak
Acord legal, típicament escrit, entre dues o més parts.

contrada /konˈtɾa.ða/ /konˈtɾa.ðə/ /kunˈtɾa.ðə/ n fem
bangsa

contrafer /ˌkon.tɾaˈfe/ /ˌkon.tɾaˈfeɾ/ /ˌkɔn.tɾəˈfe/ v
memalsukan
Imitar de forma il·legal o fraudulenta.

contrasenya /kun.tɾəˈsɛ.ɲə/ /ˌkon.tɾaˈse.ɲa/ /ˌkɔn.tɾəˈsə.ɲə/ /ˌkɔn.tɾəˈsɛ.ɲə/ n fem
kata sandi

contrast /konˈtɾast/ /kunˈtɾast/ n masc
kekontrasan

contreure /konˈtɾew.ɾe/ /konˈtɾɛw.ɾə/ /kunˈtɾɛw.ɾə/ v
kontrak

contribució /kon.tɾi.bu.siˈo/ /kun.tɾi.bu.siˈo/ /kun.tɾi.βu.siˈo/ n fem
peran

contribuent /kon.tɾi.buˈent/ /kon.tɾi.βuˈen/ /kun.tɾi.buˈen/ /kun.tɾi.βuˈen/ n neut
wajib pajak

contribuir /kon.tɾi.buˈi/ /kon.tɾi.buˈiɾ/ /kon.tɾi.βuˈi/ /kun.tɾi.buˈi/ /kun.tɾi.βuˈi/ v
peran

control /konˈtɾɔɫ/ /kunˈtɾɔɫ/ n masc
kendali
(esports de pilota) Acció i efecte d'un jugador de deixar la pilota, la bola o el disc procedent d'una passada, un llançament, una intercepció o un rebot dintre el propi abast per efectuar una acció de joc.
(esports de pilota) Acció i efecte de jugar la pilota, la bola o el disc amb habilitat mantenint-lo fora de l'abast de l'adversari.
kawalan
(tennis de taula) Cop executat com a resposta a un atac de l'adversari, amb l'objectiu de neutralitzar-ne la iniciativa.

controlador n masc
marsekal

controlar /kon.tɾoˈɫa/ /kon.tɾoˈɫaɾ/ /kun.tɾuˈɫa/ v
mengontrol mengendalikan
Examinar minuciosament per dur a terme una comprovació.
mengendalikan mengontrol
(esports de pilota) Jugar la pilota, la bola o el disc amb habilitat mantenint-lo fora de l'abast de l'adversari.
(esports de pilota) Deixar, un jugador, la pilota, la bola o el disc procedent d'una passada, un llançament, una intercepció o un rebot dintre el propi abast per efectuar una acció de joc.

contuberni /kon.tuˈbɛɾ.ni/ /kun.tuˈbɛr.ni/ /kun.tuˈβɛr.ni/ n masc
kohabitasi
Convivència de diferents persones.

contusionar /kon.tu.zi.oˈna/ /kon.tu.zi.oˈnaɾ/ /kun.tu.zi.uˈna/ v
bonyok

contusió /kon.tu.ziˈo/ /kun.tu.ziˈo/ n fem
memar

conurbació /ko.nuɾ.ba.siˈo/ /ko.nuɾ.bə.siˈo/ /ku.nur.bə.siˈo/ n fem
konurbasi

convenient /kom.be.niˈen/ /koɱ.ve.niˈent/ /koɱ.və.niˈent/ /kum.bə.niˈen/ /kuɱ.və.niˈen/ adj
cocok

convenir /kom.beˈni/ /koɱ.veˈniɾ/ /koɱ.vəˈni/ /kum.bəˈni/ /kuɱ.vəˈni/ v
berjanji

convent /komˈben/ /koɱˈvent/ /kumˈben/ /kuɱˈven/ n masc
asrama

conversa /komˈbɛr.sa/ /komˈbɛɾ.sɛ/ /koɱˈvɛɾ.sa/ /koɱˈvɛɾ.sə/ /kumˈbɛr.sə/ /kuɱˈvɛr.sə/ n fem
percakapan
Intercanvi oral entre dues persones que es perllonga relativament en el temps, diàleg.

convertir /kom.berˈti/ /kom.beɾˈti/ /koɱ.veɾˈtiɾ/ /koɱ.vəɾˈti/ /kum.bərˈti/ /kuɱ.vərˈti/ v
mengubah
Transformar una cosa en una altra.
Portar a la verdadera religió o a la pràctica dels bons costums al qui va errat.

convidar /kom.biˈða/ /koɱ.viˈða/ /koɱ.viˈðaɾ/ /kum.biˈða/ /kuɱ.viˈða/ v
mengundang

convidat /kom.biˈðat/ /koɱ.viˈðat/ /kum.biˈðat/ /kuɱ.viˈðat/ n masc
tamu

convit /komˈbit/ /koɱˈvit/ /kumˈbit/ /kuɱˈvit/ n masc
traktir

convivència /kom.biˈβɛn.si.a/ /koɱ.viˈvɛn.si.a/ /koɱ.viˈvɛn.si.ə/ /kuɱ.viˈvɛn.si.ə/ n fem
kohabitasi

convocatòria /kom.bo.kaˈtɔ.ɾi.a/ /koɱ.vo.kaˈtɔ.ɾi.a/ /koɱ.vo.kəˈtɔ.ɾi.ə/ /kuɱ.vu.kəˈtɔ.ɾi.ə/ n fem
panggilan

convulsar /kom.buɫˈsa/ /kom.buɫˈsaɾ/ /koɱ.vuɫˈsa/ /koɱ.vuɫˈsaɾ/ /kum.buɫˈsa/ /kuɱ.vuɫˈsa/ v
kejang

convèncer /komˈben.se/ /koɱˈven.seɾ/ /koɱˈvɛn.sə/ /kuɱˈvɛn.sə/ v
meyakinkan

conxorxa /koɲˈt͡ʃɔr.t͡ʃa/ /koɲˈt͡ʃɔɾ.t͡ʃa/ /koɲˈt͡ʃɔɾ.t͡ʃɔ/ /koɲˈʃɔɾ.ʃə/ /kuɲˈʃɔr.ʃə/ n fem
permufakatan jahat

conxorxar-se /koɲ.t͡ʃoɾˈt͡ʃaɾ.se/ /koɲ.ʃoɾˈʃaɾ.sə/ /kuɲ.ʃur.ʃərˈsə/ /kuɲ.ʃurˈʃar.sə/ v
berkomplot

cony /ˈkoɲ/ n masc
tempik memek

conèixer /koˈne.ʃe/ /koˈnej.ʃe/ /koˈnej.ʃeɾ/ /koˈnə.ʃə/ /kuˈne.ʃar/ /kuˈnɛ.ʃə/ v
bertemu
Tenir idea clara de la fisonomia o figura d'alguna persona.
kenal
Entendre, tenir idea d'alguna cosa.

cooperació /ko.o.pe.ɾa.siˈo/ /ko.o.pə.ɾə.siˈo/ /ku.u.pə.ɾə.siˈo/ n fem
kerja sama

coordinador /ko.or.ði.naˈðo/ /ko.oɾ.ði.naˈðoɾ/ /ko.oɾ.ði.nəˈðo/ /ku.ur.di.nəˈðo/ /ku.ur.ði.nəˈðo/ n masc
koordinator

cop /ˈkop/ /ˈkɔp/ n masc
bacok
Impacte violent entre dos cossos.

cop d'estat /ˌkɔb.desˈtat/ n masc
kudeta

cop de cap n masc
sundul

cop de dits n masc
keran

cop de marc n masc
kayu

cop de puny n masc
pukulan

cop guanyador n masc
pemenang

cop natural n masc
alami

cop pla n masc
[[kemudi|mengemudi(kan)]]

copa /ˈko.pa/ /ˈko.pə/ n fem
beker
Recipient per contenir líquid amb un peu.
(jocs, plural) Coll de la baralla de cartes representada per un recipient ornamental.
Trofeu que es dona al guanyador en una competició o concurs.
topi
La part buida d'un barret en què hi entra el cap.
cangkir
En uns sostenidors i en altres peces de vestir femenines, cada part que cobreix un pit.

copar /koˈpa/ /koˈpaɾ/ /kuˈpa/ v
mengepung
Tallar la retirada d’un enemic envoltant-lo.
berjudi
Apostar la quantitat total de què respon la banca.
mengembalikkan
Acaparar tots els llocs d’una elecció, competició.

copejar /ko.peˈd͡ʒa/ /ko.peˈd͡ʒaɾ/ /ko.peˈʒa/ /ko.pəˈd͡ʒa/ /ku.pəˈʒa/ v
banting

copernici /ko.pəɾˈni.si/ /ku.pərˈni.si/ n masc
kopernisium

copiar /ko.piˈa/ /ko.piˈaɾ/ /ku.piˈa/ v
membuat duplikat
Reproduir un text o document original.
menjiplak
Fer un examen de forma fraudulenta amb les mateixes respostes d'un altre.

copsar /kopˈsa/ /kopˈsaɾ/ /kupˈsa/ v
sergap
Agafar al vol.
apal
Arribar a percebre.

copte /ˈkop.te/ /ˈkɔp.tə/ n masc
Koptik
Membre de l’Església cristiana monofisita d’Egipte.
(invariable) Llengua derivada de l’egipci demòtic conservada com a llengua litúrgica.

cor /ˈkɔ/ /ˈkɔrt/ /ˈkɔɾ/ n masc
jantung hati
Múscul que bombeja la sang a través del cos.
jantung
Figura o símbol amb dos lòbuls a la part superior i mig triangle invertit a la inferior; representació de l'amor.
Part central d'alguna cosa.

coral /koˈɾaɫ/ /kuˈɾaɫ/ adj
sirup
Cordial, entranyable.

coral /koˈɾaɫ/ /kuˈɾaɫ/ n fem
kor
Grup de persones que canten simultàniament, de vegades també dit en la forma reduïda cor.

coral /koˈɾaɫ/ /kuˈɾaɫ/ n masc
karang
Animal metazou marí proveït d'un esquelet calcari; corall.

corall /koˈɾaʎ/ /kuˈɾaʎ/ n masc
karang

coratge /koˈɾa.d͡ʒe/ /koˈɾa.d͡ʒə/ /kuˈɾa.d͡ʒə/ n masc
keberanian
Actitud decidida davant el perill o les dificultats.

corb /ˈkorp/ n masc
gagak besar
Ocell de mida gran, plomes i bec negres (Corvus corax).

corbar /korˈba/ /koɾˈbaɾ/ /kurˈba/ v
belok

corbata /koɾˈba.ta/ /koɾˈba.tə/ /kurˈba.tə/ n fem
dasi
Tros de roba que es porta al coll nuada pel davant.

corc /ˈkork/ n masc
belatung
Larva o adult de certs coleòpters que s'alimenten de la fusta, del gra o d'altres vegetals.
càries
(figurat) Persona o cosa que consumeix els béns d'altri.

corcar /korˈka/ /koɾˈka/ /koɾˈkaɾ/ /kurˈka/ v
menggigit

corda /ˈkɔr.ða/ /ˈkɔɾ.ða/ /ˈkɔɾ.ðɔ/ n fem
tali
(esports de raqueta) Cadascun dels fils, generalment de niló o de budell, que encreuats els uns amb els altres formen el cordatge d'una raqueta o la xarxa d'un xare.
(pilota valenciana) Conjunt de fils de cànem fortament entrellaçats fixat a les parets laterals a una altura variable segons la modalitat, que divideix transversalment la pista de joc.

cordar /korˈða/ /koɾˈða/ /koɾˈðaɾ/ /kurˈda/ /kurˈða/ v
itil
Cenyir o tancar una peça de vestir.

cordatge n masc
menghadap

cordial /koɾ.ðiˈaɫ/ /kur.diˈaɫ/ /kur.ðiˈaɫ/ adj
sirup

coreografia /ko.ɾe.o.ɣɾaˈfi.a/ /ko.ɾə.o.ɣɾəˈfi.ə/ /ku.ɾə.u.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
koreografi

coreà /ko.ɾeˈa/ /ku.ɾeˈa/ adj masc
Korea
Relatiu a Corea o la seva llengua.

coreà /ko.ɾeˈa/ /ku.ɾeˈa/ n masc
Korea
Individu de Corea.
(masculí singular) Llengua de filiació discutida pròpia de Corea.

corn /ˈkɔrn/ n masc
tanjidor
Instrument aeròfon, generalment de metall, de forma cònica més o menys semblant a la d'una banya d'animal.

cornucòpia /ˌkor.nuˈkɔ.pi.ə/ /ˌkoɾ.nuˈkɔ.pi.a/ n fem
tumpah ruah
Símbol del corn de l'abundància.

corona /koˈɾo.na/ /koˈɾo.nə/ /kuˈɾo.nə/ n fem
mahkota

coronació /ko.ɾo.na.siˈo/ /ko.ɾo.nə.siˈo/ /ku.ɾu.nə.siˈo/ n fem
pemahkotaan

coronar /ko.ɾoˈna/ /ko.ɾoˈnaɾ/ /ku.ɾuˈna/ v
mahkota

coronavirus /koˌɾo.naˈvi.ɾus/ /koˌɾo.naˈβi.ɾus/ /koˌɾo.nəˈvi.ɾus/ /kuˌɾo.nəˈvi.ɾus/ /kuˌɾo.nəˈβi.ɾus/ n masc
koronavirus

coronel /ko.ɾoˈneɫ/ /ko.ɾoˈnɛɫ/ /ku.ɾuˈnɛɫ/ n masc
kolonel

corral /koˈraɫ/ /kuˈraɫ/ n masc
pen

correcció /ko.rek.siˈo/ /ku.rək.siˈo/ n fem
koreksi

correcte /koˈrɛk.te/ /koˈrɛk.tə/ /kuˈrɛk.tə/ adj
tepat

corredor /ko.reˈðo/ /ko.reˈðoɾ/ /ko.rəˈðo/ /ku.rəˈðo/ n masc
koridor
Peça llarga d’accés a diferents dependències d’una construcció, d’una nau.
pelari
Esportista en una prova de cursa.
(beisbol) Atacant que avança cap a una base o que està aturat en una base.
(futbol americà) Atacant, generalment en nombre de dos i situat unes iardes darrere el quaterback, que s'encarrega principalment de fer avançar la pilota cap a la línia de gol contrària.

corregir /ko.reˈd͡ʒi/ /ko.reˈd͡ʒiɾ/ /ko.reˈʒi/ /ko.rəˈʒi/ /ku.rəˈʒi/ v
memperbaiki

correguda /ko.reˈɣu.ða/ /ko.rəˈɣu.ðə/ n fem
balap
(futbol americà) Acció d'un corredor que rep la pilota, consistent a avançar pel camp de joc mantenint-la i esquivant els defensors de l'equip adversari fins que és placat i toca a terra almenys amb un genoll.
jalan
(beisbol) Punt aconseguit per un atacant que arriba a la base de meta sense ser eliminat, després d'haver recorregut totes les bases en sentit contrari a les agulles del rellotge.

correlació /ko.re.la.siˈo/ /ku.rə.ɫə.siˈo/ n fem
korelasi

corrent /koˈren/ /koˈrent/ /kuˈren/ n masc
alir
Massa que flueix contínuament.

correntment /koˌremˈmen/ /koˌremˈment/ /kuˌremˈmen/ adv
dengan fasih

corresponsal /ko.res.ponˈsaɫ/ /ko.rəs.ponˈsaɫ/ /ku.rəs.punˈsaɫ/ n neut
koresponden

correu /koˈrɛw/ /kuˈrɛw/ n masc
kurir
Persona que és portadora de notícies o que transporta personalment una carta, sobretot en temps de guerra.

correu electrònic /koˌrew /koˌrɛw /kuˌrɛw n masc
email

corrompre /koˈrom.pɾe/ /koˈrom.pɾə/ /kuˈrom.pɾə/ v
ubah
Alterar o mudar la forma d'alguna cosa.

corrupció /ko.rup.siˈo/ /ku.rup.siˈo/ n fem
kebobrokan
(material) Alteració de la puresa o integritat d'una substància, tant sigui per la seva desmembrament, per la barreja amb d'altres substàncies, o per la desviació del seu curs esperat.

corser /korˈse/ /koɾˈse/ /koɾˈseɾ/ /kurˈse/ n masc
kuda

cort /ˈkort/ n fem
halaman
(central, septentrional) Lloc tancat a peu pla de la casa rural destinat al bestiar gros i menut, proveït de menjadores, abeuradores i jaços.
istana
Conjunt format pel sobirà i els personatges que l'envolten i que constitueixen habitualment o accidentalment la seva família, el seu servei i la seva comitiva o acompanyament, dit també cort noble.
(històric) Tribunal en representació d’un sobirà.

cortina /koɾˈti.na/ /koɾˈti.nə/ /kurˈti.nə/ n fem
gorden tirai
Peça tèxtil destinada a cobrir finestres, portes, estances per tal d'evitar o atenuar l'entrada de llum, insectes, mirades foranes o per protegir d’alguna forma.

cortisol /koɾ.tiˈzɔɫ/ /kur.tiˈzɔɫ/ n masc
kortisol

cortès /koɾˈtes/ /koɾˈtəs/ /kurˈtɛs/ adj masc
sopan

cos n masc
badan tubuh
Organisme, part material dels éssers vius.

cosa /ˈkɔ.za/ /ˈkɔ.zɔ/ n fem
barang
Qualsevol element o concepte de la realitat o de la fantasia.

cosina /koˈzi.na/ /koˈzi.nə/ /kuˈzi.na/ /kuˈzi.nə/ n fem
sepupu

cosir /koˈzi/ /koˈziɾ/ /kuˈzi/ v
jahit

cosmos /ˈkoz.mos/ /ˈkɔz.mos/ /ˈkɔz.mus/ n masc
kosmos

cost /ˈkɔst/ n masc
biaya

costa /ˈkɔs.ta/ /ˈkɔs.tɔ/ n fem
pantai
Part de la terra que toca al mar.

costar /kosˈta/ /kosˈtaɾ/ /kusˈta/ v
biaya

costat /kosˈtat/ /kusˈtat/ n masc
sebelah
Part de l'espai al voltant d'un lloc, d’un objecte, considerada per oposició a les altres.

costejar /kos.teˈd͡ʒa/ /kos.teˈd͡ʒaɾ/ /kos.teˈʒa/ /kos.təˈd͡ʒa/ /kus.təˈʒa/ v
pantai
(nàutica) Navegar per la costa.

costella /kosˈte.ʎa/ /kosˈte.ʎə/ /kusˈte.ʎə/ n fem
iga
(anatomia) En els animals vertebrats, cadascun dels ossos que, partint d'una vèrtebra envolta part del tòrax per tal de protegir-lo.
(pilota basca) Cadascun dels llistons corbats de fusta de castanyer que constitueixen l'estructura d'una cesta.
rusuk
(aliments) Tros de carn adherit a la costella d'un animal.

costera /kosˈte.ɾa/ /kusˈte.ɾə/ n fem
bukit
Camí o carrer que fa pujada.
pantai
Conjunt de costes.

costum /kosˈtum/ /kusˈtum/ n masc
kebiasaan

cosí /koˈzi/ /kuˈzi/ n masc
sepupu

cota /ˈko.ta/ /ˈko.tə/ /ˈkɔ.ta/ /ˈkɔ.tɔ/ /ˈkɔ.tə/ n fem
mantel
Vestidura de defensa medieval feta de cuiro amb malles de ferro entrellaçades.

cotxe /ˈko.t͡ʃe/ n masc
mobil
Vehicle autopropulsat i mecanitzat, destinant al transport terrestre d'un número reduït de persones i el seu equipatge, que duu típicament quatre rodes (tot i que existeixen casos amb tres i sis rodes).

cotxer /koˈt͡ʃe/ /koˈt͡ʃeɾ/ /kuˈt͡ʃe/ n masc
kusir

cotó /koˈto/ /kuˈto/ n masc
katun kapas

cotó hidròfil n masc
kapas

coure /ˈkow.ɾə/ /ˈkɔw.ɾe/ /ˈkɔw.ɾə/ n masc
tembaga
Element químic, sòlid, de nombre atòmic 29, símbol Cu i amb un pes atòmic de 63,536 unitats de massa atòmica.

cova /ˈkɔ.va/ /ˈkɔ.və/ /ˈkɔ.βa/ /ˈkɔ.βɔ/ n fem
gua

covard /koˈvaɾt/ /koˈβart/ /koˈβaɾt/ /kuˈvart/ n masc
pengecut
Qui no té coratge.

covardia /ko.vaɾˈði.a/ /ko.vəɾˈði.ə/ /ko.βarˈði.a/ /ko.βaɾˈði.a/ /ku.vərˈði.ə/ /ku.βərˈdi.ə/ n fem
kepengecutan

cove /ˈkɔ.ve/ /ˈkɔ.və/ /ˈkɔ.βe/ n masc
bakul

covid-19 /koˌvi.ðiˈnɔw/ /koˌvid.diˈnɔw/ /koˌβi.ðiˈnɔw/ /koˌβid.diˈnɔw/ /kuˌvid.diˈnɔw/ /kuˌβid.diˈnɔw/ n
Covid-19

coça /ˈko.sa/ /ˈko.sə/ n fem
tendangan

coïssor /ko.iˈso/ /ko.iˈsoɾ/ /ku.iˈso/ n fem
antup

crac /ˈkɾak/ Interjection
menguak
Imitació del grall del corb.

cranc /ˈkɾaŋ/ /ˈkɾaŋk/ n masc
kepiting
Crustaci de la infraordre Brachyura.

crani n masc
tengkorak

craqueig /kɾaˈket͡ʃ/ /kɾəˈkət͡ʃ/ /kɾəˈkɛt͡ʃ/ n masc
perengkahan

craquejar /kɾa.keˈd͡ʒa/ /kɾa.keˈd͡ʒaɾ/ /kɾa.keˈʒa/ /kɾə.kəˈd͡ʒa/ /kɾə.kəˈʒa/ v
bekertak

creació /kɾe.a.siˈo/ /kɾe.ə.siˈo/ /kɾe.ə.siˈo/ /kɾɛ.a.siˈo/ n fem
ciptaan

creador /kɾe.aˈðo/ /kɾe.aˈðoɾ/ /kɾe.əˈðo/ n masc
kreator

crear /kɾeˈa/ /kɾeˈaɾ/ v
menciptakan
Fer una cosa de no res.

creativitat /kɾe.a.ti.viˈtat/ /kɾe.a.ti.βiˈtat/ /kɾe.ə.ti.viˈtat/ /kɾe.ə.ti.βiˈtat/ n fem
kreativitas

crebantar /kɾe.βanˈta/ /kɾe.βanˈtaɾ/ /kɾə.βənˈta/ v
pecah

credibilitat /kɾe.ði.bi.ɫiˈtat/ n fem
keterpercayaan

creença n fem
kepercayaan

creixement /kɾe.ʃeˈmen/ /kɾej.ʃeˈmen/ /kɾej.ʃeˈment/ /kɾə.ʃəˈmen/ /kɾə.ʃəˈment/ n masc
pertumbuhan

creixen /ˈkɾe.ʃen/ /ˈkɾe.ʃən/ /ˈkɾej.ʃen/ n masc
selada air

creixença /kɾejˈʃen.sa/ /kɾeˈʃen.sa/ /kɾəˈʃen.sə/ /kɾəˈʃɛn.sə/ n fem
pertumbuhan

crema /ˈkɾe.mə/ n fem
krim
Part greixosa de la llet.
Preparació farmacèutica viscosa d'aplicació dèrmica.

cremada /kɾeˈma.ða/ /kɾəˈma.ðə/ n fem
membakar

cremallera /kɾe.maˈʎe.ɾa/ /kɾə.məˈʎe.ɾə/ n fem
resleting
Petit mecanisme d'ús tèxtil per ajuntar dues peces de roba, consistent en una peça movible entre dues peces longitudinals dentades.

cremar /kɾeˈma/ /kɾeˈmaɾ/ /kɾəˈma/ v
bakar
(intransitiu) Entrar en combustió per l’acció del foc.
(intransitiu) Estar massa calent per al seu contacte.
(transitiu) Sotmetre a l’acció del foc.
(transitiu) Provocar una cremada o cremor.

cremor /kɾeˈmo/ /kɾeˈmoɾ/ /kɾəˈmo/ n fem
membakar

crepuscle /kɾeˈpus.kɫe/ /kɾəˈpus.kɫə/ n masc
senja

cresp /ˈkɾesp/ /ˈkɾəsp/ /ˈkɾɛsp/ adj masc
kribo

cresta /ˈkɾes.ta/ /ˈkɾəs.tə/ /ˈkɾɛs.tə/ n fem
sisir

creta /ˈkɾe.ta/ /ˈkɾɛ.tə/ n fem
kapur

creu /ˈkɾew/ /ˈkɾəw/ /ˈkɾɛw/ n fem
salib silang
Símbol format per dues línies que s'intersequen, normalment de forma perpendicular.
salib
Instrument de tortura.

creuar /kɾeˈwa/ /kɾeˈwaɾ/ /kɾəˈwa/ v
arung
Travessar un lloc d’un costat a l’altre.
berpapasan
(esports de pilota) Projectar, un jugador, la pilota, la bola, el disc o el volant de manera que descrigui una trajectòria obliqua.

creuer /kɾeˈwe/ /kɾeˈweɾ/ /kɾəˈwe/ n masc
kapal penjelajah
Vaixell de guerra superior al destructor i inferior al cuirassat.
persilangan
Nau transversal d'una església.

creure /ˈkɾew.ɾe/ /ˈkɾəw.ɾə/ /ˈkɾɛw.ɾə/ v
percaya memercayai
Tenir confiança.

criar /kɾiˈa/ /kɾiˈaɾ/ v
membesarkan

criat /kɾiˈat/ n masc
pembantu

criatura /kɾi.aˈtu.ɾa/ /kɾi.əˈtu.ɾə/ n fem
bocah
Persona de poca edat.

cribrar /kɾiˈbɾaɾ/ /kɾiˈβa/ /kɾiˈβaɾ/ /kɾiˈβɾa/ v
ayak

cribratge /kɾiˈbɾa.d͡ʒe/ n masc
penapisan

crida /ˈkɾi.ða/ /ˈkɾi.ðə/ n fem
rapat
Acció de comunicar quelcom a un grup gran de persones.
menelepon
(informàtica) Instrucció que passa el control d'execució d'un programa a un bloc d'instruccions separat (un altre programa, a una instància diferent del mateix programa (recursivitat), a una subrutina o a una macro), tot esperant que quan aquest bloc acabi la seva tasca, retorni el control a la instrucció següent que havia fet la crida.

cridaner /kɾi.ðaˈne/ /kɾi.ðaˈneɾ/ /kɾi.ðəˈne/ adj masc
bermulut bising
Que crida molt.
bagus
Que és molt vistós.

cridar /kɾiˈða/ /kɾiˈðaɾ/ v
berteriak
(intransitiu) Parlar en un to de veu excessivament alt.
memanggil
(transitiu) Convidar o anomenar algú per tal de fer alguna cosa a prop de l'emissor.

crim /ˈkɾim/ n masc
kejahatan

criminal /kɾi.miˈnaɫ/ adj
bajingan
Relatiu al crim.

criminal /kɾi.miˈnaɫ/ n neut
bajingan
Qui comet un crim.

crin /ˈkɾin/ n
surai

crinera /kɾiˈne.ɾa/ /kɾiˈne.ɾə/ n fem
surai

crio /ˈkɾi.o/ /ˈkɾi.u/ n masc
anak

crisantem /kɾi.zanˈtem/ /kɾi.zənˈtɛm/ n masc
krisan

crisi /ˈkɾi.zi/ n fem
krisis

crisma /ˈkɾiz.ma/ /ˈkɾiz.mə/ n
krisma
L'oli i bàlsam barrejat que consagren els bisbes el dijous Sant per a ungir als qui es bategen i confirmen, i també als bisbes quan es consagren i als sacerdots quan s'ordenen, així com en l'extremunció.

crispeta /kɾisˈpe.ta/ /kɾisˈpə.tə/ /kɾisˈpɛ.tə/ n masc
berondong jagung

cristadelf /kɾis.taˈðɛɫf/ /kɾis.təˈðɛɫf/ n masc
Kristadelfianisme

cristall /kɾisˈtaʎ/ n masc
kristal

cristal·lí /kɾis.taɫˈɫi/ /kɾis.taˈɫi/ /kɾis.təɫˈɫi/ /kɾis.təˈɫi/ n masc
kristalin
Part de l'ull amb forma de lent que fa convergir la llum per formar les imatges sobre la retina.

cristianisme /kɾis.ti.aˈniz.me/ /kɾis.ti.əˈniz.mə/ n masc
Kekristenan

cristià /kɾis.tiˈa/ adj masc
Kristen
Relatiu al cristianisme.

cristià /kɾis.tiˈa/ n masc
Kristen
Persona seguidora de Jesucrist i de la religió del cristianisme.

crit /ˈkɾit/ n masc
bentakan

crivellar /kɾi.veˈʎaɾ/ /kɾi.vəˈʎa/ /kɾi.βeˈʎa/ /kɾi.βəˈʎa/ v
ayak

croada /kɾoˈa.ða/ /kɾoˈa.ðə/ /kɾuˈa.ðə/ n fem
Perang Salib

croat /kɾoˈat/ /kɾuˈat/ adj masc
Kroasia
Es diu d'alguna cosa que es originari o que es troba relacionat amb Croàcia.

croat /kɾoˈat/ /kɾuˈat/ n masc
Kroasia
Persona originaria de Croàcia.
(masculí singular) Llengua eslava parlada a Croàcia i a Bòsnia i Hercegovina.

croissant /kɾu.aˈsan/ /kɾu.əˈsan/ n masc
kroisan

crom n masc
kromium

cromosoma /kɾo.moˈzo.ma/ /kɾo.moˈzo.mə/ /kɾu.muˈzo.mə/ n masc
kromosom

cronologia /kɾo.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /kɾu.nu.ɫoˈʒi.ə/ n fem
kronologi

cronometrar /kɾo.no.meˈtɾa/ /kɾo.no.meˈtɾaɾ/ /kɾu.nu.məˈtɾa/ v
jaman

croqueta /kɾoˈke.ta/ /kɾoˈkə.tə/ /kɾuˈkɛ.tə/ n fem
kroket

croquis /ˈkɾɔ.kis/ n masc
sketsa

crossa /ˈkɾɔ.sa/ /ˈkɾɔ.sɔ/ /ˈkɾɔ.sə/ n fem
kruk
Bastó amb un travesser a sobre que serveix per recolzar-se a aquells que no poden caminar bé.
gagang pistol
Bastó en figura de gaiat que usaven els bisbes com a insígnia de la seva dignitat.

cru /ˈkɾu/ adj masc
mentah
No cuit, o no prou cuit.
Sense la preparació que li cal a una substància.
Dit del temps rigorós.

crucifix /kɾu.siˈfiks/ n masc
crucifix

cruel /kɾuˈɛɫ/ adj
kejam

cruixir /kɾujˈʃi/ /kɾujˈʃiɾ/ /kɾuˈʃi/ v
bekertak

crush n
gebetan
(argot juvenil) amor platònic

cruspir /kɾusˈpi/ /kɾusˈpiɾ/ v
menelan
(Col·loquial) Menjar amb afany.

cruïlla /kɾuˈi.ʎa/ /kɾuˈi.ʎə/ n fem
simpang
Encreuament de carrers o de carreteres.
jalur pejalan kaki
Lloc del carrer indicat amb franges de pintura blanca com a pas específic per vianants.

cràpula /ˈkɾa.pu.ɫa/ /ˈkɾa.pu.ɫə/ n neut
kemabukan

cràter /ˈkɾa.teɾ/ /ˈkɾa.tər/ n masc
kawah

crèdit /ˈkɾɛ.ðit/ n masc
SKS
Confiança que inspira la veracitat d'algú.
Unitat didàctica que concreta un aprenentatge, que és impartida en un nombre d'hores determinat i que serveix per a valorar un curs o una assignatura.

créixer /ˈkɾe.ʃe/ /ˈkɾe.ʃə/ /ˈkɾej.ʃe/ /ˈkɾej.ʃeɾ/ v
tumbuh

crític /ˈkɾi.tik/ adj masc
kritis

crític /ˈkɾi.tik/ n masc
kritik

crònic /ˈkrɔ.nik/ adj masc
babad

crònica /ˈkɾɔ.ni.ka/ n fem
babad

cròtals /ˈkɾɔ.taɫs/ /ˈkɾɔ.təɫs/ n masc
mura

cu /ˈku/ n fem
ki

cua /ˈku.a/ n fem
ekor
Apèndix posterior d'alguns animals.

cub n masc
kubus

cuc n masc
cacing

cuc de seda n masc
ulat sutra

cuculla /kuˈku.jə/ /kuˈku.ʎa/ /kuˈku.ʎə/ n fem
anak panah
Torre acabada en forma de pinacle.

cuidar /kujˈða/ /kujˈðaɾ/ /kwiˈða/ v
awat
Tenir cura d'algú o d'un animal.

cuina /ˈkuj.na/ /ˈkwi.na/ n fem
dapur
Divisió d'un edifici, i en especial d'un habitatge, destinada a preparar els aliments.

cuinar /kujˈna/ /kujˈnaɾ/ /kwiˈna/ v
masak

cuiner /kujˈne/ /kujˈneɾ/ /kwiˈneɾ/ n masc
koki

cuir /ˈkujr/ n masc
kulit

cuixa /ˈku.ʃa/ /ˈkuj.ʃa/ n fem
paha

cuixot /kujˈʃɔt/ /kuˈʃɔt/ n masc
tungkai bawah
Tros dels pantalons en el qual s'hi fica una cama.
amatir radio
Cuixa gran, especialment de porc salada.

culler /kuˈʎe/ /kuˈʎeɾ/ n masc
irus

cullera /kuˈje.ɾə/ /kuˈʎe.ɾa/ /kuˈʎe.ɾə/ n fem
sendok sudu

culpa /ˈkuɫ.pa/ /ˈkuɫ.pə/ n masc
kesalahan

culpabilitzar /kuɫ.pa.bi.ɫiˈzaɾ/ /kuɫ.pa.βi.ɫiˈd͡za/ /kuɫ.pa.βi.ɫiˈza/ /kuɫ.pə.βi.ɫiˈd͡za/ v
menuduh

culpable /kuɫˈpa.bɫe/ /kuɫˈpa.βɫe/ /kuɫˈpa.βɫə/ /kuɫˈpab.bɫe/ /kuɫˈpab.bɫə/ adj
bersalah
Emprat per a qualificar fets, objectes o persones relacionats amb una culpa.

culpable /kuɫˈpa.bɫe/ /kuɫˈpa.βɫe/ /kuɫˈpa.βɫə/ /kuɫˈpab.bɫe/ /kuɫˈpab.bɫə/ n neut
bersalah
Persona que té la responsabilitat d'un dany físic o moral, o bé qui ha comès un fet delictiu.

culpar /kuɫˈpa/ /kuɫˈpaɾ/ v
menuduh

culte /ˈkuɫ.te/ /ˈkuɫ.tə/ n masc
sekte
Expressió de la fe i adoració cap a un déu.

cultiu /kuɫˈtiw/ n masc
bidang

cultura /kuɫˈtu.ɾa/ n fem
budaya

cuneta /kuˈne.ta/ /kuˈnə.tə/ /kuˈnɛ.tə/ n fem
parit

cunyada /kuˈɲa.ða/ n fem
ipar

cunyat n masc
ipar

cup n masc
pers
Recipient on es trepitja el raïm per a convertir-lo en vi.

cura /ˈku.ɾa/ /ˈku.ɾə/ n fem
acuh
Assistència a un malalt.

curandero /ku.ɾanˈde.ɾo/ /ku.ɾənˈde.ɾo/ /ku.ɾənˈde.ɾu/ n masc
dukun

curar /kuˈɾa/ /kuˈɾaɾ/ v
awat
Tenir cura de quelcom.
Tenir cura, fer cas.
Aplicar cures mèdiques.

curi n masc
kurium

curiositat /ku.ɾi.o.ziˈtat/ /ku.ɾi.u.ziˈtat/ n fem
keingintahuan

curs /ˈkurs/ n masc
kursus

curs escolar n masc
tahun ajaran

cursa /ˈkuɾ.sa/ n fem
balap

curt adj masc
pendek
De poca llargada o longitud.
escàs
bebal
(ofensiu) Ximple, de poca intel·ligència.

curtcircuit /kurt.sirˈkujt/ n masc
arus pendek

curull /kuˈɾuʎ/ n masc
anak panah

curullar /ku.ɾuˈʎa/ /ku.ɾuˈʎaɾ/ v
mengisi

curós /kuˈɾos/ adj masc
cermat

custodiar /kus.to.ðiˈa/ /kus.to.ðiˈaɾ/ /kus.tu.ðiˈa/ v
garda

càgon /ˈka.ɣon/ /ˈka.ɣun/ Interjection
kurang ajar

càlid adj masc
hangat

càmera /ˈka.me.ɾa/ n fem
kamera
Aparell d'impressió, d'enregistrament, de reproducció i de transmissió d'imatges.
(videojocs) Perspectiva visual que adopta el jugador davant de l'acció d'un videojoc, especialment si es representa en 3D.

càncer /ˈkan.seɾ/ n masc
kanker
(medicina) Creixement incontrolat dels teixits de caràcter maligne expansiu o invasiu.

càndid /ˈkan.ðit/ adj masc
naif

cànnabis /ˈkan.na.bis/ /ˈkan.nə.βis/ n masc
ganja

cànon /ˈka.non/ /ˈka.nun/ n masc
laras

càpsula /ˈkap.su.ɫa/ /ˈkap.su.ɫə/ n fem
kapsul
Capseta cilíndrica, de material no tòxic i extrems arrodonits, pensada per a ser ingerida i alliberar a l'estómac el medicament que conté.
Recipient que té la forma semblant a mitja esfera i que és utilitzat en processos químics.
Conjunt de parets que cobreixen alguna part del cos.
Fruit sec dehiscent que conté més d'un carpel.

càrrec /ˈka.rek/ /ˈka.rək/ n masc
angkut
Tasca, la responsabilitat de la qual s'atribueix a una persona per obligació o a canvi d'un sou.
berat
En la construcció, pes que recau sobre un element.

càrrega /ˈka.re.ɣa/ /ˈka.rə.ɣə/ n fem
angkut
Conjunt de materials o objectes disposats per ser transportades sobre una persona, animal, vehicle o qualsevol màquina destinada traslladar.
Obligació, responsabilitat, molèstia.
(esports de pilota) Acció d'escometre un adversari recolzant-hi el propi cos o un instrument de joc amb l'objectiu de desequilibrar-lo o prendre-li la pilota, la bola o el disc.

càrtel /ˈkaɾ.teɫ/ n masc
kartel

càstig /ˈkas.tik/ n masc
azab
Pena física o psicològica imposada a una persona per corregir-la o per al manteniment de la disciplina.

càtedra /ˈka.te.ðɾa/ n fem
kursi

càtode /ˈka.to.ðe/ /ˈka.tu.ðə/ n masc
katode

càvec /ˈka.vek/ /ˈka.vək/ /ˈka.βek/ /ˈka.βək/ n masc
cangkul
Eina per a cavar amb una fulla estreta, més eixamplada en l’ull.

cèl·lula /ˈsɛ.ɫu.ɫə/ /ˈsɛɫ.ɫu.ɫa/ /ˈsɛɫ.ɫu.ɫə/ n fem
sel

cèntim /ˈsɛn.tim/ n masc
sen

cèntric /ˈsɛn.tɾik/ adj masc
pusat

cèrcol /ˈseɾ.koɫ/ /ˈsɛr.kuɫ/ /ˈsɛɾ.koɫ/ n masc
kerangka
(pilota basca) Cadascun dels llistons corbats de fusta de castanyer d'una cesta que en constitueixen la carcassa.

cérvol /ˈser.vuɫ/ /ˈser.βoɫ/ /ˈseɾ.voɫ/ /ˈseɾ.βoɫ/ n masc
kijang rusa

cítara /ˈsi.ta.ɾa/ /ˈsi.tə.ɾə/ n fem
celempung

còctel /ˈkɔk.teɫ/ /ˈkɔk.təɫ/ n masc
koktail

còdol /ˈko.ðuɫ/ /ˈkɔ.ðoɫ/ /ˈkɔ.ðuɫ/ n masc
kerikil

còlera /ˈkɔ.ɫe.ɾa/ n fem
amarah
Ira com a reacció a una injúria, un dany.

còlera /ˈkɔ.ɫe.ɾa/ n masc
kolera
Malaltia produïda per un bacteri ingerit amb aigua contaminada que es manifesta amb febre i descomposició.

còlic adj masc
kolik
Relatiu al còlon

còlic n masc
kolik
Dolor agut a l’abdomen.

còlon /ˈkɔ.ɫon/ /ˈkɔ.ɫun/ n masc
titik dua

còmic n masc
komik
Història explicada mitjançant una successió de vinyetes que contenen il·lustracions i text alhora.

cònsol /ˈkɔn.soɫ/ /ˈkɔn.suɫ/ n neut
konsul

còpia /ˈkɔ.pi.a/ n fem
salin
Acció o efecte de copiar.

còpia de seguretat n fem
cadangan

còpula /ˈkɔ.pu.ɫa/ /ˈkɔ.pu.ɫə/ n fem
kopula

còrnic /ˈkɔr.nik/ n masc
Bahasa Kernowek

córrer /ˈko.re/ /ˈko.reɾ/ v
lari berlari
Caminar amb velocitat.

córrer canyes v
komidi putar

cúbic /ˈku.βik/ adj masc
kubus
Que té la forma d'un cub.

cúbit /ˈku.βit/ n masc
tulang hasta

cúpula /ˈku.pu.ɫa/ /ˈku.pu.ɫə/ n fem
kubah

cúter /ˈku.teɾ/ /ˈku.tər/ n masc
cutter
Balandra aparellada amb veles de triangle a proa i a popa cangrea i sovint també amb escandalosa.

d'ara endavant adv
saat ini
Cosa que passa des del moment esmentat.
Norma d'escriptura que s'estableix a partir d'un punt concret del text.

dada /ˈda.ða/ /ˈda.ðə/ n fem
data

dalai-lama /daˌɫajˈɫa.ma/ /dəˌɫajˈɫa.mə/ n masc
Dalai Lama

dalla /ˈda.ʎa/ /ˈda.ʎə/ n fem
salah
(agricultura) Espècie de falç que té la fulla molt ampla i que posant-li per mànec un bastó molt llarg serveix també per a segar.

dalt /ˈdaɫ/ /ˈdaɫt/ adv
atas
A la part superior, de més amunt.

daltabaix /daɫ.taˈβajʃ/ /dəɫ.təˈβaʃ/ adv
bawah
Que va des d'un lloc alçat fins la base d'aquest lloc.

daltonisme /daɫ.toˈniz.me/ /dəɫ.toˈniz.mə/ /dəɫ.tuˈniz.mə/ n masc
buta warna

dames /ˈda.mes/ /ˈda.məs/ n fem
dam

damnar /damˈna/ /damˈnaɾ/ /dəmˈna/ v
bedebah

damnificar /dam.ni.fiˈka/ /dam.ni.fiˈkaɾ/ /dəm.ni.fiˈka/ v
kerusakan

damunt /daˈmun/ /daˈmunt/ /dəˈmun/ /dəˈmunt/ adv
atas
Situat més amunt, en un lloc més alt respecte un altre verticalment més baix.

dansa /ˈdan.sa/ /ˈdan.sə/ n fem
tari

dany /ˈdaɲ/ n masc
kerusakan

danyar /daˈɲa/ /daˈɲaɾ/ /dəˈɲa/ v
kerusakan

danès /dəˈnəs/ /dəˈnɛs/ adj masc
Denmark
Relatiu o pertanyent a Dinamarca.

danès /dəˈnəs/ /dəˈnɛs/ n masc
Denmark
Natural de Dinamarca.
(masculí singular) Llengua escandinava parlada a la Dinamarca.

darrer /daˈre/ /daˈreɾ/ /dəˈre/ adj
terakhir
Situat darrere tots els altres en una sèrie.

darrere /daˈre.ɾe/ /dəˈre.ɾə/ adv
belakang

data /ˈda.ta/ n fem
tanggal tarikh

datar /daˈta/ /daˈtaɾ/ /dəˈta/ v
kencan

datiu /ðaˈtiw/ /ðəˈtiw/ adj masc
datif

dau n masc
dadu
Objecte en forma de políedre, normalment cúbic, amb una xifra a cada cara que serveix per determinar la sort en caure aleatòriament mostrant una de les cares.

davall /daˈvaʎ/ /daˈβaʎ/ /dəˈvaʎ/ /dəˈβaʎ/ preposition
bawah
Relació de posició més baixa respecte un altre verticalment més alta.

davallar /da.vaˈʎaɾ/ /da.βaˈʎa/ /də.vəˈʎa/ /də.βəˈʎa/ v
menghilir

davantal /da.vanˈtaɫ/ /da.βanˈtaɫ/ /də.vənˈtaɫ/ /də.βənˈtaɫ/ n masc
celemek

davanter /da.vanˈteɾ/ /da.βanˈte/ /da.βanˈteɾ/ /də.vənˈte/ /də.βənˈte/ n masc
dulu
(esports de pilota) Cadascun dels jugadors que formen la línia davantera.
(voleibol) Cadascun dels tres jugadors que ocupen la zona d'atac.
(pilota basca) Jugador que ocupa normalment els quadres davanters en un partit per parelles o de trios.

de /de/ /ˈde/ preposition
dari
Preposició per a denotar el cas genitiu (possessió o relació).
Preposició per a denotar el cas genitiu (relació).
Preposició per a denotar el cas genitiu (composició o matèria).
Preposició per a denotar el cas genitiu (part d'una massa o contingut).
Preposició per a denotar el cas genitiu (nombre d'objectes).
Preposició per a denotar el cas ablatiu (circumstancial).
Preposició d'acusatiu que depèn d'una altra preposició.
Per, per denotar causalitat.
Preposició per a regir infinitius en el sentit del gerundi llatí.
Preposició per a determinar el temps.
Preposició per a denotar il·lació o inferència.
Com, usat com a conjunció comparativa.
di
Per en oracions de passiva.
Cada, per a denotar distribució quan s'acompanya de la preposició en.
buat
Per a, per denotar finalitat.
bersama
Amb, per denotar la fi d'alguna acció.
antara
Entre quan s'acompanya de la preposició a.

de franc adv
gratis

de pressa /deˈpɾe.sa/ /dəˈpɾe.sə/ adv
cepat

de primera adj
unggul
Del nivell més alt.

de res Interjection
sama-sama

de sobte adv
secara tiba-tiba

deambular /de.am.buˈɫa/ /de.am.buˈɫaɾ/ /de.əm.buˈɫa/ v
lontang-lantung

debanar /de.baˈnaɾ/ /de.βaˈna/ /də.βəˈna/ v
menyusuri

debat /deˈbat/ /dəˈβat/ n masc
debat
Disputa, altercació sobre alguna cosa.

debatre /deˈba.tɾe/ /dəˈβa.tɾə/ v
debat
Disputar amb raons sobre alguna cosa.
bentur
Combatre.
berdenyut
Moure i remenar alguna cosa perquè es condensi o mescli, i perquè es liquidi o dissolgui.

debel·lar /de.beɫˈɫaɾ/ /de.βeɫˈɫa/ /de.βeˈɫa/ /də.bəɫˈɫa/ /də.βəɫˈɫa/ /də.βəˈɫa/ v
ketewasan

debutar /de.βuˈta/ /de.βuˈtaɾ/ /də.βuˈta/ v
debut

decalar /de.kaˈɫa/ /de.kaˈɫaɾ/ /də.kəˈɫa/ v
geser

decapitar /de.ka.piˈta/ /de.ka.piˈtaɾ/ /də.kə.piˈta/ v
memenggal

decaure /deˈkaw.ɾe/ /dəˈkaw.ɾə/ v
melemahkan

decenni /deˈsɛn.ni/ /dəˈsɛn.ni/ n masc
dasawarsa

decepció /de.sep.siˈo/ /də.səp.siˈo/ n fem
kekecewaan

decidir /de.siˈði/ /de.siˈðiɾ/ v
memutuskan
Portar a una conclusió una disputa, una controvèrsia o una qüestió dubtosa.

decimal /de.siˈmaɫ/ /də.siˈmaɫ/ adj
desimal
Relatiu al deu, dit de sistemes dividits en deu parts.

decimal /de.siˈmaɫ/ /də.siˈmaɫ/ n masc
desimal
Fracció d'un nombre enter.

decisió /de.si.ziˈo/ /də.si.ziˈo/ n fem
keputusan

declaració /de.kɫa.ɾa.siˈo/ /də.kɫə.ɾə.siˈo/ n fem
pernyataan

declaració de la renda n fem
SPT

declinació /ðe.kɫi.na.siˈo/ /ðə.kɫi.nə.siˈo/ n fem
pergantian

decomissar /de.ko.miˈsa/ /de.ko.miˈsaɾ/ /də.ku.miˈsa/ v
menyita

decoració /de.ko.ɾa.siˈo/ /də.ko.ɾə.siˈo/ /də.ku.ɾə.siˈo/ n fem
lencana

decret /deˈkɾet/ /dəˈkɾet/ n masc
dekret

decretar /de.kɾeˈta/ /de.kɾeˈtaɾ/ /də.kɾəˈta/ v
dekret

decurs /deˈkuɾs/ /dəˈkurs/ n masc
kursus

decímetre /deˈsi.me.tɾe/ /dəˈsi.mə.tɾə/ n masc
desimeter
(metrologia) Unitat del sistema mètric decimal de longitud igual a una desena part d'un metre (símbol, dm)

dedicar /de.ðiˈka/ /de.ðiˈkaɾ/ /də.ðiˈka/ v
mengabdikan
Emprar o destinar a un cert ús.

dedicatòria n fem
bakti

deducció /de.ðuk.siˈo/ /də.ðuk.siˈo/ n fem
deduksi

deessa /deˈe.sa/ /dəˈə.sə/ /dəˈɛ.sə/ n fem
dewi

defallir /de.faˈʎi/ /de.faˈʎiɾ/ /də.fəˈʎi/ v
nona
Deixar d'exercir una acció.

defecte /deˈfɛk.te/ /dəˈfek.tə/ /dəˈfɛk.tə/ n masc
asali

defensa /deˈfen.sa/ /dəˈfɛn.sə/ n fem
pertahanan

defensa lliure n neut
penyapu

defensar /de.fenˈsa/ /de.fenˈsaɾ/ /də.fənˈsa/ v
mempertahankan
Fer quelcom per evitar un atac o minimitzar-ne l'impacte.
bela
Argumentar a favor d'una idea.
(esports de pilota) Protegir la porteria, la cistella o els pals propis de l'atac de l'equip adversari.

defensor /de.fenˈso/ /de.fenˈsoɾ/ /də.fənˈso/ adj masc
bek

definició n fem
definisi

deflagrar /de.flaˈɣɾa/ /de.flaˈɣɾaɾ/ /də.fləˈɣɾa/ v
membakar

defraudar /de.fɾawˈða/ /de.fɾawˈðaɾ/ /də.fɾəwˈða/ v
mencurangi

defunció /de.fun.siˈo/ /də.fun.siˈo/ n fem
kematian

deglutir /de.ɣɫuˈti/ /de.ɣɫuˈtiɾ/ /də.ɣɫuˈti/ v
menelan

degà /deˈɣa/ /dəˈɣa/ n masc
dekan

deixant /dejˈʃan/ /dejˈʃant/ /deˈʃan/ /deˈʃant/ /dəˈʃan/ n masc
bangkit

deixar /dejˈʃa/ /dejˈʃaɾ/ /deˈʃa/ /dəˈʃa/ v
meninggalkan
Parar d'agafar, posar alguna cosa en algun lloc.

deixar com un drap brut v
berhenti membaca

deixar-se caure v
peleset

deixeble /dejˈʃe.bɫe/ /dejˈʃe.βɫe/ /dejˈʃeb.bɫe/ /deˈʃe.βɫe/ /dəˈʃəb.bɫə/ /dəˈʃɛ.βɫə/ /dəˈʃɛb.bɫə/ n masc
murid

deixuplina /de.ʃuˈpɫi.na/ /dej.ʃuˈpɫi.na/ /də.ʃuˈpɫi.nə/ n fem
disiplin

deixuplinar /de.ʃu.pɫiˈna/ /dej.ʃu.pɫiˈna/ /dej.ʃu.pɫiˈnaɾ/ /də.ʃu.pɫiˈna/ v
disiplin

dejorn /deˈd͡ʒoɾn/ /deˈʒorn/ /dəˈʒorn/ adv
dini

dejunar /de.d͡ʒuˈnaɾ/ /de.ʒuˈna/ /də.ʒuˈna/ v
berpuasa puasa

dejuni /daˈd͡ʒu.ni/ /deˈd͡ʒu.ni/ /deˈʒu.ni/ /dəˈʒu.ni/ /dəˈʒu.ni/ n masc
puasa

dejú /deˈd͡ʒu/ /deˈʒu/ /diˈʒu/ /dəˈʒu/ adj masc
puasa

delatar /de.ɫaˈta/ /de.ɫaˈtaɾ/ /də.ɫəˈta/ v
adu

delectar /de.ɫekˈta/ /de.ɫekˈtaɾ/ /də.ɫəkˈta/ v
kumohon

delegar /de.ɫeˈɣa/ /de.ɫeˈɣaɾ/ /də.ɫəˈɣa/ v
wakil

delegat /de.ɫeˈɣat/ /də.ɫəˈɣat/ adj masc
wakil
Que s'obté per delegació.

delegat /de.ɫeˈɣat/ /də.ɫəˈɣat/ n masc
wakil
Persona en qui es delega alguna facultat o poder.

deler /deˈɫe/ /deˈɫeɾ/ /dəˈɫɛ/ n masc
birahi

delfí /deɫˈfi/ /dəɫˈfi/ n masc
lumba-lumba

deliberar /de.li.βeˈɾa/ /de.li.βeˈɾaɾ/ /də.ɫi.βəˈɾa/ v
sengaja

deliberat /de.li.βeˈɾat/ /də.ɫi.βəˈɾat/ adj masc
sengaja

delicat /de.ɫiˈkat/ /də.ɫiˈkat/ adj masc
peka

delicte /deˈɫik.te/ /dəˈɫik.tə/ n masc
kejahatan

delictuós /de.ɫik.tuˈos/ /də.ɫik.tuˈos/ adj masc
bajingan

delinear /de.ɫi.neˈa/ /de.ɫi.neˈaɾ/ /də.ɫi.neˈa/ v
menggariskan

delinqüent /de.ɫiŋˈkwen/ /de.ɫiŋˈkwent/ /də.ɫiŋˈkwen/ /də.ɫiŋˈkwent/ n neut
anak nakal

delinqüència juvenil n fem
kenakalan remaja

deliri /deˈɫi.ɾi/ /dəˈɫi.ɾi/ n masc
delirium

delitar /de.ɫiˈta/ /de.ɫiˈtaɾ/ /də.ɫiˈta/ v
menikmati

dellà /deˈʎa/ /dəˈʎa/ adv
di sana

delmar /deɫˈma/ /deɫˈmaɾ/ /dəɫˈma/ v
persepuluhan

delme n masc
persepuluhan

delta /ˈdeɫ.ta/ n fem
delta
Quarta lletra de l'alfabet grec: minúscula δ ‎(d), majúscula Δ ‎(D).

delta /ˈdeɫ.ta/ n masc
delta
Sediment en la desembocadura d'un riu al mar.

delícia /deˈɫi.si.a/ n fem
kegembiraan
Menjar molt bo i especial.
Cosa o lloc molt agradable.

demagog /de.maˈɣɔk/ /də.məˈɣɔk/ n masc
demagog

demanar /da.maˈna/ /de.maˈna/ /de.maˈnaɾ/ /də.məˈna/ /də.məˈna/ v
minta
Instar a algú perquè doni o faci quelcom.
ajak
Posar preu a la mercaderia qui la ven.
Proposar als pares o parents d'una dona el desig que la concedeixin per esposa.
(pilota) Un jugador, sol·licitar la intervenció del jutge o l'home bo davant d'una jugada de validesa dubtosa.
memanggil
Avisar o trucar perquè surtin els de dins o l'atenguin.

demanda /deˈman.da/ /dəˈman.də/ n fem
permintaan

demandar /de.manˈda/ /de.manˈdaɾ/ /də.mənˈda/ v
permintaan

dement /deˈmen/ /deˈment/ /dəˈmen/ /dəˈment/ n neut
sinting

demiürg /de.miˈuɾk/ /də.miˈurk/ n masc
demiurge

democratització /de.mo.kɾa.ti.d͡za.siˈo/ /de.mo.kɾa.ti.za.siˈo/ /də.mo.kɾə.ti.d͡zə.siˈo/ /də.mu.kɾə.ti.d͡zə.siˈo/ n fem
demokratisasi

democratitzar /de.mo.kɾa.tiˈd͡za/ /de.mo.kɾa.tiˈza/ /de.mo.kɾa.tiˈzaɾ/ /də.mo.kɾə.tiˈd͡za/ /də.mu.kɾə.tiˈd͡za/ v
demokratisasi

democràcia /de.moˈkɾa.si.a/ /də.moˈkɾa.si.ə/ /də.muˈkɾa.si.ə/ n fem
demokrasi
Sistema polític on el poble intervé en la presa de decisions d'una forma participativa i igualitària.

demonitzar /de.mo.niˈd͡za/ /de.mo.niˈzaɾ/ /də.mo.niˈd͡za/ /də.mu.niˈd͡za/ v
ibliskan

demora /deˈmo.ɾa/ /dəˈmo.ɾə/ n fem
keterlambatan
Temps de més quan una cosa es fa més tard del que s’esperava.
bantalan
(nàutica) Angle horitzontal format entre el nord i la visual des de l'observador sobre un vaixell fins a l'objecte.

demostrar /de.mosˈtɾa/ /de.mosˈtɾaɾ/ /də.mosˈtɾa/ /də.musˈtɾa/ v
lihat
Donar proves, posar de manifest.

dempeus /demˈpɛws/ /dəmˈpɛws/ adv
tegak

demà /daˈma/ /deˈma/ /dəˈma/ adv
esok besok
En el dia vinent després de l'actual.
besok
En el futur de manera indeterminada.

demà passat /deˈma adv
lusa

demòcrata /deˈmɔ.kɾa.ta/ adj
demokrat

dena /ˈde.na/ /ˈde.nə/ /ˈdɛ.nə/ n fem
dasawarsa
Sèrie de deu avemaries que forma part del rosari.

denegar /de.neˈɣa/ /de.neˈɣaɾ/ /də.nəˈɣa/ v
menolak

dengue /ˈdeŋ.ɡe/ /ˈdeŋ.ɡə/ n masc
demam berdarah

denigrar /de.niˈɣɾa/ /de.niˈɣɾaɾ/ /də.niˈɣɾa/ v
mencemooh?

denominar /de.no.miˈna/ /de.no.miˈnaɾ/ /də.nu.miˈna/ v
nama

densitat /den.siˈtat/ /dən.siˈtat/ n fem
densitas

dent /ˈden/ /ˈdent/ n fem
gigi danta
(anatomia) Peça d'os de la boca que serveix per mastegar els aliments.

dent de lleó n masc
jombang
(botànica) Planta de la família de les asteràcies (Taraxacum officinale Weber).

dentista /denˈtis.ta/ /denˈtis.te/ /dənˈtis.tə/ n neut
dokter gigi

denunciar /de.nun.siˈa/ /de.nun.siˈaɾ/ /də.nun.siˈa/ v
adu

deontologia n fem
deontologi

depassar /de.paˈsa/ /de.paˈsaɾ/ /də.pəˈsa/ v
melampaui

dependent /de.penˈden/ /de.penˈdent/ /də.pənˈden/ /də.pənˈdent/ n masc
penjual
Persona subalterna que atén els clients en un establiment comercial o de serveis.

dependre /deˈpen.dɾe/ /dəˈpən.dɾə/ /dəˈpɛn.dɾə/ v
tergantung

dependència /de.penˈdɛn.si.a/ /də.pənˈdɛn.si.ə/ n fem
ketergantungan

deperir /de.peˈɾi/ /de.peˈɾiɾ/ /də.pəˈɾi/ v
mati
Morir, perir.

deposar /de.poˈza/ /de.poˈzaɾ/ /də.poˈza/ /də.puˈza/ v
meletakkan
Obligar algú a abandonar el seu càrrec.
Deixar reposar una dissolució perquè el solut baixi cap al fons del recipient.
Declarar en judici.
menghilir
Posar una cosa que estava en un lloc alt, en un lloc baix.

depredar /de.pɾeˈða/ /de.pɾeˈðaɾ/ /də.pɾəˈða/ v
menjarah
Robar amb violència, saquejar.

depressió /de.pɾe.siˈo/ /də.pɾə.siˈo/ n fem
depresi

deprimit /de.pɾiˈmit/ /də.pɾiˈmit/ adj masc
mendung

derbi n masc
balap kuda

derelinquir /ðe.ɾe.ɫinˈki/ /ðe.ɾe.ɫinˈkiɾ/ /ðə.ɾə.ɫinˈki/ v
menelantarkan

dermatologia /der.ma.to.ɫoˈʒi.a/ /deɾ.ma.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /dər.mə.tu.ɫuˈʒi.ə/ /dəɾ.mə.to.ɫoˈʒi.ə/ n fem
dermatologi

derrapar /de.raˈpa/ /de.raˈpaɾ/ v
melejit

derrotar /de.roˈta/ /de.roˈtaɾ/ /də.roˈta/ /də.ruˈta/ v
mengalahkan

des de preposition
dari

des- prefix
dis-

desaconsellar /de.za.kon.seˈʎa/ /de.za.kon.seˈʎaɾ/ /də.zə.kon.səˈʎa/ /də.zə.kun.səˈja/ v
menasihati

desacord /de.zaˈkɔɾt/ /də.zəˈkɔrt/ n masc
ketidaksesuaian

desacostar /de.za.kosˈta/ /de.za.kosˈtaɾ/ /də.zə.kosˈta/ /də.zə.kusˈta/ v
memisahkan

desactivar /de.zak.tiˈvaɾ/ /de.zak.tiˈβa/ /də.zək.tiˈva/ /də.zək.tiˈβa/ v
mematikan
Deixar inactiu o sense efecte un projecte.
Alterar alguna cosa perquè no funcioni.

desafectar /de.za.fekˈta/ /de.za.fekˈtaɾ/ /də.zə.fəkˈta/ v
membatalkan

desamigar /de.za.miˈɣa/ /de.za.miˈɣaɾ/ /də.zə.miˈɣa/ v
bentur

desaparèixer /de.za.paˈɾe.ʃe/ /de.za.paˈɾej.ʃe/ /de.za.paˈɾej.ʃeɾ/ /də.zə.pəˈɾə.ʃə/ /də.zə.pəˈɾɛ.ʃə/ v
hilang

desar /deˈza/ /deˈzaɾ/ /dəˈza/ v
benah
Posar en lloc segur.
Posar al seu lloc, endreçar.
rekam
(informàtica) guardar, enregistrar

desastradament /de.zasˌtɾa.ðaˈmen/ /de.zasˌtɾa.ðaˈment/ /də.zəsˌtɾa.ðəˈmen/ /də.zəsˌtɾa.ðəˈment/ adv
sayangnya

desastre /deˈzas.tɾe/ /dəˈzas.tɾə/ n masc
bencana
Gran desgràcia amb dany important.

desbaratar /dez.βa.ɾaˈta/ /dez.βa.ɾaˈtaɾ/ /dəz.bə.ɾəˈta/ v
puing

desbordar /dez.βorˈða/ /dez.βoɾˈðaɾ/ /dəz.burˈda/ v
melembak
Sortir les aigües d'un riu del seu curs habitual.
Manifestar-se un sentiment de manera incontrolable.
Superar en nombre o armament una línia de tropes, un exèrcit.
Tenir més feina que temps o treballadors per fer-la.
(esports de pilota) Sobrepassar, un atacant, la defensa adversària o bé el defensor que el marca.

desbrossar /dez.bɾoˈsaɾ/ /dez.βɾoˈsa/ /dəz.bɾoˈsa/ /dəz.bɾuˈsa/ v
bening

desbudellar /dez.bu.ðeˈʎaɾ/ /dez.βu.ðeˈʎa/ /dəz.bu.ðəˈʎa/ v
meretas

desbuidar /daz.bujˈɾa/ v
bening

descalç /desˈkaɫs/ /dəsˈkaɫs/ adj masc
telanjang kaki

descans /desˈkans/ /dəsˈkans/ n masc
bekas

descansar /des.kanˈsa/ /des.kanˈsaɾ/ /dəs.kənˈsa/ v
beristirahat
Reposar, recuperar energies, relaxar-se.

descantell /des.kanˈteʎ/ /dəs.kənˈteʎ/ n masc
cip

descanviar /des.kam.biˈa/ /des.kaɱ.viˈaɾ/ /dəs.kəm.biˈa/ /dəs.kəɱ.viˈa/ v
ganti
Canviar una moneda o un bitllet pel seu valor en unitats més petites.

descarnar /des.karˈna/ /des.kaɾˈnaɾ/ /dəs.kərˈna/ v
daging

descartar /des.karˈta/ /des.kaɾˈta/ /des.kaɾˈtaɾ/ /dəs.kərˈta/ v
menggugurkan
En el joc de cartes, desfer-se de les cartes que no són convenients per guanyar, posar-les damunt la taula.
Eliminar quelcom d'una tria.

descavalcar /des.ka.vaɫˈkaɾ/ /des.ka.βaɫˈka/ /des.ka.βaɫˈkaɾ/ /dəs.kə.vəɫˈka/ /dəs.kə.βəɫˈka/ v
menghilir

descendent /de.senˈden/ /de.senˈdent/ /də.sənˈden/ /dəs.sənˈden/ /dəs.sənˈdent/ n neut
keturunan
Individu que succeeix algú altre en la línia genealògica directa o indirecta.

descendir /de.senˈdi/ /de.senˈdiɾ/ /də.sənˈdi/ /dəs.sənˈdi/ v
turun

descentralització /de.sen.tɾa.ɫi.d͡za.siˈo/ /de.sen.tɾa.ɫi.za.siˈo/ /də.sən.tɾə.ɫi.d͡zə.siˈo/ /dəs.sən.tɾə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
desentralisasi

descloure /desˈkɫɔw.ɾe/ /dəsˈkɫɔw.ɾə/ v
membuka
Obrir quelcom que estava clos.

descompartir /des.kom.parˈti/ /des.kom.paɾˈti/ /des.kom.paɾˈtiɾ/ /dəs.kom.pəɾˈti/ /dəs.kum.pərˈti/ v
memisahkan

descomptar /des.komˈta/ /des.komˈtaɾ/ /dəs.komˈta/ /dəs.kumˈta/ v
diskon

desconegut /des.ko.neˈɣut/ /dəs.ko.nəˈɣut/ /dəs.ku.nəˈɣut/ adj masc
tak diketahui
Referit a quelcom del que encara no es coneix res o no se'n coneix prou.

desconegut /des.ko.neˈɣut/ /dəs.ko.nəˈɣut/ /dəs.ku.nəˈɣut/ n masc
orang asing
Persona que no és coneguda, de la que no se'n té referència.

desconfiança /des.koɱ.fiˈan.sa/ /dəs.koɱ.fiˈan.sə/ /dəs.kuɱ.fiˈan.sə/ n fem
ketidakpercayaan

desconfiar /des.koɱ.fiˈa/ /des.koɱ.fiˈaɾ/ /dəs.koɱ.fiˈa/ /dəs.kuɱ.fiˈa/ v
ketidakpercayaan

desconvenir /des.kom.beˈni/ /des.koɱ.veˈniɾ/ /dəs.koɱ.vəˈni/ /dəs.kum.bəˈni/ /dəs.kuɱ.vəˈni/ v
bias

descotxar /des.koˈt͡ʃa/ /des.koˈt͡ʃaɾ/ /dəs.koˈt͡ʃa/ /dəs.kuˈt͡ʃa/ v
lontar
Desabrigar algú traient-li la roba del damunt, especialment al llit.

descripció /des.kɾip.siˈo/ /dəs.kɾip.siˈo/ n fem
deskripsi

descriure /desˈkɾiw.ɾe/ v
menggambarkan
Fer una descripció, explicar amb paraules com és quelcom.

descurar /des.kuˈɾa/ /des.kuˈɾaɾ/ /dəs.kuˈɾa/ v
melalaikan

desdejuni /dez.ðeˈd͡ʒu.ni/ /dez.ðeˈʒu.ni/ /dəz.dəˈʒu.ni/ n masc
sarapan

desdenyar /dez.ðeˈɲa/ /dez.ðeˈɲaɾ/ /dəz.dəˈɲa/ v
benci

desdir /dezˈði/ /dezˈðiɾ/ /dəzˈdi/ v
pungkir

desdoblar /dez.ðobˈbɫa/ /dez.ðoˈbɫaɾ/ /dez.ðoˈβɫa/ /dəz.dubˈbɫa/ /dəz.duˈβɫa/ /dəz.ðobˈbɫa/ /dəz.ðubˈbɫa/ v
bagi
Repartir competències en dos edificis, quan anteriorment estaven concentrades en un sol organisme o edifici.
Seguir direccions separades.
Tenir subapartats.

desembadocar /de.zem.ba.ðoˈka/ /de.zem.ba.ðoˈkaɾ/ /də.zəm.bə.ðuˈka/ v
bangun

desembeinar /de.zem.bejˈna/ /de.zem.bejˈnaɾ/ v
menghunus

desembre /dəˈzem.bɾə/ n masc
Desember
Dotzè mes de l'any.

desemparament n masc
desersi

desena /deˈze.na/ /dəˈzə.nə/ /dəˈzɛ.nə/ n fem
sepuluh

desencadenar /de.zeŋ.ka.ðeˈna/ /de.zeŋ.ka.ðeˈnaɾ/ /də.zəŋ.kə.ðəˈna/ v
pemicu
Treure les cadenes.
Ésser la causa d'un seguit d'esdeveniments, l'un conseqüència de l'altre i generalment violents.

desencongir /dez.eɲ.koɲˈd͡ʒi/ /dez.eɲ.koɲˈd͡ʒiɾ/ /dəz.əɲ.kuɲˈʒi/ v
sebar luas

desencotxar /de.zeŋ.koˈt͡ʃa/ /de.zeŋ.koˈt͡ʃaɾ/ /də.zəŋ.koˈt͡ʃa/ /də.zəŋ.kuˈt͡ʃa/ v
menghilir

desenfadar /de.zeɱ.faˈða/ /de.zeɱ.faˈðaɾ/ /də.zəɱ.fəˈða/ v
menenangkan

desenganxar /de.zeŋ.ɡaɲˈt͡ʃa/ /de.zeŋ.ɡaɲˈt͡ʃaɾ/ /də.zəŋ.ɡəɲˈʃa/ v
angkat

desengrevir /dez.en.ɣɾeˈβiɾ/ /dez.ən.ɣɾeˈβi/ /dəz.ən.ɣɾəˈβi/ v
melegakan

desenrotllar /de.zen.roʎˈʎa/ /de.zen.roˈʎa/ /de.zen.roˈʎaɾ/ /də.zən.roɫˈɫa/ /də.zən.ruɫˈɫa/ /də.zən.ruʎˈʎa/ v
mengulur
Estendre una cosa que estava desada en forma de rotlle.
mengembangkan
Continuar un procés que només estava iniciat.

desentenebrir /ðez.en.dɾoˈpiɾ/ /ðez.en.te.neˈβɾi/ /ðəz.ən.tə.nəˈβɾi/ v
bening

desenvolupament /de.zem.bo.ɫu.paˈmen/ /de.zeɱ.vo.ɫu.paˈment/ /də.zəɱ.vo.ɫu.pəˈment/ /də.zəɱ.vu.ɫu.pəˈmen/ n masc
perkembangan

desenvolupament sostenible n masc
pembangunan berkelanjutan

desenvolupar /de.zem.bo.ɫuˈpa/ /de.zeɱ.vo.ɫuˈpaɾ/ /də.zəm.bu.ɫuˈpa/ /də.zəɱ.vo.ɫuˈpa/ /də.zəɱ.vu.ɫuˈpa/ v
mengembangkan

desert /deˈzɛɾt/ n masc
gurun
Espai no habitat o despoblat, generalment de clima àrid o polar.

desertar /de.zerˈta/ /de.zeɾˈta/ /de.zeɾˈtaɾ/ /də.zərˈta/ v
gurun
Deixar desert, abandonar.

desescalada /de.zes.kaˈɫa.ða/ /də.zəs.kəˈɫa.ðə/ n fem
deeskalasi
Disminució progressiva de la intensitat, l’abast o la severitat d'una situació conflictiva.

desesperar /dez.es.peˈɾa/ /dez.es.peˈɾaɾ/ /dəz.əs.pəˈɾa/ v
putus asa

desestimar /da.zas.tiˈma/ /de.zes.tiˈma/ /de.zes.tiˈmaɾ/ /də.zəs.tiˈma/ /də.zəs.tiˈma/ v
menista
No tenir l’estimació deguda, subestimar.
menolak
(dret) No acceptar una petició a tràmit.

desfer /desˈfe/ /desˈfeɾ/ /dəsˈfe/ v
batalkan
Eliminar la feina feta.
mengecor
Fer fondre, dissoldre, dividir a miques.

desficiar /des.fi.siˈa/ /des.fi.siˈaɾ/ /dəs.fi.siˈa/ v
berkelebatan

desfilada /des.fiˈɫa.ða/ n fem
parade

desfilar /des.fiˈɫa/ /des.fiˈɫaɾ/ /dəs.fiˈɫa/ v
berpawai
Exhibir-se de manera ordenada unes persones, mentre caminen a la vista d'altres.
Trencar-se els fils de l'extrem d'un teixit.
Trencar en fibres un peix.

desfogar /des.foˈɣa/ /des.foˈɣaɾ/ /dəs.foˈɣa/ /dəs.fuˈɣa/ v
jinak

desfonar /des.foˈna/ /des.foˈnaɾ/ /dəs.foˈna/ /dəs.fuˈna/ v
pecah

desgraciadament /dez.ɣɾa.siˌa.ðaˈmen/ /dez.ɣɾa.siˌa.ðaˈment/ /dəz.ɡɾə.siˌa.ðəˈmen/ /dəz.ɣɾə.siˌa.ðəˈmen/ /dəz.ɣɾə.siˌa.ðəˈment/ adv
sayangnya

desgraciar /dez.ɣɾa.siˈa/ /dez.ɣɾa.siˈaɾ/ /dəz.ɡɾə.siˈa/ v
puing

desgràcia /dezˈɣɾa.si.a/ /dəzˈɡɾa.si.ə/ n fem
kebetulan

desguàs /ðezˈɣwas/ /ðəzˈɣwas/ n masc
got
Instal·lació per a dirigir l'aigua residual cap a la claveguera.

desig /deˈzit͡ʃ/ n masc
keinginan hasrat
Sentiment de voler alguna cosa aliena perquè es considera valuosa.

designar /de.ziŋˈna/ /de.ziɡˈna/ /de.ziɡˈnaɾ/ /də.ziŋˈna/ v
menunjuk
Referir-se a algú o alguna cosa mitjançant un nom o un tret identificador.
Indicar una persona per a un càrrec, una funció.

desitjar /de.ziˈd͡ʒa/ /de.ziˈd͡ʒaɾ/ /də.ziˈd͡ʒa/ v
hasrat

desmai /dezˈmaj/ /dəzˈmaj/ n masc
pingsan
Pèrdua sobtada i temporal dels sentits i de la consciència.

desmaiar /dez.maˈja/ /dez.maˈjaɾ/ /dəz.məˈja/ v
pingsan

desmamar /dez.maˈma/ /dez.maˈmaɾ/ /dəz.məˈma/ v
menyapih

desnodrir-se /dez.noˈðɾiɾ.se/ /dəz.noˈðɾiɾ.sə/ /dəz.nu.ðɾirˈsə/ /dəz.nuˈðɾir.sə/ v
kelaparan

desnonament /dez.no.naˈmen/ /dez.no.naˈment/ /dəz.no.nəˈment/ /dəz.nu.nəˈmen/ n masc
penggusuran

desoir /dez.oˈi/ /dez.oˈiɾ/ /dəz.uˈi/ v
menista

desordre /dezˈoɾ.ðɾe/ /dəzˈoɾ.ðɾə/ n masc
keadaan berantakan
Falta d'ordre.
kekusutan
Alteració no controlada i considerada negativa en una societat.

desparar /des.paˈɾa/ /des.paˈɾaɾ/ /dəs.pəˈɾa/ v
bening
(especialment) Llevar l’adreç de taula.

despatx /desˈpat͡ʃ/ /dəsˈpat͡ʃ/ n masc
kantor
Lloc on es realitza treball de tipus intel·lectual.
Carta o altre comunicat enviat amb caràcter d'urgència.

despatxar /des.paˈt͡ʃa/ /des.paˈt͡ʃaɾ/ /dəs.pəˈt͡ʃa/ v
mendiami
Atendre una persona per atendre les seves peticions o problemes.
kirim
Trametre una comunicació.

despert /desˈpɛɾt/ /dəsˈpɛrt/ adj masc
bangun
Que no està adormit.
pintar
(figurat) Viu, àgil i ràpid de ment.

despertador /des.per.taˈðo/ /des.peɾ.taˈðoɾ/ /dəs.pər.təˈðo/ adj masc
kebangkitan

despertador /des.per.taˈðo/ /des.peɾ.taˈðoɾ/ /dəs.pər.təˈðo/ n masc
beker

despertar /des.perˈta/ /des.peɾˈta/ /des.peɾˈtaɾ/ /dəs.pərˈta/ v
membangunkan
Fer treure del son.
(pronominal) Sortir del son, deixar de dormir.

despesa /desˈpe.za/ /dəsˈpə.zə/ /dəsˈpɛ.zə/ n fem
belanja

despietat /des.pi.eˈtat/ /dəs.pi.əˈtat/ adj masc
sadis

desplaçament /des.pɫa.saˈmen/ /des.pɫa.saˈment/ /dəs.pɫə.səˈmen/ /dəs.pɫə.səˈment/ n masc
pindah
(petanca) Moviment del bolig o d'una bola situada sobre el camp de joc que es deu directament o indirectament a un llançament.

desplegar /des.pɫeˈɣa/ /des.pɫeˈɣaɾ/ /dəs.pɫəˈɣa/ v
membentangkan

després /desˈpɾes/ /dəsˈpɾes/ adv
sesudah
més tard

dessagnar /de.saŋˈna/ /de.saɡˈna/ /de.saɡˈnaɾ/ /də.səŋˈna/ v
darah

destil·lació /des.ti.ɫa.siˈo/ /des.tiɫ.ɫa.siˈo/ /dəs.ti.ɫə.siˈo/ /dəs.tiɫ.ɫə.siˈo/ n fem
distilasi

destinació /des.ti.na.siˈo/ n fem
destinasi

destinar /des.tiˈna/ /des.tiˈnaɾ/ /dəs.tiˈna/ v
menakdirkan
Determinar, designar, la condició futura d’algú o d’alguna cosa.

destorb /desˈtoɾp/ /dəsˈtorp/ n masc
halangan

destorbar /des.torˈβa/ /des.toɾˈbaɾ/ /des.toɾˈβa/ /dəs.toɾˈba/ /dəs.turˈba/ v
mengganggu
Fer nosa en l’execució d’una acció.

destral /desˈtɾaɫ/ n fem
kapak kampak

destre /ˈdes.tɾe/ /ˈdes.tɾə/ adj masc
benar
dret (costat dret, banda dreta, a mà dreta)

destresa /desˈtɾe.za/ /dəsˈtɾə.zə/ /dəsˈtɾɛ.zə/ n fem
ahli

destriar v
pilihan

destrossar /des.tɾoˈsa/ /des.tɾoˈsaɾ/ /dəs.tɾoˈsa/ /dəs.tɾuˈsa/ v
menggempur

destructor /des.tɾukˈto/ /des.tɾukˈtoɾ/ /dəs.tɾukˈto/ n masc
kapal perusak
Vaixell de guerra a motor superior a la fragata i inferior al creuer, amb prou autonomia per la navegació oceànica i gran velocitat.

destruir /des.tɾuˈi/ /des.tɾuˈiɾ/ v
menggempur

destí /desˈti/ n masc
takdir
Allò que fa que la vida de cada persona estigui determinada.

desvelar /dez.veˈɫaɾ/ /dez.βeˈɫa/ /dəz.bəˈɫa/ /dəz.vəˈɫa/ v
membeberkan

desventuradament /dez.ven.tuˌɾa.ðaˈment/ /dez.βen.tuˌɾa.ðaˈmen/ /dəz.bən.tuˌɾa.ðəˈmen/ /dəz.vən.tuˌɾa.ðəˈmen/ /dəz.vən.tuˌɾa.ðəˈment/ adv
sayangnya

desvergonyit /dez.veɾ.ɣoˈɲit/ /dez.βer.ɣoˈɲit/ /dez.βeɾ.ɣoˈɲit/ /dəz.bər.ɡuˈɲit/ /dəz.vər.ɣuˈɲit/ /dəz.vəɾ.ɣoˈɲit/ adj masc
tak tahu malu
Que no té vergonya.

desvergonyit /dez.veɾ.ɣoˈɲit/ /dez.βer.ɣoˈɲit/ /dez.βeɾ.ɣoˈɲit/ /dəz.bər.ɡuˈɲit/ /dəz.vər.ɣuˈɲit/ /dəz.vəɾ.ɣoˈɲit/ n masc
bajingan
Qui no té vergonya.

desvetllar /dez.veɫˈɫaɾ/ /dez.βeɫˈɫa/ /dez.βeʎˈʎa/ /dəz.vəɫˈɫa/ v
bangun

desviació /dez.bi.a.siˈo/ /dez.vi.a.siˈo/ /dəz.bi.ə.siˈo/ /dəz.vi.ə.siˈo/ n masc
deviasi
Conducta que no coincideix amb els models i les expectatives de comportament en una societat particular.
penyimpangan
(navegació) Error en la indicació de la brúixola per culpa del metall amb que està formada o que transporta la nau.
(hoquei) Acció i efecte de modificar la trajectòria de la bola o el disc voluntàriament o per accident interposant-hi l'estic, el patí o una part del cos.

desè /deˈze/ /dəˈzə/ /dəˈzɛ/ number
kesepuluh

desídia /deˈzi.ði.a/ n fem
kemalasan

detallar /de.taˈʎa/ /de.taˈʎaɾ/ v
memerinci

detallat /de.taˈʎat/ /də.təˈʎat/ adj masc
terperinci

detectiu /de.tekˈtiw/ n masc
detektif

detenir /de.teˈni/ /de.teˈniɾ/ v
menahan

deteriorar /de.te.ɾi.oˈɾa/ /de.te.ɾi.oˈɾaɾ/ /də.tə.ɾi.oˈɾa/ /də.tə.ɾi.uˈɾa/ v
kotor

determinació /de.teɾ.mi.na.siˈo/ /də.tər.mi.nə.siˈo/ n fem
determinasi

determinant /de.ter.miˈnan/ /de.teɾ.miˈnan/ /de.teɾ.miˈnant/ /də.tər.miˈnan/ /də.təɾ.miˈnant/ adj
determinan
Que determina.

determinisme /de.teɾ.miˈniz.me/ /də.tər.miˈniz.mə/ n masc
determinisme

detingut /de.tiŋˈɡut/ adj masc
cermat
Fet amb atenció i cura.

deu /ˈdew/ /ˈdəw/ /ˈdɛw/ number
sepuluh

deure /ˈdew.ɾe/ /ˈdəw.ɾə/ /ˈdɛw.ɾə/ v
harus
Seguit d’infinitiu, ser probable o possible.

deures /ˈdew.ɾes/ /ˈdəw.ɾəs/ /ˈdɛw.ɾəs/ n masc
pekerjaan rumah
(plurale tantum) Exercicis escolars que els alumnes han de fer a casa.

deute /ˈdew.te/ /ˈdəw.tə/ /ˈdɛw.tə/ n masc
utang

devers /deˈveɾs/ /deˈβes/ /dəˈves/ /dəˈβɛrs/ preposition
hingga

devessall /de.veˈsaʎ/ /de.βeˈsaʎ/ /də.vəˈsaj/ /də.vəˈsaʎ/ /də.βəˈsaʎ/ n masc
hujan lebat

devorar /de.voˈɾaɾ/ /de.βoˈɾa/ /də.voˈɾa/ /də.vuˈɾa/ /də.βuˈɾa/ v
melahap

dia /ˈdi.a/ n masc
hari
Període de temps en què la Terra realitza el seu moviment de rotació. Es divideix en vint-i-quatre períodes iguals anomenats hores.
Espai de temps amb claror entre dues nits.

diabetis /di.aˈbɛ.tis/ /di.əˈβɛ.tis/ n fem
diabetes

diable /diˈa.bɫe/ /diˈa.βɫe/ /diˈa.βɫə/ /diˈab.bɫe/ /diˈab.bɫə/ n masc
setan
Personificació del mal.

diaca /diˈa.ka/ /diˈa.kə/ n masc
diaken

diada /diˈa.ða/ /diˈa.ðə/ n fem
liburan
Dia determinat en què se celebra una gran festa.

diafanitat /di.a.fa.niˈtat/ /di.ə.fə.niˈtat/ n fem
transparansi

diafragma /di.aˈfɾaɣ.ma/ /di.əˈfɾaɣ.mə/ n masc
diafragma

diagnosi /di.aŋˈnɔ.zi/ /di.aɡˈnɔ.zi/ /di.əŋˈnɔ.zi/ n fem
diagnosis

diagrama /di.aˈɣɾa.ma/ /di.əˈɣɾa.mə/ n masc
diagram
Dibuix explicatiu, gràfic.
tangga lagu
Representació que indica la relació existent entre dues quantitats variables, especialment la que es presenta en un eix de coordenades.

dialecte /di.aˈɫɛk.te/ n masc
dialek

dialectologia /di.a.ɫek.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /di.a.ɫek.to.ɫoˈʒi.a/ /di.ə.ɫək.to.ɫoˈʒi.ə/ /di.ə.ɫək.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
dialektologi

dialogar /di.a.ɫoˈɣa/ /di.a.ɫoˈɣaɾ/ /di.ə.ɫoˈɣa/ /di.ə.ɫuˈɣa/ v
dialog

diamant /di.aˈman/ /di.aˈmant/ /di.əˈman/ /di.əˈmant/ n masc
intan
Mineral al·lòtrop del carboni que cristal·litza en un sistema cúbic, molt brillant i molt dur.
(billar) Cadascun dels petits punts blancs marcats a intervals regulars a la cara superior del marc, que s'utilitzen com a referència per a calcular les trajectòries de les boles.

diana /diˈa.na/ /diˈa.nə/ n fem
ribu
Centre d’un blanc com a objectiu de pràctica de tir.

diantre /diˈan.tɾe/ /diˈan.tɾə/ Interjection
setan

diapositiva /di.a.po.ziˈti.va/ /di.a.po.ziˈti.βa/ /di.ə.po.ziˈti.və/ /di.ə.pu.ziˈti.və/ /di.ə.pu.ziˈti.βə/ n fem
salindia

diari n masc
koran surat kabar
Periòdic de notícies publicat cada dia.
buku harian
Ressenya d'esdeveniments o pensaments de cada dia.

diarrea /di.aˈre.a/ /di.əˈrɛ.ə/ n fem
diare

dibuix /diˈbujʃ/ n masc
menggambar
Acte o efecte de dibuixar.
Conjunt de formes representades damunt una superfície, generalment de paper, mitjançant línies o taques, d'un sol color o de més d'un.
gambar
Art de representar formes damunt una superfície, generalment de paper, mitjançant línies o taques, d'un sol color o de més d'un.

dibuixar /di.bujˈʃaɾ/ /di.βujˈʃa/ /di.βuˈʃa/ v
lukis

diccionari /dik.si.oˈna.ɾi/ /dik.si.uˈna.ɾi/ n masc
kamus
Publicació que dona una llista ordenada (normalment alfabèticament) o paraules, normalment explicant el seu significat i alguns cops contenint informació de l'etimologia, ús, traduccions i altres eines relacionades amb el mot.

dicotomia /di.ko.toˈmi.a/ /di.ku.tuˈmi.ə/ n fem
dikotomi

dictamen /dikˈta.men/ /dikˈta.mən/ n masc
anggap

dictat /dikˈtat/ n masc
dikte
Exercici escolar en què el professor diu un text davant els alumnes perquè aquests el vagin escrivint, la correcció del qual permet comprovar el nivell d'ortografia i gramàtica.

didal /diˈðaɫ/ n masc
bidal
Capseta, típicament metàl·lica i quasi cilíndrica, pensada per protegir l'extrem d'un dit de punxades quan es cus i també per fer força amb el dit protegit contra el cap de l'agulla sense que aquesta es clavi en la pell.

didàctica n fem
didaktik

difamació /di.fa.ma.siˈo/ /di.fə.mə.siˈo/ n fem
defamasi

diferencial /di.fe.ɾen.siˈaɫ/ /di.fə.ɾən.siˈaɫ/ adj
diferensial

diferent /di.feˈɾen/ /di.feˈɾent/ /di.fəˈɾen/ /di.fəˈɾent/ adj
beda
Que no és igual.

diferir /di.feˈɾi/ /di.feˈɾiɾ/ /di.fəˈɾi/ v
beda

diferència /di.feˈɾɛn.si.a/ /di.fəˈɾɛn.si.ə/ n fem
perbedaan beda

dificultat n fem
kesukaran
Complicació, obstacle per fer una cosa.

difondre /diˈfon.dɾe/ v
menyiarkan

diftong /difˈtoŋ/ /difˈtoŋk/ /difˈtoŋk/ n masc
bunyi rangkap

diftèria /difˈtɛ.ɾi.a/ n fem
difteri

difunt /diˈfun/ /diˈfunt/ adj masc
almarhum
Que ha mort.

difunt /diˈfun/ /diˈfunt/ n masc
almarhum
Persona que ha mort.

difusió /di.fu.ziˈo/ n fem
difusi

difícil adj
sulit sukar
Que s'aconsegueix amb dificultat, complex, complicat.

digerir /di.d͡ʒeˈɾi/ /di.d͡ʒeˈɾiɾ/ /di.ʒeˈɾi/ /di.ʒəˈɾi/ v
mencernakan

digital /di.d͡ʒiˈtaɫ/ /di.ʒiˈtaɫ/ adj
digital
Relacionat amb els dits.
Dit d'un sistema de transmissió o de processament que representa, emmagatzema i transmet informació de qualsevol naturalesa en variables discretes, sobretot les de tipus binari.

dignitat /diŋ.niˈtat/ /diɡ.niˈtat/ n fem
martabat
Qualitat moral per la qual una persona no tolera ser humiliada.

dijous /diˈd͡ʒɔws/ /diˈʒɔws/ n
kamis Kamis

dilecció n fem
afeksi

diligència /di.ɫiˈd͡ʒɛn.si.a/ /di.ɫiˈʒen.si.ə/ /di.ɫiˈʒɛn.si.a/ n fem
balap
Acta administrativa adreçada a un jutge que explica uns fets delictius i la seva investigació policial.
Carruatge que feia una ruta establerta amb passatgers.

dilluns n
Senin senin

dimarts /diˈmals/ /diˈmats/ /diˈmaɾs/ n
hari selasa selasa

dimecres /diˈme.kɾes/ n masc
rabu Rabu

dimecres de cendra n masc
Rabu Abu

dimensió /di.men.siˈo/ /di.mən.siˈo/ n fem
matra

diminutiu /di.mi.nuˈtiw/ n masc
cebol

dimoni /diˈmɔ.ni/ Interjection
setan
(singular o plural) Sovint en frases interrogatives, denota enuig, sorpresa

dimoni /diˈmɔ.ni/ n masc
siluman
Esperit sobrenatural malèfic, diable.

dinar /diˈna/ /diˈnar/ /diˈnaɾ/ n masc
makan siang
Àpat del migdia.

dinastia /di.nasˈti.a/ /di.nəsˈti.ə/ n fem
wangsa

dinerari /di.neˈɾa.ɾi/ /di.nəˈɾa.ɾi/ adj masc
duit

diners /diˈnes/ /diˈneɾs/ n masc
uang

dinosaure /di.noˈsaw.ɾe/ /di.noˈsaw.ɾə/ /di.nuˈsaw.ɾə/ n masc
dinosaurus

dinou number
sembilan belas

dins /ˈdins/ adv
dalam
A l'interior d'un espai delimitat.

diploma /diˈpɫo.ma/ /diˈpɫo.mə/ n masc
ijazah

dipòsit /diˈpɔ.zit/ n masc
endapan
Diners que un particular confia a una entitat bancària perquè els tingui en custòdia.

dir /ˈdi/ /ˈdiɾ/ v
berkata
Expressar-se amb el llenguatge, preferentment de forma oral.

direcció /di.ɾek.siˈo/ n fem
arah
Orientació que pren un desplaçament o moviment.
Mecanisme d'un vehicle que permet al conductor el seu guiatge.
direksi
Departament d'un organisme que exerceix el lideratge.

director /di.ɾekˈto/ /di.ɾekˈtoɾ/ /di.ɾəkˈto/ n masc
guru kepala
Persona que porta a terme funcions i pràctiques directives.

directori /di.ɾekˈtɔ.ɾi/ /di.ɾəkˈtɔ.ɾi/ n masc
direktori
Consell de direcció d’un organisme o servei públic.
Publicació amb una relació de noms i adreces.
Col·lecció de normes, de regles, que serveixen per a dirigir.
(informàtica) Conjunt de fitxers informàtics agrupats amb un mateix nom per facilitar-ne la utilització, l'administració i cerca.

dirigir /di.ɾiˈd͡ʒi/ /di.ɾiˈd͡ʒiɾ/ /di.ɾiˈʒi/ v
memimpin
Encaminar o guiar cap a un lloc o objectiu, fer adoptar una direcció.
Manar, liderar seguint una línia o normes.

disc compacte n masc
piringan padat

disc dur n masc
cakram keras

discalcúlia /dis.kaɫˈku.ɫi.a/ /dis.kəɫˈku.ɫi.ə/ n fem
diskalkulia

discapacitat n fem
disabilitas

disciplina /di.siˈpɫi.na/ /di.siˈpɫi.nə/ /dis.siˈpɫi.nə/ n fem
disiplin
Conjunt de regles establertes per a mantenir l'ordre.
Branca del coneixement que és matèria d'estudi i d'ensenyament.

discrepar /dis.kɾeˈpa/ /dis.kɾeˈpaɾ/ /dis.kɾəˈpa/ v
bias
Dues coses, ser diferents entre elles.
Dissentir, no estar d'acord.

discriminació /dis.kɾi.mi.na.siˈo/ /dis.kɾi.mi.nə.siˈo/ n fem
diskriminasi

disculpar /dis.kuɫˈpa/ /dis.kuɫˈpaɾ/ v
ampun

discurs /disˈkurs/ n masc
pidato

discussió /dis.ku.siˈo/ n fem
diskusi

disfressa /disˈfɾe.sa/ /disˈfɾə.sə/ /disˈfɾɛ.sə/ n fem
menyamar
Màscara; vestit de màscara, especialment de carnaval.
Artifici amb què s'oculta o dissimula alguna cosa per què no sigui entesa o coneguda.

disfressar /dis.fɾeˈsa/ /dis.fɾeˈsaɾ/ /dis.fɾəˈsa/ v
menyamar

disfàgia /disˈfa.d͡ʒi.a/ /disˈfa.ʒi.ə/ n fem
disfagia

dislèxia /dizˈɫɛk.si.a/ /dizˈɫɛk.si.ə/ n fem
disleksia

disparar /dis.paˈɾa/ /dis.paˈɾaɾ/ /dis.pəˈɾa/ v
tembak

disprosi n masc
disprosium

disputar /dis.puˈta/ /dis.puˈtaɾ/ v
bentur
Lluitar per la possessió d'alguna cosa.

disquet /disˈket/ /disˈkət/ /disˈkɛt/ n masc
disket

dissabte /diˈsap.te/ n masc
sabtu hari sabtu

disseny /diˈseɲ/ /diˈsəɲ/ /diˈsɛɲ/ n masc
desain

disseny gràfic n masc
desain grafis

dissenyar /di.seˈɲa/ /di.seˈɲaɾ/ v
desain

dissertació /ði.seɾ.ta.siˈo/ /ði.səɾ.tə.siˈo/ n fem
disertasi

disset number
tujuh belas

dissoldre /diˈsɔɫ.dɾe/ /diˈsɔɫ.dɾə/ v
melarutkan

dissolució /di.so.ɫu.siˈo/ /di.su.ɫu.siˈo/ n fem
pembubaran

distanciar /dis.tan.siˈa/ /dis.tan.siˈaɾ/ /dis.tən.siˈa/ v
memisahkan

distant /disˈtan/ /disˈtant/ adj
jauh

distopia /dis.toˈpi.a/ /dis.toˈpi.ə/ /dis.tuˈpi.ə/ n fem
malaposisi

distribució /dis.tɾi.βu.siˈo/ n fem
alokasi

districte /disˈtrik.te/ /disˈtrik.tə/ n masc
distrik

disturbi /disˈtur.bi/ n masc
kekusutan

distància /disˈtan.si.a/ n fem
jarak
Separació d'espai o de temps entre dos punts, fets o persones.

distància social n fem
pembatasan sosial

distès /disˈtes/ /disˈtəs/ /disˈtɛs/ adj masc
santai

dit n masc
jari
(anatomia) Cadascun dels extrems articulats i separats de la mà, del peu i de les potes d'alguns animals.

dit del cor n masc
jari hantu

dita /ˈdi.ta/ /ˈdi.tə/ n masc
pepatah
Frase feta i conservada per la tradició d'una cultura amb l'objectiu de fer-la servir com advertència, o bé per comunicar una part del saber popular.

diumenge /diwˈmeɲ.d͡ʒa/ /diwˈmeɲ.d͡ʒe/ /diwˈməɲ.ʒə/ /diwˈmɛɲ.ʒə/ n masc
minggu Minggu Ahad

diumengí /diw.meɲˈd͡ʒi/ /diw.məɲˈʒi/ adj masc
Ahad

divendres /diˈvɛn.dɾes/ /diˈvɛn.dɾəs/ /diˈβɛn.dɾes/ n masc
Jumat

divergir /di.veɾˈd͡ʒiɾ/ /di.vəɾˈʒi/ /di.βerˈʒi/ /di.βeɾˈd͡ʒiɾ/ /di.βərˈʒi/ v
bias

divergència /di.veɾˈd͡ʒɛn.si.a/ /di.vəɾˈʒɛn.si.ə/ /di.βerˈd͡ʒɛn.si.a/ /di.βərˈʒɛn.si.ə/ n fem
penyimpangan
Acció i efecte de divergir, de separar-se.
(matemàtiques) Operador diferencial lineal. La divergència d'un camp vectorial és un camp escalar, i es defineix com el flux del camp vectorial per unitat de volum.

divinitat /di.vi.niˈtat/ /di.vi.niˈtat/ /di.βi.niˈtat/ n fem
dewa

divisa /diˈvi.za/ /diˈvi.zə/ /diˈβi.za/ /diˈβi.zə/ n fem
semboyan
Figura o emblema amb una sentència concisa que l'explica, s'empra normalment en heràldica.

divisió /di.vi.ziˈo/ /di.vi.ziˈo/ /di.βi.ziˈo/ n fem
divisi

divorci /diˈvɔɾ.si/ /diˈvɔɾ.si/ /diˈβɔr.si/ /diˈβɔɾ.si/ n masc
perceraian

divuit /diˈvujt/ /diˈvujt/ /diˈβujt/ number
delapan belas

diví /diˈvi/ /diˈvi/ /diˈβi/ adj masc
ilahi
Relatiu o pertanyent a Déu o als déus i a la seva espècie.
(per extensió) perfecte, de gran excel·lència.

diàleg /diˈa.ɫek/ /diˈa.ɫək/ n masc
dialog

diàmetre /diˈa.me.tɾe/ n masc
diameter

diàriament /diˌa.ɾi.aˈmen/ /diˌa.ɾi.aˈment/ /diˌa.ɾi.əˈmen/ /diˌa.ɾi.əˈment/ adv
harian

diòcesi /diˈɔ.se.zi/ /diˈɔ.sə.zi/ n fem
keuskupan dioses

do /ˈdo/ /ˈdɔ/ n masc
hadiah
Talent innat per a fer una cosa.

doblar /dobˈbɫa/ /doˈbɫaɾ/ /doˈβɫa/ /dubˈbɫa/ /duˈβɫa/ v
menggandakan
Multiplicar per dos.
(futbol) Avançar, un jugador, el company d'equip que condueix la pilota en atac per donar-li suport.

doblatge /dobˈbɫa.d͡ʒe/ /dobˈbɫa.d͡ʒə/ /doˈbɫa.d͡ʒe/ /doˈβɫa.d͡ʒe/ /dubˈbɫa.d͡ʒə/ /duˈβɫa.d͡ʒə/ n masc
sulih suara

doble /ˈdo.bɫe/ /ˈdo.βɫe/ /ˈdo.βɫə/ /ˈdob.bɫe/ /ˈdob.bɫə/ adj
kental

doble /ˈdo.bɫe/ /ˈdo.βɫe/ /ˈdo.βɫə/ /ˈdob.bɫe/ /ˈdob.bɫə/ n masc
berganda
Qualsevol quantitat multiplicada per dos.
(bowling) Conjunt de dos plens consecutius.

doblegar /do.bɫeˈɣaɾ/ /do.βɫeˈɣa/ /dob.bɫeˈɣa/ /dob.bɫəˈɣa/ /du.βɫəˈɣa/ /dub.bɫəˈɣa/ v
belok
Col·locar una articulació en posició flexionada.
Vèncer la voluntat d'algú.

dobler /dobˈbɫe/ /doˈbɫeɾ/ /doˈβɫe/ /dubˈbɫe/ /duˈβɫe/ n masc
uang
(en plural, mallorquí, menorquí) Monedes en general, diners.

dobles /ˈdo.bɫes/ /ˈdo.βɫes/ /ˈdo.βɫəs/ /ˈdob.bɫes/ /ˈdob.bɫəs/ n masc
pendua
(esports de raqueta, petanca, botxes) Encontre consistent en un partit o una partida disputat entre dos equips de dos jugadors.
berpasangan
(voleibol, handbol) Falta consistent a tocar la pilota voluntàriament dues vegades consecutives sense cap contacte entremig amb un altre jugador ni tampoc, en el cas de l'handbol, amb el terra, la porteria o l'àrbitre.

docent /doˈsen/ /doˈsent/ /doˈsent/ /duˈsen/ /duˈsent/ n neut
guru

doctor /dokˈto/ /dokˈtoɾ/ /dokˈtoɾ/ /dukˈto/ /dukˈtor/ /duˈtor/ n masc
dokter
(formal, cortesia) metge

doctrina /dokˈtɾi.na/ /dokˈtɾi.nə/ /dukˈtɾi.nə/ n fem
doktrin

document /do.kuˈmen/ /do.kuˈment/ /du.kuˈmen/ n masc
dokumen

documentació /do.ku.men.ta.siˈo/ /do.ku.mən.tə.siˈo/ /du.ku.mən.tə.siˈo/ n fem
dokumentasi

documentar /do.ku.menˈta/ /do.ku.menˈtaɾ/ /do.ku.mənˈta/ /du.ku.mənˈta/ v
dokumen

documentari /do.ku.menˈta.ɾi/ /do.ku.mənˈta.ɾi/ /du.ku.mənˈta.ɾi/ n masc
film dokumenter

docència /doˈsɛn.si.a/ /doˈsɛn.si.ə/ /duˈsɛn.si.ə/ n fem
ajaran

dodecaedre /do.ðe.kaˈe.ðɾe/ /do.ðə.kəˈɛ.ðɾə/ /du.ðə.kəˈɛ.ðɾə/ n masc
bangun bersisi dua belas

dofí /doˈfi/ /duˈfi/ n masc
lumba-lumba

dogma /ˈdoɡ.ma/ /ˈdoɡ.mə/ n masc
dogma

dogmàtic /doɡˈma.tik/ /duɡˈma.tik/ adj masc
dogmatik

dol /ˈdɔɫ/ n masc
dukacita

doldre /ˈdɔɫ.dɾe/ /ˈdɔɫ.dɾə/ v
melukai

dolent /doˈɫen/ /duˈɫen/ adj
buruk
Que fa el mal, que no és bo

dollar /doˈʎa/ /doˈʎaɾ/ /duˈʎa/ v
anak sungai

dolor /doˈɫo/ /doˈɫoɾ/ /duˈɫo/ n
sakit nyeri
Patiment, pena.

dolç adj masc
manis

dolçament /ˌdoɫ.saˈmen/ /ˌdoɫ.saˈment/ /ˌdoɫ.səˈmen/ /ˌdoɫ.səˈment/ adv
pelan

domar /doˈma/ /doˈmaɾ/ /duˈma/ v
menjinakkan

domicili /do.miˈsi.ɫi/ /du.miˈsi.ɫi/ n masc
domisili

dominant /do.miˈnan/ /do.miˈnant/ /du.miˈnan/ adj
dominan
que domina
que vol dominar els altres, que no sofreix que se li oposin, que el contradiguin
el principal o superior entre altres del seu ordre o classe

dominar /do.miˈna/ /do.miˈnaɾ/ /du.miˈna/ v
mendominasi
(intransitiu) Tenir el poder, la supremacia.
(transitiu) Destacar per ultrapassar en alçària.
kawalan
(transitiu) Tenir el domini sota la pròpia supremacia.
berhenti membaca
(transitiu) Tenir sota control, contenir, subjectar.

dominó /do.miˈno/ /du.miˈno/ n masc
terminal kabel

domèstic /doˈmɛs.tik/ /duˈmɛs.tik/ adj masc
babu

dona /ˈdo.na/ /ˈdo.nə/ /ˈdɔ.na/ /ˈdɔ.nɔ/ /ˈdɔ.nə/ n fem
perempuan wanita
Persona del sexe femení.
Muller, independentment de la situació legal.

donació /do.na.siˈo/ /do.nə.siˈo/ /du.nə.siˈo/ n fem
sumbangan

donador /do.naˈðo/ /do.naˈðoɾ/ /do.nəˈðo/ /du.nəˈðo/ n masc
pemberi
Qui dóna.

donar /doˈna/ /doˈnaɾ/ /duˈna/ v
beri memberi
Entregar de franc, regalar.

donar a llum v
melahirkan
parir

donar la llauna v
mengganggu

donar un cop de cap v
hulu

donar un cop de dits v
menampar

doncs /ˈdɔns/ /ˈdɔŋks/ /ˈdɔŋks/ /ˈdɔŋs/ conjunction
berikutnya
Nexe de conseqüència o conclusió.

donzella /donˈze.ʎa/ /donˈze.ʎə/ /dunˈze.ʎə/ n fem
gadis
Dona verge.
bianglala
Peix osteïcti de l'ordre dels perciformes i de la família dels làbrids (Coris julis).

dopamina /do.paˈmi.na/ /do.pəˈmi.nə/ /du.pəˈmi.nə/ n fem
dopamin

dorayaki /do.ɾaˈja.ki/ n masc
dorayaki

dormilec /doɾ.miˈɫek/ /doɾ.miˈɫɛk/ /dur.miˈɫɛk/ adj masc
mengantuk
Que dorm molt.

dormir /dorˈmi/ /doɾˈmi/ /doɾˈmiɾ/ /durˈmi/ /dɾuˈmiɾ/ v
tidur

dormitori /doɾ.miˈtɔ.ɾi/ /dur.miˈtɔ.ɾi/ n masc
kamar tidur

dors /ˈdɔrs/ /ˈdɔs/ /ˈdɔɾs/ n masc
belakang

dos number
dua

dos-cents /ˌdoˈsens/ number
ratus

dosi n fem
dosis

dossier /do.siˈe/ /do.siˈeɾ/ /du.siˈe/ n masc
dosir

dot /ˈdɔt/ n masc
mahar
Diners i béns aportats per la núvia en el seu contracte matrimonial.

dotació /do.ta.siˈo/ /du.tə.siˈo/ n fem
dukungan
Recursos assignats a una finalitat, fundació, associació, etc.

dotar /doˈta/ /doˈtaɾ/ /duˈta/ v
dianugerahi
Donar dot a una noia.
Assignar béns o rendes a una institució.
Proporcionar dots o qualitats naturals.

dotze /ˈdo.d͡ze/ number
dua belas

dotzena /doˈd͡ze.na/ /doˈd͡zə.nə/ /duˈd͡zɛ.nə/ n fem
lusin

dotzè /doˈd͡ze/ /doˈd͡zə/ /duˈd͡zɛ/ number
keduabelas
(ordinal) Que en l'ordre d'una sèrie ocupa la posició dotze.

drac n masc
naga

dragó /dɾəˈɣo/ n masc
toke
Rèptil de la família dels gecònids (Gekkonidae) d’hàbits nocturns, insectívor i amb dits adhesius.

drama /ˈdɾa.ma/ /ˈdɾa.mə/ n masc
drama

drap /ˈdɾap/ n masc
kain

drapaire /dɾaˈpaj.ɾe/ /dɾəˈpaj.ɾə/ n neut
pemulung

drassana /dɾaˈsa.na/ n fem
galangan

draw n masc
gambar

dret /ˈdɾet/ /ˈdɾət/ /ˈdɾɛt/ adj masc
kanan
Referent al cantó oposat a l'esquerre.
lurus
Que segueix una línia recta imaginària, sense torçar-se.

dret /ˈdɾet/ /ˈdɾət/ /ˈdɾɛt/ n masc
hak
Justícia, qualitat de poder reclamar una possessió o servei.

dreta /ˈdɾe.ta/ /ˈdɾə.tə/ /ˈdɾɛ.tə/ n fem
sayap kanan
Costat dret.

dretament /ˌdɾe.taˈmen/ /ˌdɾe.taˈment/ /ˌdɾə.təˈment/ /ˌdɾɛ.təˈmen/ adv
lurus
D'una manera dreta, de dret, en línia recta.

dretà /dɾeˈta/ adj masc
bukan kidal
Dit d'una persona que se serveix de la mà dreta o del peu dret.

dreçar /dɾeˈsa/ /dɾeˈsaɾ/ /dɾəˈsa/ v
memimpin
(intransitiu) Un camí, portar tot dret cap a un lloc.

dring /ˈdɾiŋ/ /ˈdɾiŋk/ /ˈdɾiŋk/ n masc
keleneng

drive n masc
[[kemudi|mengemudi(kan)]]

droga /ˈdɾɔ.ɣa/ /ˈdɾɔ.ɣɔ/ /ˈdɾɔ.ɣə/ n fem
narkoba

drogoaddicte /ˌdɾɔ.ɣo.adˈdik.te/ /ˌdɾɔ.ɣo.aˈðik.te/ /ˌdɾɔ.ɣo.ədˈdik.tə/ /ˌdɾɔ.ɣu.ədˈdik.tə/ n masc
pecandu

dron /ˈdɾɔn/ n masc
dron

dropo /ˈdɾo.po/ /ˈdɾo.pu/ adj masc
malas
Que defuig el treball.

duana /duˈa.na/ /duˈa.nə/ n fem
bea

duaner /du.aˈne/ /du.aˈneɾ/ /du.əˈne/ adj masc
bea

dubtar /dupˈta/ /dupˈtaɾ/ v
bimbang meragukan
(intransitiu) Trobar-se indecís, no saber prendre una decisió.

dubte /ˈdup.te/ /ˈdup.tə/ n masc
bimbang ragu

duc n masc
burung hantu bertanduk
Ocell pertanyent a la família dels estrígids (Bubo bubo).
adipati
Persona que posseeix el títol nobiliari de duc.

ducat n masc
kadipaten
Territori que antigament era governat per un duc.
Territori que malgrat no ser governat per un duc, ofereix el seu nom, perquè el títol de duc es mantingui simbòlicament o, fins i tot, en alguns casos, oferint alguns dret al seu dignatari.
(numismàtica) Moneda d'or originària de Venècia i adoptada per diversos països europeus.

dues parets n masc
kecelakaan karambol

dugong /duˈɣɔŋ/ /duˈɣɔŋk/ /duˈɣɔŋk/ n masc
babi duyung

duna /ˈdu.na/ /ˈdu.nə/ n fem
gumuk

duodè /du.oˈðe/ /du.uˈðɛ/ n masc
duodenum

duplicar /du.pɫiˈka/ /du.pɫiˈkaɾ/ v
duplikat

duquessa /duˈke.sa/ /duˈkə.sə/ /duˈkɛ.sə/ n fem
adipati perempuan

dur /ˈdu/ /ˈduɾ/ adj masc
keras
De duresa, fort, difícil de ratllar, resistent.

durant /duˈɾan/ /duˈɾant/ preposition
ketika

durar /duˈɾa/ /duˈɾaɾ/ v
adalah

dutxa /ˈdu.t͡ʃa/ /ˈdu.t͡ʃɛ/ n fem
dus
Bany pres en una dutxa.

dàtil n masc
kurma

dèbit /ˈdɛ.βit/ n masc
berutang

dècada /ˈdɛ.ka.ða/ n fem
dasawarsa
Període de deu anys.

dèdal /ˈdɛ.ðaɫ/ /ˈdɛ.ðəɫ/ n masc
labirin
Laberint com a joc.

dèficit /ˈdɛ.fi.sit/ n masc
defisit

déu n masc
dewa

dígit /ˈdi.d͡ʒit/ /ˈdi.ʒit/ n masc
angka
Cadascun dels símbols que s'utilitzen en matemàtica per representat les quantitats des de l'u fins al nou i també el zero.
jari
Amb relació al còmput dels eclipsis, una dotzena part del diàmetre del Sol o de la Lluna.

díode n masc
diode

dírham /ˈdir.əm/ /ˈdiɾ.am/ n masc
dirham

dòlar /ˈdɔ.ɫaɾ/ n masc
dolar

dònut /ˈdɔ.nut/ n masc
donat
Pastisset en forma de tor fet de massa de pasta fregida, normalment ensucrat o recobert de xocolata.

eagle n masc
elang

eben /ˈe.ben/ /ˈe.βən/ n masc
cewek hitam

ebenista /e.beˈnis.ta/ /e.beˈnis.te/ /ə.βəˈnis.tə/ n neut
tukang kayu
Persona que treballa amb fustes fines.

eclipsar /e.klipˈsa/ /e.klipˈsaɾ/ /ə.kɫipˈsa/ v
eklips

eclipsi /eˈkɫip.si/ n masc
gerhana

eco /ˈɛ.ko/ /ˈɛ.ku/ n masc
gema

ecoansietat /ˌe.ko.an.si.eˈtat/ /ˌɛ.ko.ən.si.əˈtat/ /ˌɛ.ku.ən.si.əˈtat/ n fem
eko-kecemasan

ecografia /ˌe.ko.ɣɾaˈfi.a/ /ˌɛ.ko.ɣɾəˈfi.ə/ /ˌɛ.ku.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
ultrasonografi

economia /e.ko.noˈmi.a/ /ə.ko.noˈmi.ə/ /ə.ku.nuˈmi.ə/ n fem
ekonomi
Disciplina que tracta dels intercanvis comercials i l'estudi dels diners i les relacions que provoca.

economitzar /e.ko.no.miˈd͡za/ /e.ko.no.miˈza/ /e.ko.no.miˈzaɾ/ /ə.ko.no.miˈd͡za/ /ə.ku.nu.miˈd͡za/ v
menghemat

edat /eˈðat/ n fem
umur usia
Temps transcorregut des del començament de la vida d'una persona.
zaman umur
Període de temps determinat pels historiadors per tal de concretar aquests estudis.

edicte /eˈðik.te/ /əˈðik.tə/ n masc
maklumat

edifici /e.ðiˈfi.si/ n masc
bangunan gedung

editor /e.ðiˈto/ /e.ðiˈtoɾ/ /ə.ðiˈto/ n masc
editor
Persona d'una editorial o d'una empresa periodística que dirigeix els continguts.
(informàtica) Programa per crear i modificar fitxers, especialment de fitxers de text.

editorial /e.ði.to.ɾiˈaɫ/ /ə.ði.to.ɾiˈaɫ/ /ə.ði.tu.ɾiˈaɫ/ n fem
penerbit
Empresa que reprodueix i distribueix texts i altres documents.

editorial /e.ði.to.ɾiˈaɫ/ /ə.ði.to.ɾiˈaɫ/ /ə.ði.tu.ɾiˈaɫ/ n masc
tajuk rencana
Gènere periodístic d'opinió sense firma que reflecteix l'opinió de l'empresa que gestiona el mitjà.

educació /e.ðu.ka.siˈo/ n fem
pendidikan
Procés pel qual s'aprenen conceptes, hàbits o valors que ajuden a establir una base cultural i una correcta socialització.

educació secundària obligatòria n fem
akademi

educació superior n fem
pendidikan tinggi

educat /e.ðuˈkat/ /ə.ðuˈkat/ adj masc
sopan

efecte /eˈfɛk.te/ /əˈfɛk.tə/ n masc
imbas

efecte hivernacle n masc
efek rumah kaca

efectiu /e.fekˈtiw/ /ə.fəkˈtiw/ n masc
kes
Diner líquid, o en metàl·lic típicament en forma de paper moneda.

efeminat /e.fe.miˈnat/ /ə.fə.miˈnat/ adj
banci

eficiència /e.fi.siˈɛn.si.a/ /ə.fi.siˈɛn.si.ə/ n fem
efektivitas
Relació entre els resultats obtinguts i els recursos utilitzats.

eficàcia /e.fiˈka.si.a/ /ə.fiˈka.si.ə/ n fem
ampuh

efímer /eˈfi.meɾ/ /əˈfi.mər/ adj masc
bersifat sementara
Que té una duració màxima d'un dia.
De duració molt breu.

egocèntric /e.ɣoˈsɛn.tɾik/ /ə.ɣoˈsɛn.tɾik/ /ə.ɣuˈsɛn.tɾik/ adj masc
egosentris

egoista /e.ɣoˈis.ta/ /e.ɣoˈis.te/ /ə.ɣoˈis.tə/ /ə.ɣuˈis.tə/ adj
egoistis

egua /ˈe.ɣwa/ /ˈɛ.ɣwə/ n fem
mare

eh /ˈe/ /ˈə/ /ˈɛ/ Interjection
apa
(interrogatiu) Petició de repetició o d’aclariment.

eina /ˈej.na/ /ˈəj.nə/ /ˈɛj.nə/ n fem
alat
Qualsevol objecte que ajuda a realitzar alguna tasca.

eix /ˈejʃ/ n masc
sumbu
Línia imaginària al voltant de la qual es produeix un moviment rotatori.
Barra a la qual va unit un mecanisme que efectua girs.

eixamorar /e.ʃa.moˈɾa/ /ej.ʃa.moˈɾa/ /ej.ʃa.moˈɾaɾ/ /ə.ʃə.moˈɾa/ /ə.ʃə.muˈɾa/ v
basmi
Mig eixugar.
mengurapi
Humitejar, no remullant del tot, estovar.

eixamplar /aj.ʃamˈpɫa/ /e.ʃamˈpɫa/ /ej.ʃamˈpɫa/ /ej.ʃamˈpɫaɾ/ /ə.ʃəmˈpɫa/ v
membesarkan

eixample /ejˈʃam.pɫe/ /eˈʃam.pɫe/ /əˈʃam.pɫə/ n masc
pelebaran

eixarm /ejˈʃarm/ /ejˈʃaɾm/ /eˈʃaɾm/ /əˈʃarm/ n masc
eja

eixida /ejˈʃi.ða/ /eˈʃi.ða/ /əˈʃi.ðə/ n fem
jalan keluar
Acció d'eixir.
La part per on s'ix.

eixir /ejˈʃi/ /ejˈʃiɾ/ /eˈʃi/ /iˈʃi/ /əˈʃi/ v
luar

eixivernar /e.ʃi.βeɾˈna/ /ej.ʃi.veɾˈnaɾ/ /ej.ʃi.βerˈna/ /ə.ʃi.vəɾˈna/ /ə.ʃi.βərˈna/ v
musim dingin

eixordar /e.ʃoɾˈða/ /ej.ʃorˈða/ /ej.ʃoɾˈðaɾ/ /ə.ʃoɾˈða/ /ə.ʃurˈða/ v
menulikan

eixugar /e.ʃuˈɣa/ /ej.ʃuˈɣa/ /ej.ʃuˈɣaɾ/ /ə.ʃuˈɣa/ v
hapus
Llevar la humitat superficial d'una cosa.
kering
Llevar la humitat d'una cosa per evaporació de l'aigua.

eixut /ejˈʃut/ /eˈʃut/ /əˈʃut/ adj masc
kering
Sense humitat després de treure'n el líquid.

el /eɫ/ article
-nya
Article determinat masculí singular que serveix per actualitzar i concretar el contingut del substantiu que acompanya.

ela /ˈe.ɫa/ /ˈe.ɫə/ n fem
el

elaborar /e.ɫa.boˈɾaɾ/ /e.ɫa.βoˈɾa/ /ə.ɫə.boˈɾa/ /ə.ɫə.buˈɾa/ /ə.ɫə.βuˈɾa/ v
menyusun

elecció /e.ɫek.siˈo/ n fem
pemilihan

electricitat /e.ɫek.tɾi.siˈtat/ n fem
listrik

electrocardiograma /eˌɫek.tɾo.kaɾ.ði.oˈɣɾa.ma/ /əˌɫɛk.tɾo.kəɾ.ði.oˈɣɾa.mə/ /əˌɫɛk.tɾu.kər.di.uˈɣɾa.mə/ /əˌɫɛk.tɾu.kər.ði.uˈɣɾa.mə/ n masc
elektrokardiogram

electrònic /e.ɫekˈtɾɔ.nik/ /ə.ɫəkˈtɾɔ.nik/ adj masc
elektronik
Relatiu als electrons.
Relatiu a la electrònica.

electrònica /e.ɫekˈtɾɔ.ni.ka/ n fem
elektronika

electró /e.ɫekˈtɾo/ n masc
elektron

elefant /e.ɫeˈfan/ /ə.ɫəˈfan/ /ə.ɫəˈfant/ n masc
gajah
Família de grans mamífers terrestres de l'ordre dels proboscidis. Es caracteritza per ser d'enormes dimensions, tenir una gran trompa i en algunes espècies per les enormes dimensions dels ullals corbs que sobresurten de la boca.

elefant marí n masc
gajah laut

elegant /e.ɫeˈɣan/ /e.ɫeˈɣant/ /ə.ɫəˈɣan/ /ə.ɫəˈɣant/ adj
apik

elegia /e.ɫeˈd͡ʒi.a/ /e.ɫeˈʒi.a/ /ə.ɫəˈʒi.ə/ n fem
elegi

elegir /e.ɫeˈd͡ʒi/ /e.ɫeˈd͡ʒiɾ/ /ə.ɫəˈʒi/ v
pilih
Escollir algú o alguna cosa per a una finalitat.

element /e.ɫeˈmen/ /e.ɫeˈment/ /ə.ɫəˈmen/ /ə.ɫəˈment/ n masc
elemen
Cosa que reunida o combinada amb d’altres en forma una de més complexa.
(química) Substància que no pot ésser descomposta en altres substàncies més simples.

element químic n masc
unsur kimia

elevar /e.ɫeˈvaɾ/ /e.ɫeˈβa/ /ə.ɫəˈva/ v
acung
Portar més amunt.
Fer augmentar l’alçària.
Augmentar en quantitat.
melaporkan
Dirigir un escrit a una autoritat superior.

elevar al quadrat v
kuadrat

elevat /e.ɫeˈvat/ /e.ɫeˈβat/ /ə.ɫəˈvat/ /ə.ɫəˈβat/ adj masc
mulia

eliminació /e.ɫi.mi.na.siˈo/ /ə.ɫi.mi.nə.siˈo/ /ə.ɫi.mi.nə.siˈo/ /ɛ.li.mi.na.siˈo/ n fem
keluar
(beisbol) Acció d'un defensor de fer abandonar el partit a un batedor o un corredor fins al temps de bat següent.

eliminar /e.ɫi.miˈna/ /e.ɫi.miˈnaɾ/ /ə.ɫi.miˈna/ v
menghapus
Destruir, esborrar.
(hípica, basquetbol) Desqualificar un esportista d'una prova, un encontre o una competició per una falta reiterada.
(beisbol) Fer abandonar el partit, un defensor, a un batedor o un corredor fins al temps de bat següent.

ell /ˈɛʎ/ pronoun
dia ia

ella /ˈe.ʎa/ /ˈɛ.ʎə/ pronoun
dia

elles /ˈe.ʎes/ /ˈe.ʎəs/ /ˈɛ.ʎəs/ pronoun
mereka

elli /ˈe.ʎi/ pronoun
dia

ells /ˈeʎs/ /ˈeʎʃ/ /ˈɛʎs/ pronoun
mereka

elm /ˈɛɫm/ n masc
helm

elogiar /e.ɫo.d͡ʒiˈa/ /e.ɫo.d͡ʒiˈaɾ/ /e.ɫo.ʒiˈa/ /ə.ɫo.ʒiˈa/ /ə.ɫu.ʒiˈa/ v
pujian

els /eɫs/ article
-nya
Article determinat masculí plural que serveix per actualitzar i concretar el contingut del substantiu que acompanya.

elusió fiscal n fem
penghindaran pajak

el·lipse /eɫˈɫip.se/ /eˈɫip.se/ /əɫˈɫip.sə/ /əˈɫip.sə/ n fem
lingkaran lonjong

el·lipsi /eɫˈɫip.si/ /eˈɫip.si/ /əɫˈɫip.si/ /əˈɫip.si/ n fem
lingkaran lonjong

elèctric /eˈɫɛk.tɾik/ /əˈɫɛk.tɾik/ adj masc
listrik

emancipar /e.man.siˈpa/ /e.man.siˈpaɾ/ /ə.mən.siˈpa/ v
untuk membebaskan

emascular /e.mas.kuˈɫa/ /e.mas.kuˈɫaɾ/ /ə.məs.kuˈɫa/ v
mengebiri

embadalir /em.ba.ðaˈɫi/ /em.ba.ðaˈɫiɾ/ /əm.bə.ðəˈɫi/ v
mengesima

embajanir /em.ba.d͡ʒaˈni/ /em.ba.d͡ʒaˈniɾ/ /em.ba.ʒaˈni/ /əm.bə.ʒəˈni/ v
dungu

embalum /em.baˈɫum/ /əm.bəˈɫum/ n masc
beban

embalumar /am.ba.ɫuˈma/ /em.ba.ɫuˈma/ /em.ba.ɫuˈmaɾ/ /əm.bə.ɫuˈma/ v
mengisi

embarassada /em.ba.ɾaˈsa.ða/ /əm.bə.ɾəˈsa.ðə/ n fem
hamil

embarbussament /em.baɾ.βu.saˈmen/ /əm.bər.bu.səˈmen/ n masc
pembelit lidah
Joc de paraules amb dificultat de pronúncia basant-se en la similitud dels sons que contenen.

embarcació /em.baɾ.ka.siˈo/ n fem
kapal

embarrotar /am.ba.roˈta/ /am.ba.roˈtaɾ/ /em.ba.roˈta/ /em.ba.roˈtaɾ/ /əm.bə.roˈta/ /əm.bə.ruˈta/ v
bar

embaràs /em.baˈɾas/ /əm.bəˈɾas/ n masc
kehamilan
Estat de la dona prenyada.

embassament /em.ba.saˈmen/ /em.ba.saˈment/ /əm.bə.səˈmen/ /əm.bə.səˈment/ n masc
takungan

embellir /am.baˈʎi/ /am.beˈʎi/ /am.beˈʎiɾ/ /em.beˈʎi/ /em.beˈʎiɾ/ /əm.bəˈʎi/ v
mempercantik
Fer tornar bell; adornar.

emblanquir /am.bɫaŋˈki/ /em.bɫaŋˈki/ /em.bɫaŋˈkiɾ/ /əm.bɫəŋˈki/ v
memutih

emblavir /am.bɫaˈβi/ /em.bɫaˈviɾ/ /em.bɫaˈβi/ /əm.bɫəˈvi/ /əm.bɫəˈβi/ v
biru

emblema /emˈbɫe.ma/ /əmˈbɫɛ.mə/ n masc
lambang

embocar /am.boˈka/ /am.buˈka/ /em.boˈka/ /em.boˈkaɾ/ /əm.boˈka/ /əm.buˈka/ v
lubang
(golf) Introduir una bola dintre un forat.

emboirar /am.bojˈɾa/ /em.bojˈɾa/ /em.bojˈɾaɾ/ /əm.bojˈɾa/ /əm.bujˈɾa/ v
kabut

embolcall /am.boɫˈkaʎ/ /em.boɫˈkaʎ/ /əm.boɫˈkaʎ/ /əm.buɫˈkaj/ /əm.buɫˈkaʎ/ n masc
ampelop

embolcar /am.boɫˈka/ /em.boɫˈka/ /em.boɫˈkaɾ/ /əm.boɫˈka/ /əm.buɫˈka/ v
lingkup

embolic /am.boˈɫik/ /em.boˈɫik/ /əm.boˈɫik/ /əm.buˈɫik/ n masc
labirin
Qualsevol tipus de complicació.

embolicar /am.bo.ɫiˈka/ /am.bo.ɫiˈkaɾ/ /am.bu.ɾiˈka/ /em.bo.ɫiˈka/ /em.bo.ɫiˈkaɾ/ /əm.bo.ɫiˈka/ /əm.bu.ɫiˈka/ v
balut
Cobrir una o més coses amb un embolcall.
menyembunyikan
Fer les coses complicades (fer embolics).

emboscar /am.bosˈka/ /em.bosˈka/ /em.bosˈkaɾ/ /əm.bosˈka/ /əm.busˈka/ v
sergapan

embossar /em.boˈsa/ /em.boˈsaɾ/ /əm.boˈsa/ /əm.buˈsa/ v
jagal
Matèria acumulada, obstruir un conducte.
Un obstacle, un excés de vehicles, obstruir una via de circulació.
tas
Posar a la bossa, embutxacar-se.

embotellament /em.bo.te.ʎaˈmen/ /em.bo.te.ʎaˈment/ /əm.bo.tə.ʎəˈment/ /əm.bu.tə.ʎəˈmen/ n masc
kemacetan
Acció d’embotellar, de posar en botelles.

embotellar /em.bo.teˈʎa/ /em.bo.teˈʎaɾ/ /əm.bo.təˈʎa/ /əm.bu.təˈʎa/ v
botol

embotit /əm.boˈtit/ /əm.buˈtit/ n masc
sosis

embragament /em.bɾa.ɣaˈmen/ /em.bɾa.ɣaˈment/ /əm.bɾə.ɣəˈmen/ /əm.bɾə.ɣəˈment/ n masc
kopling

embragar /am.bɾaˈɣa/ /am.bɾaˈɣaɾ/ /em.bɾaˈɣa/ /em.bɾaˈɣaɾ/ /əm.bɾəˈɣa/ v
anggul

embragatge /em.bɾaˈɣa.d͡ʒe/ n masc
kopling

embrear /em.bɾeˈa/ /em.bɾeˈaɾ/ /əm.bɾeˈa/ v
anggul

embriac /em.bɾiˈak/ n masc
pemabuk

embriaguesa /em.bɾi.aˈɣe.za/ /əm.bɾi.əˈɣə.zə/ /əm.bɾi.əˈɣɛ.zə/ n fem
mengisi

embridar /em.bɾiˈða/ /em.bɾiˈðaɾ/ /əm.bɾiˈða/ v
kekang

embromar /am.bɾoˈma/ /em.bɾoˈma/ /em.bɾoˈmaɾ/ /əm.bɾoˈma/ /əm.bɾuˈma/ v
pedut

embruixar /am.bɾujˈʃa/ /em.bɾujˈʃa/ /em.bɾujˈʃaɾ/ /em.bɾuˈʃa/ /əm.bɾuˈʃa/ v
menyihir

embut /amˈbut/ /emˈbut/ /əmˈbut/ n masc
corong
Estri amb forma de con buit invertit acabat amb un tub al seu vèrtex, que s'empra per transvasar líquids dins d'un recipient de boca estreta.

embós /emˈbos/ /əmˈbos/ n masc
obstruksi
Obstrucció d’un conducte.
kemacetan
Congestió de vehicles que dificulta la circulació normal en una via.

emergir /e.merˈd͡ʒi/ /e.meɾˈd͡ʒi/ /e.meɾˈd͡ʒiɾ/ /ə.mərˈʒi/ v
muncul

emergència /e.meɾˈd͡ʒɛn.si.a/ /ə.mərˈʒɛn.si.ə/ n fem
darurat
Situació de risc immediat que demana una actuació urgent.

emigració /e.mi.ɣɾa.siˈo/ /ə.mi.ɣɾə.siˈo/ n fem
perantauan

emir /eˈmiɾ/ /əˈmir/ n masc
amir

emissió /e.mi.siˈo/ /ə.mi.siˈo/ n fem
emisi

emmelangir /em.me.ɫaɲˈd͡ʒi/ /em.me.ɫaɲˈd͡ʒiɾ/ /əm.mə.ɫəɲˈʒi/ v
menyedihkan

emmenar /em.meˈna/ /em.meˈnaɾ/ /əm.məˈna/ v
bimbing

emmerdar /em.merˈða/ /em.meɾˈða/ /em.meɾˈðaɾ/ /əm.mərˈda/ v
tanah
(col·loquial) Omplir de merda.
belit
(col·loquial) Enredar algú en un afer.

emmetzinar /em.me.d͡ziˈnaɾ/ /em.med.ziˈna/ /əm.məd.ziˈna/ v
racun

emmidonar /em.mi.ðoˈna/ /em.mi.ðoˈnaɾ/ /əm.mi.ðuˈna/ v
amilum

emmurallar /em.mu.ɾaˈʎa/ /em.mu.ɾaˈʎaɾ/ /əm.mu.ɾəˈʎa/ v
dinding

emoció /e.mo.siˈo/ /ə.mo.siˈo/ /ə.mu.siˈo/ n fem
emosi

emoji /eˈmɔ.d͡ʒi/ /eˈmɔ.ʒi/ /əˈmɔ.ʒi/ n masc
emoji

emoticona /e.mo.tiˈko.na/ /ə.mo.tiˈko.nə/ /ə.mu.tiˈko.nə/ n fem
emotikon

empadronar /em.pa.ðɾoˈna/ /em.pa.ðɾoˈnaɾ/ /əm.pə.ðɾoˈna/ /əm.pə.ðɾuˈna/ v
daftar

empallar /em.paˈʎa/ /em.paˈʎaɾ/ /əm.pəˈja/ /əm.pəˈʎa/ v
lingkup

empalmar /em.paɫˈma/ /em.paɫˈmaɾ/ /əm.pəɫˈma/ v
sambung
Ajuntar o connectar els extrems.

empaperar /em.pa.peˈɾa/ /em.pa.peˈɾaɾ/ v
menempeli

empapussar /em.pa.puˈsa/ /em.pa.puˈsaɾ/ /əm.pə.puˈsa/ v
pasokan

empara /amˈpa.ɾa/ /emˈpa.ɾa/ /əmˈpa.ɾə/ n fem
lindung

emparar /am.paˈɾa/ /am.paˈɾaɾ/ /em.paˈɾa/ /em.paˈɾaɾ/ /əm.pəˈɾa/ v
ayom
Proporcionar protecció i ajuda contra el perill.

empassar /em.paˈsa/ /em.paˈsaɾ/ /əm.pəˈsa/ v
menelan

empassar-se /em.paˈsaɾ.se/ /əm.pə.sərˈsə/ /əm.pəˈsar.sə/ /əm.pəˈsaɾ.sə/ v
menelan
Fer passar una cosa que es menja de la gola cap a l'estómac.

empat /amˈpat/ /emˈpat/ /əmˈpat/ n masc
ikat

empatar /em.paˈta/ /em.paˈtaɾ/ /əm.pəˈta/ v
ikat

empatia /em.paˈti.a/ /əm.pəˈti.ə/ n fem
empati

empavonar /em.pa.voˈnaɾ/ /em.pa.βoˈna/ /əm.pə.voˈna/ /əm.pə.vuˈna/ /əm.pə.βuˈna/ v
cokelat

empelt /emˈpɛɫ/ /emˈpɛɫt/ /əmˈpɛɫ/ /əmˈpɛɫt/ n masc
cangkok

empeltar /em.peɫˈta/ /em.peɫˈtaɾ/ /əm.pəɫˈta/ v
cangkok

empenta /amˈpen.ta/ /emˈpen.ta/ /əmˈpən.tə/ /əmˈpɛn.tə/ n fem
desakan
Cop donat a una persona, animal o cosa, per impel·lir-li moviment, normalment per a fer-la avançar o perquè perdi l'equilibri, quan és per fer-la avançar el cop és pel darrere, per tant, quan és a una persona és a l'esquena.
dorong
(hoquei sobre herba) Llançament executat amb un moviment d'acompanyament de l'estic en què la bola surt projectada arran de terra.

empentar /em.penˈta/ /em.penˈtaɾ/ /əm.pənˈta/ v
dorong
Donar una empenta.

empenyorar /em.pe.ɲoˈɾa/ /em.pe.ɲoˈɾaɾ/ /əm.pə.ɲoˈɾa/ /əm.pə.ɲuˈɾa/ v
bidak
Donar en penyora o per penyora.

emperador /am.pe.ɾaˈoɾ/ /am.pe.ɾaˈðo/ /em.pe.ɾaˈðo/ /em.pe.ɾaˈðoɾ/ n masc
kaisar
Cap d'un imperi.

empetitir /em.pe.tiˈti/ /em.pe.tiˈtiɾ/ /əm.pə.tiˈti/ v
ciut

empipador /am.pi.paˈðo/ /am.pi.paˈðoɾ/ /em.pi.paˈðo/ /em.pi.paˈðoɾ/ /əm.pi.pəˈðo/ adj masc
usil

empipar /em.piˈpa/ /em.piˈpaɾ/ /əm.piˈpa/ v
mengganggu

empit /emˈpit/ n masc
mata sipit

emplatar /em.pɫaˈta/ /em.pɫaˈtaɾ/ /əm.pɫəˈta/ v
pinggan

emplenar /em.pɫeˈna/ /em.pɫeˈnaɾ/ v
urukan
Completar un document amb les dades demanades.

empoderament /em.po.ðe.ɾaˈmen/ /em.po.ðe.ɾaˈment/ /əm.po.ðə.ɾəˈment/ /əm.pu.ðə.ɾəˈmen/ n masc
pemberdayaan

empolsegar /am.poɫ.seˈɣa/ /am.poɫ.seˈɣaɾ/ /em.poɫ.seˈɣa/ /em.poɫ.seˈɣaɾ/ /əm.poɫ.səˈɣa/ /əm.puɫ.səˈɣa/ v
debu

emporprar /em.porˈpɾa/ /em.poɾˈpɾa/ /em.poɾˈpɾaɾ/ /əm.poɾˈpɾa/ /əm.purˈpɾa/ v
ungu

emportar-se /am.poɾˈtaɾ.se/ /em.poɾˈtaɾ.se/ /əm.poɾˈtaɾ.sə/ /əm.pur.tərˈsə/ /əm.purˈtar.sə/ v
ambil

empostissar /am.pos.tiˈsa/ /am.pos.tiˈsaɾ/ /em.pos.tiˈsa/ /em.pos.tiˈsaɾ/ /əm.pos.tiˈsa/ /əm.pus.tiˈsa/ v
panel

empremta /emˈpɾem.ta/ /əmˈpɾem.tə/ n fem
jejak

emprenyar /am.pɾaˈɲa/ /am.pɾeˈɲa/ /em.pɾeˈɲa/ /em.pɾeˈɲaɾ/ /əm.pɾəˈɲa/ v
marah

empresa /emˈpɾe.za/ /əmˈpɾə.zə/ /əmˈpɾɛ.zə/ n fem
perusahaan

empresonament /em.pɾe.zo.naˈmen/ /em.pɾe.zo.naˈment/ /əm.pɾə.zo.nəˈment/ /əm.pɾə.zu.nəˈmen/ n masc
hukuman penjara

empresonar /am.pɾe.zoˈna/ /em.pɾe.zoˈna/ /em.pɾe.zoˈnaɾ/ /əm.pɾə.zoˈna/ /əm.pɾə.zuˈna/ v
memenjarakan

emprovar /em.pɾoˈvaɾ/ /em.pɾoˈβa/ /əm.pɾoˈva/ /əm.pɾuˈva/ /əm.pɾuˈβa/ v
mencoba

empudegar /am.pu.ðeˈɣa/ /em.pu.ðeˈɣa/ /em.pu.ðeˈɣaɾ/ /əm.pu.ðəˈɣa/ v
amis
Omplir de males olors.
mengganggu
Importunar una persona amb peticions o xerrameca incessant.

empènyer /amˈpe.ɲe/ /emˈpe.ɲe/ /emˈpe.ɲeɾ/ /əmˈpə.ɲə/ /əmˈpɛ.ɲə/ v
dorong
Exercir una pressió sobre un cos amb la intencionalitat de moure'l.

en /an/ /en/ /ən/ /ˈen/ preposition
di dalam
El temps.
La manera.
L’indret indefinit precedit d’article indefinit, adjectiu, pronom o numeral.
Preposició que denota situació o estat.
kena
Preposició que denota mitjà; mitjançant.

en avant adv
maju

en lloc de preposition
daripada

en línia /en adj
dalam jaringan

enaiguar /a.najˈɣa/ /e.najˈɣwa/ /e.najˈɣwaɾ/ /ə.nəjˈɣa/ /ə.nəjˈɣwa/ v
banjir
Cobrir d’aigua

enamorament /e.na.mo.ɾaˈmen/ /e.na.mo.ɾaˈment/ /ə.nə.mo.ɾəˈment/ /ə.nə.mu.ɾəˈmen/ n masc
asmara

enamorar /a.na.moˈɾa/ /e.na.moˈɾa/ /e.na.moˈɾaɾ/ /ə.nə.moˈɾa/ /ə.nə.muˈɾa/ v
jatuh cinta
(pronominal) Sentir una forta atracció per algú o alguna cosa.

encabir /aŋ.kaˈβi/ /eŋ.kaˈbiɾ/ /eŋ.kaˈβi/ /əŋ.kəˈβi/ v
dorong

encaboriar /aŋ.ka.βo.ɾiˈa/ /eŋ.ka.bo.ɾiˈaɾ/ /eŋ.ka.βo.ɾiˈa/ /əŋ.kə.bo.ɾiˈa/ /əŋ.kə.bu.ɾiˈa/ /əŋ.kə.βu.ɾiˈa/ v
menghiraukan

encaixar /aŋ.kajˈʃa/ /aŋ.kajˈʃaɾ/ /eŋ.kajˈʃa/ /eŋ.kajˈʃaɾ/ /eŋ.kaˈʃa/ /əŋ.kəˈʃa/ v
kotak
Col·locar en caixes.
adjustar
Col·locar un objecte, normalment una peça, en el lloc ajustat que li correspon.
diri
(figuradament) Adaptar-se una persona a un context nou.

encalmar-se /aŋ.kaɫˈmaɾ.se/ /eŋ.kaɫˈmaɾ.se/ /əŋ.kəɫ.mərˈsə/ /əŋ.kəɫˈmar.sə/ /əŋ.kəɫˈmaɾ.sə/ v
menenangkan

encaminador /eŋ.ka.mi.naˈðo/ /eŋ.ka.mi.naˈðoɾ/ /əŋ.kə.mi.nəˈðo/ n masc
penghala

encanonar /aŋ.ka.noˈna/ /aŋ.ka.noˈnaɾ/ /eŋ.ka.noˈna/ /eŋ.ka.noˈnaɾ/ /əŋ.kə.noˈna/ /əŋ.kə.nuˈna/ v
membidik
(valencià) canonar (canons de ploma)

encantar /aŋ.kanˈta/ /aŋ.kanˈtaɾ/ /eŋ.kanˈta/ /eŋ.kanˈtaɾ/ /əŋ.kənˈta/ v
daya tarik
Manipular usant fórmules màgiques, encanteris.
(figurat) Agradar amb plaer o admiració.

encanteri /eŋ.kanˈtɛ.ɾi/ /əŋ.kənˈtɛ.ɾi/ n masc
eja

encapçalar /aŋ.kap.saˈɫa/ /aŋ.kap.saˈɫaɾ/ /eŋ.kap.saˈɫa/ /eŋ.kap.saˈɫaɾ/ /əŋ.kəp.səˈɫa/ v
pimpin

encara /aŋˈka.ɾa/ /aŋˈka.ɾa/ /aŋˈka.ɾɛ/ /eŋˈka.ɾa/ /əŋˈka.ɾə/ /əŋˈka.ɾə/ adv
masih

encara que conjunction
meski

encarir /aŋ.kaˈɾi/ /aŋ.kaˈɾiɾ/ /eŋ.kaˈɾi/ /eŋ.kaˈɾiɾ/ /əŋ.kəˈɾi/ /əŋ.kəˈɾi/ v
melebih-lebihkan
Metafòricament, ponderar, exagerar, alabar molt alguna cosa.

encarrilar /aŋ.ka.riˈɫa/ /eŋ.ka.riˈɫa/ /eŋ.ka.riˈɫaɾ/ /əŋ.kə.riˈɫa/ v
panduan
Dur a bon terme un afer, una empresa, que s’ha separat del bon camí.

encefalitis /en.se.faˈɫi.tis/ /ən.sə.fəˈɫi.tis/ n fem
radang otak

encendre /anˈsen.dɾe/ /enˈsen.dɾe/ /ənˈsen.dɾə/ v
menyalakan
Iniciar la combustió fent que una cosa cremi.
Accionar i posar en funcionament un circuit elèctric, un aparell, una màquina...

encenedor /en.se.neˈðo/ /en.se.neˈðoɾ/ n masc
pemantik korek api gas

encens /anˈsens/ /enˈsens/ /ənˈsens/ /ənˈsəns/ /ənˈsɛns/ n masc
kemenyan

encerclar /en.serˈkɫa/ /en.seɾˈkɫa/ /en.seɾˈkɫaɾ/ v
mengepung

encestar /en.sesˈta/ /en.sesˈtaɾ/ /ən.səsˈta/ v
sergap

encetar /an.seˈta/ /en.seˈta/ /en.seˈtaɾ/ /ən.səˈta/ v
buka

enciam /an.siˈam/ /en.siˈam/ n masc
selada
Planta herbàcia anual de la família de les compostes, de fulles amples, que es cultiva en hort principalment per menjar amanida (Lactuca sativa).

enciclopèdia /en.si.kɫoˈpɛ.ði.a/ /ən.si.kɫoˈpɛ.ði.ə/ /ən.si.kɫuˈpɛ.ði.ə/ n fem
ensiklopedia

enclusa /aŋˈkɫu.za/ /aŋˈkɫu.zɛ/ /eŋˈkɫu.za/ n fem
paron
Peça quadrada de ferro, massissa, encaixada en un piló de fusta molt forta, sobre la que s'aprima o s'engruix el ferro a cops de martell.

enclític /eŋˈkɫi.tik/ /əŋˈkɫi.tik/ adj masc
enklitik

encobrir /en.koˈβɾi/ /en.koˈβɾiɾ/ /ən.kuˈβɾi/ v
menyembunyikan

encomanar /aŋ.ko.maˈna/ /aŋ.ko.maˈnaɾ/ /eŋ.ko.maˈna/ /eŋ.ko.maˈnaɾ/ /əŋ.ko.məˈna/ /əŋ.ku.məˈna/ v
mempercayakan
Confiar una responsabilitat a algú.
(oriental) infectar
Posar-se sota la tutela d'algú.

enconar /aŋ.koˈna/ /aŋ.koˈnaɾ/ /eŋ.koˈna/ /eŋ.koˈnaɾ/ /əŋ.koˈna/ /əŋ.kuˈna/ v
menetek

encongir /es.koɲˈʒiɾ/ /eŋ.koɲˈʒi/ /əŋ.kuɲˈʒi/ v
ciut

encontrar /aŋ.konˈtɾa/ /eŋ.konˈtɾa/ /eŋ.konˈtɾaɾ/ /əŋ.konˈtɾa/ /əŋ.kunˈtɾa/ v
bertemu
Topar per casualitat amb una persona que surt al pas o una cosa que es mou.

encontre /aŋˈkɔn.tɾe/ /eŋˈkon.tɾe/ /əŋˈkɔn.tɾə/ n masc
rapat

encreuament /eŋ.kɾe.waˈmen/ /eŋ.kɾe.waˈment/ /əŋ.kɾə.wəˈmen/ /əŋ.kɾə.wəˈment/ n masc
persilangan
Acció i efecte d’encreuar.
(futbol, handbol, hoquei) Acció dels atacants d'intercanviar-se les posicions per trencar el marcatge dels defensors.

encunyar /aŋ.kuˈɲa/ /aŋ.kuˈɲaɾ/ /eŋ.kuˈɲa/ /eŋ.kuˈɲaɾ/ /əŋ.kuˈɲa/ v
melanda
Batre un metall fortament perquè en surti una forma, per exemple: una medalla, una moneda.

encàrrec /eŋˈka.rek/ /əŋˈka.rek/ /əŋˈka.rək/ n masc
instruksi

endarrere /en.daˈre.ɾe/ /ən.dəˈre.ɾə/ adv
belakang
En direcció a la banda del darrere.
dulu
Cap al temps passat, abans.

endarrerir /an.da.reˈɾi/ /en.da.reˈɾi/ /en.da.reˈɾiɾ/ /ən.də.rəˈɾi/ v
keterlambatan
Deixar per més tard.
menjauhkan
(pilota basca) Llançar la pilota amb força contra el frontis per fer-la arribar als quadres posteriors.

endavant /an.daˈβan/ /en.daˈvant/ /en.daˈβan/ /ən.dəˈvan/ /ən.dəˈvant/ /ən.dəˈβan/ adv
maju
En direcció a la banda del davant.

enderrocar /an.de.roˈka/ /an.de.roˈkaɾ/ /en.de.roˈka/ /en.de.roˈkaɾ/ /ən.də.roˈka/ /ən.də.ruˈka/ v
hancur lebur
Destruir totalment o parcialment una edificació.
menjatuhkan
Per extensió fer caure un govern.

endevinalla /an.de.βiˈna.ʎa/ /en.de.βiˈna.ʎa/ /ən.də.viˈna.jə/ n fem
tebakan

endins /enˈdins/ /ənˈdins/ adv
dalam

endocarditis /en.do.kaɾˈði.tis/ /ən.do.kəɾˈði.tis/ /ən.du.kərˈdi.tis/ /ən.du.kərˈði.tis/ n fem
endokarditis

endoll /enˈdoʎ/ /ənˈdoʎ/ n masc
steker
Connector d'un aparell amb el corrent elèctric d'un edifici.
menunjuk
Dispositiu a les parets d'un edifici per a connectar-hi aparells elèctrics.

endosquelet /en.dos.keˈɫet/ /ən.dos.kəˈɫət/ /ən.dus.kəˈɫɛt/ n masc
endoskeleton

endreç /enˈdɾes/ /ənˈdɾes/ /ənˈdɾəs/ /ənˈdɾɛs/ n masc
aransemen

endreçar /an.dɾeˈsa/ /en.dɾeˈsa/ /en.dɾeˈsaɾ/ v
benah

enemic /e.neˈmik/ n masc
musuh

enemic final n masc
bos

energia /e.neɾˈd͡ʒi.a/ n fem
energi tenaga

energia renovable n fem
energi terbarukan

enfangar /aɱ.faŋˈɡa/ /aɱ.faŋˈɡaɾ/ /eɱ.faŋˈɡa/ /eɱ.faŋˈɡaɾ/ /əɱ.fəŋˈɡa/ v
berlumpur
Omplir de fang.
basuh
(figurat, pronominal) Ficar-se en una situació difícil de sortir-se’n.

enfastidir /eɱ.fas.tiˈði/ /eɱ.fas.tiˈðiɾ/ /əɱ.fəs.tiˈði/ v
membosankan

enfilar /aɱ.fiˈla/ /eɱ.fiˈɫa/ /eɱ.fiˈɫaɾ/ /əɱ.fiˈɫa/ v
benang
Passar fil pel forat d'una agulla de cosir.
ambil
Emprendre un camí, iniciar una marxa.

enflorar /aɱ.floˈɾa/ /eɱ.fɫoˈɾa/ /eɱ.fɫoˈɾaɾ/ /əɱ.fɫoˈɾa/ /əɱ.fɫuˈɾa/ v
berkembang

enfocar /eɱ.foˈka/ /eɱ.foˈkaɾ/ /əɱ.foˈka/ /əɱ.fuˈka/ v
fokus
(òptica, fotografia, cinema) Ajustar l’aparell òptic per tal que la imatge aparegui nítida.
Centrar l’atenció en un tema en base als supòsits previs per tal de resoldre’l adequadament.

enfonsar /aɱ.fonˈza/ /eɱ.fonˈza/ /eɱ.fonˈzaɾ/ /əɱ.fonˈza/ /əɱ.funˈza/ v
menenggelamkan
Posar, fer anar, al fons.

enfora /eɱˈfɔ.ɾa/ /eɱˈfɔ.ɾɔ/ /əɱˈfɔ.ɾə/ adv
keluar

engabiar /aŋ.ɡa.βiˈa/ /aŋ.ɡa.βiˈaɾ/ /eŋ.ɡa.biˈaɾ/ /eŋ.ɡa.βiˈa/ /əŋ.ɡə.βiˈa/ v
kandang

engalba /eŋˈɡaɫ.ba/ /əŋˈɡaɫ.βə/ n fem
slip

engalipar /aŋ.ɡa.ɫiˈpa/ /eŋ.ɡa.ɫiˈpa/ /eŋ.ɡa.ɫiˈpaɾ/ /əŋ.ɡə.ɫiˈpa/ v
bego

enganxar /aŋ.gaɲˈt͡ʃa/ /aŋ.gaɲˈt͡ʃaɾ/ /eŋ.ɡaɲˈt͡ʃa/ /eŋ.ɡaɲˈt͡ʃaɾ/ /əŋ.ɡəɲˈʃa/ v
sergap
Agafar alguna cosa amb ganxo o penjar-la en ell.
(pronominal) Agafar-se, topar una cosa amb una altra que la deté o l'embulla.
tempel
Agafar, apegar.

engany /aŋˈgaɲ/ /eŋˈɡaɲ/ /əŋˈɡaɲ/ n masc
hoaks

enganyar /aŋ.ɡaˈɲa/ /eŋ.ɡaˈɲa/ /eŋ.ɡaˈɲaɾ/ /əŋ.ɡəˈɲa/ v
berselingkuh

engegar /aɲ.d͡ʒeˈɣa/ /eɲ.d͡ʒeˈɣa/ /eɲ.d͡ʒeˈɣaɾ/ /əɲ.ʒəˈɣa/ v
menjalankan
Posar en marxa, iniciar el funcionament.
menolak
Desfer-se de la presència d'algú, sense consideracions, insultant.

engendrar /an.d͡ʒenˈdɾa/ /eɲ.d͡ʒenˈdɾa/ /eɲ.d͡ʒenˈdɾaɾ/ /əɲ.ʒənˈdɾa/ v
akibat

enginyer /eɲ.d͡ʒiˈɲe/ /eɲ.d͡ʒiˈɲeɾ/ n masc
insinyur

enginyeria /eɲ.d͡ʒi.ɲeˈɾi.a/ /əɲ.ʒi.ɲəˈɾi.ə/ n fem
rekayasa

engolir /aŋ.ɡoˈɫi/ /aŋ.ɡuˈɫiɾ/ /eŋ.ɡoˈɫi/ /eŋ.ɡoˈɫiɾ/ /eŋ.ɡuˈɫi/ /əŋ.ɡoˈɫi/ /əŋ.ɡuˈɫi/ v
menelan
Passar alguna cosa per la gola.
Menjar atropelladament i sense mastegar.

enhorabona /eˌnɔ.ɾaˈbɔ.na/ /eˌnɔ.ɾaˈβɔ.na/ /eˌnɔ.ɾaˈβɔ.nɔ/ /əˌnɔ.ɾəˈβɔ.nə/ Interjection
selamat
Felicitació per un bon succés.

enlairament /en.ɫaj.ɾaˈmen/ /en.ɫaj.ɾaˈment/ /ən.ɫəj.ɾəˈmen/ /ən.ɫəj.ɾəˈment/ n masc
lepas landas

enlaire /enˈɫaj.ɾe/ /ənˈɫaj.ɾə/ adv
mulia
Cap amunt respecte a terra.

enllaçar /eɲ.ʎaˈsa/ /eɲ.ʎaˈsaɾ/ /əɲ.ʎəˈsa/ v
menghubungkan
Vincular amb una relació.
(informàtica) Connectar un document amb un altre.
hubung
Agafar amb un llaç, especialment un animal indòmit.

enlluernar /aɲ.ʎu.erˈna/ /eɲ.ʎu.erˈna/ /eɲ.ʎu.eɾˈna/ /eɲ.ʎu.eɾˈnaɾ/ /əɲ.ʎu.ərˈna/ v
menyilaukan

enllà /eɲˈʎa/ /əɲˈʎa/ adv
di sana
D'ací allà, cap allà.

ennegrir /an.neˈɣɾi/ /en.neˈɣɾi/ /en.neˈɣɾiɾ/ /ən.nəˈɣɾi/ v
gelap

enorme /eˈnoɾ.me/ /əˈnor.mə/ adj
besar

enquadernar /eŋ.kwa.ðerˈna/ /eŋ.kwa.ðeɾˈna/ /eŋ.kwa.ðeɾˈnaɾ/ /əŋ.kwə.ðərˈna/ v
hubung

enquesta /eŋˈkes.ta/ /əŋˈkes.tə/ n fem
survei

enraonar /an.ra.oˈna/ /en.ra.oˈna/ /en.ra.oˈnaɾ/ /ən.rə.oˈna/ /ən.rə.uˈna/ v
alas
(transitiu) Discutir en una conversa per examinar les raons.

enregistrar /en.re.d͡ʒisˈtɾa/ /en.re.d͡ʒisˈtɾaɾ/ /en.re.ʒisˈtɾa/ v
rekor
Obtenir i emmagatzemar informació de dades o audiovisual amb un aparell.

enrere /enˈre.ɾe/ /ənˈre.ɾə/ Interjection
belakang

enrocar /an.roˈka/ /en.roˈka/ /en.roˈkaɾ/ /ən.roˈka/ /ən.ruˈka/ v
kastil
En els escacs, jugada especial consistent en moure en el mateix torn les figures del rei i d'una torre a una posició especifica on ambdues peces són veïnes.

enrogallament /en.ro.ɣa.ʎaˈmen/ /en.ro.ɣa.ʎaˈment/ /ən.ro.ɣə.ʎəˈment/ /ən.ru.ɣə.ʎəˈmen/ n masc
keparauan

enrosar /en.roˈza/ /en.roˈzaɾ/ /ən.roˈza/ /ən.ruˈza/ v
embun

ens /ens/ /əns/ /ˈens/ /ˈɛns/ n masc
entitas
Entitat col·lectiva, organisme de persones o serveis, institució.

ens /ens/ /əns/ /ˈens/ /ˈɛns/ pronoun
kami
Substitució en verbs reflexius de la primera persona del plural (nosaltres). Emprat anteposat al verb, si va darrere del verb adopta la forma nos.

ensabonar /an.sa.βoˈna/ /en.sa.boˈnaɾ/ /en.sa.βoˈna/ /ən.sə.boˈna/ /ən.sə.buˈna/ /ən.sə.βuˈna/ v
berbuih

ensarronar /an.sa.roˈna/ /en.sa.roˈna/ /en.sa.roˈnaɾ/ /ən.sə.roˈna/ /ən.sə.ruˈna/ v
kiat
(figurat) Enganyar algú, normalment fent ús de la paraula.

ensenya /enˈse.ɲa/ /ənˈsə.ɲə/ /ənˈsɛ.ɲə/ n fem
spanduk

ensenyament /en.se.ɲaˈmen/ /en.se.ɲaˈment/ /ən.sə.ɲəˈmen/ /ən.sə.ɲəˈment/ n masc
ajaran

ensenyar /an.seˈɲa/ /en.seˈɲa/ /en.seˈɲaɾ/ v
ajar
Comunicar o transmetre a algú un coneixement, una habilitat.
tunjuk
Instruir, ensinistrar.

ensibornar /en.si.βorˈna/ /en.si.βoɾˈnaɾ/ /ən.si.βurˈna/ v
melinting

ensinistrament /en.si.nis.tɾaˈmen/ /en.si.nis.tɾaˈment/ /ən.si.nis.tɾəˈmen/ /ən.si.nis.tɾəˈment/ n masc
latihan

ensopegar /an.so.peˈɣa/ /en.so.peˈɣa/ /en.so.peˈɣaɾ/ /ən.so.pəˈɣa/ /ən.su.pəˈɣa/ v
tersandung

ensostrar /an.sosˈtɾa/ /en.sosˈtɾa/ /en.sosˈtɾaɾ/ /ən.sosˈtɾa/ /ən.susˈtɾa/ v
meliput
Construir el sostre d'un edifici.

ensulsiar /en.suɫ.siˈa/ /en.suɫ.siˈaɾ/ /ən.suɫ.siˈa/ v
kudeta

ensulsir /en.suɫˈsi/ /en.suɫˈsiɾ/ /ən.suɫˈsi/ v
kudeta

ensumar /an.suˈma/ /en.suˈma/ /en.suˈmaɾ/ /ən.suˈma/ v
cium
Utilitzar l'olfacte.

entaforar /en.ta.foˈɾa/ /en.ta.foˈɾaɾ/ /ən.tə.foˈɾa/ /ən.tə.fuˈɾa/ v
bersembunyi
Posar quelcom en un forat, normalment per amagar-ho.

entebeir /en.te.beˈiɾ/ /en.te.βeˈi/ /ən.tə.βəˈi/ v
hangat

entendre /anˈten.dɾa/ /anˈten.dɾe/ /enˈten.dɾe/ /ənˈten.dɾə/ v
dengar
Comprendre, copsar la relació entre conceptes, assimilar.

entendre's /enˈten.dɾes/ /ənˈten.dɾəs/ v
pertautan
Tenir relacions sentimentals en privat.

enteniment /an.te.niˈmen/ /an.te.niˈment/ /en.te.niˈmen/ /en.te.niˈment/ /ən.tə.niˈmen/ /ən.tə.niˈment/ n masc
pengertian

enter /enˈteɾ/ /ənˈter/ adj masc
komplit

enterbolir /en.ter.βoˈɫi/ /en.teɾ.boˈɫiɾ/ /en.teɾ.βoˈɫi/ /ən.tər.buˈɫi/ /ən.təɾ.boˈɫi/ v
berlumpur

enterc /anˈtɛrk/ /enˈtɛɾk/ adj masc
kaku
Dit d’un objecte, rígid, inflexible, encarcarat.

enterrar /an.teˈra/ /en.teˈra/ /en.teˈraɾ/ /ən.təˈra/ v
menguburkan

entesa /anˈte.za/ /enˈte.za/ /ənˈtə.zə/ /ənˈtɛ.zə/ n fem
pengertian

entollar /an.toˈʎa/ /en.toˈʎa/ /en.toˈʎaɾ/ /ən.toˈʎa/ /ən.tuˈʎa/ v
paya
Deturar l'aigua formant o omplint tolls.

entrada /anˈtɾa.ðɛ/ /anˈtɾa/ /enˈtɾa.ða/ n fem
jalan masuk
Lloc per accedir a l'interior d'un espai.

entrant /anˈtɾan/ /enˈtɾan/ /enˈtɾant/ /ənˈtɾan/ /ənˈtɾant/ adj
berikut
Que entra.

entrar /anˈtɾa/ /enˈtɾa/ /enˈtɾaɾ/ /ənˈtɾa/ v
masuk
Passar de fora cap endins.

entre /ˈen.tɾe/ /ˈen.tɾə/ /ˈən.tɾə/ /ˈɛn.tɾə/ preposition
antara

entrebanc /ˌen.tɾeˈbaŋk/ /ˌen.tɾeˈβaŋ/ /ˌən.tɾəˈbaŋk/ /ˌɛn.tɾəˈbaŋk/ /ˌɛn.tɾəˈβaŋ/ n masc
halangan

entrellat /en.tɾeˈʎat/ /ən.tɾəˈʎat/ n masc
teka-teki

entrenador /en.tɾe.naˈðo/ /en.tɾe.naˈðoɾ/ /ən.tɾə.nəˈðo/ n masc
pelatih

entrenament /en.tɾe.naˈmen/ /en.tɾe.naˈment/ /ən.tɾə.nəˈmen/ /ən.tɾə.nəˈment/ n masc
latihan

entrenar /en.tɾeˈna/ /en.tɾeˈnaɾ/ /ən.tɾəˈna/ v
gembleng

entrepà /ən.tɾəˈpa/ /ˌen.tɾeˈpa/ /ˌen.tɾəˈpa/ n masc
roti lapis

entreteniment /en.tɾe.te.niˈmen/ /en.tɾe.te.niˈment/ /ən.tɾə.tə.niˈmen/ /ən.tɾə.tə.niˈment/ n masc
hiburan

entrevista /en.tɾeˈvis.ta/ /en.tɾeˈβis.ta/ /ən.tɾəˈvis.tə/ /ən.tɾəˈβis.tə/ n fem
wawancara

entrevistar /en.tɾe.visˈtaɾ/ /en.tɾe.βisˈta/ /ən.tɾə.visˈta/ /ən.tɾə.βisˈta/ v
temu duga

entusiasme /en.tu.ziˈaz.me/ /ən.tu.ziˈaz.mə/ n masc
gairah

enuig /aˈnut͡ʃ/ /eˈnut͡ʃ/ n masc
amarah

enutjar /e.nuˈd͡ʒa/ /e.nuˈd͡ʒaɾ/ /ə.nuˈd͡ʒa/ v
membosankan
Causar enuig, molèstia.

envair /em.baˈi/ /eɱ.vaˈiɾ/ /əm.bəˈi/ /əɱ.vəˈi/ v
menginvasi
Entrar per força i ocupar un territori, ciutat, lloc.
(bàdminton) Cometre una falta consistent a traspassar els límits del camp propi amb la raqueta o amb una part del cos.

enveja /amˈbe.d͡ʒɛ/ /emˈbe.d͡ʒa/ /emˈbe.ʒa/ /eɱˈve.d͡ʒa/ /əmˈbɛ.ʒə/ /əɱˈvə.ʒə/ /əɱˈvɛ.ʒə/ n fem
cemburu
Sentiment que experimenta una persona quan desitja ferventment una cosa (material o no) que pertany a algú altre.

envejar /am.beˈd͡ʒa/ /am.beˈʒa/ /em.beˈd͡ʒa/ /em.beˈʒa/ /eɱ.veˈd͡ʒaɾ/ /əɱ.vəˈd͡ʒa/ /əɱ.vəˈʒa/ v
cemburu

envejós /am.beˈʒos/ /em.beˈd͡ʒos/ /em.beˈʒos/ /eɱ.veˈd͡ʒos/ /əm.bəˈʒos/ /əɱ.vəˈʒos/ adj masc
iri

envelliment /am.be.ʎiˈmen/ /em.be.ʎiˈmen/ /eɱ.ve.ʎiˈment/ /əm.bə.ʎiˈmen/ /əɱ.və.jiˈmen/ /əɱ.və.ʎiˈment/ n masc
penuaan

envellir /am.beˈʎi/ /an.vaˈʎi/ /em.beˈʎi/ /eɱ.veˈʎiɾ/ /əɱ.vəˈji/ /əɱ.vəˈʎi/ v
abad

enverinar /em.be.ɾiˈna/ /em.be.ɾiˈnaɾ/ /eɱ.ve.ɾiˈnaɾ/ /əm.bə.ɾiˈna/ /əɱ.və.ɾiˈna/ v
racun

envermellir /am.beɾ.meˈʎiɾ/ /em.ber.meˈʎi/ /em.beɾ.meˈʎi/ /eɱ.veɾ.meˈʎiɾ/ /əm.bər.məˈʎi/ /əɱ.vər.məˈji/ /əɱ.vəɾ.məˈʎi/ v
memerah

envernissar /em.ber.niˈsa/ /em.beɾ.niˈsa/ /eɱ.veɾ.niˈsaɾ/ /əɱ.vəɾ.niˈsa/ v
memelitur

envestir /am.besˈti/ /am.besˈtiɾ/ /aɱ.vesˈtiɾ/ /em.besˈti/ /eɱ.vesˈtiɾ/ /əm.bəsˈti/ /əɱ.vəsˈti/ v
tuduhan

envoltar /em.boɫˈta/ /eɱ.voɫˈtaɾ/ /əm.buɫˈta/ /əɱ.voɫˈta/ /əɱ.vuɫˈta/ v
mengelilingi

envà /amˈba/ /emˈba/ /eɱˈva/ /əmˈba/ /əɱˈva/ n masc
sekat

enxampar /eɲ.t͡ʃamˈpa/ /eɲ.t͡ʃamˈpaɾ/ /əɲ.ʃəmˈpa/ v
sergap

enxarpar /eɲ.t͡ʃarˈpa/ /eɲ.t͡ʃaɾˈpa/ /eɲ.t͡ʃaɾˈpaɾ/ /əɲ.ʃərˈpa/ v
rebut

enyorança /a.ɲoˈɾan.sa/ /e.ɲoˈɾan.sa/ /ə.ɲoˈɾan.sə/ /ə.ɲuˈɾan.sə/ n fem
nostalgia

enyorar /a.ɲoˈɾa/ /a.ɲoˈɾaɾ/ /e.ɲoˈɾa/ /e.ɲoˈɾaɾ/ /ə.ɲoˈɾa/ /ə.ɲuˈɾa/ v
merindukan
Tenir sentiment i pena per l'absència d'alguna persona o per la falta d'alguna cosa.
bangsa
(pronominal) Estar disgustat en algun lloc.

enzim /enˈzim/ /ənˈzim/ n masc
enzim

epicentre /e.piˈsen.tɾe/ /ə.piˈsen.tɾə/ n masc
episenter

epidèmia /e.piˈðɛ.mi.a/ /ə.piˈðɛ.mi.ə/ n fem
wabah

epilèpsia /e.piˈɫɛp.si.a/ /ə.piˈɫɛp.si.ə/ n fem
ayan

episodi /e.piˈzɔ.ði/ /ə.piˈzɔ.ði/ n masc
episode

epistemologia /e.pis.te.mo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /e.pis.te.mo.ɫoˈʒi.a/ /ə.pis.tə.mo.ɫoˈʒi.ə/ /ə.pis.tə.mu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
epistemologi

epiteli /e.piˈtɛ.ɫi/ /ə.piˈtɛ.ɫi/ n masc
jaringan epitel

epèntesi /eˈpɛn.te.zi/ /əˈpɛn.tə.zi/ n fem
epentesis

equador /ə.kwəˈðo/ /ə.kwəˈðor/ n masc
khatulistiwa
Línia imaginària que divideix la Terra perpendicularment al seu eix de rotació, resultant dues meitats.

equilibrar /e.ki.ɫiˈbɾaɾ/ /e.ki.ɫiˈβɾa/ /ə.ki.ɫiˈβɾa/ v
keseimbangan
Posar en equilibri, de manera que afegint d'un cantó es resti de l'altre.
(tecnologia, enginyeria) Dur a terme un equilibrament.
(veterinària, ramaderia, nutrició, alimentació) Racionar adientment els diversos components d'un àpat de manera que cobreixin les necessitats nutritives de l'animal al qual va destinat.

equilibri /e.kiˈɫi.bɾi/ /ə.kiˈɫi.βɾi/ n masc
keseimbangan

equimosi /e.kiˈmɔ.zi/ /ə.kiˈmɔ.zi/ n fem
memar

equinocci /e.kiˈnɔk.si/ n masc
ekuinoks

equip /eˈkip/ /əˈkip/ n masc
peralatan
Allò amb què algú s'equipa, com vestits o estris.

equiparar /e.ki.paˈɾa/ /e.ki.paˈɾaɾ/ /ə.ki.pəˈɾa/ v
banding

equipatge /e.kiˈpa.d͡ʒe/ n masc
bagasi

equivocació /e.ki.vo.ka.siˈo/ /e.ki.βo.ka.siˈo/ /ə.ki.vo.kə.siˈo/ /ə.ki.vu.kə.siˈo/ /ə.ki.βu.kə.siˈo/ n fem
salah mengerti

eqüestre /eˈkwes.tɾe/ /əˈkwes.tɾə/ adj
berkuda

era /ˈe.ɾa/ /ˈe.ɾə/ n fem
era
Període llarg amb esdeveniments que el diferencien d'altres períodes.

eradicació /e.ra.ði.ka.siˈo/ /ə.rə.ði.kə.siˈo/ n fem
pengentasan

erbi n masc
erbium

erecció /e.ɾek.siˈo/ /ə.ɾək.siˈo/ n fem
ereksi

eremita /e.ɾeˈmi.ta/ /ə.ɾəˈmi.tə/ n neut
resi

ergatiu /eɾ.ɣaˈtiw/ /ər.ɡəˈtiw/ adj masc
ergativus

ergoteràpia /ˌer.ɡu.təˈɾa.pi.ə/ /ˌeɾ.ɣu.teˈɾa.pi.a/ n fem
terapi okupasi

eriçó /a.ɾiˈso/ /e.ɾiˈso/ n masc
landak landak susu

ermini /eɾˈmi.ni/ /ərˈmi.ni/ n masc
cerpelai
Mamífer de la família dels mustèlids apreciat pel pelatge que és blanc a l’estiu i rogenc a l’hivern (Mustela erminea).

erotisme /e.ɾoˈtiz.me/ /ə.ɾoˈtiz.mə/ /ə.ɾuˈtiz.mə/ n masc
erotisme

erra /ˈe.ra/ /ˈe.rə/ /ˈɛ.ra/ /ˈɛ.rə/ /ˈɛ.rɛ/ n fem
er

errada /eˈra.ða/ n fem
salah mengerti

error /eˈroɾ/ /əˈro/ /əˈror/ n
kesalahan kekeliruan
Equivocació, incorrecció.

ert /ˈɛrt/ adj masc
kaku

eructar /e.ɾukˈta/ /e.ɾukˈtaɾ/ /ə.ɾukˈta/ v
cegukan

erudit /e.ɾuˈðit/ /ə.ɾuˈðit/ n masc
cendekiawan
Persona amb erudició, molt culta, estudiosa.

eruga /eˈɾu.ɣa/ n fem
ulat

erupció /e.ɾup.siˈo/ /ə.ɾup.siˈo/ n masc
erupsi

esbalair /az.βa.ɫaˈi/ /az.βa.ɫaˈiɾ/ /ez.ba.ɫaˈiɾ/ /ez.βa.ɫaˈi/ /əz.bə.ɫəˈi/ v
menakjub

esbaldregall /ez.baɫ.dɾeˈɣaʎ/ /əz.bəɫ.dɾəˈɣaʎ/ n masc
serpihan

esbandir /az.βanˈdi/ /ez.banˈdiɾ/ /ez.βanˈdi/ /əz.bənˈdi/ v
membilas

esbarzer /az.βarˈze/ /ez.baɾˈzeɾ/ /ez.βarˈze/ /əz.bərˈze/ n masc
beri hitam

esberlar /az.βerˈɫa/ /ez.beɾˈɫaɾ/ /ez.βerˈɫa/ /ez.βeɾˈɫa/ /əz.bərˈɫa/ v
bagi

esbiaixament /ez.bi.aj.ʃaˈment/ /ez.βi.a.ʃaˈmen/ /ez.βi.aj.ʃaˈmen/ /əz.bi.ə.ʃəˈmen/ /əz.bi.ə.ʃəˈment/ n masc
prasikap

esblaimar /az.βɫajˈma/ /ez.bɫajˈmaɾ/ /ez.βɫajˈma/ /əz.bɫəjˈma/ v
pucat

esborrar /az.βoˈra/ /ez.boˈraɾ/ /ez.βoˈra/ /əz.boˈra/ /əz.buˈra/ v
menghapus
Fer desaparèixer el traç de signes, textos, dibuixos.
Treure del cap un sentiment, un record.

esbossar /ez.boˈsaɾ/ /ez.βoˈsa/ /əz.boˈsa/ /əz.buˈsa/ v
sketsa

esbotzar /az.βoˈd͡za/ /ez.boˈd͡zaɾ/ /ez.βoˈd͡za/ /əz.boˈd͡za/ /əz.buˈd͡za/ v
letupan

esbraonar /ez.bɾa.oˈnaɾ/ /ez.βɾa.oˈna/ /əz.bɾə.oˈna/ /əz.bɾə.uˈna/ v
melemahkan
Fer perdre el vigor, la força.
gas buangan
Fatigar molt, esgotar.

esbrinar /az.βɾiˈna/ /ez.bɾiˈnaɾ/ /ez.βɾiˈna/ /əz.bɾiˈna/ v
kira-kira
Cercar un coneixement fins a arribar a saber-ho.

esbrollar /ez.bɾoˈʎaɾ/ /ez.βɾoˈʎa/ /əz.bɾoˈʎa/ /əz.bɾuˈʎa/ v
bening

esbroncar /az.βɾoŋˈka/ /ez.bɾoŋˈkaɾ/ /ez.βɾoŋˈka/ /əz.bɾoŋˈka/ /əz.bɾuŋˈka/ v
bentur

esbufegar /az.βu.feˈɣa/ /ez.bu.feˈɣaɾ/ /ez.βu.feˈɣa/ /əz.bu.fəˈɣa/ v
mengi

esbós /ezˈbos/ n masc
sketsa

escac /esˈkak/ /əsˈkak/ n masc
catur

escac i mat n masc
sekakmat

escacs /esˈkaks/ n masc
catur
Joc de taula d'estratègia en el qual dos bàndols (blanc i negre) amb setze peces cada un (dues torres, dos cavalls, dos alfils, una reina, un rei i vuit peons) tracten de vèncer el rei contrari i així guanyar la partida.

escaig /esˈkat͡ʃ/ /əsˈkat͡ʃ/ n masc
ganjil

escaiola /as.kaˈjɔ.ɫɛ/ /es.kaˈjɔ.ɫa/ /es.kaˈjɔ.ɫɔ/ /əs.kəˈjɔ.ɫə/ n fem
plester
Pasta de guix i aiguacuit utilitzada en escultura i decoració, com a revestiment en construcció o per endurir embenatges.

escaire /asˈkaj.ɾe/ /esˈkaj.ɾe/ /əsˈkaj.ɾə/ n masc
penggaris siku
(waterpolo, esports de pilota) Cadascun dels dos angles rectes formats per la unió d'un dels pals de la porteria i el travesser.

escala /asˈka.la/ /asˈka.ɫa/ /asˈka.ɫɛ/ /esˈka.ɫa/ /əsˈka.ɫə/ n fem
tangga
Conjunt de graons per pujar o baixar a un indret.

escala mecànica n fem
eskalator

escalada /as.kaˈɫa.ðɛ/ /es.kaˈɫa.ða/ /əs.kəˈɫa.ðə/ n fem
eskalasi
Esport que consisteix en ascendir per un indret vertical utilitzant els quatre membres per a progressar.

escalar /as.kaˈɫa/ /as.kaˈɫaɾ/ /es.kaˈɫa/ /es.kaˈɫaɾ/ /əs.kəˈɫa/ /əs.kəˈɫar/ v
memanjat

escalf /esˈkaɫf/ /əsˈkaɫf/ n masc
berahi

escalfar /as.kaɫˈfa/ /as.kaɫˈfaɾ/ /es.kaɫˈfa/ /es.kaɫˈfaɾ/ /əs.kəɫˈfa/ v
memanaskan
Fer pujar la temperatura i calor d'un cos.

escalfor /as.kaɫˈfo/ /es.kaɫˈfo/ /es.kaɫˈfoɾ/ /əs.kəɫˈfo/ n fem
kehangatan

escalunya /es.kaˈɫu.ɲa/ /əs.kəˈɫu.ɲə/ n fem
bawang merah
Planta de la família de les aliàcies (Allium ascalonicum).

escamar /as.kaˈma/ /es.kaˈma/ /es.kaˈmaɾ/ /əs.kəˈma/ v
mengelupas

escambell /as.kamˈbeʎ/ /es.kamˈbeʎ/ /əs.kəmˈbeʎ/ n masc
dingklik
Tamboret de poca alçada i sense respatller que serveix per a posar-hi els peus quan hom està assegut, o per a pujar-hi de peus.

escampar /as.kamˈpa/ /es.kamˈpa/ /es.kamˈpaɾ/ /əs.kəmˈpa/ v
membubarkan
Separar en parts allò que formava un tot.
menyebar
Estendre una matèria per una superfície.

escandall /as.kanˈdaʎ/ /es.kanˈdaʎ/ /əs.kənˈdaj/ /əs.kənˈdaʎ/ n masc
timbel
Instrument que consta d'un cilindre de plom posat a l’extrem d’un cordill, que serveix per a determinar la pregonesa del mar, d’un riu, etc., en un punt determinat.
pendugaan
Acció d'escandallar.

escandi /əsˈkan.di/ n masc
skandium

escandir /es.kanˈdi/ /es.kanˈdiɾ/ /əs.kənˈdi/ v
pemindaian

escanejar /es.ka.neˈd͡ʒa/ /es.ka.neˈd͡ʒaɾ/ /es.ka.neˈʒa/ /əs.kə.nəˈd͡ʒa/ /əs.kə.nəˈʒa/ v
memindai

escantellar /as.kan.teˈʎa/ /es.kan.teˈʎa/ /es.kan.teˈʎaɾ/ /əs.kən.təˈʎa/ v
cip

escapada /as.kaˈpa.ðɛ/ /es.kaˈpa.ða/ /es.kaˈpa/ /əs.kəˈpa.ðə/ n fem
kabur
Acció d’escapar.
pecah
Sortida breu a un lloc.
(esports de pilota) Acció i efecte d'un atacant de fer un moviment sobtat i ràpid en una direcció determinada per deixar enrere el seu defensor.

escapar /as.kaˈpa/ /es.kaˈpa/ /es.kaˈpaɾ/ /əs.kəˈpa/ v
kabur

escapar-se v
babat

escar /esˈka/ /esˈkaɾ/ /əsˈka/ /əsˈkar/ n masc
galangan
Pla inclinat a la vora de l'aigua per a avarar o retirar les embarcacions.

escar /esˈka/ /esˈkaɾ/ /əsˈka/ /əsˈkar/ v
umpan
Posar l’esquer a l’ham, a un ormeig de pesca.

escara /esˈka.ɾa/ /əsˈka.ɾə/ n fem
eskar

escarabat /as.ka.ɾaˈβat/ /es.ka.ɾaˈbat/ /əs.kərˈβat/ n masc
kumbang

escarabeu /es.ka.ɾaˈbɛw/ /əs.kə.ɾəˈβɛw/ n masc
kumbang

escarceller /es.kar.seˈʎe/ /es.kaɾ.seˈʎeɾ/ /əs.kər.səˈʎe/ n masc
sipir

escarlata /əs.kərˈɫa.tə/ n fem
merah tua

escarnidor /as.kar.niˈðo/ /es.kar.niˈðo/ /es.kaɾ.niˈðoɾ/ /əs.kər.niˈðo/ adj masc
ejekan

escartejar /as.kar.teˈd͡ʒa/ /es.kar.teˈʒa/ /es.kaɾ.teˈd͡ʒa/ /es.kaɾ.teˈd͡ʒaɾ/ /əs.kər.təˈʒa/ /əs.kəɾ.təˈd͡ʒa/ v
berdenyut

escata /asˈka.ta/ /asˈka.tɛ/ /esˈka.ta/ /əsˈka.tə/ n fem
sisik

escaure /asˈkaw.ɾe/ /esˈkaw.ɾe/ /əsˈkaw.ɾə/ v
jas
Anar bé, combinar, ajustar-se físicament o bé atenent a raons estètiques.
musim gugur
(pronominal) Una cosa, succeir en una ocasió, en una data.

escena /eˈse.na/ /əsˈsɛ.nə/ /əˈsɛ.nə/ n fem
tempat kejadian

escenari /e.seˈna.ɾi/ /ə.səˈna.ɾi/ /əs.səˈna.ɾi/ n masc
babak

escintil·lar /e.sin.tiɫˈɫa/ /e.sin.tiɫˈɫaɾ/ /e.sin.tiˈɫa/ /ə.sin.tiɫˈɫa/ /ə.sin.tiˈɫa/ /əs.sin.tiɫˈɫa/ v
berkedip-kedip

esclatar /as.kɫaˈta/ /es.kɫaˈta/ /es.kɫaˈtaɾ/ /əs.kɫəˈta/ v
meletus
Obrir-se una cosa per una força o impuls interior.

esclau /esˈkɫaw/ n masc
hamba
Persona sotmesa al domini d'una altra i sense llibertat.

esclerosi /es.kɫeˈɾɔ.zi/ /əs.kɫəˈɾɔ.zi/ n fem
sklerosis

esclop /asˈkɫɔp/ /esˈkɫɔp/ /əsˈkɫɔp/ n masc
gembok roda
Espècie de canal de fusta de la part inferior de la tremuja dels molins de farina que rep el cereal i el dirigeix al forat de la mola.

escola /asˈkɔ.ɫa/ /asˈkɔ.ɫɛ/ /esˈkɔ.ɫa/ /esˈkɔ.ɫɔ/ n fem
sekolah
Col·legi, establiment per aprendre.
Centre educatiu on s'imparteix segon cicle d'educació infantil i educació primària.

escola bressol n fem
raudatul athfal

escola normal n fem
institut keguruan dan ilmu pendidikan

escola pública n fem
sekolah negeri

escolanet /as.ko.ɫaˈnet/ /es.ko.ɫaˈnet/ /əs.ko.ɫəˈnət/ /əs.ku.ɫəˈnɛt/ n masc
misdinar

escolar /as.koˈɫa/ /es.koˈɫa/ /es.koˈɫaɾ/ /əs.koˈɫa/ /əs.kuˈɫa/ /əs.kuˈɫar/ adj
departemen

escolta /asˈkoɫ.ta/ /esˈkoɫ.ta/ /əsˈkoɫ.tə/ n fem
kemampuan mendengar
Acció d’escoltar.

escolta /asˈkoɫ.ta/ /esˈkoɫ.ta/ /əsˈkoɫ.tə/ n neut
pramuka
Noi o noia afiliat a l'escoltisme.

escoltar /as.koɫˈta/ /as.koɫˈtaɾ/ /es.koɫˈta/ /es.koɫˈtaɾ/ /əs.koɫˈta/ /əs.kuɫˈta/ v
dengar

escoltisme /es.koɫˈtiz.me/ /əs.koɫˈtiz.mə/ /əs.kuɫˈtiz.mə/ n masc
kepanduan

escolàstica /es.koˈɫas.ti.ka/ /əs.koˈɫas.ti.kə/ /əs.kuˈɫas.ti.kə/ n fem
skolastisisme
Moviment de la filosofia medieval d'influència de Sant Tomàs, que pretenia justificar la fe amb el raonament.

escombra /asˈkom.bɾa/ /asˈkom.bɾɛ/ /esˈkom.bɾa/ n fem
sapu
(central, nord-occidental, septentrional, alguerès) Estri de neteja format per uns pèls o un raspall i un mànec llarg per moure-la amb comoditat.

escombrada /as.komˈbɾa.ðɛ/ /es.komˈbɾa.ða/ /əs.komˈbɾa.ðə/ /əs.kumˈbɾa.ðə/ n fem
sapu
Acció d’escombrar.
(hoquei sobre herba) Llançament executat arrossegant l'estic per terra en posició quasi horitzontal abans de colpejar la bola amb un cop sec.
(futbol americà) Jugada ofensiva dels guardes consistent a abandonar ràpidament la línia ofensiva, esquivar per un costat la línia defensiva i desplaçar-se cap endavant per placar els defensors i obrir pas al corredor d'habilitat.

escombrar /as.komˈbɾa/ /as.kumˈbɾa/ /es.komˈbɾa/ /es.komˈbɾaɾ/ /əs.komˈbɾa/ /əs.kumˈbɾa/ v
menyapu
Treure la brutícia del terra amb una escombra.

escombraries /es.kom.bɾaˈɾi.es/ /əs.kom.bɾəˈɾi.əs/ /əs.kum.bɾəˈɾi.əs/ n fem
sampah
(nom comptable) Brutícies i altres coses per llençar que s'arrepleguen escombrant.

escombriaire /es.kom.bɾiˈaj.ɾe/ /əs.kom.bɾiˈaj.ɾə/ /əs.kum.bɾiˈaj.ɾə/ n neut
penyapu

escomesa /es.koˈme.za/ /əs.koˈmə.zə/ /əs.kuˈmɛ.zə/ n fem
coba

escopinada /as.ko.piˈna.ðɛ/ /es.ko.piˈna.ða/ /əs.ko.piˈna.ðə/ /əs.ku.piˈna.ðə/ n fem
ludah

escopir /as.koˈpi/ /as.koˈpiɾ/ /es.koˈpi/ /es.koˈpiɾ/ /es.kuˈpi/ /əs.koˈpi/ /əs.kuˈpi/ v
meludah
Expulsar alguna cosa de la boca, especialment saliva.

escorcoll /as.koɾˈkoʎ/ /es.koɾˈkoʎ/ /əs.koɾˈkoʎ/ /əs.kurˈkoʎ/ n masc
geledah

escorcollar /as.kor.koˈʎa/ /es.kor.koˈʎa/ /es.koɾ.koˈʎa/ /es.koɾ.koˈʎaɾ/ /əs.koɾ.koˈʎa/ /əs.kur.kuˈʎa/ v
menggerayangi

escorpió /es.koɾ.piˈo/ /əs.koɾ.piˈo/ /əs.kur.piˈo/ n neut
skorpion

escorpí /as.korˈpi/ /es.koɾˈpi/ /əs.koɾˈpi/ /əs.kurˈpi/ n masc
kalajengking

escorredora /es.ko.reˈðo.ɾa/ /əs.ko.rəˈðo.ɾə/ /əs.ku.rəˈðo.ɾə/ n fem
penapis

escorta /esˈkoɾ.ta/ n neut
garda

escorça /asˈkɔr.sɛ/ /asˈkɔɾ.sa/ /esˈkɔr.sa/ /esˈkɔɾ.sa/ /esˈkɔɾ.sɔ/ /əsˈkɔr.sə/ n fem
pepagan kulit pohon
Part exterior del tronc dels arbres.

escot /esˈkɔt/ /əsˈkɔt/ n masc
saham
Part a pagar per cada participant en una despesa comuna.

escotar /as.koˈta/ /es.koˈta/ /es.koˈtaɾ/ /əs.koˈta/ /əs.kuˈta/ v
bayar
Pagar l'escot o la part que toca a cadascú en alguna despesa comuna.

escriptor /es.kɾipˈto/ /es.kɾipˈtoɾ/ n masc
penulis

escriptori /es.kɾipˈtɔ.ɾi/ /əs.kɾipˈtɔ.ɾi/ n masc
penjabatan
Moble emprat per escriure cartes, en el qual es guardava el paper i els estris per escriure.
Habitació en què treballa un escriptor.
desktop
Aparença de pantalla d’un ordinador que mostra informació perquè l'usuari pugui manipular-lo.

escriptura /es.kɾipˈtu.ɾa/ /əs.kɾipˈtu.ɾə/ n fem
tulisan
acte d'escriure

escrit /esˈkɾit/ /əsˈkɾit/ n masc
karangan

escriure /asˈkɾiw.ɾa/ /asˈkɾiw.ɾe/ /esˈkɾiw.ɾe/ /əsˈkɾiw.ɾə/ v
tulis menulis

escrot /esˈkɾot/ /əsˈkɾot/ n masc
skrotum kantong pelir

escrutini /es.kɾuˈti.ni/ /əs.kɾuˈti.ni/ n masc
pencermatan

escudella /as.kuˈðe.ʎa/ /as.kuˈðe.ʎɛ/ /es.kuˈðe.ʎa/ /əs.kuˈðe.ʎə/ n fem
mangkok
Recipient ceràmic en forma de semiesfera usat especialment per a menjar-hi aliments amb brou.
Tassa gran de forma semiesfèrica o similar pensada per a prendre líquids (brou, llet, etc).

escull /esˈkuʎ/ /əsˈkuj/ /əsˈkuʎ/ n masc
terumbu

esculpir /es.kuɫˈpi/ /es.kuɫˈpiɾ/ /əs.kuɫˈpi/ v
suku

escultor /es.kuɫˈto/ /es.kuɫˈtoɾ/ /əs.kuɫˈto/ n masc
pemahat

escultura /es.kuɫˈtu.ɾa/ n fem
pahatan seni pahat

escuma /asˈku.ma/ /asˈku.mɛ/ /esˈku.ma/ /əsˈku.mə/ n fem
busa

escurabutxaques /esˌku.ɾa.buˈt͡ʃa.kes/ /əsˌku.ɾə.βuˈt͡ʃa.kəs/ n neut
bajingan

escuradents /asˌku.ɾaˈðens/ /esˌku.ɾaˈðens/ /əsˌku.ɾəˈðens/ n masc
tusuk gigi

escurçó /as.kuɾˈso/ /əs.kurˈso/ n masc
beludak
Serp de la família dels vipèrids.

escut /asˈkut/ /esˈkut/ /əsˈkut/ n masc
tameng
Arma defensiva, agafada amb la mà o amb el braç, amb suficient amplària i solidesa per aturar l'escomesa de l'enemic.

escàndol /esˈkan.doɫ/ /əsˈkan.doɫ/ /əsˈkan.duɫ/ n masc
skandal

escàner /esˈka.neɾ/ /əsˈka.nər/ n masc
pemindai

escó /esˈko/ /əsˈko/ n masc
pengepungan
Seient d'un parlamentari en una cambra de representació legislativa.

esdeveniment /ez.ðe.ve.niˈment/ /ez.ðe.βe.niˈmen/ /ez.ðe.βe.niˈment/ /əz.də.βə.niˈmen/ /əz.ðə.və.niˈment/ n masc
kejadian

esdevenir /ez.ðe.veˈniɾ/ /ez.ðe.βeˈni/ /əz.də.βəˈni/ /əz.ðə.vəˈni/ v
jadi

esfera /esˈfe.ɾa/ /əsˈfe.ɾə/ n fem
bola

esfinx /esˈfiŋks/ /esˈfiŋs/ /əsˈfiŋks/ /əsˈfiŋs/ n
sfinks

esfondrar /as.fonˈdɾa/ /es.fonˈdɾa/ /es.fonˈdɾaɾ/ /əs.fonˈdɾa/ /əs.funˈdɾa/ v
hancur lebur

esforç /asˈfɔrs/ /esˈfɔɾs/ /əsˈfɔrs/ n masc
upaya

esforçar-se /as.forˈsaɾ.se/ /es.foɾˈsaɾ.se/ /əs.foɾˈsaɾ.sə/ /əs.fur.sərˈsə/ /əs.furˈsar.sə/ v
berjuang
Posar tot l'interès per acomplir una activitat amb èxit.
Posar al límit la capacitat muscular.

esfèric /esˈfɛ.ɾik/ /əsˈfɛ.ɾik/ adj masc
bulat

esgardissar /ez.ɣar.ðiˈsa/ /ez.ɣaɾ.ðiˈsa/ /ez.ɣaɾ.ðiˈsaɾ/ /əz.ɡər.diˈsa/ v
ambil
(pronominal) escabellar-se

esgarrapada /az.ɡa.raˈpa/ /az.ɣa.raˈpa.ða/ /ez.ɣa.raˈpa.ða/ /əz.ɡə.rəˈpa.ðə/ n fem
garuk

esgarrapar /az.ɣa.raˈpa/ /az.ɣa.raˈpaɾ/ /ez.ɣa.raˈpa/ /ez.ɣa.raˈpaɾ/ /əz.ɡə.rəˈpa/ v
garuk

esgarrifar /az.ɣa.riˈfa/ /ez.ɣa.riˈfa/ /ez.ɣa.riˈfaɾ/ /əz.ɡə.riˈfa/ v
guncang
Patir tremolor per raons emotives.

esglaiar /az.ɣɫaˈja/ /ez.ɣɫaˈja/ /ez.ɣɫaˈjaɾ/ v
renjatan

esglaó /ez.ɣɫaˈo/ n masc
anak tangga

església /azˈɣɫe.zi.(aɛ)/ /ezˈɣɫe.zi.a/ /əzˈɡɫɛ.zi.ə/ /əzˈɣɫə.zi.ə/ /əzˈɣɫə.zi/ /əzˈɣɫɛ.zi.ə/ /əzˈɣɫɛ.zi/ n fem
gereja
Conjunt de tots els fidels cristians.
Institució administrativa i jeràrquica de govern de qualsevol congregació de fidels cristians.

esgotar /ez.ɣoˈta/ /ez.ɣoˈtaɾ/ /əz.ɣoˈta/ /əz.ɣuˈta/ v
kuras
Consumir les forces, afeblir, cansar molt.

esgrima /ezˈɣɾi.ma/ /əzˈɡɾi.mə/ n fem
anggar

esguard /ezˈɣwaɾt/ /əzˈɡwart/ n masc
pandang
Direcció dels ulls que es fa quan es vol rebre informació visual.
Consideració, mirament, respecte.

esguardar /ez.ɣwarˈða/ /ez.ɣwaɾˈða/ /ez.ɣwaɾˈðaɾ/ v
jam tangan

esguerrar /az.ɣeˈra/ /ez.ɣeˈra/ /ez.ɣeˈraɾ/ /əz.ɡəˈra/ v
kotor
Fer malbé.

esllomadura /az.ʎo.maˈðu.ɾɛ/ /ez.ʎo.maˈðu.ɾa/ /əz.ʎo.məˈðu.ɾə/ /əz.ʎu.məˈðu.ɾə/ n fem
putus
Acció i efecte d'esllomar o esllomar-se.

esmaixar /ez.majˈʃa/ /ez.majˈʃaɾ/ /ez.maˈʃa/ v
bunuh
(esports de pilota) Colpejar la pilota o el volant de dalt a baix amb potència per a dificultar-ne al màxim el retorn abans del bot o per a aconseguir un bot molt alt.

esmalt /ezˈmaɫ/ /ezˈmaɫt/ /əzˈmaɫ/ /əzˈmaɫt/ n masc
email

esmena /ezˈme.na/ /əzˈmɛ.nə/ n fem
amendemen

esment /azˈmen/ /azˈment/ /ezˈmen/ /ezˈment/ /əzˈmen/ /əzˈment/ n masc
acuan
Comunicació d'una notícia.
acuh
Atenció en fer una cosa.

esmentar /ez.menˈta/ /ez.menˈtaɾ/ /əz.mənˈta/ v
membawa-bawa

esmerçar /az.merˈsa/ /ez.merˈsa/ /ez.meɾˈsa/ /ez.meɾˈsaɾ/ /əz.mərˈsa/ v
berinvestasi

esmolar /az.moˈɫa/ /az.moˈɫaɾ/ /ez.moˈɫa/ /ez.moˈɫaɾ/ /əz.moˈɫa/ /əz.muˈɫa/ v
mengasah

esmorzar /az.morˈza/ /az.mulˈza/ /ez.morˈza/ /ez.moɾˈza/ /ez.moɾˈzaɾ/ /əz.moɾˈza/ /əz.murˈza/ n masc
sarapan
El primer menjar del dia.

esmorzar /az.morˈza/ /az.mulˈza/ /ez.morˈza/ /ez.moɾˈza/ /ez.moɾˈzaɾ/ /əz.moɾˈza/ /əz.murˈza/ v
sarapan
(intransitiu) Prendre el primer menjar del dia.

esmussar /az.muˈsa/ /az.muˈsaɾ/ /ez.muˈsa/ /ez.muˈsaɾ/ /əz.muˈsa/ v
tumpul
Fer disminuir l'agudesa del tall o de la punta (d'un estri o d'una arma).

espagueti /es.paˈɣɛ.ti/ /əs.pəˈɣɛ.ti/ n masc
spageti

espai /asˈpaj/ /esˈpaj/ n masc
antariksa
Extensió aparentment buida entre dos o més cossos; lloc.
Extensió contínua que conté tots els objectes sensibles, també dit cosmos o univers.

espantaocells /esˌpan.ta.oˈseʎs/ /esˌpan.ta.oˈseʎʃ/ /əsˌpan.tə.oˈseʎs/ /əsˌpan.tə.uˈseʎs/ n masc
orang-orangan

espanyar /as.paˈɲa/ /es.paˈɲa/ /es.paˈɲaɾ/ /əs.pəˈɲa/ v
forsa

espanyol /as.paˈɲɔɫ/ /əs.pəˈɲɔɫ/ /əs.pəˈɲɔɫ/ adj masc
Bahasa Spanyol
Relatiu o pertanyent a Espanya.
Relatiu o pertanyent a la llengua castellana.

espanyol /as.paˈɲɔɫ/ /əs.pəˈɲɔɫ/ /əs.pəˈɲɔɫ/ n masc
Bahasa Spanyol
Habitant o nadiu d'Espanya.
(invariable) Llengua originària de Castella usada a Espanya i als antics dominis.

esparver /es.parˈβe/ /es.paɾˈveɾ/ /es.paɾˈβe/ /əs.pərˈbe/ /əs.pəɾˈve/ /əs.pəɾˈveɾ/ n masc
elang-alap
Ocell rapinyaire de dors marró grisós i el pit ratllat que s’alimenta d’ocells petits en boscos (Accipiter nisus).

espasa /asˈpa.za/ /asˈpa.zɛ/ /esˈpa.za/ n fem
pedang
Arma blanca consistent en un tall llarg i recte i una empunyadura.
(jocs, plural) Coll de la baralla de cartes representada per una arma blanca llarga.

espatlla /asˈpaʎ.ʎa/ /asˈpaʎ.ʎɛ/ /esˈpaɫ.ɫa/ /esˈpaʎ.ʎa/ /əsˈpa.ʎə/ /əsˈpaɫ.ɫə/ n fem
bahu

espavilar /as.pa.βiˈɫa/ /es.pa.viˈɫaɾ/ /es.pa.βiˈɫa/ /əs.pə.viˈɫa/ /əs.pə.βiˈɫa/ v
bangun
Posar l'enteniment en actiu, aguditzar l'enginy.

especial /es.pe.siˈaɫ/ /əs.pə.siˈaɫ/ adj
khusus spesial

especialista /es.pe.si.aˈɫis.ta/ /es.pe.si.aˈɫis.te/ /əs.pə.si.əˈɫis.tə/ n neut
dokter spesialis

espectacle /es.pekˈta.kɫe/ /əs.pəkˈta.kɫə/ n masc
pertunjukan

espectador /es.pek.taˈðo/ /es.pek.taˈðoɾ/ n masc
penonton

específic /es.peˈsi.fik/ /əs.pəˈsi.fik/ adj masc
spesifik

espelma /asˈpɛɫ.ma/ /esˈpɛɫ.ma/ /esˈpɛɫ.mɛ/ n fem
lilin

esperanto /əs.peˈɾan.to/ /əs.pəˈɾan.tu/ n masc
bahasa Esperanto
Llengua artificial, amb lèxic i vocabulari de marcat caire romànic i fonètica principalment eslava, creada per Ludwik Lejzer Zamenhof a final segle xix.

esperança /as.peˈɾan.sa/ /as.peˈɾan.sɛ/ /es.peˈɾan.sa/ /əs.peˈɾan.sə/ /əs.pəˈɾan.sə/ n fem
harapan

esperar /as.peˈɾa/ /es.peˈɾa/ /es.peˈɾaɾ/ /əs.peˈɾa/ /əs.pəˈɾa/ v
menunggu
Estar pendent que passi una cosa, sovint coneguda.
harap
Tenir esperança en alguna cosa.

esperit /as.piˈɾit/ /es.peˈɾit/ /əs.pəˈɾit/ /əs.pəˈɾit/ n masc
jiwa
Part no material de la persona, ànima.

esperonar /as.pe.ɾoˈna/ /es.pe.ɾoˈna/ /es.pe.ɾoˈnaɾ/ /əs.pə.ɾoˈna/ /əs.pə.ɾuˈna/ v
memacu
Picar amb els esperons al cavall.
(figuradament) Animar, encoratjar per fer alguna cosa.

esperó /es.peˈɾo/ /əs.pəˈɾo/ n masc
memacu

espeternegar /es.pe.ter.neˈɣa/ /es.pe.teɾ.neˈɣa/ /es.pe.teɾ.neˈɣaɾ/ /əs.pə.tər.nəˈɣa/ v
banting
Moure's les flames violentament, saltant espurnes.
Donar cops de peu a terra, agitar les cames o les potes.

espia /esˈpi.a/ /əsˈpi.ə/ n neut
mata-mata

espiar /as.piˈa/ /es.piˈa/ /es.piˈaɾ/ /əs.piˈa/ v
memata-matai

espiga /asˈpi.ɣa/ /asˈpi.ɣɛ/ /esˈpi.ɣa/ /əsˈpi.ɣə/ n fem
bulir

espignet n masc
bersiul

espina /asˈpi.na/ /asˈpi.nɛ/ /esˈpi.na/ /əsˈpi.nə/ n fem
duri
Extrems punxants presents en les tiges d'algunes plantes, per exemple el roser.
Esquelet dels peixos.

espinac /as.piˈnak/ /es.piˈnak/ /əs.piˈnak/ n masc
bayam

espiral /es.piˈɾaɫ/ /əs.piˈɾaɫ/ n fem
pilin

espiritual /əs.pi.ɾi.tuˈaɫ/ adj
spirituel
Relatiu o pertanyent a l'esperit.

espiritualitat /es.pi.ɾi.tu.a.ɫiˈtat/ /əs.pi.ɾi.tu.ə.ɫiˈtat/ n fem
spirituel

esplendor /es.pɫenˈdo/ /es.pɫenˈdoɾ/ /əs.pɫənˈdo/ n fem
bersinar
Esclat de claror d'una closa que brilla o resplendeix.

esplet /esˈpɫet/ /əsˈpɫət/ /əsˈpɫɛt/ n masc
panen
Acció o efecte d'espletar.
limpah-ruah
Gran quantitat, abundància.

esplugabous /esˌpɫu.ɣaˈbɔws/ /əsˌpɫu.ɣəˈβɔws/ n masc
Kuntul Kerbau

espolsar /as.poɫˈsa/ /es.poɫˈsa/ /es.poɫˈsaɾ/ /əs.poɫˈsa/ /əs.puɫˈsa/ v
mengebut
Treure la pols picant o fregant.
guncang
Sacsejar perquè se’n desprenguin coses lleugeres.
berburu
(pronominal) Treure’s del damunt allò que fa nosa.

espona /asˈpo.nɛ/ /esˈpo.na/ /əsˈpo.nə/ n fem
sebelah
Costat del llit.

esponera /es.poˈne.ɾa/ /əs.poˈne.ɾə/ /əs.puˈne.ɾə/ n fem
sayap

esponja /asˈpɔn.d͡ʒa/ /asˈpɔn.d͡ʒɛ/ /esˈpɔɲ.d͡ʒa/ /esˈpɔɲ.d͡ʒɔ/ /əsˈpoɲ.ʒə/ /əsˈpɔɲ.ʒə/ n fem
spons

esport /esˈpɔɾt/ n masc
olah raga olahraga

esport de pilota n masc
permainan bola

esposa /esˈpɔ.za/ /esˈpɔ.zɔ/ n fem
istri

esposallas n fem
pernikahan

esposayes n fem
pernikahan

esprémer /asˈpɾe.me/ /esˈpɾe.me/ /esˈpɾe.meɾ/ /əsˈpɾe.mə/ v
remas

espurna /asˈpuɾ.na/ /asˈpuɾ.nɛ/ /esˈpuɾ.na/ /əsˈpur.nə/ n fem
letupan
Partícula inflamada que s'escapa d'un foc o de dues pedres copejades entre sí.
lembar
Petita porció d'una cosa.

espurnejar /as.pur.neˈʒa/ /es.pur.neˈʒa/ /es.puɾ.neˈd͡ʒa/ /es.puɾ.neˈd͡ʒaɾ/ /əs.pur.nəˈʒa/ /əs.puɾ.nəˈd͡ʒa/ v
gerimis

espàrrec /asˈpa.rek/ /esˈpa.rek/ /əsˈpa.rek/ /əsˈpa.rək/ n masc
asparagus

espàtula /esˈpa.tu.ɫa/ n fem
sendok

espècia /esˈpɛ.si.a/ /əsˈpɛ.si.ə/ n fem
bumbu

espècie /esˈpɛ.si.e/ /əsˈpɛ.si.ə/ /əsˈpɛ.si/ n fem
spesies

espès /asˈpes/ /esˈpes/ /əsˈpəs/ /əsˈpɛs/ adj masc
kental

espígol /asˈpi.ɣoɫ/ /esˈpi.ɣoɫ/ /əsˈpi.ɣoɫ/ /əsˈpi.ɣuɫ/ n masc
lavender

espín /esˈpin/ /əsˈpin/ n masc
putar

espòiler /esˈpɔj.ɫeɾ/ /əsˈpɔj.ɫər/ n masc
beberan

esquaix /esˈkwajʃ/ n masc
skuas

esquat /esˈkwat/ /əsˈkwat/ n masc
jongkok

esquelet /es.keˈɫet/ /əs.kəˈɫət/ /əs.kəˈɫɛt/ n masc
rangka kerangka
En general, conjunt de les parts dures (ossos i closques) que protegeixen o aguanten el cos d'un animal.

esquema /esˈke.ma/ /əsˈkɛ.mə/ n masc
bagan
Representació gràfica simplificada d'un conjunt funcional complex.

esquena /asˈke.na/ /asˈke.nɛ/ /esˈke.na/ /əsˈkə.nə/ /əsˈkɛ.nə/ n fem
punggung

esquer /esˈke/ /esˈkeɾ/ /esˈkɛɾ/ /əsˈke/ /əsˈkɛr/ n masc
umpan

esquerra /esˈkɛ.ra/ /esˈkɛ.rɛ/ /əsˈkɛ.rə/ n fem
kiri
Costat esquerre.

esquerre /asˈkɛ.re/ /esˈkɛ.re/ /əsˈkɛ.rə/ adj masc
kiri

esquerrà /es.keˈra/ /əs.kəˈra/ adj masc
kidal
Dit d'una persona que se serveix de la mà esquerra o del peu esquerre en allò en què la generalitat de les persones empren la mà dreta o el peu dret, com a resultat d'un predomini cerebral de l'hemisferi dret.

esquetx /esˈket͡ʃ/ /əsˈkɛt͡ʃ/ n masc
sketsa

esquiar /es.kiˈa/ /es.kiˈaɾ/ /əs.kiˈa/ v
kaymak

esquif /esˈkif/ /əsˈkif/ n masc
meluncurkan
Bot de servei que es porta en els vaixells.

esquilar /as.kiˈɫa/ /es.kiˈɫa/ /es.kiˈɫaɾ/ /əs.kiˈɫa/ v
memotong

esquinçar /as.kinˈsa/ /es.kinˈsa/ /es.kinˈsaɾ/ /əs.kinˈsa/ v
bedah

esquirol /as.kiˈɾɔɫ/ /es.kiˈɾɔɫ/ n masc
bajing tupai
Rosegador arbori de cua llarga i peluda (Sciurus vulgaris).

esquist /esˈkist/ /əsˈkist/ n masc
sekis

esquitlla /esˈki.ʎa/ /esˈkiʎ.ʎa/ /əsˈki.ʎə/ /əsˈkiʎ.ʎə/ n fem
cip

esquitllar /es.kiʎˈʎa/ /es.kiˈʎa/ /es.kiˈʎaɾ/ /əs.kiʎˈʎa/ /əs.kiˈʎa/ v
slip
Donar un cop a les ametlles per separar la clofolla del fruit.
Lliscar alguna cosa dels dits quan estava sent col·locada.
Marxar procurant de no ser vist.

esquizofrènia /ez.ki.zoˈfɾɛ.ni.a/ /əz.ki.zuˈfɾɛ.ni.ə/ n fem
skizofrenia

esquí /esˈki/ /əsˈki/ n masc
main ski

essa /ˈe.sa/ /ˈe.sə/ n fem
es

essencial /e.sen.siˈaɫ/ /ə.sən.siˈaɫ/ adj
esensial

essència /eˈsɛn.si.a/ /əˈsɛn.si.ə/ n masc
bensin
Allò que constitueix el fons de l'ésser, el que té de permanent i invariable.
Substància que genera partícules volàtils responsables de l'olor.
"en essència": Expressió per a referir-se al tema central d'un assumpte, la part més important.

est n masc
timur

establar /as.tabˈbɫa/ /es.tabˈbɫa/ /es.taˈbɫaɾ/ /es.taˈβɫa/ /əs.təbˈbɫa/ /əs.təˈβɫa/ v
istal

estable /esˈta.bɫe/ /esˈta.βɫe/ /esˈtab.bɫe/ /əsˈta.βɫə/ /əsˈtab.bɫə/ n masc
kandang
(per extensió) Lloc brut.

estacar /as.taˈka/ /as.taˈkaɾ/ /es.taˈka/ /es.taˈkaɾ/ /əs.təˈka/ v
atase

estació /es.ta.siˈo/ n fem
stasiun
Parada d'un vehicle de transport col·lectiu.
musim
Cadascun dels quatre períodes en què es divideix l'any.

estada /asˈta.ðɛ/ /esˈta.ða/ /əsˈta.ðə/ n fem
beradegan
Activitat educativa en la qual, durant uns dies, es dedica un temps important a fer una activitat concreta sota el guiatge de tècnics especialistes i, generalment, en un lloc fora de la residència habitual.

estadant /as.taˈðan/ /es.taˈðan/ /es.taˈðant/ /əs.təˈðan/ /əs.təˈðant/ n masc
penyewa

estadi /esˈta.ði/ n masc
stadion
Instal·lació de grans dimensions amb grades, apta per a la pràctica de diversos esports.

estadista /es.taˈðis.ta/ /es.taˈðis.te/ /əs.təˈðis.tə/ n neut
ahli statistik

estadística /es.taˈðis.ti.ka/ n fem
statistika

estafa /esˈta.fa/ /əsˈta.fə/ n fem
mengecoh

estafar /as.taˈfa/ /es.taˈfa/ /es.taˈfaɾ/ /əs.təˈfa/ v
menipu
Enganyar a algú per robar-lo o no pagar el que correspon.

estagnació /es.taŋ.na.siˈo/ /es.taɡ.na.siˈo/ /əs.təŋ.nə.siˈo/ n fem
kemandekan

estalquejar /es.taɫ.keˈd͡ʒa/ /es.taɫ.keˈd͡ʒaɾ/ /es.taɫ.keˈʒa/ /əs.təɫ.kəˈd͡ʒa/ /əs.təɫ.kəˈʒa/ v
kuntit, menguntit

estalvi /asˈtaɫ.βi/ /esˈtaɫ.vi/ /esˈtaɫ.βi/ /əsˈtaɫ.vi/ n masc
tabungan

estalviar /as.taɫ.βiˈa/ /as.taɫ.βiˈaɾ/ /es.taɫ.viˈaɾ/ /es.taɫ.βiˈa/ /əs.təɫ.viˈa/ /əs.təɫ.βiˈa/ v
menghemat

estampar /as.tamˈpa/ /as.tamˈpaɾ/ /es.tamˈpa/ /es.tamˈpaɾ/ /əs.təmˈpa/ v
cap
Crear uns dibuixos sobre una superfície (paper, roba) fent pressió sobre un motlle en forma de planxa.
banting
(figurat, amb la preposició a) Llançar violentament sobre alguna cosa.

estand /esˈtan/ /esˈtant/ /əsˈtan/ /əsˈtant/ n masc
diri

estandardització n fem
standardisasi

estany /asˈtaɲ/ /əsˈtaɲ/ n masc
kolam
Massa d'aigua acumulada en una depressió del terreny relativament reduïda.
timah
Element químic metàl·lic, mal·leable i dúctil, amb nombre atòmic 50 i símbol Sn.

estança /esˈtan.sa/ /əsˈtan.sə/ n fem
ruang
Habitació, cambra on s’està habitualment.
bait
Estrofa formada per versos amb rima en consonant de disposició variable i amb estructura que es repeteix.

estar /asˈta/ /asˈtaɾ/ /esˈta/ /esˈtaɾ/ /əsˈta/ v
berada
Ser-hi en un assumpte.

estar com una canya v
kurus

estar en grec v
bahasa dewa

estat /asˈtat/ /esˈtat/ /əsˈtat/ n masc
keadaan
Forma d’organització política caracteritzada per l’existència d’un territori delimitat, una població definida i una autoritat que s’atribueix un poder indiscutible.

estatus /esˈta.tus/ /əsˈta.tus/ n masc
anggaran rumah tangga

estatut /es.taˈtut/ /əs.təˈtut/ n masc
ketetapan hukum

estel /asˈtɛɫ/ /esˈtɛɫ/ n masc
bintang
(astronomia) Astre que emet llum pròpia.

estela /esˈtɛ.la/ /əsˈtɛ.lə/ n fem
prasasti
monument commemoratiu en forma de pilar o làpida amb relleus o inscripcions

estella /asˈte.ʎa/ /asˈte.ʎɛ/ /esˈte.ʎa/ /əsˈte.ʎə/ n fem
serpihan

estendard /es.tenˈdaɾt/ /əs.tənˈdart/ n masc
panji

estendre /asˈten.dɾe/ /esˈten.dɾe/ /əsˈten.dɾə/ v
mengelantang
Estirar una cosa ocupant el màxim d'espai possible.
Col·laborar en la difusió d'una notícia.
cuci mata
Penjar la roba rentada d'un fil perquè s'eixugui amb l'aire natural.
baring
(pilota basca) Llançar la pilota amb força, de manera que recorri tants quadres com sigui possible.

estendre's com una taca d'oli v
sebar luas

estenedor /as.te.neˈðo/ /as.te.neˈðoɾ/ /es.te.neˈðo/ /es.te.neˈðoɾ/ /əs.tə.nəˈðo/ n masc
jemuran

estereotipar /esˌte.ɾe.o.tiˈpa/ /esˌte.ɾe.o.tiˈpaɾ/ /əsˌtɛ.ɾə.o.tiˈpa/ /əsˌtɛ.ɾə.u.tiˈpa/ v
stéréotipê
Carregar (cert grup) d'un estereotip.

esterilització /es.te.ɾi.ɫi.d͡za.siˈo/ /es.te.ɾi.ɫi.za.siˈo/ /əs.tə.ɾi.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
sterilisasi

esterilitzar /es.te.ɾi.ɫiˈd͡za/ /es.te.ɾi.ɫiˈza/ /es.te.ɾi.ɫiˈzaɾ/ v
memandulkan
Fer tornar estèril, incapaç de reproduir-se.
(biologia) Deslliurar de microorganismes un producte, objecte o medi mitjançant el procés d'esterilització.

esternudar /as.tar.nuˈða/ /as.tor.nuˈðaɾ/ /es.ter.nuˈða/ /es.teɾ.nuˈða/ /es.teɾ.nuˈðaɾ/ v
bersin

esternut /es.teɾˈnut/ /əs.tərˈnut/ n masc
bersin

estesa /esˈte.za/ /əsˈtə.zə/ /əsˈtɛ.zə/ n fem
sebar luas

estic /esˈtik/ /əsˈtik/ n masc
ranting
(hoquei) Bastó acabat amb una part inferior corba, que s'utilitza per a conduir o impulsar la bola o el disc.
gagang pistol
(hoquei sobre herba) Falta consistent a aixecar l'estic per sobre l'altura de l'espatlla per jugar la bola.

estil /esˈtiɫ/ n masc
stail

estilar-se /es.tiˈɫaɾ.se/ /əs.ti.ɫərˈsə/ /əs.tiˈɫar.sə/ /əs.tiˈɫaɾ.sə/ v
bawa

estimació /es.ti.ma.siˈo/ /əs.ti.mə.siˈo/ n fem
pengiraan

estimar /as.tiˈma/ /as.tiˈmaɾ/ /es.tiˈma/ /es.tiˈmaɾ/ v
cinta
(especialment) Amar.

estirada /as.tiˈɾa.ðɛ/ /as.tiˈɾa/ /es.tiˈɾa.ða/ /əs.tiˈɾa.ðə/ n fem
menarik
Acció o efecte d’estirar.
meloncat ke dalam air
(esports de pilota) Acció i efecte de llançar-se cap a un costat per jugar la pilota, la bola o el disc o bé, en el cas del porter, per rebutjar-la o retenir-la.

estirar-se v
meloncat ke dalam air

estiu /asˈtiw/ /esˈtiw/ /isˈtiw/ n masc
musim panas musim kemarau

estiuejar /as.ti.weˈt͡ʃaɾ/ /as.ti.weˈʒa/ /es.ti.weˈd͡ʒa/ /es.ti.weˈd͡ʒaɾ/ /es.ti.weˈʒa/ /əs.ti.wəˈd͡ʒa/ /əs.ti.wəˈʒa/ v
musim panas

estoc /esˈtɔk/ /əsˈtɔk/ n masc
bursa
Conjunt de productes emmagatzemats per al subministrament.

estoig /esˈtot͡ʃ/ /əsˈtot͡ʃ/ n masc
kotak pensil

estola /asˈtɔ.ɫa/ /asˈtɔ.ɫɛ/ /esˈtɔ.ɫa/ /esˈtɔ.ɫɔ/ /əsˈtɔ.ɫə/ n fem
stola

estona /asˈto.na/ /asˈto.nɛ/ /esˈto.na/ /əsˈto.nə/ n fem
detik

estora /esˈto.ɾa/ /esˈto.ɾɛ/ /əsˈto.ɾə/ n fem
keset
Catifa feta d'espart o un altre material semblant, generalment emprada per espolsar les sabates abans d'entrar en una casa.
tikar
Peça tova de material espumós, sovint prima i flexible, que es fa servir com a amortiment o per comoditat en diverses activitats esportives per facilitar la pràctica d'exercicis a terra.
(botxes) Peça prima de material sintètic, amb perforacions per a col·locar-hi les botxes, que cobreix part del camp de joc en diferents proves d'embotxada.

estorar /as.toˈɾaɾ/ /es.toˈɾa/ /es.toˈɾaɾ/ /əs.toˈɾa/ /əs.tuˈɾa/ v
karpet

estornell /as.toɾˈneʎ/ /es.toɾˈneʎ/ /əs.toɾˈneʎ/ /əs.turˈneʎ/ n masc
jalak

estotjar /as.tuˈd͡ʒa/ /es.toˈd͡ʒa/ /es.toˈd͡ʒaɾ/ /əs.toˈd͡ʒa/ /əs.tuˈd͡ʒa/ v
jaga

estoïcisme /es.to.iˈsiz.me/ /əs.to.iˈsiz.mə/ /əs.tu.iˈsiz.mə/ n masc
stoikisme

estrafer /as.tɾaˈfe/ /es.tɾaˈfe/ /es.tɾaˈfeɾ/ /əs.tɾəˈfe/ v
menyamar
Canviar alguna cosa perquè no sigui reconeguda o que sembli pertànyer a un altre.

estranger /as.tɾanˈd͡ʒe/ /es.tɾaɲˈd͡ʒe/ /es.tɾaɲˈd͡ʒeɾ/ /əs.tɾəɲˈʒe/ adj masc
luar negeri
Que és d'un altre país.

estrangular /es.tɾaŋ.ɡuˈɫa/ /es.tɾaŋ.ɡuˈɫaɾ/ /əs.tɾəŋ.ɡuˈɫa/ v
mencekik

estrany /asˈtɾaɲ/ /esˈtɾaɲ/ adj masc
aneh
Que no segueix la norma, que no és comú (amb un cert matís despectiu).

estranyament /esˌtɾa.ɲaˈmen/ /esˌtɾa.ɲaˈment/ /əsˌtɾa.ɲəˈmen/ /əsˌtɾa.ɲəˈment/ adv
anehnya

estrat /esˈtɾat/ /əsˈtɾat/ n masc
strata

estratègia /es.tɾaˈtɛ.ʒi.a/ /əs.tɾəˈtɛ.ʒi.ə/ n fem
strategi

estratègic /es.tɾaˈtɛ.d͡ʒik/ /es.tɾaˈtɛ.ʒik/ /əs.tɾəˈtɛ.ʒik/ adj masc
strategis

estrebada /as.tɾeˈβa.ðɛ/ /es.tɾeˈba.ða/ /əs.tɾəˈβa.ðə/ n fem
menarik

estrella /asˈtɾe.ʎa/ /asˈtɾe.ʎɛ/ /esˈtɾe.ʎa/ /əsˈtɾə.ʎə/ /əsˈtɾɛ.ʎə/ n fem
bintang
(astrologia) Planeta que determina el destí d’una persona.
Persona que destaca en un camp concret.

estremir /es.tɾeˈmi/ /es.tɾeˈmiɾ/ /əs.tɾəˈmi/ v
guncang

estrena /esˈtɾe.na/ /əsˈtɾɛ.nə/ n fem
penampilan perdana
Acció i efecte d'estrenar o estrenar-se.
ujung
(sovint en plural) Regal com a gratificació d’un servei ordinari.

estrenar /as.tɾeˈna/ /es.tɾeˈna/ /es.tɾeˈnaɾ/ /əs.tɾəˈna/ v
penampilan perdana
Referit a un espectacle, a una representació teatral, musical, etc. presentar-lo al públic per primer cop.

estressar /es.tɾeˈsa/ /es.tɾeˈsaɾ/ /əs.tɾəˈsa/ v
stres

estret /asˈtɾet/ /esˈtɾet/ /əsˈtɾət/ /əsˈtɾɛt/ adj masc
sempit
Que té poca amplada.

estri n masc
burung

estria /esˈtɾi.a/ n fem
asoy

estrofa /esˈtɾɔ.fa/ /esˈtɾɔ.fɔ/ /əsˈtɾɔ.fə/ n fem
penjahat
Pervers.

estronci /əsˈtɾɔn.si/ n masc
stronsium

estructura /es.tɾukˈtu.ɾa/ /əs.tɾukˈtu.ɾə/ n fem
struktur
Distribució i ordre de les parts d'un edifici, o més genèricament, d'un ens.
Distribució i ordre amb què està composta alguna obra d'enginy, com un poema, una història, etc.

estructural /es.tɾuk.tuˈɾaɫ/ /əs.tɾuk.tuˈɾaɫ/ adj
struktural

estruç /esˈtɾus/ n masc
burung unta

estrènyer /asˈtɾe.ɲe/ /esˈtɾe.ɲe/ /esˈtɾe.ɲeɾ/ /əsˈtɾə.ɲə/ /əsˈtɾɛ.ɲə/ v
sempit
Fer estreta o petita una cosa.

estrès /esˈtɾes/ /əsˈtɾes/ /əsˈtɾəs/ /əsˈtɾɛs/ n masc
stres

estuari /es.tuˈa.ɾi/ /əs.tuˈa.ɾi/ n masc
estuari

estudi /asˈtu.ði/ /esˈtu.ði/ n masc
apresiasi
Acció d'estudiar.
kajian
Habitació dedicada per estudiar.

estudiant /as.tu.ðiˈan/ /es.tu.ðiˈan/ /es.tu.ðiˈant/ /əs.tu.ðiˈan/ /əs.tu.ðiˈant/ n neut
mahasiswa
Persona que estudia en l'ensenyament superior.

estudiantil /es.tu.ði.anˈtiɫ/ /əs.tu.ði.ənˈtiɫ/ adj
mahasiswa

estudiar /as.tu.ðiˈa/ /es.tu.ðiˈa/ /es.tu.ðiˈaɾ/ v
belajar
Reflexionar, aplicar-se per comprendre alguna cosa.

estufa /esˈtu.fa/ /əsˈtu.fə/ n fem
kompor

estult /esˈtuɫt/ /əsˈtuɫt/ adj masc
bebal

esturió /as.tu.ɾiˈo/ /es.tu.ɾiˈo/ /əs.tu.ɾiˈo/ n masc
setur

esturió beluga n masc
ikan beluga

estàndard /esˈtan.daɾt/ /əsˈtan.dərt/ adj
standar
D'acord amb una norma o especificació.

estàndard /esˈtan.daɾt/ /əsˈtan.dərt/ n masc
standar
norma, especificació

estàtic /esˈta.tik/ /əsˈta.tik/ adj masc
statis

estàtica /esˈta.ti.ka/ /əsˈta.ti.kə/ n fem
statika

estàtua /esˈta.tu.a/ n fem
patung

estèril /esˈtɛ.ɾiɫ/ adj
steril
Persona que no pot engendrar.

estètic /esˈtɛ.tik/ /əsˈtɛ.tik/ adj masc
estetik

estímul /esˈti.muɫ/ /əsˈti.muɫ/ n masc
stimulus

estómac /esˈto.mak/ n masc
perut lambung

estúpid /esˈtu.pit/ /əsˈtu.pit/ adj masc
bebal

esvair /az.βaˈi/ /az.βaˈiɾ/ /ez.vaˈiɾ/ /ez.βaˈi/ /əz.bəˈi/ /əz.vəˈi/ v
ketewasan
Desfer l’enemic.
pingsan
(pronominal) Defallir.

esvoranc /az.βoˈɾaŋ/ /ez.voˈɾaŋk/ /ez.βoˈɾaŋ/ /əz.buˈɾaŋ/ /əz.voˈɾaŋk/ /əz.vuˈɾaŋk/ n masc
lobang

esvàstica /ezˈvas.ti.ka/ /ezˈβas.ti.ka/ /əzˈbas.ti.kə/ /əzˈvas.ti.kə/ n fem
swastika

esòfag /eˈzɔ.fak/ n masc
esofagus

et /et/ pronoun
Anda

etapa /eˈta.pa/ /əˈta.pə/ n fem
beradegan

etcètera /etˈsɛ.te.ɾa/ /ətˈsɛ.tə.ɾə/ n masc
dan sebagainya

etern /eˈtɛɾn/ /əˈtɛrn/ adj masc
abadi

etimologia /e.ti.mo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /e.ti.mo.ɫoˈʒi.a/ /ə.ti.mo.ɫoˈʒi.ə/ /ə.ti.mu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
etimologi

etnocentrisme /ˌed.no.senˈtɾiz.me/ /ˌɛd.no.sənˈtɾiz.mə/ /ˌɛd.nu.sənˈtɾiz.mə/ n masc
etnosentrisme

etnologia /ed.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ed.no.ɫoˈʒi.a/ /əd.no.ɫoˈʒi.ə/ /əd.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
etnologi

etzibar /e.d͡ziˈbaɾ/ /e.d͡ziˈβa/ /ə.d͡ziˈβa/ v
kena
Donar un cop sobtadament.

eucariota /ew.ka.ɾiˈɔ.ta/ /əw.kə.ɾiˈɔ.tə/ n fem
eukariota

eucaristia /ew.ka.ɾisˈti.a/ /əw.kə.ɾisˈti.ə/ n fem
ekaristi

eufemisme /ew.feˈmiz.me/ n masc
eufemisme

eufòria /ewˈfɔ.ɾi.a/ /əwˈfɔ.ɾi.ə/ n fem
euforia

euro /ˈew.ɾo/ /ˈɛw.ɾo/ /ˈɛw.ɾu/ n masc
euro

europi /əwˈɾɔ.pi/ n masc
europium

eurovisiu /ew.ɾo.viˈziw/ /ew.ɾo.βiˈziw/ /əw.ɾo.viˈziw/ /əw.ɾu.viˈziw/ /əw.ɾu.βiˈziw/ adj masc
Eurovision

eurozona /ˌɛw.ɾoˈzo.na/ /ˌɛw.ɾoˈzo.nə/ /ˌɛw.ɾuˈzo.nə/ n fem
Zona Euro

eutanàsia /ew.taˈna.zi.a/ /əw.təˈna.zi.ə/ n fem
eutanasia

evangeli /e.vaɲˈd͡ʒɛ.ɫi/ /e.βaɲˈd͡ʒɛ.ɫi/ /ə.vəɲˈʒɛ.ɫi/ /ə.βəɲˈʒɛ.ɫi/ n masc
injil

evaporar /e.va.poˈɾaɾ/ /e.βa.poˈɾa/ /ə.və.poˈɾa/ /ə.və.puˈɾa/ /ə.βə.puˈɾa/ v
menguap

evasió fiscal n fem
pengemplangan pajak

eventualment /e.ven.tuˌaɫˈment/ /e.βen.tuˌaɫˈmen/ /ə.vən.tuˌaɫˈmen/ /ə.vən.tuˌaɫˈment/ /ə.βən.tuˌaɫˈmen/ adv
mungkin saja

evidenciar /e.vi.ðen.siˈaɾ/ /e.βi.ðen.siˈa/ /ə.vi.ðən.siˈa/ /ə.βi.ðən.siˈa/ v
menguji

evident /e.viˈðent/ /e.βiˈðen/ /ə.viˈðen/ /ə.viˈðent/ adj
gamblang

evitar /e.viˈtaɾ/ /e.βiˈta/ /e.βiˈtaɾ/ /ə.viˈta/ /ə.βiˈta/ v
menghindari

evocar /e.voˈkaɾ/ /e.βoˈka/ /ə.voˈka/ /ə.vuˈka/ v
membawa-bawa

evolució /e.vo.ɫu.siˈo/ /e.βo.ɫu.siˈo/ /ə.vo.ɫu.siˈo/ /ə.vu.ɫu.siˈo/ n fem
evolusi

exacerbar /eɡ.za.serˈβa/ /eɡ.za.seɾˈbaɾ/ /eɡ.za.seɾˈβa/ /əɡ.zə.sərˈba/ v
memperuncing

exactament /eɡˌzak.taˈmen/ /eɡˌzak.taˈment/ /əɡˌzak.təˈmen/ /əɡˌzak.təˈment/ adv
tepat

exacte /eɡˈzak.te/ /əɡˈzak.tə/ adj masc
akurat
Precís, ajustat a un patró.
cert

exaltar /eɡ.zaɫˈta/ /eɡ.zaɫˈtaɾ/ /əɡ.zəɫˈta/ v
acung
Elevar a alguna persona o cosa a major auge o dignitat.

examen final n masc
ujian akhir

examinar /eɡ.za.miˈna/ /eɡ.za.miˈnaɾ/ /əɡ.zə.miˈna/ v
bahas

exasperació /eɡ.zas.pe.ɾa.siˈo/ /əɡ.zəs.pə.ɾə.siˈo/ n fem
kegeraman

excedir /ek.seˈði/ /ek.seˈðiɾ/ /ək.səˈði/ v
melampaui
Ésser superior en magnitud a una altra de la mateixa naturalesa.

excedència /ek.seˈðɛn.si.a/ /ək.səˈðɛn.si.ə/ n fem
Berangkat

excel·lent /ek.seɫˈɫen/ /ek.seɫˈɫent/ /ek.seˈɫen/ /ək.səɫˈɫen/ /ək.səɫˈɫent/ /ək.səˈɫen/ adj
unggul
De gran valor.

excel·lència /ek.seɫˈɫɛn.si.a/ /ek.seˈɫɛn.si.a/ /ək.səɫˈɫɛn.si.ə/ /ək.səˈɫɛn.si.ə/ n masc
keunggulan

exclusiu /eks.kɫuˈziw/ /əks.kɫuˈziw/ adj masc
eksklusif

excrement /eks.kɾeˈmen/ /eks.kɾeˈment/ /əks.kɾəˈmen/ /əks.kɾəˈment/ n masc
tahi

excusa /eksˈku.za/ /əksˈku.zə/ n fem
ampun

execució /eɡ.ze.ku.siˈo/ /əɡ.zə.ku.siˈo/ n fem
persembahan

executar /eɡ.ze.kuˈta/ /eɡ.ze.kuˈtaɾ/ /əɡ.zə.kuˈta/ v
melaksanakan
Portar a terme un treball fins al final.
Tocar amb un instrument una obra musical.
eksekusi
Aplicar la pena de mort a un condemnat per la justícia.

exemplar /eɡ.zemˈpɫaɾ/ /əɡ.zəmˈpɫa/ /əɡ.zəmˈpɫar/ adj
patut dicontoh
Que pot servir d'exemple.

exemple /ejˈʃem.pɫe/ /eɡˈzem.pɫe/ /əˈʒem.pɫə/ n masc
misal contoh

exercici /eɡ.zeɾˈsi.si/ /əɡ.zərˈsi.si/ n masc
latihan

exercici estructural n masc
berlatih

exercitar /eɡ.zer.siˈta/ /eɡ.zeɾ.siˈta/ /eɡ.zeɾ.siˈtaɾ/ /əɡ.zər.siˈta/ v
latihan

exhibir /eɡ.ziˈbiɾ/ /eɡ.ziˈβi/ /əɡ.ziˈβi/ v
pameran

exigir /eɡ.ziˈd͡ʒi/ /eɡ.ziˈd͡ʒiɾ/ /eɡ.ziˈʒi/ /əɡ.ziˈʒi/ v
permintaan

exili /eɡˈzi.ɫi/ /əɡˈzi.ɫi/ n masc
eksil

exiliar /eɡ.zi.ɫiˈa/ /eɡ.zi.ɫiˈaɾ/ /əɡ.zi.ɫiˈa/ v
eksil
Condemnar algú a l'exili.

exiliat /eɡ.zi.ɫiˈat/ /əɡ.zi.ɫiˈat/ adj masc
orang buangan

existir /eɡ.zisˈti/ /eɡ.zisˈtiɾ/ /əɡ.zisˈti/ v
ada
Formar part de la realitat, especialment en contrast amb el qual és imaginari.

existència /eɡ.zisˈtɛn.si.a/ /əɡ.zisˈtɛn.si.ə/ n fem
eksistensi

exormador n masc
dukun

exosquelet /eɡ.zos.keˈɫet/ /əɡ.zos.kəˈɫət/ /əɡ.zus.kəˈɫɛt/ n masc
eksoskeleton

expectació /eks.pek.ta.siˈo/ /əks.pək.tə.siˈo/ n fem
harapan

expectativa /eks.pek.taˈti.va/ /eks.pek.taˈti.βa/ /əks.pək.təˈti.və/ /əks.pək.təˈti.βə/ n fem
harapan

expedició /eks.pe.ði.siˈo/ /əks.pə.ði.siˈo/ n fem
ekspedisi

expedient /eks.pe.ðiˈen/ /eks.pe.ðiˈent/ /əks.pə.ðiˈen/ /əks.pə.ðiˈent/ n masc
berkas

expel·lir /eks.peɫˈɫi/ /eks.peɫˈɫiɾ/ /eks.peˈɫi/ /əks.pəɫˈɫi/ /əks.pəˈɫi/ v
mendeportasi

experiment /eks.pe.ɾiˈmen/ /eks.pe.ɾiˈment/ /əks.pə.ɾiˈmen/ /əks.pə.ɾiˈment/ n masc
penelitian
Prova realitzada en condicions específiques i pensada per a treure conclusions del resultat.

experimentar /eks.pe.ɾi.menˈta/ /eks.pe.ɾi.menˈtaɾ/ /əks.pə.ɾi.mənˈta/ v
coba
Tenir experiències.
Fer experiments.

experiència /eks.pe.ɾiˈɛn.si.a/ /əks.pə.ɾiˈɛn.si.ə/ n fem
pengalaman

expert /eksˈpɛɾt/ /əksˈpɛrt/ adj masc
ahli

explanar /eks.pɫaˈna/ /eks.pɫaˈnaɾ/ /əks.pɫəˈna/ v
menerangkan

explicació /eks.pɫi.ka.siˈo/ /əks.pɫi.kə.siˈo/ n fem
penjelasan

explicar /eks.pɫiˈka/ /eks.pɫiˈkaɾ/ /es.pɫiˈka/ /es.pɫiˈkaɾ/ /əs.pɫiˈka/ v
menjelaskan
Donar una lliçó, fer entendre continguts nous.

explorar /eks.pɫoˈɾa/ /eks.pɫoˈɾaɾ/ /əks.pɫoˈɾa/ /əks.pɫuˈɾa/ v
menjelajah

explosiu /eks.pɫoˈziw/ /əks.pɫoˈziw/ /əks.pɫuˈziw/ adj masc
bahan peledak
Relatiu a l’explosió.

explosiu /eks.pɫoˈziw/ /əks.pɫoˈziw/ /əks.pɫuˈziw/ n masc
bahan peledak
Substància o artefacte capaç d’explotar.

explosió /eks.pɫo.ziˈo/ /əks.pɫo.ziˈo/ /əks.pɫu.ziˈo/ n fem
ledakan eksplosi

explotar /eks.pɫoˈta/ /eks.pɫoˈtaɾ/ /əks.pɫoˈta/ /əks.pɫuˈta/ v
meledak
Esclatar.

exponent /eks.poˈnen/ /eks.poˈnent/ /əks.poˈnent/ /əks.puˈnen/ n masc
eksponen

exportar /eks.porˈta/ /eks.poɾˈta/ /eks.poɾˈtaɾ/ /əks.poɾˈta/ /əks.purˈta/ v
mengekspor

exposar /eks.poˈza/ /eks.poˈzaɾ/ /əks.poˈza/ /əks.puˈza/ v
papar

exposició /eks.po.zi.siˈo/ /əks.po.zi.siˈo/ /əks.pu.zi.siˈo/ n fem
pameran
Exhibició d'obres d'art, generalment pintures o escultures.

expressió /eks.pɾe.siˈo/ /əks.pɾə.siˈo/ n fem
ungkapan
Manifestació del pensament, dels sentiments, dels desitjos, etc., per mitjà de qualsevol forma de representació.
Forma d'unitat lingüística que està fossilitzada i es transmet de manera tradicional, oral o escrita.

exprés /eksˈpɾes/ /əksˈpɾes/ adj
istimewa
Expressat o manifestat amb claredat, deixant-ne constància per escrit.
(també substantivat) Dit dels trens o autocars que són ràpids en fer un recorregut perquè fan poques aturades.
(també substantivat) Tipus de cafè elaborat amb poca aigua deixada caure a molta pressió i temperatura sobre el gra mòlt.

expulsar /eks.puɫˈsa/ /eks.puɫˈsaɾ/ /əks.puɫˈsa/ v
mendeportasi
Treure algú d’un lloc considerant que no hi pot estar.

expulsió /eks.puɫ.siˈo/ /əks.puɫ.siˈo/ n fem
penggusuran

expulsió temporal n fem
pemberhentian sementara

extens /eksˈtens/ adj masc
lebar

extensió /eks.ten.siˈo/ /əks.tən.siˈo/ n fem
pengaya
(beisbol) Moviment del llançador per a preparar un llançament consistent a aixecar els braços a l'altura del cap i abaixar-los fins a situar-los aproximadament davant de les espatlles.

exterminar /eks.ter.miˈna/ /eks.teɾ.miˈna/ /eks.teɾ.miˈnaɾ/ /əks.tər.miˈna/ v
berantas

extinció /eks.tin.siˈo/ /əks.tin.siˈo/ n fem
kepunahan

extingir /eks.tiɲˈd͡ʒi/ /eks.tiɲˈd͡ʒiɾ/ /əks.tiɲˈʒi/ v
memadamkan

extra /ˈeks.tɾa/ /ˈɛks.tɾə/ n masc
ekstra
Cosa extraordinària, addicional a allò esperat.

extra /ˈeks.tɾa/ /ˈɛks.tɾə/ n neut
ekstra
Actor que treballa sense que hagi de dir un text.

extraordinari /eks.tɾa.oɾ.ðiˈna.ɾi/ /əks.tɾə.oɾ.ðiˈna.ɾi/ /əks.tɾə.ur.diˈna.ɾi/ /əks.tɾə.ur.ðiˈna.ɾi/ adj masc
luar biasa

extravagant /eks.tɾa.vaˈɣant/ /eks.tɾa.βaˈɣan/ /əks.tɾə.vəˈɣan/ /əks.tɾə.vəˈɣant/ /əks.tɾə.βəˈɣan/ adj
mewah

extravertit /ˌeks.tɾa.veɾˈtit/ /ˌeks.tɾa.βerˈtit/ /ˌeks.tɾa.βeɾˈtit/ /ˌɛks.tɾə.vəɾˈtit/ /ˌɛks.tɾə.βərˈtit/ adj masc
ekstrover

extrem /eksˈtɾem/ /əksˈtɾem/ adj
ekstrem
Que està a un grau molt alt.

extrem /eksˈtɾem/ /əksˈtɾem/ n masc
ekstrem
Part d'un objecte situada més lluny respecte del qui parla.

extremadament /eks.tɾeˌma.ðaˈmen/ /eks.tɾeˌma.ðaˈment/ /əks.tɾəˌma.ðəˈmen/ /əks.tɾəˌma.ðəˈment/ adv
amat

extremament /eksˌtɾe.maˈmen/ /eksˌtɾe.maˈment/ /əksˌtɾe.məˈmen/ /əksˌtɾe.məˈment/ adv
amat

extreure /eksˈtɾew.ɾe/ /əksˈtɾɛw.ɾə/ v
ekstrak

exèrcit /agˈzɛr.sit/ /ejˈʃɛɾ.sit/ /eɡˈzɛɾ.sit/ /əˈd͡zɛɾ.sit/ n masc
angkatan darat
Conjunt organitzat de soldats.

exòtic /eɡˈzɔ.tik/ /əɡˈzɔ.tik/ adj masc
eksotis

eó /eˈo/ /əˈo/ n masc
eon

fabricar /fa.bɾiˈkaɾ/ /fa.βɾiˈka/ /fə.βɾiˈka/ v
manufaktur

facció /fak.siˈo/ /fək.siˈo/ n fem
faksi

facilitar /fa.si.ɫiˈta/ /fa.si.ɫiˈtaɾ/ /fə.si.ɫiˈta/ v
emisi
Donar a algú allò que necessita, proporcionar.

facilitat /fa.si.ɫiˈtat/ /fə.si.ɫiˈtat/ n fem
kemudahan

facinerós /fa.si.neˈɾos/ adj masc
bajingan

factor /fakˈto/ /fakˈtoɾ/ /fəkˈto/ n masc
faktor
Element que influeix en un resultat final.

facturar /fak.tuˈɾa/ /fak.tuˈɾaɾ/ /fək.tuˈɾa/ v
faktur
Fer constar en una factura el producte venut a un preu determinat.
daftar
Enregistrar en un centre de transports l’equipatge o mercaderies a trametre a una destinació.

facultat /fa.kuɫˈtat/ /fə.kuɫˈtat/ n fem
fakultas
Secció d'una universitat, a la qual correspon una o diverses àrees de coneixement contigües, on s'imparteixen els ensenyaments d'una carrera determinada o de diverses carreres afins.

fada /ˈfa.ða/ n fem
peri

fade n masc
iris

fadrí /faˈðɾi/ /fəˈðɾi/ n masc
pemuda
Persona jove sense casar, en estat de casar-se.

fagot /faˈɣɔt/ /fəˈɣɔt/ n masc
fagot

fai /ˈfaj/ n masc
sesaran

faisà /fajˈza/ n masc
kuau

faixa /ˈfa.ʃa/ /ˈfa.ʃə/ /ˈfaj.ʃa/ n fem
ikat pinggang
(pilota) Peça de l'equip d'un jugador consistent en una tira de roba, de color blau o vermell que cenyeix el tronc per la cintura, utilitzada per a identificar un jugador o un equip enfront de l'adversari.

faiçó /fajˈso/ /fəjˈso/ n fem
bentuk

falca /ˈfaɫ.ka/ n fem
ganjal

falcó /faɫˈko/ n masc
alap-alap

falda /ˈfaɫ.da/ /ˈfaɫ.də/ n fem
rok
Part del vestit que penja de cintura avall.
mata sipit
Vessant inferior d'una muntanya.

faldilla /faɫˈdi.ʎa/ n fem
rok
(sovint en plural) Peça de roba que cobreix el cos de la cintura en avall i que no té cap divisió que separi les cames.
(bàdminton) Element allargat de material sintètic d'un volant artificial.

falguera /faɫˈɣe.ɾa/ n fem
paku

falla /ˈfa.jə/ /ˈfa.ʎa/ /ˈfa.ʎə/ n fem
kapak
Manat de branques, o altres matèries combustibles, que s’encenen per calar foc o com a petita torxa.
kekeliruan
Falta d’una cosa necessària.
patahan
(geologia) Fractura de l’escorça terrestre amb un desplaçament relatiu de roca.

fallada /faˈʎa.ða/ /fəˈʎa.ðə/ n masc
kesalahan
(bowling) Quadre al final del qual un jugador no ha aconseguit tombar totes les bitlles, tot i no haver-hi unes banyes.

fallar /faˈʎa/ /faˈʎaɾ/ /fəˈʎa/ v
gagal

fals /ˈfaɫs/ adj masc
salah
Que no s'ajusta a la veritat.

fals tall sil·làbic n masc
keliru susun

falsificació /faɫ.si.fi.ka.siˈo/ /fəɫ.si.fi.kə.siˈo/ n fem
palsu

falta /ˈfaɫ.ta/ /ˈfaɫ.tə/ Interjection
kekeliruan

falta /ˈfaɫ.ta/ /ˈfaɫ.tə/ n fem
kekeliruan
Actuació contrària a un deure, considerat legalment una ofensa menor.
(bowling) Contravenció del reglament consistent a tocar una part de la pista de bowling durant el llançament o després, a continuació d'haver tocat o traspassat la línia de falta.
patahan
(pilota basca) Servei antireglamentari executat de manera que la pilota, després de tocar el frontis, bota davant la línia de falta.

falta de llançador n fem
balak

faltar /faɫˈta/ /faɫˈtaɾ/ /fəɫˈta/ v
gagal

faltat /faɫˈtat/ /fəɫˈtat/ adj masc
bego

fal·laç /faɫˈɫas/ /faˈɫas/ /fəɫˈɫas/ /fəˈɫas/ adj
bohong

fal·lus /ˈfa.ɫus/ /ˈfaɫ.ɫus/ n masc
lingga

fal·làcia /faɫˈɫa.si.a/ /faˈɫa.si.a/ /fəɫˈɫa.si.ə/ /fəˈɫa.si.ə/ n fem
kesesatan

falç /ˈfaɫs/ n fem
arit sabit

fam n fem
lapar

familiar /fa.mi.ɫiˈaɾ/ /fə.mi.ɫiˈa/ /fə.mi.ɫiˈar/ adj
kerabat
Relatiu a la família.
akrab
Conegut, proper.

familiar /fa.mi.ɫiˈaɾ/ /fə.mi.ɫiˈa/ /fə.mi.ɫiˈar/ n neut
bertalian
Parent, membre de la mateixa família.

família /faˈmi.ɫi.a/ /fəˈmi.ɫi/ n fem
keluarga famili

famós /faˈmos/ /fəˈmos/ adj masc
terkenal

fan /ˈfan/ n masc
penggemar

fanal /faˈnaɫ/ /fəˈnaɫ/ n masc
lampu jalan
Font lluminosa col·locada en una caixa destinada a la il·luminació de la via pública.

fang /ˈfaŋ/ /ˈfaŋk/ /ˈfaŋk/ n masc
lumpur
Barreja d'aigua i terra.

fantasia /fan.taˈzi.a/ /fən.təˈzi.ə/ n fem
fantasi

fantasma /fanˈtaz.ma/ /fənˈtaz.mə/ n masc
hantu

fantoma /fanˈto.ma/ /fənˈto.mə/ n masc
hantu

fantàstic /fanˈtas.tik/ /fənˈtas.tik/ adj
fantastis
Relatiu a la fantasia.

far n masc
mercusuar menara api
Edificació en forma de torre amb un aparell lluminós a la part més alta que emet senyals de llum com a referència per a navegants.

faraó /fa.ɾaˈo/ /fə.ɾəˈo/ n masc
firaun
Màxim jerarca de la monarquia egípcia de l'antiguitat.

farcellet xinès n masc
pangsit

farcir /farˈsi/ /faɾˈsi/ /faɾˈsiɾ/ v
urukan

fardell /faɾˈðeʎ/ /fərˈdeʎ/ n masc
bal

farigola /fa.ɾiˈɣɔ.ɫa/ /fa.ɾiˈɣɔ.ɫɔ/ /fɾiˈɣɔ.ɫa/ /fɾiˈɣɔ.ɫə/ n fem
thyme

farina /faˈɾi.na/ n fem
tepung

farinetes /fa.ɾiˈne.tes/ /fə.ɾiˈnə.təs/ /fə.ɾiˈnɛ.təs/ n fem
bubur
Menjar fet amb farina de llegums, barrejada amb aigua bullint, sal i oli.

faringalització /fa.ɾiŋ.ɡa.ɫi.d͡za.siˈo/ /fa.ɾiŋ.ɡa.ɫi.za.siˈo/ /fə.ɾiŋ.ɡə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
faringalisasi

faringe /faˈɾiɲ.d͡ʒe/ /fəˈɾiɲ.ʒə/ n fem
faring

farmacèutic /faɾ.maˈsɛw.tik/ n masc
apoteker
Persona amb estudis de farmàcia.

farmàcia /faɾˈma.si.a/ /fəɾˈma.si/ n fem
farmasi apotik

fart /ˈfart/ adj masc
lelah
Fastiguejat d’una cosa per l’excés.

fase /ˈfa.ze/ n fem
fase

fastigós /fas.tiˈɣos/ /fəs.tiˈɣos/ adj masc
menjijikkan
Que causa fàstic.
Que percep fàstic.

fat /ˈfat/ n masc
nasib

fatal /faˈtaɫ/ /fəˈtaɫ/ adj
fatal
Que esdevindrà sense poder-ho evitar.

fatiga /faˈti.ɣa/ /fəˈti.ɣə/ n fem
kelelahan

fatxa /ˈfa.t͡ʃa/ /ˈfa.t͡ʃə/ n fem
eksponen
(col·loquial) Aspecte extern d’una persona tal com és percebut pels altres.

faula /ˈfaw.ɫa/ /ˈfaw.ɫə/ n fem
fabel

fauna /ˈfaw.na/ n fem
satwa

faust /ˈfawst/ adj masc
felica

faustament /ˌfaws.taˈmen/ /ˌfaws.taˈment/ /ˌfaws.təˈmen/ /ˌfaws.təˈment/ adv
untungnya

fava /ˈfa.va/ /ˈfa.və/ /ˈfa.βa/ /ˈfa.βə/ n fem
palkon
(vulgarisme) Gland del penis.

favor /faˈβor/ /faˈβoɾ/ /fəˈvo/ /fəˈβor/ n masc
layanan

fax /ˈfaks/ n masc
faks
Màquina per l'emissió de documents en paper mitjançant el sistema anterior.
Qualsevol document quan s'ha enviat o rebut mitjançant el sistema anterior.

faç /ˈfas/ n fem
bacot

fe /ˈfe/ /ˈfə/ /ˈfɛ/ n fem
iman

feble /ˈfe.bɫe/ /ˈfe.βɫe/ /ˈfe.βɫə/ /ˈfeb.bɫe/ /ˈfeb.bɫə/ adj
lemah
Sense prou força física.

feblesa /febˈbɫe.za/ /feˈbɫe.za/ /feˈβɫe.za/ /fəbˈbɫə.zə/ /fəbˈbɫɛ.zə/ /fəˈβɫɛ.zə/ n fem
kelemahan

febre /ˈfe.bɾe/ n fem
demam

febrer /faˈbɾe/ /feˈβɾe/ /fəˈbɾe/ /fəˈβɾe/ n masc
Februari februari
Segon mes de l'any.

fecundació /fe.kun.da.siˈo/ /fə.kun.də.siˈo/ n fem
pembuahan

federació /fe.ðe.ɾa.siˈo/ /fə.ðə.ɾə.siˈo/ n fem
federasi

feina /ˈfej.na/ /ˈfəj.nə/ /ˈfɛj.nə/ n fem
lapangan kerja
Activitat laboral que una persona realitza de manera quotidiana i generalment remunerada.
kerjaan
Lloc de treball ofert per una empresa.

feix /ˈfej/ /ˈfejʃ/ /ˈfeʃ/ /ˈfeʃ/ n masc
bundel
Quantitat de paper equivalent a dues raimes, mil fulls.

feixa /ˈfe.ʃa/ /ˈfe.ʃə/ /ˈfej.ʃa/ n fem
sengked

feixar /fejˈʃa/ /fejˈʃaɾ/ /feˈʃa/ /fəˈʃa/ v
sengked
Fer feixes a la terra per a poder conrear-la.

feixisme /fejˈʃiz.me/ /feˈʃiz.me/ /fəˈʃiz.mə/ n masc
fasisme

feixista /fejˈʃis.ta/ /fejˈʃis.te/ /feˈʃis.ta/ /feˈʃis.te/ /fəˈʃis.tə/ adj
fasis
Relatiu al feixisme.

feixista /fejˈʃis.ta/ /fejˈʃis.te/ /feˈʃis.ta/ /feˈʃis.te/ /fəˈʃis.tə/ n neut
fasis
Partidari del feixisme.

feldspat /feɫsˈpat/ /fəɫsˈpat/ n masc
felspar

felicitació /fe.ɫi.si.ta.siˈo/ /fə.ɫi.si.tə.siˈo/ n fem
selamat

felicitat /fe.ɫi.siˈtat/ n fem
kebahagiaan
Sentiment positiu de plenitud, satisfacció i alegria.

feliç /feˈɫis/ adj
senang
Que sent felicitat.

feltre /ˈfeɫ.tɾe/ /ˈfeɫ.tɾə/ n masc
spidol
Drap gruixut de superfície peluda compost de fibres adherides per pressió i humitat.
hamparan
(billar) Teixit suau, generalment de color verd, que recobreix uniformement tota la superfície d'una taula de billar i també les bandes.

fem /ˈfem/ /ˈfəm/ /ˈfɛm/ n masc
pupuk
Adob format per excrements d’animal fermentats amb el jaç de l’explotació agrícola.

femar /feˈma/ /feˈmaɾ/ /fəˈma/ v
menghisap

femella /feˈme.ʎa/ /fəˈme.ʎə/ n fem
betina perempuan
Individu animal o vegetal de sexe femení, o amb aparell reproductor femení, o que pertany al gènere sexual femení; és el gènere o sexe contraposat amb el del mascle.

femení /fe.meˈni/ /fə.məˈni/ adj masc
betina

feminicidi /fe.mi.niˈsi.ði/ /fə.mi.niˈsi.ði/ n masc
feminisida

feminisme /fe.miˈniz.me/ /fə.miˈniz.mə/ n masc
feminisme

fenc /ˈfeŋ/ /ˈfeŋk/ /ˈfəŋk/ /ˈfɛŋ/ /ˈfɛŋk/ n masc
kering
Planta herbàcia dels trèvols, de tija dreta i flors vermelles (Trifolium incarnatum).
Farratge assecat per fenificació.

fendre /ˈfen.dɾe/ /ˈfən.dɾə/ /ˈfɛn.dɾə/ v
membelah

fenomen /feˈnɔ.men/ /fəˈnɔ.mən/ n masc
fenomena

fenomenologia n fem
fenomenologi

fer /ˈfe/ /ˈfer/ /ˈfeɾ/ v
buat
Portar a terme una acció.
ambil
(comodí) Amb un pronom, expressar un altre verb implícit o que hom no el vol repetir.

fer el pes v
meyakinkan

fer la pilota v
penjilat

fer la traveta v
perjalanan

fer malbé v
kotor

fer pressió v
pers

fer rodolar v
edar

fer un xat v
kongko

fer un xip v
cip

fer via v
jalan
Caminar per un lloc, anar a un lloc determinat.

fera /ˈfe.ɾa/ /ˈfe.ɾə/ n fem
buas

ferida /feˈɾi.ða/ n fem
luka
Lesió causada per un cop o tall; acte o efecte de ferir.

ferir /feˈɾi/ /feˈɾiɾ/ /fəˈɾi/ v
melukai
Provocar una ferida, fer mal a una persona o ésser viu.

ferm /ˈfeɾm/ /ˈfəɾm/ /ˈfɛrm/ adj masc
teguh
Que està ben subjectat i és difícil de fer trontollar.

fermentació /feɾ.men.ta.siˈo/ /fər.mən.tə.siˈo/ n fem
fermentasi peragian

fermió n masc
fermion

feroès /fe.ɾoˈes/ /fə.ɾoˈəs/ /fə.ɾuˈɛs/ adj masc
Faro
Relatiu a les illes Fèroe o als seus habitants.

feroès /fe.ɾoˈes/ /fə.ɾoˈəs/ /fə.ɾuˈɛs/ n masc
Faro
Habitant de les illes Fèroe.
(només singular) Llengua germànica parlada a les illes Fèroe.

ferrar /feˈra/ /feˈraɾ/ /fəˈra/ v
sepatu
Posar ferradures a un animal de peu rodó.

ferreny /feˈreɲ/ /fəˈrəɲ/ /fəˈrɛɲ/ adj masc
kuat

ferrer /feˈre/ /feˈreɾ/ n masc
pandai besi
Persona que treballa el ferro.

ferreteria /fe.re.teˈɾi.a/ /fə.rə.təˈɾi.ə/ n fem
perlengkapan

ferri /ˈfɛ.ri/ adj masc
besi

ferri /ˈfɛ.ri/ n masc
feri

ferro /ˈfɛ.ro/ /ˈfɛ.ru/ n masc
besi

fes /ˈfes/ /ˈfəs/ /ˈfɛs/ n masc
fez
Casquet troncocònic de feltre o de roba, de color vermell amb una borla fosca, usat tradicionalment en pobles àrabs i otomans.

festa /ˈfes.ta/ /ˈfes.tə/ n fem
pesta
Dia dedicat a la commemoració d'un esdeveniment, generalment comporta el lliurament laboral.

festejar /fes.teˈd͡ʒa/ /fes.teˈd͡ʒaɾ/ /fes.teˈʒa/ /fəs.təˈd͡ʒa/ /fəs.təˈʒa/ v
merayakan
Obsequiar amb festes a algú.
yurisdiksi
Afalagar algú per conquistar-lo.

festival /fes.tiˈvaɫ/ /fes.tiˈβaɫ/ /fəs.tiˈvaɫ/ /fəs.tiˈβaɫ/ n masc
festival

festivitat /fes.ti.viˈtat/ /fes.ti.βiˈtat/ /fəs.ti.viˈtat/ /fəs.ti.βiˈtat/ n fem
pesta
Festa solemne, especialment religiosa.

festuc /fesˈtuk/ /fəsˈtuk/ n masc
kacang pistasi

fet /ˈfet/ n masc
fakta
Quelcom que succeeix, que ocorre, que hom ha dut a terme.

fet i amagar n masc
bersurukan

fetge /ˈfe.d͡ʒe/ /ˈfe.t͡ʃe/ n masc
hati lever
Òrgan i glàndula del cos humà i d'altres animals, encarregat de funcions digestives (segrega bilis), participa en el metabolisme, sintetitza la proteïna del plasma, emmagatzema vitamines, etc.

fetilla /feˈti.ʎa/ /fəˈti.ʎə/ n fem
eja

fetiller /fe.tiˈʎe/ /fe.tiˈʎeɾ/ /fə.tiˈʎe/ n masc
ahli sihir

fetitxe /feˈti.t͡ʃe/ /fəˈti.t͡ʃə/ n masc
amulet

feudal /fewˈðaɫ/ /fəwˈðaɫ/ adj
feodal

fi n masc
tujuan
Objectiu, finalitat o motivació.

fiabilitat /fi.a.bi.ɫiˈtat/ /fi.ə.βi.ɫiˈtat/ n fem
keandalan

fiable /fiˈa.bɫe/ /fiˈa.βɫe/ /fiˈa.βɫə/ /fiˈab.bɫe/ /fiˈab.bɫə/ adj
reliabel
Dit d'algú o d'allò que és digne de confiança.

fiblada /fibˈbɫa.ða/ /fibˈbɫa.ðə/ /fiˈbɫa.ða/ /fiˈβɫa.ða/ /fiˈβɫa.ðə/ n fem
antup

fibló /fibˈbɫo/ /fiˈbɫo/ /fiˈβɫo/ n masc
antup

fibra /ˈfi.bɾa/ /ˈfi.βɾə/ n fem
serat

ficar /fiˈka/ /fiˈkaɾ/ v
letak

ficció n fem
fiksi

fidel /fiˈðɛɫ/ adj
setia
que té fidelitat, que manté les conviccions, promeses o lligams amb una altra persona o causa

fidelitat /fi.ðe.ɫiˈtat/ /fi.ðə.ɫiˈtat/ n fem
kejituan

fideu /fiˈðɛw/ n masc
mi

figa /ˈfi.ɣə/ n fem
tin
Fruit de la figuera (gènere Ficus).

figuera de les pagodes n fem
ara suci

figura /fiˈɣu.ɾa/ /fiˈɣu.ɾə/ n masc
eksponen

fil n masc
benang
Element prim i flexible de gran llargada, en especial el que s'utilitza en el tèxtil.

filaberquí /fi.ɫa.beɾˈki/ /fi.ɫə.βərˈki/ n masc
dwigol

filar /fiˈɫa/ /fiˈɫaɾ/ v
putar

filera /fiˈɫe.ɾa/ /fiˈɫe.ɾə/ n fem
baris

filferro /fiɫˈfɛ.ro/ /fiɫˈfɛ.ru/ n masc
kawat
Fil metàl·lic, especialment d’acer dolç, flexible i tenaç.

filigrana /fi.ɫiˈɣɾa.na/ /fi.ɫiˈɣɾa.nə/ n fem
filigran
Decoració artística feta amb fils de metall preciós entrellaçats.
Obra delicada i exquisida.
tanda air
Senyal fet el paper en forma d'empremta transparent que és visible a contrallum.
Dades inserides en un fitxer digital, normalment imatges, per a la subsegüent comprovació dels crèdits.

filigranar /fi.ɫi.gɾaˈna/ /fi.ɫi.gɾaˈnaɾ/ /fi.ɫi.gɾəˈna/ v
filigran

fill /ˈfij/ /ˈfiʎ/ n masc
anak laki-laki putra

filla /ˈfi.jə/ /ˈfi.ʎa/ /ˈfi.ʎə/ n fem
anak perempuan putri

filologia /fi.ɫo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /fi.ɫo.ɫoˈʒi.a/ /fi.ɫo.ɫoˈʒi.ə/ /fi.ɫu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
filologi
Estudi d'una llengua o d'un conjunt d'aquestes i de la seva literatura basant-se en els seus texts.

filosofia /fi.ɫo.zoˈfi.a/ /fi.ɫo.zoˈfi.ə/ /fi.ɫu.zuˈfi.ə/ n fem
filsafat falsafah

filosòfic /fi.ɫoˈzɔ.fik/ /fi.ɫuˈzɔ.fik/ adj masc
berfilsafat

filtració /fiɫ.tɾa.siˈo/ /fiɫ.tɾə.siˈo/ n fem
beberan

filtrar /fiɫˈtɾa/ /fiɫˈtɾaɾ/ v
menyaring
Fer passar una cosa a través d'un filtre per separar els components.
Passar un líquid o un gas a través d'una superfície sòlida.
Deixar passar una informació que havia de ser secreta.

filòsof /fiˈlɔ.zof/ /fiˈɫɔ.zuf/ n masc
filsuf

final /fiˈnaɫ/ n masc
akhir
fi, última part d'alguna cosa

finalment /fiˌnaɫˈmen/ /fiˌnaɫˈment/ adv
akhirnya

finançar /fi.nanˈsa/ /fi.nanˈsaɾ/ /fi.nənˈsa/ v
keuangan

finca /ˈfiŋ.ka/ /ˈfiŋ.kə/ n fem
khasiat

finestra /fiˈnes.tɾa/ n fem
jendela ventilasi

finestreta /fi.nesˈtɾe.ta/ /fi.nəsˈtɾə.tə/ /fi.nəsˈtɾɛ.tə/ n fem
gelas
Obertura amb vidre en un vehicle.
loket
Finestra petita per a despatxar o per a atendre al públic.

finir /fiˈni/ /fiˈniɾ/ v
selesai
(transitiu) Acabar, donar fi.
(intransitiu) Acabar-se, tenir fi.

finlandès /fin.ɫənˈdəs/ /fin.ɫənˈdɛs/ adj masc
bahasa finlandia
Relatiu o pertanyent a Finlàndia.

finlandès /fin.ɫənˈdəs/ /fin.ɫənˈdɛs/ n masc
orang Finlandia
Habitant de Finlàndia

fins preposition
sampai

finès /fiˈnes/ /fiˈnəs/ /fiˈnɛs/ adj masc
bahasa finlandia
Relatiu o pertanyent a l'antic poble establert a Finlàndia i voltants, la seva cultura o la llengua.

finès /fiˈnes/ /fiˈnəs/ /fiˈnɛs/ n masc
Finlandia
Individu de l'antic poble establert a Finlàndia i voltants
bahasa Finlandia
(només singular) Llengua parlada a Finlàndia.

fiord /fiˈɔrt/ n masc
fyord

firma /ˈfir.mə/ /ˈfiɾ.ma/ n fem
firma
(economia) empresa o casa comercial

fisc /ˈfisk/ n masc
perbendaharaan

fiscal adj
fiskal

fiscal n neut
jaksa

fiscalitzar /fis.ka.ɫiˈd͡za/ /fis.ka.ɫiˈza/ /fis.ka.ɫiˈzaɾ/ /fis.kə.ɫiˈd͡za/ v
cukai
(dret, economia) Sotmetre (ciutadans, béns, terrenys, etc.) al pagament tributari.
awas
(dret) Sotmetre a un examen fiscal.

fisonomia /fi.zo.noˈmi.a/ /fi.zo.noˈmi.ə/ /fi.zu.nuˈmi.ə/ n fem
firasat

fissura /fiˈsu.ɾa/ /fiˈsu.ɾə/ n fem
keretakan

fita /ˈfi.ta/ n fem
tanggal penting
Marca sobre el terra que serveix per a delimitar un terme o finca o bé per a marcar el recorregut d'una via, camí o carretera.

fitxa /ˈfi.t͡ʃa/ /ˈfi.t͡ʃə/ n masc
berkas
Quadre resum dels continguts sobre una informació, generalment es desa en ordre alfabètic.
cit
Petites peces que té cada jugador en alguns jocs de taula com ara el parxís o en alguns jocs d'atzar com ara la ruleta.

fitxar /fiˈt͡ʃa/ /fiˈt͡ʃaɾ/ v
berkas
(transitiu) Anotar les dades en una fitxa.
tanda
(transitiu) Contractar un jugador amb fitxa federativa.
jam
(intransitiu) Enregistrar un treballador l'hora de la seva arribada al lloc de treball.

fitxer /fiˈt͡ʃe/ /fiˈt͡ʃeɾ/ n masc
sandaran

flagell /fɫaˈd͡ʒeʎ/ /fɫaˈʒeʎ/ /fɫəˈʒeʎ/ n masc
cambuk

flagel·lar /fra.d͡ʒeɫˈɫa/ /fɫa.d͡ʒeɫˈɫaɾ/ /fɫa.d͡ʒeˈɫa/ /fɫa.ʒeɫˈɫa/ /fɫa.ʒeˈɫa/ /fɫə.ʒəɫˈɫa/ /fɫə.ʒəˈɫa/ v
balas membentak

flairar /fɫajˈɾa/ /fɫajˈɾaɾ/ /fɫəjˈɾa/ v
berbau

flama /ˈfɫa.ma/ /ˈfɫa.mə/ n fem
nyala

flamenc /fɫaˈmeŋ/ /fɫaˈmeŋk/ /fɫəˈməŋk/ /fɫəˈmɛŋ/ /fɫəˈmɛŋk/ n masc
flamingo
(epicè) Ocell de la família dels fenicoptèrids, de coll i bec llargs i plomatge rosat.

flassada /fɫaˈsa.ða/ /fɫəˈsa.ðə/ n fem
atap

flauta /ˈfɫaw.ta/ n fem
suling

flauta de Pan n fem
pan flute

fleca /ˈfɫe.ka/ /ˈfɫɛ.kə/ n fem
bakeri

flegma /ˈfɫeɡ.ma/ /ˈfɫɛɡ.mə/ n fem
dahak

flequer /fɫeˈke/ /fɫeˈkeɾ/ /fɫəˈke/ n masc
tukang roti

flerovi /fɫeˈɾɔ.βi/ /fɫəˈɾɔ.vi/ /fɫəˈɾɔ.βi/ n masc
flerovium

fletxa /ˈfɫe.t͡ʃa/ n fem
panah
Vara prima amb punta aguda i normalment metàl·lica llançada com a projectil per un arc o una ballesta, emprada per a caçar animals o com a arma de guerra.

floc /ˈfɫɔk/ n masc
mengelupas
Petita porció de neu.

flor /ˈfrɔr/ /ˈfɫo/ /ˈfɫɔ/ /ˈfɫɔɾ/ n fem
bunga kembang

floridura /fɫo.ɾiˈðu.ɾa/ /fɫo.ɾiˈðu.ɾə/ /fɫu.ɾiˈðu.ɾə/ n fem
kapang

florir /fɫoˈɾi/ /fɫoˈɾiɾ/ /fɫuˈɾi/ v
berbunga
Obrir-se les flors o fer-ne flors una planta.

flota /ˈfɫɔ.ta/ /ˈfɫɔ.tɔ/ /ˈfɫɔ.tə/ n fem
armada

flotar /fɫoˈta/ /fɫoˈtaɾ/ /fɫuˈta/ v
berkibar
(basquetbol) Marcar un jugador des d'una certa distància per tenir la possibilitat de fer altres accions defensives, com ara interceptar una passada o ajudar un company d'equip.

fluid /ˈfɫujt/ n masc
fluida
Material quan pren un estat gasós, líquid o pastós, pel fet d'adaptar-se fàcilment a la forma del continent que l'inclou.

fluir /fɫuˈi/ /fɫuˈiɾ/ v
alur

fluix /ˈfɫujʃ/ /ˈfɫuʃ/ adv
lemah
Amb poca força.

fluix /ˈfɫujʃ/ /ˈfɫuʃ/ n masc
aliran
Vessament d’un líquid orgànic, especialment el fluix vaginal.

fluixament /ˌfɫu.ʃaˈmen/ /ˌfɫu.ʃəˈmen/ /ˌfɫu.ʃəˈment/ /ˌfɫuj.ʃaˈmen/ /ˌfɫuj.ʃaˈment/ adv
pelan

fluor /fɫuˈor/ n masc
fluor fluorin

flux /ˈfɫuks/ n masc
alir

flux de caixa /ˌfɫukz.ðeˈka.ʃa/ /ˌfɫukz.ðeˈkaj.ʃa/ n masc
arus kas

foc n masc
api
Quelcom que crema, que produeix combustió.

foca /ˈfo.ka/ /ˈfo.kə/ n fem
anjing laut

focus /ˈfɔ.kus/ n masc
fokus
(física) Punt de convergència d’un feix de radiacions.
(geometria) Punt que manté una relació constant amb els punts d’un corba.

foguera /foˈɣe.ɾa/ /foˈɣe.ɾə/ /fuˈɣe.ɾə/ n fem
api

fogó /foˈɣo/ /fuˈɣo/ n masc
pembakar
Suport on es produeix combustió per a cuinar o escalfar.

foie gras /ˌfwaˈɣɾas/ n masc
foie gras

folklore /fuɫˈkɫɔ.ɾə/ /ˌfɔɫˈkɫɔɾ/ n masc
folklor

foll /ˈfoʎ/ adj masc
gila

follar /foˈʎa/ /foˈʎaɾ/ /fuˈʎa/ v
bajingan
(vulgarisme) Fornicar, tenir relacions sexuals.

follet /foˈʎet/ /foˈʎət/ /fuˈʎɛt/ n masc
hantu
Personatge de l'imaginari popular, trapella però no especialment cruel. Se'l representa típicament com un humanoide petit i amb les orelles punxegudes.

folrar /foɫˈra/ /foɫˈraɾ/ /fuɫˈra/ v
baris

folre /ˈfoɫ.re/ /ˈfɔɫ.rə/ n masc
kampas

fona /ˈfo.na/ /ˈfo.nə/ n fem
ketapel
Arma per a caçar o per a la guerra, consistent en una corda no gaire llarga amb una part més ampla en el mig. El funcionament és el següent: s'agafada pels dos extrems, es col·loca un projectil en la part ampla del mig, es fa voleiar en cercles per impel·lir energia cinètica al projectil fins que es deixa anar un extrem de la corda, la qual cosa allibera el projectil del moviment circular i el dirigeix en moviment recte al seu objectiu.

fonament /fo.naˈmen/ /fo.naˈment/ /fo.nəˈment/ /fu.nəˈmen/ n masc
alas
Dipòsit de material sòlid, prèvi a la construcció d'un edifici, que es fa servir com a base ferma i anivellada.
Argument jurídic en què es basa una petició o demanda.

fonamental /fo.na.menˈtaɫ/ /fo.nə.mənˈtaɫ/ /fu.nə.mənˈtaɫ/ adj
azas

fonamentalisme /fo.na.men.taˈɫiz.me/ /fo.nə.mən.təˈɫiz.mə/ /fu.nə.mən.təˈɫiz.mə/ n masc
fundamentalisme

fonda /ˈfon.da/ n fem
rumah inap

fondo /ˈfon.do/ /ˈfon.du/ adj masc
dalam

fondre /ˈfon.dɾe/ /ˈfon.dɾə/ v
mengecor
(transitiu, pronominal) Fer passar un sòlid a líquid aplicant calor.
(transitiu) Fabricar un objecte amb un motlle i una substància feta líquida.
bakar
(pronominal) Trencar-se el filament per una sobrecàrrega elèctrica.

fong /ˈfoŋ/ /ˈfoŋk/ /ˈfoŋk/ n masc
jamur

fonoll /foˈnoʎ/ /fuˈnoj/ /fuˈnoʎ/ n masc
adas

font /ˈfon/ /ˈfun/ /ˈfɔn/ /ˈfɔnt/ n fem
mata air
Punt d'on brolla un curs d'aigua.

fora /ˈfɔ.ɾa/ /ˈfɔ.ɾɔ/ /ˈfɔ.ɾə/ Interjection
keluar
(esports de raqueta) Expressió amb què el jutge de línia o l'anotador anuncia que la pilota o el volant ha sortit dels límits de la pista de joc.

fora de banda n masc
keluar

fora de combat adv
knockout

foraster /fo.ɾasˈte/ /fo.ɾasˈteɾ/ /fo.ɾəsˈte/ /fu.ɾəsˈte/ adj masc
orang asing

forat /foˈɾat/ /fuˈɾat/ n masc
lubang
(golf) Cadascun dels terrenys delimitats d'un camp de golf que comprenen un lloc de sortida, un carrer, obstacles, un green i el rough adjacent.
(pilota basca) Cadascun dels espais que queden sense cobrir entre les posicions dels jugadors a la canxa.

forat en un n masc
as

forat negre /foˌɾadˈne.ɣɾe/ /foˌɾadˈnə.ɣɾə/ /fuˌɾadˈnɛ.ɣɾə/ n masc
lubang hitam

forest /foˈɾest/ /fuˈɾest/ n fem
hutan
(literari) Boscúria, selva.
(dret) Terreny no cultivat sotmès a l’administració pública.

forestal /fo.ɾesˈtaɫ/ /fo.ɾəsˈtaɫ/ /fu.ɾəsˈtaɫ/ adj
hutan

forma /ˈfor.mə/ /ˈfoɾ.ma/ n fem
bentuk

formació /foɾ.ma.siˈo/ /foɾ.mə.siˈo/ /fur.mə.siˈo/ n fem
formasi

formar /forˈma/ /foɾˈma/ /foɾˈmaɾ/ /furˈma/ v
borang
Donar forma

formatge /foɾˈma.d͡ʒə/ /furˈma.d͡ʒə/ n masc
keju

formidable /for.miˈðab.bɫe/ /foɾ.miˈða.bɫe/ /foɾ.miˈða.βɫe/ /foɾ.miˈðab.bɫə/ /fur.miˈða.βɫə/ /fur.miˈðab.bɫə/ adj
hebat

formiga /foɾˈmi.ɣə/ /furˈmi.ɣə/ n fem
semut

formigó /foɾ.miˈɣo/ /fur.miˈɣo/ n masc
beton corcoran
Material de construcció força dur quan solidifica, compost per una mescla de diverses parts sòlides (grava, còdols, arena), un aglutinant (ciment, calç, etc.) i aigua.
Sensació a la pell semblant al moviment de formigues, causada per una mala circulació de la sang.

formulari /foɾ.muˈɫa.ɾi/ /fur.muˈɫa.ɾi/ n masc
borang

forn n masc
oven
Lloc clos dins el qual un tipus d'energia, generalment química o elèctrica, es transforma en energia calorífica per tal de transformar física o químicament la matèria que s'introdueix.

forn de microones n masc
oven gelombang mikro

fornada /foɾˈna.ða/ /foɾˈna.ðə/ /furˈna.ðə/ n fem
lot
Quantitat de pa o d'un altre aliment que es cou de cop en un forn.
(figurat) Grup de persones relacionats entre si perquè són de la mateixa promoció lectiva, d'un mateix any esportiu, etc.

forner /forˈne/ /foɾˈne/ /furˈne/ n masc
tukang roti

fornicació /foɾ.ni.ka.siˈo/ /foɾ.ni.kə.siˈo/ /fur.ni.kə.siˈo/ n fem
fornikasi

forquilla /foɾˈki.ʎa/ /foɾˈki.ʎə/ /furˈki.ʎə/ n fem
garpu
Cobert per menjar dotat de vàries puntes.

fort adj masc
kuat
Dotat de fortalesa, robust.

fortalesa /foɾ.taˈɫe.za/ /foɾ.təˈɫə.zə/ /fur.təˈɫɛ.zə/ n fem
kekuatan
Qualitat d'ésser fort en sentit espiritual o moral.

fortificació /foɾ.ti.fi.ka.siˈo/ /foɾ.ti.fi.kə.siˈo/ /fur.ti.fi.kə.siˈo/ n fem
benteng
Edifici pensat per resistir l'atac de l'enemic.

fortitud /foɾ.tiˈtut/ /fur.tiˈtut/ n fem
kekuatan

fortuna /foɾˈtu.na/ /foɾˈtu.nə/ /furˈtu.nə/ n fem
keberuntungan
Sort, particularment quan és bona.
Patrimoni o propietats que hom posseeix.

fortuït /foɾ.tuˈit/ /fur.tuˈit/ adj masc
tiba-tiba

forà /foˈɾa/ /fuˈɾa/ adj masc
asing

força /ˈfɔr.sa/ /ˈfɔɾ.sa/ /ˈfɔɾ.sɔ/ n fem
kekuatan

força magnetomotriu n fem
gaya gerak magnet

forçar /forˈsa/ /forˈsaɾ/ /furˈsa/ v
forsa

forçut /foɾˈsut/ /furˈsut/ adj masc
anyir

fosc adj masc
gelap
Sense llum.

foscor /fosˈko/ /fosˈkoɾ/ /fusˈko/ n fem
kegelapan

fossa /ˈfo.sa/ /ˈfo.sə/ /ˈfɔ.sa/ /ˈfɔ.sɔ/ /ˈfɔ.sə/ n fem
lubang

fossat /foˈsat/ /fuˈsat/ n masc
lubang

fotja /ˈfo.d͡ʒa/ /ˈfo.d͡ʒə/ /ˈfɔ.d͡ʒa/ /ˈfɔ.d͡ʒɔ/ /ˈfɔ.d͡ʒə/ n fem
balong
Sot ple d’aigua o de fang.

fotografia /fo.to.ɣɾaˈfi.a/ /fo.to.ɣɾəˈfi.ə/ /fu.tu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
fotografi

fotoperiodisme /ˌfo.to.pe.ɾi.oˈðiz.me/ /ˌfo.to.pə.ɾi.oˈðiz.mə/ /ˌfo.tu.pə.ɾi.uˈðiz.mə/ n masc
foto jurnalistik

fotosíntesi /ˌfo.toˈsin.te.zi/ /ˌfo.toˈsin.tə.zi/ /ˌfo.tuˈsin.tə.zi/ n fem
fotosintesis

fotre /ˈfo.tɾe/ /ˈfo.tɾə/ v
mempersetan
(vulgarisme, intransitiu) Fer el coit, l’acte sexual.
serangga
(col·loquial, transitiu) Molestar, perjudicar, danyar, voler-li mal, a algú.
beri
(col·loquial, usat en tercera persona) No importar una cosa o un fet, ésser indiferent, ésser igual.

fotut /foˈtut/ /fuˈtut/ adj masc
karatan
(col·loquial) Que es troba en una situació difícil, crítica, desesperada.
(col·loquial) Que deixa en una situació difícil, crítica, desesperada.
(col·loquial) Anteposat al nom, hostil, menyspreatiu, desplaent.

fotó /foˈto/ /fuˈto/ n masc
foton

fracció /fɾak.siˈo/ /fɾək.siˈo/ n fem
pecahan
Cadascun dels fragments resultants d'una partició. Ex.:"Això que hem trobat és una fracció d'una antiga gerra".
Expressió numèrica emprada en matemàtica en què es té en compte una part en relació al nombre total de parts del que abans era una totalitat.

fractura /fɾakˈtu.ɾa/ /fɾəkˈtu.ɾə/ n fem
fraktur

fracàs /fɾaˈkas/ /fɾəˈkas/ n masc
gagal

fragata /fɾaˈɣa.ta/ /fɾəˈɣa.tə/ n fem
fregat

francament /ˌfɾaŋ.kaˈmen/ /ˌfɾaŋ.kaˈment/ /ˌfɾaŋ.kəˈmen/ /ˌfɾaŋ.kəˈment/ adv
sejujurnya

franci n masc
fransium

francmaçoneria /ˌfɾaŋ.ma.so.neˈɾi.a/ /ˌfɾaŋ.mə.so.nəˈɾi.ə/ /ˌfɾaŋ.mə.su.nəˈɾi.ə/ n fem
freemasonry

francès /fɾənˈsəs/ /fɾənˈsɛs/ adj masc
bahasa Perancis
Relatiu o pertanyent a França, als seus habitants o a la llengua francesa.

francès /fɾənˈsəs/ /fɾənˈsɛs/ n masc
bahasa Perancis
(només singular) Llengua romànica parlada a França, al Quebec, a Valònia, a la Suïssa Romanya, al Congo i a la majoria d'excolònies franceses.

franquejar /fɾaŋ.keˈd͡ʒa/ /fɾaŋ.keˈd͡ʒaɾ/ /fɾaŋ.keˈʒa/ /fɾəŋ.kəˈd͡ʒa/ /fɾəŋ.kəˈʒa/ v
biak silang
Pagar el cost de l'enviament d'una carta o un paquet.
Alliberar del pagament de taxes.
Anar més enllà d'un obstacle.
Tractar algú amb franquesa.

frare /ˈfɫa.ɾe/ /ˈfɫa.ɾi/ /ˈfɾa.ɾa/ /ˈfɾa.ɾe/ /ˈfɾa.ɾə/ /ˈfɾa.ɾə/ n masc
adik
Home que viu la seva religiositat en un monestir, amb altres companys.

frase /ˈfɾa.ze/ n fem
kalimat
Unió de subjecte i predicat, oració.

frau /ˈfɾaw/ n masc
penipuan

fre /ˈfɾe/ /ˈfɾə/ /ˈfɾɛ/ n masc
rem

fred /ˈfɾet/ /ˈfɾət/ /ˈfɾɛt/ adj masc
dingin
De baixa temperatura.

fred /ˈfɾet/ /ˈfɾət/ /ˈfɾɛt/ n masc
dingin
Sensació experimentada en baixar la temperatura.

fregador /fɾe.ɣaˈðo/ /fɾe.ɣaˈðoɾ/ /fɾə.ɣəˈðo/ n masc
karet
Qui frega.

fregata /fɾeˈɣa.ta/ /fɾəˈɣa.tə/ n fem
cikalang

fregir /fɾeˈd͡ʒi/ /fɾeˈʒi/ /fɾəˈʒi/ v
menggoreng

frenar /fɾeˈna/ /fɾeˈnaɾ/ /fɾəˈna/ v
rem

freqüent /fɾeˈkwen/ /fɾeˈkwent/ /fɾəˈkwen/ /fɾəˈkwent/ adj
kehormatan

freqüentment /fɾeˌkwemˈmen/ /fɾeˌkwemˈment/ /fɾəˌkwemˈmen/ /fɾəˌkwemˈment/ adv
acap kali

freqüència /fɾeˈkwɛn.si.a/ /fɾəˈkwɛn.si.ə/ n fem
frekuensi

fresc /ˈfɾesk/ /ˈfɾəsk/ /ˈfɾɛsk/ adj masc
baru
Acabat de fer.

fressa /ˈfɾe.sa/ /ˈfɾɛ.sə/ n fem
berisik

frigorífic /fɾi.ɣoˈɾi.fik/ /fɾi.ɣuˈɾi.fik/ n masc
koelkas
Aparell per a la conservació de productes a baixa temperatura.

friqui n neut
miring

frisó /fɾiˈzo/ n masc
Frisia
(invariant) Llengua germànica parlada a Frísia.

frondós /fɾonˈdos/ /fɾunˈdos/ adj masc
rimbun

front /ˈfɾon/ /ˈfɾont/ n masc
dahi
Part de la cara per sobre dels ulls

frontera /fɾonˈte.ɾa/ /fɾonˈte.ɾə/ /fɾunˈte.ɾə/ n fem
perbatasan
Línia en un mapa que separa els territoris pertanyents a dos territoris administrativament diferenciats.

frontis /ˈfɾon.tis/ n masc
sisi
Frontispici d'un edifici.

frontissa /fɾonˈti.sa/ /fɾonˈti.sə/ /fɾunˈti.sə/ n fem
engsel

fruir /fɾuˈi/ /fɾuˈiɾ/ v
menikmati

fruit n masc
buah
Producte generat per les plantes fecundades utilitzat com a mecanisme per estendre la llavor.

fruita /ˈfɾuj.ta/ /ˈfɾwi.ta/ n fem
buah
Fruit mengívol.

fruites del bosc n fem
beri

frunzir /fɾunˈzi/ /fɾunˈziɾ/ v
mengernyitkan

frustració n fem
frustrasi

fràgil /ˈfɾa.d͡ʒiɫ/ /ˈfɾa.ʒiɫ/ adj
rapuh

fuet /fuˈət/ /fuˈɛt/ n masc
cambuk
Corretja amb un mànec utilitzada per a colpejar.

fugida /fuˈd͡ʒi.ða/ /fuˈʒi.ða/ /fuˈʒi.ðə/ n fem
kebocoran

fugir /fuˈd͡ʒi/ /fuˈd͡ʒiɾ/ /fuˈʒi/ v
cepat
Una cosa, allunyar-se ràpidament.
kabur
Escapar-se.
layang
Transcórrer ràpidament.

fugitiu /fu.d͡ʒiˈtiw/ /fu.ʒiˈtiw/ adj masc
buronan
Que fuig, que s’ha escapat.

fugitiu /fu.d͡ʒiˈtiw/ /fu.ʒiˈtiw/ n masc
buronan
Persona que fuig.

fuita /ˈfuj.ta/ /ˈfuj.tə/ /ˈfwi.ta/ n fem
kebocoran

fulcre /ˈfuɫ.kɾe/ /ˈfuɫ.kɾə/ n masc
fulkrum

full /ˈfuj/ /ˈfuʎ/ n masc
daun

fulla /ˈfu.jə/ /ˈfu.ʎa/ /ˈfu.ʎə/ n fem
daun
(botànica) Òrgan de color verd dels vegetals que apareix a la tija o al tronc.
bilah
Part tallant d'un objecte.

fullat /fuˈjat/ /fuˈʎat/ adj masc
rimbun
Que ha tret fulla.

fullejar /fu.jəˈʒa/ /fu.ʎeˈd͡ʒa/ /fu.ʎeˈd͡ʒaɾ/ /fu.ʎeˈʒa/ /fu.ʎəˈd͡ʒa/ /fu.ʎəˈʒa/ v
baca-baca

fullet /fuˈʎet/ /fuˈʎət/ /fuˈʎɛt/ n masc
brosur

fulletó /fu.ʎeˈto/ /fu.ʎəˈto/ n masc
opera sabun
Telenovel·la molt llarga.

fullola /fuˈjɔ.ɫə/ /fuˈʎɔ.ɫa/ /fuˈʎɔ.ɫɔ/ /fuˈʎɔ.ɫə/ n fem
sadur

fum n masc
asap
Vapor visible exhalat o substància que aparenta l’exhalació d’una combustió.

fumador /fu.maˈðo/ /fu.maˈðoɾ/ /fu.məˈðo/ n masc
perokok
Persona que fuma.

fumar /fuˈma/ /fuˈmaɾ/ v
rokok

fumat /fuˈmat/ adj masc
asap
Sotmès al fumatge.

fumble Interjection
meraba-raba

fumera /fuˈme.ɾa/ /fuˈme.ɾə/ n fem
cerobong

fumet /fuˈmɛt/ n masc
kaldu
L'aigua amb la qual s'ha bullit peix.

funcionament /fun.si.o.naˈmen/ /fun.si.o.naˈment/ /fun.si.o.nəˈment/ /fun.si.u.nəˈmen/ n masc
faal

funcionar /fun.si.oˈna/ /fun.si.oˈnaɾ/ /fun.si.uˈna/ v
kerja

funcionari /fun.si.oˈna.ɾi/ /fun.si.uˈna.ɾi/ n masc
pegawai negeri

funció n fem
fungsi

fundació /fun.da.siˈo/ n fem
asas
Tipus de persona jurídica que es caracteritza per ser una organització sense ànim o fins de lucre. Dotada amb un patrimoni propi atorgat pels seus fundadors, la fundació ha de perseguir les fins que es van contemplar en el seu objecte social, si bé ha de també cuidar del seu patrimoni com a mitjà per a la consecució dels fins.

fundador /fun.daˈðo/ /fun.daˈðoɾ/ /fun.dəˈðo/ n masc
pendiri

fundar /funˈda/ /funˈdaɾ/ v
mendirikan
Establir, erigir, instituir.
Recolzar amb raons o motius.

funàmbul /fuˈnam.buɫ/ n masc
pejalan tali

fura /ˈfu.ɾa/ /ˈfu.ɾə/ n fem
Kepo
(figuradament) Persona que es fica a tot arreu per a esbrinar coses d’altri.

furgar /furˈɡa/ /furˈɣa/ /fuɾˈɣa/ /fuɾˈɣaɾ/ v
akar
Remoure la terra amb el morro com fa el porc i altres animals.

furtar /furˈta/ /fuɾˈta/ /fuɾˈtaɾ/ v
curi

fus /ˈfus/ n masc
zona waktu
Cadascun dels espais entre meridians que es fan servir per a marcar les diferents zones horàries del planeta Terra.

fuselatge /fu.zeˈɫa.d͡ʒe/ /fu.zəˈɫa.d͡ʒə/ n masc
badan

fusell /fuˈzeʎ/ n masc
senapan

fusible /fuˈzi.bɫe/ /fuˈzi.βɫe/ /fuˈzi.βɫə/ /fuˈzib.bɫe/ /fuˈzib.bɫə/ n masc
sekring

fusió /fu.ziˈo/ n fem
fusi

fusta /ˈfus.ta/ n fem
kayu
(normalment no comptable) Material tret dels arbres i vegetals.

futbol /fubˈbɔɫ/ /fudˈbɔɫ/ n masc
sepak bola

futbol americà n masc
sepak bola amerika

futbolístic /fub.boˈɫis.tik/ /fub.buˈɫis.tik/ /fud.boˈɫis.tik/ adj masc
bola sepak

futur /fuˈtu/ /fuˈtuɾ/ adj masc
masa depan
Que ha de venir.

futur /fuˈtu/ /fuˈtuɾ/ n masc
masa depan
Temps que ha de venir.
Temps verbal diferent del present i del passat.

fàbrica /ˈfa.bɾi.ka/ n fem
pabrik
Paratge destinat a fabricar alguna cosa.
Edifici sumptuós.

fàcil adj
mudah
Que es pot fer o obtenir sense esforç.

fàrmac /ˈfaɾ.mak/ /ˈfaɾ.mək/ n masc
obat

fàstic /ˈfas.tik/ n masc
kejijikan

fàtic /ˈfa.tik/ adj masc
fatis

fènix /ˈfɛ.niks/ n masc
phoenix

fèrula /ˈfɛ.ɾu.ɫa/ n fem
bidai

físic /ˈfi.zik/ adj
badaniah
Relatiu o pertanyent a la física.

física /ˈfi.zi.ka/ n fem
fisika
Ciència que estudia les propietats i interaccions de la matèria, de l'espai, del temps i de l'energia.

fístula /ˈfis.tu.ɫa/ /ˈfis.tu.ɫə/ n fem
hiliran

fòsfor /ˈfɔs.foɾ/ /ˈfɔs.fur/ n masc
fosfor

fórmula /ˈfɔr.mu.ɫə/ n fem
rumus

fúria /ˈfu.ɾi.a/ n fem
angkara

gabinet /ɡa.biˈnet/ /ɡə.biˈnət/ /ɡə.biˈnɛt/ /ɡə.βiˈnɛt/ n masc
dewan menteri

gadolini /ɡə.ðoˈɫi.ni/ /ɡə.ðuˈɫi.ni/ n masc
gadolinium

gaiata /ɡaˈja.ta/ /ɡəˈja.tə/ n fem
maling

gaire /ˈɡaj.ɾe/ /ˈɡaj.ɾə/ adj
benar-benar
(en certes frases) molt

gaire /ˈɡaj.ɾe/ /ˈɡaj.ɾə/ adv
banyak
(en certes frases) molt

gairebé /ˌɡaj.ɾeˈbe/ adv
hampir

galant /ɡaˈɫan/ /ɡaˈɫant/ /ɡəˈɫan/ /ɡəˈɫant/ adj
agung
(anteposat) Notable, gentil.

galant /ɡaˈɫan/ /ɡaˈɫant/ /ɡəˈɫan/ /ɡəˈɫant/ n masc
bimbing
(teatre, cinema) Actor que representa un dels personatges principals, especialment jove i obsequiós amb les dones.

galera /ɡaˈɫe.ɾa/ /ɡəˈɫe.ɾə/ n fem
galai
Vaixell de guerra de l'antiguitat mogut amb la força del vent i dels rems.

galeta /ɡaˈɫe.ta/ /ɡəˈɫə.tə/ /ɡəˈɫɛ.tə/ n fem
biskuit
Tros petit de forma geomètrica diversa de pasta de farina, sucre i greix, cuita al forn.

galimaties /ɡa.ɫi.maˈti.es/ /ɡə.ɫi.məˈti.əs/ n masc
nonsens

galió /ɡa.ɫiˈo/ /ɡə.ɫiˈo/ n masc
galiun
Vaixell de vela, armat amb canons, amb capacitat de navegació oceànica, dedicat al tràfic mercant o a la guerra, utilitzat entre els segles XVI i XVIII. Es caracteritza per els seus castells alterosos a popa i proa, els seus tres o quatre pals, a més del bauprès, els dos primers (pals trinquet i major) amb veles quadrades, i les seves grans dimensions en comparació als vaixells de l'època. La propulsió és exclusivament mitjançant veles a excepció d'algunes unitats especials d'algunes flotes (espanyola, turca) que també tenen una coberta ocupada per remers.

gall n masc
ayam jago
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Gallus gallus).

gall dindi n masc
ayam belanda

galleda /ɡaˈʎe.ða/ /ɡəˈʎə.ðə/ /ɡəˈʎɛ.ðə/ n fem
ember

gallet /ɡaˈʎet/ /ɡəˈʎət/ /ɡəˈʎɛt/ n masc
pelatuk
Palanca pensada per ser premuda tancant el dit índex i que és utilitzada en diverses eines per fer-les actuar (trepants, etc.), així com per fer disparar diverses armes, en especial armes portàtils de foc i ballestes.

gallina /ɡaˈʎi.na/ n fem
ayam
Au de corral.

galliner /ɡa.ʎiˈne/ /ɡa.ʎiˈneɾ/ /ɡə.ʎiˈne/ n masc
kandang ayam

galta /ˈɡaɫ.ta/ n fem
pipi

galtada /ɡaɫˈta.ða/ /ɡəɫˈta.ðə/ n fem
bufet

galteres /ɡaɫˈte.ɾes/ /ɡəɫˈte.ɾəs/ n fem
beguk
(central, nord-occidental, eivissenc) Inflamació de les galtes paròtides.

galàxia /ɡaˈɫak.si.a/ n fem
galaksi

galó /ɣaˈɫo/ /ɣəˈɫo/ n masc
galon

gamba /ˈɡam.ba/ /ˈɡam.bə/ n fem
udang
Un dels diversos crustacis comestibles de l’ordre dels decàpodes i del grup dels macrurs amb abdomen translúcid llarg i potes primes.

gambejar v
pindah

gamelan /ga.meˈlan/ /gə.məˈɫan/ n masc
gamelan

gana n fem
lapar
Desig de menjar, sensació impulsada per la necessitat d'aliment.
(sovint en plural) Desig de fer alguna cosa o que aquesta cosa s'esdevingui.

gandul /ɡanˈduɫ/ /ɡənˈduɫ/ adj masc
malas
Mancat de ganes de treballar o de fer cap esforç.

ganduleria /ɡan.du.ɫeˈɾi.a/ /ɡən.du.ɫəˈɾi.ə/ n fem
kemalasan

ganivet /ɡa.niˈvet/ /ɡa.niˈβet/ /ɡə.niˈvət/ /ɡə.niˈvɛt/ n masc
pisau
Estri destinat a tallar, en especial el menjar, i de vegades també a punxar, que consta d'un mànec i d'una part en serra o esmolada.

ganivetada /ɡa.ni.veˈta.ða/ /ɡa.ni.βeˈta.ða/ /ɡə.ni.vəˈta.ðə/ /ɡə.ni.βəˈta.ðə/ n masc
tikam

ganxo /ˈɡaɲ.t͡ʃo/ /ˈɡaɲ.ʃo/ /ˈɡaɲ.ʃu/ n masc
ganco
Peça de metall corbada que es fa servir per penjar coses.
peniti
Peça de metall plegada que es fa servir per subjectar cabells.
kait
(golf) Cop, generalment defectuós, que imprimeix una trajectòria corba a la bola amb un efecte pronunciat de dreta a esquerra, en el cas d'un jugador dretà, o d'esquerra a dreta, en el cas d'un jugador esquerrà.

ganàpia /ɡaˈna.pi.a/ /ɡəˈna.pi.ə/ n neut
bayi
(central) Aquell que fa criaturades malgrat haver superat l'edat dels infants.

garantir /ɡa.ɾanˈti/ /ɡa.ɾanˈtiɾ/ v
penjamin

garatge /ɡaˈɾa.d͡ʒe/ /ɡəˈɾa.d͡ʒə/ n masc
garasi

garba /ˈɡar.bə/ /ˈɡaɾ.ba/ n fem
berkas

garbell /ɡaɾˈbeʎ/ /ɡərˈbeʎ/ n masc
saringan

garbellar /ɡar.βeˈʎa/ /ɡaɾ.beˈʎaɾ/ /ɡaɾ.βeˈʎa/ /ɡər.bəˈʎa/ v
ayak

gargall /ɡaɾˈɣaʎ/ /ɡərˈɡaʎ/ /ɡərˈɣaj/ /ɡəɾˈɣaʎ/ n masc
dahak

gargaritzar /ɡar.ɣa.ɾiˈd͡za/ /ɡaɾ.ɣa.ɾiˈza/ /ɡaɾ.ɣa.ɾiˈzaɾ/ /ɡər.ɡə.ɾiˈd͡za/ v
berkumur

garjola /ɡarˈd͡ʒɔ.ɫa/ /ɡaɾˈd͡ʒɔ.ɫa/ /ɡaɾˈd͡ʒɔ.ɫɔ/ n fem
bui
(col·loquial) presó

garnatxa /ɡaɾˈna.t͡ʃa/ /ɡərˈna.t͡ʃə/ n
grenache
Vi dolç natural produït amb una part de most de raïm garnatxa sobremadurat i fermentat i una part de most no fermentat.

garrí /ɡaˈri/ /ɡəˈri/ n masc
anak babi

garró /ɡaˈro/ /ɡəˈro/ n masc
bahu
Genoll del porc.

garsa /ˈɡaɾ.sa/ n fem
murai

gas n masc
gas
Matèria en un estat en què les forces de cohesió són dèbils tendint a expandir-se i omplir el recipient que el conté.

gasa /ˈɡa.za/ /ˈɡa.zə/ n fem
kasa

gasiu /ɡaˈziw/ /ɡəˈziw/ adj masc
pelit

gasolina /ɡa.zoˈɫi.na/ /ɡə.zoˈɫi.nə/ /ɡə.zuˈɫi.nə/ n fem
bensin
Combustible líquid, transparent o gairebé, derivat de la destil·lació del petroli. S'utilitza principalment per alimentar els motors a explosió.

gasolinera /ɡa.zo.ɫiˈne.ɾa/ /ɡə.zo.ɫiˈne.ɾə/ /ɡə.zu.ɫiˈne.ɾə/ n fem
pom bensin

gastar /ɡasˈta/ /ɡasˈtaɾ/ v
membelanjakan

gat n masc
kucing
Mamífer felí (Felis silvestris catus), de dimensions reduïdes, domesticat i bastant llest.

gat salvatge n masc
kucing liar

gata /ˈga.tə/ n fem
kucing

gaudir /ɡawˈði/ /ɡawˈðiɾ/ v
menikmati

gavatx /ɡaˈvat͡ʃ/ /ɡaˈβat͡ʃ/ /ɡəˈvat͡ʃ/ /ɡəˈβat͡ʃ/ adj masc
kodok
(pejoratiu) francès

gavella /ɡaˈve.ʎa/ /ɡaˈβe.ʎa/ /ɡəˈve.ʎə/ /ɡəˈβe.ʎə/ n fem
berkas

ge /d͡ʒe/ /ʒe/ n fem
ge

gebre /ˈd͡ʒe.bɾe/ /ˈʒe.βɾə/ n masc
embun beku

gegant /d͡ʒeˈɣan/ /d͡ʒeˈɣant/ /ʒəˈɣan/ /ʒəˈɣant/ n masc
gergasi raksasa
Ésser d'estatura desmesurada.

gel /ˈd͡ʒɛɫ/ n masc
es
Estat sòlid de l'aigua, en circumstàncies normals sota els zero graus Celsius.

gelar /d͡ʒeˈɫa/ /d͡ʒeˈɫaɾ/ /ʒəˈɫa/ v
beku

gelat /ʒəˈɫat/ n masc
es krim
(aliments) Aliment típicament dolç, menjat sovint en les postres, format per un líquid solidificat per congelació.

gelatina /d͡ʒe.ɫaˈti.na/ /ʒə.ɫəˈti.nə/ n fem
jeli
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los.

gelós /d͡ʒeˈɫos/ /ʒəˈɫos/ adj masc
cemburu

gemecor n fem
berderu

gemegor /d͡ʒe.meˈɣo/ /d͡ʒe.meˈɣoɾ/ /ʒə.məˈɣo/ n fem
berderu

gemma /ˈd͡ʒem.ma/ /ˈʒɛm.mə/ n fem
permata

gen /ˈd͡ʒen/ /ˈʒɛn/ n masc
gen

gendre /ˈd͡ʒɛn.dɾe/ /ˈʒɛn.dɾə/ n masc
menantu

gener /d͡ʒaˈne/ /d͡ʒeˈne/ /ʒəˈne/ /ʒəˈne/ n masc
Januari
Primer mes de l'any.

generació /d͡ʒe.ne.ɾa.siˈo/ n fem
generasi

generalment /d͡ʒe.neˌɾaɫˈmen/ /d͡ʒe.neˌɾaɫˈment/ /ʒə.nəˌɾaɫˈmen/ /ʒə.nəˌɾaɫˈment/ adv
biasanya

generar /d͡ʒe.neˈɾa/ /d͡ʒe.neˈɾaɾ/ /ʒə.nəˈɾa/ v
sambung

generitzar /d͡ʒe.ne.ɾiˈd͡za/ /d͡ʒe.ne.ɾiˈza/ /d͡ʒe.ne.ɾiˈzaɾ/ /ʒə.nə.ɾiˈd͡za/ v
jenis

generositat /d͡ʒe.ne.ɾo.ziˈtat/ /ʒə.nə.ɾo.ziˈtat/ /ʒə.nə.ɾu.ziˈtat/ n fem
kedermawanan

generós /d͡ʒe.neˈɾos/ adj masc
dermawan

geni /ˈd͡ʒɛ.ni/ /ˈd͡ʒɛ.nit/ /ˈʒɛ.ni/ /ˈʒɛ.nit/ n masc
genius
Persona dotada d'una capacitat, preparació i desenvolupament mentals extraordinaris respecte a la mitjana d'altres individus de la mateixa edat per a crear o inventar una obra artística o científica admirable.

genitiu /d͡ʒe.niˈtiw/ /ʒə.niˈtiw/ adj masc
genitif

genitor /d͡ʒe.niˈto/ /d͡ʒe.niˈtoɾ/ /ʒə.niˈto/ n masc
ayah

geniva /d͡ʒeˈni.va/ /d͡ʒeˈni.βa/ /ʒəˈni.və/ /ʒəˈni.βə/ n fem
gusi

genocidi /d͡ʒe.noˈsi.ði/ /ʒə.noˈsi.ði/ /ʒə.nuˈsi.ði/ n masc
genosida

genoll /d͡ʒeˈnoʎ/ /ʒiˈnoʎ/ /ʒuˈnoʎ/ /ʒəˈnoʎ/ n masc
lutut dengkul
(anatomia) articulació de la cama que la divideix en dues parts i que permet el seu moviment i flexió.

gens /ˈd͡ʒens/ /ˈʒens/ adv
apa pun
(interrogatiu, condicional) Quantitat mínima d'una suposició.

gent /ˈd͡ʒen/ /ˈd͡ʒent/ /ˈʒen/ /ˈʒent/ n fem
orang

gentil /d͡ʒenˈtiɫ/ /d͡ʒɛnˈtil/ /ʒənˈtiɫ/ /ʒənˈtiɫ/ adj
baik
Que actua amb cortesia.

gentil /d͡ʒenˈtiɫ/ /d͡ʒɛnˈtil/ /ʒənˈtiɫ/ /ʒənˈtiɫ/ n neut
baik
Per als jueus, els estrangers, els pertanyents a qualsevol altra ètnia.

genuí /d͡ʒe.nuˈi/ adj masc
tulen

genètica /d͡ʒeˈnɛ.ti.ka/ /ʒəˈnɛ.ti.kə/ n fem
genetika

geo- /ˈd͡ʒe.o/ /ˈʒe.o/ /ˈʒe.u/ prefix
geo-

geografia /d͡ʒe.o.ɣɾaˈfi.a/ /ʒə.o.ɣɾəˈfi.ə/ /ʒə.u.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
geografi
Ciència que estudia la terra en especial la seva superfície, però també la seva forma i composició i les capes de l'atmosfera. També és l'estudi de les característiques d'altres astres. Exemple: la geografia de la lluna.

geogràfic /d͡ʒe.oˈɣɾa.fik/ /ʒə.oˈɣɾa.fik/ /ʒə.uˈɣɾa.fik/ adj masc
geografis

geologia /d͡ʒe.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /d͡ʒe.o.ɫoˈʒi.a/ /ʒə.o.ɫoˈʒi.ə/ /ʒə.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
geologi
Ciència que estudia la terra, la seva història i els processos que li han donat forma.

geometria /d͡ʒe.o.meˈtɾi.a/ /ʒə.o.məˈtɾi.ə/ /ʒə.u.məˈtɾi.ə/ n fem
geometri

geomètric /d͡ʒe.oˈmɛ.tɾik/ /ʒə.oˈmɛ.tɾik/ /ʒə.uˈmɛ.tɾik/ adj masc
geometris

georgià /ʒə.oɾ.ʒiˈa/ /ʒə.ur.ʒiˈa/ n masc
bahasa Georgia
(masculí singular) Llengua parlada a Geòrgia.

geostacionari /ˌd͡ʒe.os.ta.si.oˈna.ɾi/ /ˌʒɛ.os.tə.si.oˈna.ɾi/ /ˌʒɛ.us.tə.si.uˈna.ɾi/ adj masc
geostasioner

gep /ˈd͡ʒep/ n masc
bungkuk

gerd /ˈd͡ʒɛɾt/ n masc
frambosen

gerent /d͡ʒeˈɾen/ /d͡ʒeˈɾent/ /ʒəˈɾen/ /ʒəˈɾent/ n neut
manajer

germana /d͡ʒeɾˈma.na/ n fem
saudara perempuan kakak perempuan
Filla dels mateixos pares.
kakak perempuan saudari
Membre d'una comunitat religiosa.
Col·lega, companya, sòcia.

germanastre /d͡ʒeɾ.maˈnas.tɾe/ /ʒər.məˈnas.tɾə/ n masc
adik tiri
Fill del padrastre o de la madrastra.

germani /ʒərˈma.ni/ n masc
germanium

germen /ˈd͡ʒeɾ.men/ /ˈʒɛr.mən/ n masc
kuman

germà /d͡ʒeɾˈma/ n masc
saudara abang
Fill de la mateixa mare i del mateix pare.

germànic /d͡ʒeɾˈma.nik/ /ʒərˈma.nik/ n masc
orang Jerman
Habitant de l'antiga Germània

gerra /ˈd͡ʒɛ.ra/ /ˈd͡ʒɛ.rɛ/ /ˈʒɛ.rə/ n fem
kendi
Recipient per contenir líquids, de boca ampla i amb ventre.

gerro /ˈd͡ʒɛ.ro/ /ˈʒɛ.ro/ /ˈʒɛ.ru/ n masc
vas
Recipient portàtil per a ficar-hi aigua o flors.

gerència /d͡ʒeˈɾɛn.si.a/ /ʒəˈɾɛn.si.ə/ n fem
direksi

gespa /ˈd͡ʒes.pa/ /ˈʒes.pə/ n fem
rumput

gestació /d͡ʒes.ta.siˈo/ /ʒəs.tə.siˈo/ n fem
gestasi

gestar /d͡ʒesˈta/ /d͡ʒesˈtaɾ/ /ʒəsˈta/ v
bawa
Portar un embrió o fetus des de la concepció fins al moment del part.

gestió /d͡ʒes.tiˈo/ /ʒəs.tiˈo/ n fem
manajemen

gibrell /d͡ʒiˈbɾeʎ/ /ʒiˈβɾeʎ/ n masc
pispot
Tradicionalment, recipient de terrissa envernissada, rodó, aproximadament d'un pam d'alçada, que des del cul es va eixamplant fins a la boca, i serveix principalment per a rentar.

gibrelleta /d͡ʒi.bɾeˈʎe.ta/ /ʒi.bɾəˈʎə.tə/ /ʒi.bɾəˈʎɛ.tə/ /ʒi.βɾəˈʎɛ.tə/ n fem
pispot
Bacineta per a orinar u orinal que habitualment es deixa sota el llit per evitar haver-s'hi de desplaçar al vàter.

gimnàs /d͡ʒimˈnas/ /ʒimˈnas/ n masc
gimnasium
Espai tancat destinat a realitzar exercicis gimnàstics.

gimnàstic /d͡ʒimˈnas.tik/ /ʒimˈnas.tik/ adj masc
senam

gimnàstica /d͡ʒimˈnas.ti.ka/ /ʒimˈnas.ti.kə/ n fem
senam
Exercitació dels músculs del cos amb l'objectiu del benestar físic.
Disciplina esportiva consistent en l'execució exacta i harmònica d'una sèrie de moviments corporals definits de manera precisa.

ginebra /d͡ʒiˈne.bɾa/ n fem
gin

gintònic /d͡ʒinˈtɔ.nik/ /ʒinˈtɔ.nik/ n masc
gin dan tonik

gira /ˈd͡ʒi.ɾa/ /ˈʒi.ɾə/ n fem
tur
Sèrie d’actuacions itinerants d’un espectacle.

gira-sol /ˌd͡ʒi.ɾaˈsɔɫ/ n masc
bunga matahari

girafa /d͡ʒiˈɾa.fa/ n fem
jerapah zarafah
Mamífer remugant de la família dels giràfids (Giraffa camelopardalis), de coll molt llarg, pelatge grogós amb taques fosques, propi de l'Àfrica.

girar /d͡ʒiˈɾa/ /d͡ʒiˈɾaɾ/ /ʒiˈɾa/ v
berbelok
(intransitiu) Moure's al voltant del propi eix.
berpaling berbelok
(intransitiu) Canviar de direcció en un trajecte.

girar cua v
memutar balik

girar en rodó v
memutar balik

gla n fem
glans

glabre /ˈɡɫa.bɾe/ /ˈɡɫa.βɾə/ adj masc
gundul
Sense pèls.

glaciologia /ɡɫa.si.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ɡɫa.si.o.ɫoˈʒi.a/ /ɡɫə.si.o.ɫoˈʒi.ə/ /ɡɫə.si.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
glasiologi

gland /ˈɡɫan/ /ˈɡɫant/ n masc
glans

glauc /ɡɫawk/ adj masc
biru telur itik
(científic, poètic) Verd pàl·lid grisós.

glaça /ˈɡɫa.sa/ /ˈɡɫa.sə/ n fem
cermin
Cobertura de pastisseria feta de pasta de sucre i clara d’ou.

glaçar /ɡɫaˈsa/ /ɡɫaˈsaɾ/ /ɡɫəˈsa/ v
beku

globalisme /ɡɫo.baˈɫiz.me/ /ɡɫo.bəˈɫiz.mə/ /ɡɫu.bəˈɫiz.mə/ /ɡɫu.βəˈɫiz.mə/ n masc
globalisme

globalització /ɡɫo.ba.ɫi.za.siˈo/ /ɡɫo.bə.ɫi.d͡zə.siˈo/ /ɡɫo.βa.ɫi.d͡za.siˈo/ /ɡɫu.bə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
globalisasi
Procés pel qual un fenomen polític, econòmic, social o cultural esdevé d'àmbit universal.

globus n masc
globe
Figura en forma esfèrica.
balon
Mitjà aeri de transport, format per una mena de bossa, típicament amb forma ovoide, que conté un gas més lleuger que l'aire que li permet flotar en l'atmosfera.
sarvangasana
(futbol) Xut en què la pilota descriu una trajectòria elevada i cobreix una distància horitzontal de desplaçament molt curta.

glossilla /ɡɫoˈsi.ʎa/ /ɡɫoˈsi.ʎə/ /ɡɫuˈsi.ʎə/ n fem
kacung

glucosa /ɡɫuˈko.za/ /ɡɫuˈko.zə/ n fem
glukosa

glucèmia /ɡɫuˈsɛ.mi.a/ /ɡɫuˈsɛ.mi.ə/ n fem
gula darah

glàndula /ˈɡɫan.du.ɫa/ /ˈɡɫan.du.ɫə/ n fem
kelenjar

goig /ˈɡɔt͡ʃ/ n masc
kebahagiaan
Emoció que resulta d'allò que es posseeix, es desitja o complau.

gol /ˈɡɔɫ/ n masc
gol
(esports de pilota, polo) Acció i efecte d'introduir la pilota, la bola o el disc a una porteria fins a traspassar totalment la línia de gol.

gola /ˈɡo.ɫa/ /ˈɡo.ɫə/ n fem
tenggorok
(anatomia) Zona del cos de persones i animals, que comença al final de l'interior de la boca i acaba a l'inici de l'esòfag.

golejada /ɡo.ɫeˈd͡ʒa.ða/ /ɡo.ɫeˈʒa.ða/ /ɡo.ɫəˈd͡ʒa.ðə/ /ɡu.ɫəˈʒa.ðə/ n fem
kardus

golf /ˈɡoɫf/ n masc
teluk
Porció de mar tancada parcialment de terra.

golfa /ˈɡoɫ.fa/ /ˈɡoɫ.fə/ n fem
loteng

golfo /ˈgoɫ.fo/ /ˈgoɫ.fu/ n masc
engsel

goma /ˈɡo.ma/ /ˈɡo.mə/ n fem
penghapus
Substància d'alt pes molecular que tendeix a inflar-se amb l'aigua i a transformar-se en una massa gelatinosa.
Cosa que es fa servir per esborrar les marques de llapis sobre paper.
Substància obtinguda de la resina de les acàcies, que serveix per enganxar.
(tennis de taula) Revestiment d'una o totes dues cares de la fulla d'una pala format per una o dues capes de goma o cautxú.
Material elàstic que es fa servir per subjectar coses.

goma d'esborrar n fem
karet penghapus

goma elàstica n fem
karet gelang

gong /ˈɡɔŋ/ /ˈɡɔŋk/ /ˈɡɔŋk/ n masc
gong

googlejar /ɡu.ɣɫeˈd͡ʒa/ /ɡu.ɣɫeˈd͡ʒaɾ/ /ɡu.ɣɫeˈʒa/ /ɡu.ɣɫəˈd͡ʒa/ /ɡu.ɣɫəˈʒa/ v
googling

googol /ɡuˈɣoɫ/ n masc
googol

gorg /ˈɡork/ n masc
lobang

gorgera /ɡoɾˈd͡ʒe.ɾa/ /ɡoɾˈʒe.ɾə/ /ɡurˈʒe.ɾə/ n fem
oto

goril·la /ɡoˈɾiɫ.ɫa/ /ɡoˈɾiɫ.ɫə/ /ɡuˈɾi.ɫə/ /ɡuˈɾiɫ.ɫə/ n masc
gorila
Primat herbívor de grans dimensions de la família dels pòngids, amb moltes similituds amb l'ésser humà i que habita una part reduïda de l'Àfrica central.

gorja /ˈɡɔr.d͡ʒa/ /ˈɡɔr.ʒə/ /ˈɡɔɾ.d͡ʒa/ /ˈɡɔɾ.d͡ʒɔ/ n fem
ngarai

gorra /ˈɡo.ra/ /ˈɡo.rə/ n fem
piki

gorra de beisbol n fem
topi

gorra de plat n fem
topi

gos n masc
anjing
Mamífer de la família dels cànids (Canis lupus familiaris), domesticat, subespècie del llop gris, d'olfacte molt desenvolupat i en general obedient al seu amo.

gos d'aigua n masc
anjing air

gosar /ɡoˈza/ /ɡoˈzaɾ/ /ɡuˈza/ v
jurit malam

gossa /ˈɡo.sə/ n fem
anjing betina

gosset /ɡoˈsət/ /ɡuˈsɛt/ n masc
anak anjing

got /ˈɡot/ n masc
gelas
Recipient obert per dalt i sense peu, pensat per agafar-se amb la mà i, en acostar-lo a la boca, poder beure el líquid que conté.

gota /ˈɡo.ta/ /ˈɡo.tə/ n fem
tetes
Petita esfera (o esferoide) líquida, popularment idealitzada en una forma punxeguda per dalt.
Element ornamental arquitectònic en forma de gota idealitzada, en especial les que es troben sota els tríglifs.
asam urat
(medicina) Malaltia provocada per l'àcid úric que ataca a les articulacions, el ronyó i els teixits tous, especialment temuda pels seus atacs aguts de dolor.

gotellada /ɡo.teˈʎa.ða/ /ɡo.təˈʎa.ðə/ /ɡu.təˈʎa.ðə/ n fem
hujan lebat

govern /ɡoˈvɛɾn/ /ɡoˈβɛrn/ /ɡoˈβɛɾn/ /ɡuˈvɛrn/ n masc
pemerintah
Òrgan que té el poder d'un territori.

governador /ɡo.veɾ.naˈðoɾ/ /ɡo.vəɾ.nəˈðo/ /ɡo.βer.naˈðo/ /ɡo.βeɾ.naˈðoɾ/ /ɡu.vər.nəˈðo/ /ɡu.βər.nəˈðo/ n masc
gubernur

governament /ɡo.veɾ.naˈment/ /ɡo.vəɾ.nəˈment/ /ɡo.βer.naˈmen/ /ɡo.βeɾ.naˈmen/ /ɡu.vər.nəˈmen/ /ɡu.βər.nəˈmen/ n masc
pemerintah

governança /ɡo.veɾˈnan.sa/ /ɡo.vəɾˈnan.sə/ /ɡo.βerˈnan.sa/ /ɡo.βeɾˈnan.sa/ /ɡu.vərˈnan.sə/ /ɡu.βərˈnan.sə/ n fem
pemerintahan

governar /ɡo.veɾˈnaɾ/ /ɡo.vəɾˈna/ /ɡo.βerˈna/ /ɡo.βeɾˈna/ /ɡu.vərˈna/ v
memerintah
Dirigir i administrar els afers públics, exercir l'autoritat del govern.

graciós /ɡɾa.siˈos/ /ɡɾə.siˈos/ adj masc
aneh

graduació /ɡɾa.ðu.a.siˈo/ /ɡɾə.ðu.ə.siˈo/ n fem
wisuda
Acció d'obtenir un grau o títol en una universitat.

gram /ˈɡɾam/ n masc
gram

gramàtica /ɡɾaˈma.ti.ka/ n fem
tata bahasa

gran adj
besar
De dimensions considerables, que excedeix les mides ordinàries o esperades, en espai, envergadura, quantitat, etc.

grana /ˈɡɾa.nə/ n fem
benih
Menjar que es dóna a les haveries, especialment civada.

granada /ɡɾaˈna.ða/ /ɡɾəˈna.ðə/ n fem
granat
Bomba de mà.

granat /ɡɾəˈnat/ adj masc
masak
Madur, amb el gra ben format.

grandària /ɡɾanˈda.ɾi.a/ /ɡɾənˈda.ɾi.ə/ n fem
ukuran
Capacitat, extensió, mida. Les dimensions o mesures d'un objecte. Per a objectes d'una dimensió, és la longitud, alçada o amplada. Per a objectes de dues dimensions, és la superfície. Per a objectes de tres dimensions, és el volum. L'altura o longitud o amplada d'un ésser viu. L'alçada d'una persona. Parlant de ciutats, gairebé sempre es refereix a la seva extensió o superfície.

graner /ɡɾaˈne/ /ɡɾaˈneɾ/ /ɡɾəˈne/ n masc
lumbung
(agricultura) Lloc on s'emmagatzema el gra.
Lloc fèrtil on abunda el gra.

granja /ˈɡɾaɲ.d͡ʒa/ n fem
perkebunan

granota /ɡɾaˈnɔ.ta/ /ɡɾaˈnɔ.tɔ/ /ɡɾəˈnɔ.tə/ n fem
katak kodok
(zoologia) Nom d'ús generalitzat per designar diversos amfibis de l'ordre dels anurs.

grapa /ˈɡɾa.pa/ /ˈɡɾa.pə/ n fem
cakar
Part de les extremitats d'un quadrúpede que toca a terra.
bukan
Peça metàl·lica que, doblegada, serveix per ajuntar papers o cartons.

grapadora /ɡɾa.paˈðo.ɾa/ /ɡɾə.pəˈðo.ɾə/ n fem
stapler

grapat /graˈpat/ /grəˈpat/ n masc
gelintir
Porció d’alguna cosa que cap dins el puny o la mà closa.

gras /ˈɡɾas/ adj masc
gemuk
Amb molt de greix al cos, voluminós.

gratacel /ˌɡɾa.taˈsɛɫ/ /ˌɡɾa.təˈsɛɫ/ n masc
pencakar langit
Edifici d'alçada molt superior a la normal i dividit en un gran nombre de plantes

gratar /ɡɾaˈta/ /ɡɾaˈtaɾ/ /ɡɾəˈta/ v
garuk

gratar-se v
garuk

gratificar /ɡɾa.ti.fiˈka/ /ɡɾa.ti.fiˈkaɾ/ /ɡɾə.ti.fiˈka/ v
ganjaran

gratitud /ɡɾa.tiˈtut/ /ɡɾə.tiˈtut/ n fem
berterima kasih

gratuït /ɡɾa.tuˈit/ /ɡɾə.tuˈit/ adj masc
gratis

grau n masc
kesarjanaan
Títol o graduació que en les universitats es dona al que es gradua.

graula /ˈɡɾaw.ɫa/ /ˈɡɾaw.ɫə/ n fem
benteng
Ocell de l’ordre dels passeriformes i de la família dels còrvids, de plomatge negre amb part de la cara nua (Coloeus frugilegus).

grava /ˈɡɾa.va/ /ˈɡɾa.və/ /ˈɡɾa.βa/ /ˈɡɾa.βə/ n fem
kerikil
(construcció) Conjunt de fragments de roca, natural o esmicolada, amb un diàmetre entre 4 i 254 mm..
(geomorfologia) Conjunt de fragments de roca sedimentària amb un diàmetre entre 2 i 20 mm.
(geoarqueologia) Conjunt de fragments de roca sedimentària amb un diàmetre entre 10 i 200 mm.

gravamen /ɡɾaˈva.men/ /ɡɾaˈβa.men/ /ɡɾəˈva.mən/ /ɡɾəˈβa.mən/ n masc
angkut

gravar /ɡɾaˈvaɾ/ /ɡɾaˈβa/ /ɡɾəˈva/ /ɡɾəˈβa/ v
cukai
(dret) Carregar amb un impost.

gravetat /ɡɾa.veˈtat/ /ɡɾa.βeˈtat/ /ɡɾə.vəˈtat/ /ɡɾə.βəˈtat/ n fem
gaya tarik bumi
Força que atrau els objectes cap al centre de la Terra.

grec adj masc
bahasa Yunani
Relatiu a Grècia, als habitants, la cultura o la llengua.

grec n masc
bahasa Yunani
Ciutadà de Grècia.
(només singular) Llengua parlada a Grècia.

green /ˈɡɾin/ n masc
hijau

gregari /ɡɾeˈɣa.ɾi/ /ɡɾəˈɣa.ɾi/ adj masc
suka bergaul

greix /ˈgɾejʃ/ /ˈgɾeʃ/ n masc
lemak

greixar /ɡɾejˈʃa/ /ɡɾejˈʃaɾ/ /ɡɾeˈʃa/ /ɡɾəˈʃa/ v
jelantah

gremi /ˈɡɾɛ.mi/ n masc
gilda

greu /ˈɡɾew/ adj
berat
Aplicat a la música o la parla, de to baix.
Dit d'una situació, que no admet bromes, seriosa.

grill /ˈɡɾiʎ/ n fem
cengkerik
Insecte saltador diverses espècies de la família dels gríl·lids, de color negre rogenc, característic pel carrisqueig que fan els mascles per fricció dels èlitres.
tembak
Brot tendre d'una llavor, d'un tubercle, d’un bulb.
bergulung
Part, separada per membranes, de certs fruits, especialment cítrics.

grimpar /ɡɾimˈpa/ /ɡɾimˈpaɾ/ v
memanjat

grinyol /ɡɾiˈɲɔɫ/ n masc
derit
So agut que fa certs materials quan freguen amb un altre.

grip n fem
flu influensa

gripau n masc
katak

gris adj masc
abu-abu
Color entre el negre i el blanc, el to propi de la cendra o el ciment.

griu /ˈɡɾiw/ n masc
griffin

groc adj masc
kuning
Del color de l'or, el safrà o la llimona.

groc n masc
kuning
Color de l'espectre entre el verd i el taronja.

groenlandès /ɡɾo.ən.ɫənˈdəs/ /ɡɾu.ən.ɫənˈdɛs/ adj masc
bahasa Kalaallisut
Relatiu o pertanyent a Groenlàndia, als seus habitants o a la seva llengua.

groenlandès /ɡɾo.ən.ɫənˈdəs/ /ɡɾu.ən.ɫənˈdɛs/ n masc
bahasa Kalaallisut
(només singular) Llengua esquimoaleuta parlada a Groenlàndia.

groller /ɡɾoˈʎe/ /ɡɾoˈʎeɾ/ /ɡɾuˈʎe/ adj masc
kasar

gronxador /ɡɾoɲ.t͡ʃaˈðo/ /ɡɾoɲ.t͡ʃaˈðoɾ/ /ɡɾoɲ.ʃəˈðo/ /ɡɾuɲ.ʃəˈðo/ n masc
ayun

gronxar /ɡɾoɲˈt͡ʃa/ /ɡɾoɲˈt͡ʃaɾ/ /ɡɾoɲˈʃa/ /ɡɾuɲˈʃa/ v
ayun

grop /ˈɡɾop/ n masc
awan
Nuvolada tempestuosa formada de sobte.

gros adj masc
agung
Considerable en volum.

gros n masc
paling penting
La part més important d'un tot.

grossa /ˈɡɾɔ.sa/ /ˈɡɾɔ.sɔ/ /ˈɡɾɔ.sə/ n fem
bruto
Dotze dotzenes

grossesa /ɡɾoˈse.za/ /ɡɾoˈsə.zə/ /ɡɾuˈsɛ.zə/ n fem
kehamilan
Senyals visibles d’embaràs amb una panxa grossa.

grua /ˈɡɾu.a/ /ˈɡɾu.ə/ n fem
bangau
Ocell de la família dels gruids de més d’un metre de llargada, plomatge gris, coll i cara negres (Grus grus).
katrol
Màquina per a aixecar i moure càrregues pesades amb un braç articulat.

gruixut /ɡɾujˈʃut/ /ɡɾuˈʃut/ adj masc
tebal

grumeig /ɡɾuˈmet͡ʃ/ /ɡɾuˈmət͡ʃ/ /ɡɾuˈmɛt͡ʃ/ n masc
umpan

grup /ˈɡɾup/ n masc
kelompok

grup classe n masc
kelas

gràcia /ˈɡɾa.si.a/ /ˈɡɾa.si.ə/ /ˈɡɾa.sja/ /ˈɡɾa.sjə/ n fem
berkat
Resultar plaent.

gràcies /ˈɡɾa.si.əs/ Interjection
terima kasih
Expressió per a manifestar agraïment.

grípia /ˈɡɾi.pi.a/ /ˈɡɾi.pi.ə/ n fem
balai penitipan anak

guaitar /ɡwajˈta/ /ɡwajˈtaɾ/ /ɡwəjˈta/ v
pandangi
aguaitar
mirar

gual /ˈɡwaɫ/ n masc
arung-arungan
En un riu, zona amb el fons ferm i la fondària prou reduïda per poder passar-hi a peu o en vehicle.
kapal
Enfonsament suau en una vorera per facilitar l'accés a vehicles.

guant /ˈɡwan/ /ˈɡwant/ n masc
sarung tangan
Peça que cobreix la mà i de vegades part del braç, emprat com a vestimenta o com a protecció de la pell.

guany /ˈˈɡwaɲ/ n masc
hadiah

guanyador /ɡwa.ɲaˈðo/ /ɡwa.ɲaˈðoɾ/ /ɡwə.ɲəˈðo/ n masc
pemenang
Persona que guanya o ha guanyat alguna cosa.

guanyar /ɡoˈɲa/ /ɡuˈɲa/ /ɡwaˈɲa/ /ɡwaˈɲaɾ/ v
menang

guanàbana /ɡwaˈna.ba.na/ /ɡwəˈna.βə.nə/ n fem
buah sirsak

guarda /ˈɡwar.də/ /ˈɡwaɾ.ða/ n fem
garda
(futbol americà) Cadascun dels dos jugadors de la línia ofensiva situats a banda i banda del central, que s'encarreguen principalment de protegir el quarterback de les entrades dels adversaris.

guardabraç n masc
ban

guardar /ɡwarˈða/ /ɡwaɾˈða/ /ɡwaɾˈðaɾ/ /ɡwərˈda/ v
simpan
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los.

guardià /ɡwaɾ.ðiˈa/ /ɡwər.diˈa/ n masc
pengawal

guarir /ɡwaˈɾi/ /ɡwaˈɾiɾ/ /ɡwəˈɾi/ v
menyembuhkan

guarnició /ɡwaɾ.ni.siˈo/ /ɡwər.ni.siˈo/ n fem
garnisun
Conjunt de soldats que protegeixen un punt estratègic.

guatlla /ˈɡwaɫ.ɫa/ /ˈɡwaɫ.ɫə/ /ˈɡwaʎ.ʎa/ n fem
puyuh

guerra /ˈɡɛ.ra/ /ˈɡɛ.rɛ/ n fem
perang
Conflicte amb armes.

guerrejar /ɡe.reˈd͡ʒa/ /ɡe.reˈd͡ʒaɾ/ /ɡe.reˈʒa/ /ɡə.rəˈd͡ʒa/ /ɡə.rəˈʒa/ v
perang
Lluitar en una guerra.

guerrer /ɡeˈre/ /ɡeˈreɾ/ /ɡəˈre/ n masc
pendekar
Persona que fa la guerra, bel·licosa.

guerrilla /ɡeˈri.ʎa/ /ɡəˈri.ʎə/ n fem
gerilya

guerxar /ɡerˈt͡ʃa/ /ɡeɾˈt͡ʃa/ /ɡeɾˈt͡ʃaɾ/ /ɡərˈʃa/ v
benang lungsin
(transitiu) Deformar un cos pla fent-lo prendre una forma corba.

guia /ˈɡi.a/ /ˈɡi.ə/ n fem
panduan
Manual que serveix per orientar-se amb una tasca o en un lloc desconegut.
Via per la qual discorre un objecte.

guia /ˈɡi.a/ /ˈɡi.ə/ n neut
panduan
Persona que vol guiar una altra.
gerbong
(beisbol) Cadascun dels dos membres d'un equip atacant situats al box del guia que s'encarreguen de transmetre les indicacions de l'entrenador al batedor i els corredors, i de dirigir-los.

guiar /ɡiˈa/ /ɡiˈaɾ/ v
memandu
Fer de guia.

guiatge /ɡiˈa.d͡ʒe/ /ɡiˈa.d͡ʒə/ n masc
bimbingan
Acció de guiar.

guineu n fem
rubah
Mamífer de la família dels cànids (Vulpes vulpes), salvatge i carnívor, semblant als llops, però bastant més petit (té poc més de mig metre de llarg) i el morro més agut. Té especial fama d'astut.

guingueta /ɡiŋˈɡe.ta/ /ɡiŋˈɡə.tə/ /ɡiŋˈɡɛ.tə/ n fem
barak
Construcció portàtil per allotjar una petita atracció de fira.

guirigall /ɡi.ɾiˈɣaj/ /ɡi.ɾiˈɣaʎ/ n masc
keadaan berantakan

guisa /gi.za/ /gi.zə/ n fem
cara

guitarra /ɡiˈta.ra/ n fem
gitar

guix n masc
kapur tulis kapur
Barreta de mineral usada per a escriure a la pissarra.
kapur tulis
(billar) Dau compost de guix amb una base de cola que s'aplica a la sola d'un tac, utilitzat per a evitar que el tac rellisqui en impactar contra la bola d'atac.

guió /ɡiˈo/ n masc
tanda hubung
Un dels signes utilitzats en l'alfabet braille.

gujarati /ɡu.d͡ʒaˈɾa.ti/ /ɡu.ʒaˈɾa.ti/ /ɡu.ʒəˈɾa.ti/ n masc
Gujarati

guru /ˈɡu.ɾu/ n masc
guru
Guia espiritual hindú.

gust /ˈɡust/ n masc
rasa
Sentit que permet percebre els sabors.

gustar /ɡusˈta/ /ɡusˈtaɾ/ v
rasa

gustós adj masc
nikmat
Que agrada, que té el sabor adequat.

guàrdia /ˈɡwar.di.ə/ /ˈɡwaɾ.ði.a/ n fem
piket
Cos armat encarregat de la protecció o custòdia d’una persona o d’una cosa.

guèiser /ˈɡɛj.zeɾ/ /ˈɡɛj.zər/ n masc
geiser

gàbia /ˈɡa.bi.a/ /ˈɡa.βi.ə/ n fem
kandang

gàlib /ˈɡa.ɫip/ n masc
model
Plantilla de les quadernes d’una nau per a la seva construcció.

gèminis /ˈd͡ʒɛ.mi.nis/ /ˈʒɛ.mi.nis/ n neut
Gemini

gènere n masc
jenis
Conjunt de persones o coses amb característiques semblants.
Distinció entre paraules que poden anar acompanyades amb determinants masculins i les que poden anar amb determinants femenins.

gènere femení n masc
wanita
Categoria gramatical corresponent a tots els termes referits al sexe femení o assimilables per l’ús.
Conjunt de totes les dones.

gòspel /ˈɡɔs.peɫ/ /ˈɡɔs.pəɫ/ n masc
injil

habilitar /a.bi.ɫiˈtaɾ/ /a.βi.ɫiˈta/ /ə.βi.ɫiˈta/ v
memampukan

habilitat /a.βi.liˈtat/ /ə.βi.ɫiˈtat/ n fem
kemampuan

habitació /a.bi.ta.siˈo/ n fem
kamar

habitant /a.βiˈtan/ /a.βiˈtant/ /ə.βiˈtan/ /ə.βiˈtant/ n neut
penduduk
Persona que viu (habita) en un zona determinada (casa, barri, població, país, etc).
Cadascun dels éssers vius, i en especial els animals, que viu (habita) en un zona determinada (arbre, bosc, regió, etc).

habitar /a.βiˈta/ /a.βiˈtaɾ/ /ə.βiˈta/ v
tinggal

habitud /a.biˈtut/ /ə.βiˈtut/ n fem
adat kebiasan

hac /ˈak/ n fem
ha

haca /ˈa.ka/ /ˈa.kə/ n fem
kuda kerdil

hacanea /a.kaˈne.a/ /ə.kəˈne.ə/ n fem
meretas

hafni n masc
hafnium

haixix /ajˈʃiʃ/ /aˈʃiʃ/ /əˈʃiʃ/ n masc
hasyis

halal /haˈɫaɫ/ /həˈɫaɫ/ adj
halal

hall /ˈhɔɫ/ n masc
aula

halo /ˈa.ɫo/ /ˈa.ɫu/ n masc
nimbus

ham /ˈam/ n masc
mata kail

haram /haˈɾam/ /həˈɾam/ adj
haram

harmonia /aɾ.moˈni.a/ /ər.muˈni.ə/ n fem
harmoni

harmònica /aɾˈmɔ.ni.ka/ n fem
harmonika

hassi n masc
hassium

hat-trick /ˌhatˈtɾik/ n masc
trigol

haver /aˈver/ /aˈveɾ/ /aˈβe/ /əˈvə/ /əˈvɛ/ n masc
milik
Possessió d'algú, moble o immoble.

haver /aˈver/ /aˈveɾ/ /aˈβe/ /əˈvə/ /əˈvɛ/ v
ada
Tenir en possessió.

haver de v
harus
(seguit d’infinitiu) Valor d’obligació o necessitat.

haver-hi /aˈve.ɾi/ /aˈβe.ɾi/ /ə.vəˈɾi/ /əˈvə.ɾi/ /əˈvɛ.ɾi/ /əˈβɛ.ɾi/ v
ada

hawaià /ha.waˈja/ /hə.wəˈja/ adj masc
bahasa Hawaii
Relatiu o pertanyent a Hawaii, als seus habitants o a la seva llengua.

hawaià /ha.waˈja/ /hə.wəˈja/ n masc
bahasa Hawaii
Individu natural de Hawaii.
(només singular) Llengua polinèsia de Hawaii, de la família austronèsica.

he /ˈaj/ /ˈe/ n fem
dia

hebreu /eˈbɾɛw/ /əˈbɾɛw/ adj masc
bahasa Ibrani
Relatiu o pertanyent a l'hebraisme o judaisme.

hebreu /eˈbɾɛw/ /əˈbɾɛw/ n masc
bahasa Ibrani
Llengua semítica parlada a Israel.

hecatombe /e.kaˈtom.be/ /ə.kəˈtom.bə/ n fem
hekatombe

hectàrea /ekˈta.ɾe.a/ /əkˈta.ɾe.ə/ n fem
hektare

heli n masc
helium

helicoïdal /e.ɫi.ko.iˈðaɫ/ /ə.ɫi.ko.iˈðaɫ/ /ə.ɫi.ku.iˈðaɫ/ adj
uliran

helicòpter /e.ɫiˈkɔp.teɾ/ n masc
helikopter
Aeronau amb capacitat d'enlairament i aterrament vertical i propulsada per una gran hèlice motoritzada o més col·locades en posició horitzontal o gairebé (conegudes típicament com a rotors).

hematologia /e.ma.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /e.ma.to.ɫoˈʒi.a/ /ə.mə.to.ɫoˈʒi.ə/ /ə.mə.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
hematologi

hematoma /e.maˈto.ma/ /ə.məˈto.mə/ n masc
hematoma

hematúria /e.maˈtu.ɾi.a/ /ə.məˈtu.ɾi.ə/ n fem
hematuri

hemisferi /e.misˈfɛ.ɾi/ /ə.misˈfɛ.ɾi/ n masc
belahan bumi

hemoglobina /e.mo.ɣɫoˈbi.na/ /ə.mo.ɣɫoˈbi.nə/ /ə.mu.ɣɫuˈbi.nə/ /ə.mu.ɣɫuˈβi.nə/ n fem
hemoglobin

hemorroide /e.moˈrɔj.ðe/ /ə.moˈrɔj.ðə/ /ə.muˈrɔj.ðə/ n fem
bawasir

hemorràgia /e.moˈra.d͡ʒi.a/ /e.moˈra.ʒi.a/ /ə.moˈra.ʒi.ə/ /ə.muˈra.ʒi.ə/ n fem
perdarahan

hepatitis /e.paˈti.tis/ /ə.pəˈti.tis/ n fem
hepatitis

heptàgon /epˈta.ɣon/ /əpˈta.ɣon/ /əpˈta.ɣun/ n masc
segi tujuh

herba /ˈer.bə/ n fem
rumput

herbari /eɾˈba.ɾi/ n masc
herbarium

heretge /eˈɾe.d͡ʒe/ n neut
bida'ah

hereu /eˈɾew/ /əˈɾəw/ /əˈɾɛw/ n masc
pewaris
Persona que rep una herència.

hermafrodita /eɾ.ma.fɾoˈði.ta/ /ər.mə.fɾuˈði.tə/ /əɾ.mə.fɾoˈði.tə/ adj
banci

hermenèutica n fem
hermeneutik

herniar /er.niˈa/ /eɾ.niˈa/ /eɾ.niˈaɾ/ /ər.niˈa/ v
ruptur

heroi /eˈɾɔj/ /əˈɾɔj/ n masc
pahlawan

heroïna /e.ɾoˈi.na/ /ə.ɾoˈi.nə/ /ə.ɾuˈi.nə/ n masc
heroin
(química) Derivat diacetil de la morfina, de fórmula C21H23NO5, de marcada toxicitat, el consum de la qual crea gran dependència.

hertz /ˈɛrt͡s/ n masc
hertz

herència /eˈɾɛn.si.a/ /əˈɾɛn.si.ə/ n fem
inheritas
Diners o béns que deixa una persona a altres en morir.

hesitar /e.ziˈta/ /e.ziˈtaɾ/ /ə.ziˈta/ v
ragu

hetero- prefix
hetero-

heura /ˈew.ɾa/ /ˈew.ɾə/ n fem
tanaman jalar

hexàgon /eɡˈza.ɣon/ /əɡˈza.ɣon/ /əɡˈza.ɣun/ n masc
heksagon

hibernació /i.βeɾ.na.siˈo/ /i.βər.nə.siˈo/ n fem
hibernasi

hibernar /i.beɾˈnaɾ/ /i.βerˈna/ /i.βeɾˈna/ /i.βərˈna/ v
hibernasi

hidrogen /iˈðɾɔ.ʒen/ /iˈðɾɔ.ʒən/ n masc
hidrogen

hiena /ˈje.na/ n fem
dubuk

hiena tacada n fem
dubuk

higiene /i.d͡ʒiˈe.ne/ /i.d͡ʒiˈɛ.ne/ /i.ʒiˈe.ne/ /i.ʒiˈɛ.nə/ /i.ʒiˈɛ.nə/ n fem
ilmu kesehatan

hijab /hiˈd͡ʒap/ /hiˈʒap/ n masc
hijab

himne /ˈim.ne/ /ˈim.nə/ n masc
gita puja

hindi /ˈhin.di/ /ˈin.di/ n masc
Hindi
Llengua parlada a l'Índia.

hiperactivitat n fem
hiperaktivitas

hiperinflació /i.pe.ɾiɱ.fɫa.siˈo/ /i.pə.ɾiɱ.fɫə.siˈo/ n fem
hiperinflasi

hipertext /i.peɾˈtekst/ /i.pərˈtekst/ n masc
hiperteks

hiperònim /i.peˈɾɔ.nim/ /i.pəˈɾɔ.nim/ n masc
hipernim

hipocamp /i.poˈkam/ /i.poˈkamp/ /i.puˈkam/ /i.puˈkamp/ n masc
hippokampos
(anatomia) Eminència del cervell de forma allargada amb protrusió situada en la part externa del diverticle esfenoidal de cadascun dels ventricles laterals, implicada en el procés de memorització.

hipocresia /i.po.kɾeˈzi.a/ /i.pu.kɾəˈzi.ə/ n fem
kemunafikan

hipopòtam /i.poˈpɔ.tam/ /i.poˈpɔ.təm/ /i.puˈpɔ.təm/ n masc
kuda nil

hipoteca /i.poˈte.ka/ /i.puˈtɛ.kə/ n fem
hipotek

hipotecar /i.po.teˈka/ /i.po.teˈkaɾ/ /i.po.təˈka/ /i.pu.təˈka/ v
hipotek

hipotecari /i.po.teˈka.ɾi/ /i.pu.təˈka.ɾi/ adj masc
hipotek
pertanyent a la hipoteca

hipotenusa /i.po.teˈnu.za/ /i.po.təˈnu.zə/ /i.pu.təˈnu.zə/ n fem
hipotenusa

hipèrbole /iˈpɛr.bu.ɫə/ /iˈpɛɾ.bo.ɫe/ /iˈpɛɾ.bo.ɫə/ n fem
hiperbola

hipòcrita /iˈpɔ.kɾi.ta/ /iˈpɔ.kɾi.tə/ adj
munafik
Caracteritzat per hipocresia o ser hipòcrita.

hipòcrita /iˈpɔ.kɾi.ta/ /iˈpɔ.kɾi.tə/ n neut
munafik
Persona que obra amb hipocresia, amb falsa moral.

hipòdrom /iˈpɔ.ðɾom/ /iˈpɔ.ðɾum/ n masc
hipodrom

hipònim /iˈpɔ.nim/ n masc
hiponim

hipòtesi /iˈpɔ.te.zi/ /iˈpɔ.tə.zi/ /iˈpɔ.tə.zi/ /iˈpɔ.tɛ.zi/ n fem
asumsi hipotesis

hiragana /hi.ɾaˈɣa.na/ n masc
hiragana

hissar /iˈsa/ /iˈsaɾ/ v
mengerek

histologia /is.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /is.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
histologi

historiar /is.to.ɾiˈa/ /is.to.ɾiˈaɾ/ /is.tu.ɾiˈa/ v
babad

història /isˈtɔ.ɾi.a/ /isˈtɔ.ɾi/ n fem
sejarah histori
Disciplina que estudia la societat humana des de la seva aparició.

històric adj masc
bersejarah

hittita /itˈti.ta/ /itˈti.tə/ adj
Het
Relatiu al poble hittita o a la seva llengua.

hittita /itˈti.ta/ /itˈti.tə/ n masc
Het
Llengua indoeuropea extinta del grup anatòlic pròpia del poble hittita.

hittita /itˈti.ta/ /itˈti.tə/ n neut
Het
Individu d’un poble que establí un imperi a Anatòlia en el II mil·lenni aC.

hivern /iˈvɛɾn/ /iˈvɛɾn/ /iˈβɛrn/ /iˈβɛɾn/ n masc
musim dingin

hivernacle /i.veɾˈna.kɫe/ /i.vəɾˈna.kɫə/ /i.βerˈna.kɫe/ /i.βeɾˈna.kɫe/ /i.βərˈna.kɫə/ n masc
rumah kaca

hivernar /i.veɾˈnaɾ/ /i.vəɾˈna/ /i.βerˈna/ /i.βeɾˈna/ /i.βərˈna/ v
musim dingin

hobby /ˈhɔ.βi/ n masc
gemar

hola /ˈo.ɫa/ Interjection
hai
(castellanisme) Expressió de salutació familiar.

holmi n masc
holmium

holocàustic /o.ɫoˈkaws.tik/ /u.ɫuˈkaws.tik/ adj masc
Holocaust

holístic /oˈɫis.tik/ /uˈɫis.tik/ adj masc
holistik

home /ˈɔ.mə/ n masc
pria laki-laki
Persona del sexe masculí.

homenejar /o.me.neˈd͡ʒa/ /o.me.neˈd͡ʒaɾ/ /u.mə.nəˈʒa/ v
insan

homeòstasi /o.meˈɔs.ta.zi/ /o.meˈɔs.tə.zi/ /u.meˈɔs.tə.zi/ n fem
homeostasis

homicida /o.miˈsi.ða/ /o.miˈsi.ðə/ /u.miˈsi.ðə/ n neut
pembunuh
Qui comet un homicidi.

homicidi /o.miˈsi.ði/ /u.miˈsi.ði/ n masc
pembunuhan

homo /ˈo.mo/ /ˈɔ.mo/ /ˈɔ.mu/ n masc
homo

homo- /oˈmɔ/ /uˈmɔ/ /ˈo.mo/ /ˈɔ.mu/ prefix
homo-

homosexual /ˌo.mo.sek.suˈaɫ/ /ˌɔ.mo.sək.suˈaɫ/ /ˌɔ.mu.sək.suˈaɫ/ n neut
homosex
(LGBTI) Persona que se sent atreta sexualment per persones del mateix sexe.

homosexualitat /ˌo.mo.sek.su.a.ɫiˈtat/ /ˌɔ.mo.sək.su.ə.ɫiˈtat/ /ˌɔ.mu.sək.su.ə.ɫiˈtat/ n fem
homoseksualitas

homòfon /oˈmɔ.fon/ /uˈmɔ.fun/ adj masc
homofon
D'igual pronúncia però diferent escriptura; que posseeix homofonia.

honest /oˈnest/ /uˈnest/ adj masc
jujur

honestedat /o.nes.teˈðat/ /o.nəs.təˈðat/ /u.nəs.təˈðat/ n fem
kejujuran

hongarès /oŋ.ɡəˈɾəs/ /uŋ.ɡəˈɾɛs/ adj masc
bahasa Hongaria
Relatiu a Hongria, als seus habitants o a la seva llengua.

hongarès /oŋ.ɡəˈɾəs/ /uŋ.ɡəˈɾɛs/ n masc
bahasa Hongaria
Natural d'Hongria.
(masculí singular) Llengua originària d'Hongria.

honor /oˈno/ /oˈnoɾ/ /oˈnoɾ/ /uˈno/ /uˈnor/ n
hai
Qualitat moral que empeny algú a no fer res que perjudiqui la seva imatge social o la seva autoestima.

honorari /o.noˈɾa.ɾi/ /u.nuˈɾa.ɾi/ adj masc
honorer

honrat adj masc
jujur

hoquei /oˈkej/ /uˈkɛj/ n masc
hoki

hoquei sobre gel n masc
hoki es

hoquei sobre herba n masc
hoki lapangan

hora /ˈo.ɾə/ /ˈɔ.ɾa/ /ˈɔ.ɾɔ/ n fem
jam

horabaixa /ˌɔ.ɾaˈbaj.ʃa/ /ˌɔ.ɾaˈβa.ʃa/ /ˌɔ.ɾaˈβaj.ʃa/ /ˌɔ.ɾəˈβa.ʃə/ n
hari
(literari) Hora pròxima a la posta de sol.

horitzontal /o.ɾi.d͡zonˈtaɫ/ /o.ɾi.zonˈtaɫ/ /u.ɾi.d͡zunˈtaɫ/ adj
horisontal

horitzó /o.ɾiˈd͡zo/ /o.ɾiˈzo/ /u.ɾiˈd͡zo/ n masc
cakrawala kaki langit

hormona /oɾˈmo.na/ /oɾˈmo.nə/ /urˈmo.nə/ n fem
hormon

horror /oˈro/ /oˈroɾ/ /uˈro/ /uˈror/ n
horor

hort /ˈɔrt/ n masc
kebun
Unitat de mesura de superfície de la terra agrícola a Mallorca que és equivalent a 443,94 m². Cada hort es correspon amb 25 destres amb un quadrat de quatre costats de 21 pams lineals. Quatre horts fan un quartó.

hortalissa /oɾ.taˈɫi.sa/ /oɾ.təˈɫi.sə/ /ur.təˈɫi.sə/ n fem
sayur

hospital /os.piˈtaɫ/ /us.piˈtaɫ/ n masc
rumah sakit
Edifici destinat a tenir cura de la salut dels malalts i quan correspon a internar-los pel seu tractament o diagnòstic.

host /ˈɔst/ n fem
angkatan darat

hostal /osˈtaɫ/ /usˈtaɫ/ n masc
losmen

hostaler /os.taˈɫe/ /os.taˈɫeɾ/ /os.təˈɫe/ /us.təˈɫe/ n masc
tuan tanah

hostatge /osˈta.d͡ʒe/ /osˈta.d͡ʒə/ /usˈta.d͡ʒə/ n masc
tamu
Persona que s'allotja en casa aliena.
indekos
Lloc on allotjar-se, especialment si s'ha de passar la nit.

hoste /ˈɔs.te/ /ˈɔs.tə/ n masc
tamu tuan rumah
Persona que allotja una altra persona a casa seva.

hostejar /os.teˈd͡ʒa/ /os.teˈd͡ʒaɾ/ /us.təˈʒa/ v
kamp
Fer vida de campanya, en un campament.

hotel /oˈteɫ/ /oˈtɛɫ/ /uˈtɛɫ/ n masc
hotel

hoteler /o.teˈɫe/ /o.teˈɫeɾ/ /o.təˈɫe/ /u.təˈɫe/ adj masc
hotel

humanitats n fem
humaniora

humanitzar /u.ma.niˈd͡za/ /u.ma.niˈza/ /u.ma.niˈzaɾ/ /u.mə.niˈd͡za/ v
manusiakan
Adquirir qualitats humanes.

humanoide /u.maˈnɔj.ðe/ /u.məˈnɔj.ðə/ adj
humanoid
Que té forma humana o que coincideix amb l'ésser humà en molts trets principals.

humanoide /u.maˈnɔj.ðe/ /u.məˈnɔj.ðə/ n neut
humanoid
Ésser que té forma humana o que coincideix amb l'ésser humà en molts trets principals.

humil /uˈmiɫ/ adj
rendah hati
Que no és orgullós ni es vanta dels seus mèrits, sense pretensions.

humiliació /u.mi.ɫi.a.siˈo/ /u.mi.ɫi.ə.siˈo/ n fem
penghinaan

humiliar /u.mi.ɫiˈa/ /u.mi.ɫiˈaɾ/ v
membuat malu
Ofendre algú en el seu orgull a través de paraules o accions.

humilitat /u.mi.ɫiˈtat/ n fem
kerendahan hati

humit /uˈmit/ adj masc
lembap
Que té humitat.

humitat /u.miˈtat/ n fem
kelembapan

humitejar /u.mi.teˈd͡ʒa/ /u.mi.teˈd͡ʒaɾ/ /u.mi.təˈʒa/ v
mengurapi

humor /uˈmo/ /uˈmor/ /uˈmoɾ/ n
humor
Capacitat per entendre bromes, la gràcia d'una expressió amb doble sentit, riure per una situació còmica.

humorístic /u.moˈɾis.tik/ /u.muˈɾis.tik/ adj masc
kelakar

humà n masc
manusia

huracà /u.ɾaˈka/ /u.ɾəˈka/ n masc
topan hurikan

hàbil /ˈa.βiɫ/ adj
cakap
Apte, adequat, a propòsit.
Destre, capaç, intel·ligent.

hàbitat /ˈa.bi.tat/ /ˈa.βi.tət/ n masc
habitat
Localització on viu la població humana.
Lloc físic on viu un organisme viu, sovint caracteritzat per una peculiaritat física dominant.

hèrnia /ˈɛr.ni.ə/ /ˈɛɾ.ni.a/ n fem
hernia

híbrid /ˈi.βɾit/ adj masc
blasteran
En biologia dit de l'ésser que prové de l'encreuament entre individus genèticament diferents. Ex.: El mul és un animal híbrid. Aquest gos és híbrid, no és de cap raça.

híligaynon /ˈi.ɫi.ɣaj.non/ /ˈi.ɫi.ɣəj.non/ /ˈi.ɫi.ɣəj.nun/ n masc
Hiligaynon
Llengua parlada a les Filipines.

hòstia /ˈɔs.ti.a/ /ˈɔs.ti.ə/ /ˈɔs.ti.ɛ/ n fem
hosti
Làmina de pa circular que representa el cos de Crist, emprada en el ritual catòlic.

i conjunction
dan
Nexe coordinant copulatiu que suma dos conceptes o frases.

i ara Interjection
apa

iarda /ˈjaɾ.ða/ n fem
yard
Unitat de longitud originària del sistema anglès que equival a 0,914 m.

icona /iˈko.na/ /iˈko.nə/ n fem
ikon

iconografia /i.ko.no.ɣɾaˈfi.a/ /i.ku.nu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
ikonografi

ics /ˈiks/ n fem
mantan

ictus /ˈik.tus/ n masc
apopleksi

idea /iˈðe.a/ n fem
ide
Representació mental d'una cosa, d'un concepte o de quelcom que es vol fer.

ideal /i.ðeˈaɫ/ adj
ideal
Que no és real, que només està en la ment.
perfecte
De gran qualitat, bellesa, sabor o qualsevol altra cosa desitjada.

ideal /i.ðeˈaɫ/ n masc
ideal
Model de referència de cosa bella, ben feta, sana o qualsevol altre valor positiu.
cita-cita
Idea o conjunt d'idees considerades per una persona o grup com a objectiu principal i final.

idealisme /i.ðe.aˈɫiz.me/ /i.ðe.əˈɫiz.mə/ n masc
idealisme

identificar /i.ðen.ti.fiˈka/ /i.ðen.ti.fiˈkaɾ/ /i.ðən.ti.fiˈka/ v
mengidentifikasi

identitat /i.ðen.tiˈtat/ /i.ðən.tiˈtat/ /i.ðən.tiˈðat/ n fem
ciri-ciri

ideologia /i.ðe.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /i.ðe.o.ɫoˈʒi.a/ /i.ðə.o.ɫoˈʒi.ə/ /i.ðə.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
ideologi

idiolecte /i.ði.oˈɫɛk.te/ /i.ði.oˈɫɛk.tə/ /i.ði.uˈɫɛk.tə/ n masc
idiolek

idioma /i.ðiˈo.ma/ n masc
bahasa
Forma d’una llengua pròpia d'una comunitat, d’un lloc, d’una època.

idiota /i.ðiˈo.ta/ /i.ðiˈɔ.tə/ adj
idiot
(medicina) Dit de qui pateix idiòcia.

idiota /i.ðiˈo.ta/ /i.ðiˈɔ.tə/ n neut
bodoh
(pejoratiu) estúpid

idolatrar /i.ðo.laˈtɾa/ /i.ðo.laˈtɾaɾ/ /i.ðu.ɫəˈtɾa/ v
mendewakan

ien /ˈjen/ n masc
yen

iglú /iˈɣɫu/ n masc
igloo
Edifici en forma de casquet esfèric fet de peces de gel usat principalment pels esquimals.

ignorar /iŋ.noˈɾa/ /iŋ.nuˈɾa/ /iɡ.noˈɾa/ /iɡ.noˈɾaɾ/ v
mengingkari
No saber, no entendre, no conèixer alguna cosa.
mengabaikan
Deixar de banda, no fer cas o no voler acceptar algú o alguna cosa.

ignorància /iŋ.noˈɾan.si.a/ /iŋ.noˈɾan.si.ə/ /iŋ.nuˈɾan.si.ə/ /iɡ.noˈɾan.si.a/ n fem
ketidaktahuan

igual /iˈɣwaɫ/ adj
jenazah
Dit de les figures geomètriques que, si són transportades, conserven les característiques topològiques que tenien.

igualat /i.ɣwaˈɫat/ /i.ɣwəˈɫat/ adj masc
erat

igualment /iˌɣwaɫˈmen/ /iˌɣwaɫˈment/ adv
setara

iguals /iˈɣwaɫs/ adv
sama

igualtat /i.ɣwaɫˈtat/ /i.ɣwəɫˈtat/ n fem
kesamaan

iguana /iˈɣwa.na/ /iˈɣwa.nə/ n fem
iguana

illa /ˈi.ʎa/ n fem
pulau nusa
Porció de terra isolada per la mar.

illes Balears pn
Kepulauan Balears

illes Britàniques pn
Kepulauan Britania
Arxipèlag europeu al nord-oest de França i a l'Oest de Bèlgica, Països Baixos i Dinamarca. L'illa principal és la Gran Bretanya i inclou la major part del Regne Unit concretament, Anglaterra, Gales i Escòcia. A l'oest de la Gran Bretanya i separada pel mar d'Irlanda, es troba la segona illa més gran de l'arxipèlag, Irlanda, inclou el país homònim i Irlanda del Nord que pertany al Regne Unit. Altres illes importants però de mida molt inferior són Man, Shetland, Wight i els grups d'illes Hèbrides i Òrcades.

illes Cook pn
Kepulauan Cook

illes Fèroe /ˌi.ʎesˈfɛ.ɾo.e/ /ˌi.ʎəsˈfɛ.ɾo.e/ pn
Faroe

illes Malvines pn
Kepulauan Falkland

illes Mariannes Septentrionals pn
Kepulauan Mariana Utara

illes Turks i Caicos pn
Kepulauan Turks dan Caicos

illes Verges britàniques pn
Kepulauan Virgin Britania Raya

illes Verges nord-americanes pn
Kepulauan Virgin Amerika Serikat

il·legal /i.ɫeˈɣaɫ/ /i.ɫəˈɣaɫ/ /iɫ.ɫeˈɣaɫ/ /iɫ.ɫəˈɣaɫ/ adj
ilegal

il·luminació /i.ɫu.mi.na.siˈo/ /i.ɫu.mi.nə.siˈo/ /iɫ.ɫu.mi.na.siˈo/ /iɫ.ɫu.mi.nə.siˈo/ n fem
iluminasi
Efecte i acte d'il·luminar.

il·lusionisme /i.ɫu.zi.oˈniz.me/ /i.ɫu.zi.uˈniz.mə/ /iɫ.ɫu.zi.oˈniz.me/ /iɫ.ɫu.zi.oˈniz.mə/ /iɫ.ɫu.zi.uˈniz.mə/ n masc
trompe l'oeil
(pintura) Tècnica artística, emprada sobretot a la pintura, que cerca produir una il·lusió formada per objectes i figures reals.

il·lusió /i.ɫu.ziˈo/ /iɫ.ɫu.ziˈo/ n fem
ilusi
Engany de la percepció.

il·lustració /i.ɫus.tɾa.siˈo/ /i.ɫus.tɾə.siˈo/ /iɫ.ɫus.tɾa.siˈo/ /iɫ.ɫus.tɾə.siˈo/ n fem
ilustrasi
Imatge que ajuda a entendre el missatge d'un text.

il·lustre /iɫˈɫus.tɾe/ /iɫˈɫus.tɾə/ /iˈɫus.tɾe/ /iˈɫus.tɾə/ adj
termashur

imaginació /i.ma.ʒi.na.siˈo/ /i.mə.ʒi.nə.siˈo/ n fem
imajinasi

imaginar /i.ma.d͡ʒiˈna/ /i.ma.d͡ʒiˈnaɾ/ /i.ma.ʒiˈna/ /i.mə.ʒiˈna/ v
bayangkan
Inventar, recrear una imatge a la ment.
membayangkan
Somniar, desitjar, idear sense fonament.

imaginari /i.ma.d͡ʒiˈna.ɾi/ /i.mə.ʒiˈna.ɾi/ adj masc
khayal

imant /iˈman/ /iˈmant/ n masc
magnet

imatge /iˈma.d͡ʒe/ n fem
gambar

imitador /i.mi.taˈðo/ /i.mi.taˈðoɾ/ /i.mi.təˈðo/ adj masc
peniru
Que imita.

imitar /i.miˈta/ /i.miˈtaɾ/ v
mencontoh

immatricular /im.ma.tɾi.kuˈla/ /im.ma.tɾi.kuˈlaɾ/ /im.mə.tɾi.kuˈɫa/ v
daftar

immediat /im.me.ðiˈat/ /im.mə.ðiˈat/ adj masc
segera

immediatament /im.me.ðiˌa.taˈmen/ /im.me.ðiˌa.taˈment/ /im.mə.ðiˌa.təˈmen/ /im.mə.ðiˌa.təˈment/ adv
segera

immergir /im.merˈd͡ʒi/ /im.meɾˈd͡ʒiɾ/ /im.mərˈʒi/ v
benam

immigració /im.mi.ɣɾa.siˈo/ /im.mi.ɣɾə.siˈo/ n fem
imigrasi

immoble /imˈmɔ.bɫe/ /imˈmɔ.βɫe/ /imˈmɔ.βɫə/ /imˈmɔb.bɫe/ /imˈmɔb.bɫə/ n masc
milik

immortal /im.moɾˈtaɫ/ /im.murˈtaɫ/ adj
abadi
que no és mortal o que no pot morir.

immunitat /im.mu.niˈtat/ n fem
kekebalan

impacientar /im.pa.si.enˈta/ /im.pa.si.enˈtaɾ/ /im.pə.si.ənˈta/ v
kesabaran

impediment /im.pe.ðiˈmen/ /im.pe.ðiˈment/ /im.pə.ðiˈmen/ /im.pə.ðiˈment/ n masc
offside
impediment impedient, allò que destorba que es contragui matrimoni entre certes persones, fent-lo il·legítim si es contrau però no nul.

imperdible /im.perˈðib.bɫe/ /im.peɾˈði.bɫe/ /im.peɾˈði.βɫe/ /im.pərˈdi.βɫə/ /im.pərˈdib.bɫə/ /im.pəɾˈðib.bɫə/ n masc
peniti

imperfet /im.peɾˈfet/ /im.pərˈfet/ n masc
tidak sempurna

imperi n masc
kekaisaran
Acció d'imperar o manar amb autoritat.
Estats subjectes a l'emperador.

imperial /im.pe.ɾiˈaɫ/ /im.pə.ɾiˈaɫ/ adj
imperial
pertanyent a l'emperador o a l'imperi

impermeable /im.per.meˈab.bɫe/ /im.peɾ.meˈa.bɫe/ /im.peɾ.meˈa.βɫe/ /im.pər.meˈa.βɫə/ /im.pər.meˈab.bɫə/ /im.pəɾ.meˈab.bɫə/ n masc
jas hujan
Peça de vestir que es posa per damunt de tot i que es fa servir els dies de pluja perquè està feta d'un material que no permet el pas de líquids a través.

implementar /im.pɫe.menˈˈta// /im.pɫe.menˈˈtaɾ// /imˈpɫə.mənˈta// v
alat

implicar /im.pɫiˈka/ /im.pɫiˈkaɾ/ v
belit
Tenir com a conseqüència natural.
(pronominal) Involucrar-se, comprometre's.
(amb adverbis de negació) no implicar: no obstar, no impedir, no destorbar.

importació /im.poɾ.ta.siˈo/ /im.poɾ.tə.siˈo/ /im.pur.tə.siˈo/ n fem
impor

important /am.pulˈtant/ /im.porˈtan/ /im.poɾˈtan/ /im.poɾˈtant/ /im.purˈtan/ adj
penting
Que té importància o relleu.

importar /im.porˈta/ /im.poɾˈta/ /im.poɾˈtaɾ/ /im.purˈta/ v
berhitung
Ser convenient, favorable, d'importància.
mengimpor
(comerç) Introduir gèneres estrangers en el mercat autòcton.

importància /im.poɾˈtan.si.a/ /im.poɾˈtan.si.ə/ /im.purˈtan.si.ə/ n fem
kepentingan

imposar /im.poˈza/ /im.poˈzaɾ/ /im.puˈza/ v
meletakkan
Carregar, posar alguna cosa damunt d'una altra.
Infondre respecte, por.
ajar
Instruir a algú en alguna matèria.

impost n masc
pajak

impost sobre béns immobles n masc
pajak bumi dan bangunan

impost sobre el valor afegit n masc
pajak nilai tambah

impressionant /im.pɾe.si.oˈnan/ /im.pɾe.si.oˈnant/ /im.pɾə.si.oˈnant/ /im.pɾə.si.uˈnan/ /im.pɾə.si.uˈnant/ adj
impresif

impressió /im.pɾe.siˈo/ /im.pɾə.siˈo/ n fem
impresi
Acció o efecte d'imprimir.

impressora /im.pɾeˈso.ɾa/ /im.pɾəˈso.ɾə/ n fem
pencetak
(informàtica) dispositiu per imprimir

improperar /im.pɾo.peˈɾa/ /im.pɾo.peˈɾaɾ/ /im.pɾu.pəˈɾa/ v
mencela

impugnació /im.puŋ.na.siˈo/ /im.puŋ.nə.siˈo/ /im.puɡ.na.siˈo/ n fem
penentangan

impuls /imˈpuɫs/ n masc
impuls

inauguració /i.naw.ɣu.ɾa.siˈo/ /i.nəw.ɣu.ɾə.siˈo/ n fem
pelantikan

inaugurar /i.naw.ɣuˈɾa/ /i.naw.ɣuˈɾaɾ/ /i.nəw.ɣuˈɾa/ v
lantik
Obrir o començar de forma solemne.

incendi n masc
kebakaran

incendiar /in.sen.diˈa/ /in.sen.diˈaɾ/ /in.sən.diˈa/ v
membakar

incentiu n masc
insentif

incidir /in.siˈði/ /in.siˈðiɾ/ v
melanda
Topar sobre una superfície.
dampak
Repercutir una cosa en una altra.

incitament /in.si.taˈmen/ /in.si.taˈment/ /in.si.təˈmen/ /in.si.təˈment/ n masc
ajakan

incitar /in.siˈta/ /in.siˈtaɾ/ v
menggelitik

inclinar /iŋ.kɫiˈna/ /iŋ.kɫiˈnaɾ/ v
miring
Tòrcer cap avall alguna cosa.

incomplir /iŋ.komˈpli/ /iŋ.komˈpliɾ/ /iŋ.kumˈpɫi/ v
menunaikan

inconscient /iŋ.kon.siˈen/ /iŋ.kon.siˈent/ /iŋ.kun.siˈen/ adj
pingsan
Que no és conscient.
Brètol, irreflexiu.

inconscient /iŋ.kon.siˈen/ /iŋ.kon.siˈent/ /iŋ.kun.siˈen/ n masc
pingsan
Part de la ment humana que recull els instints i pensaments reprimits segons la teoria de Freud.

incorporar /iŋ.kor.poˈɾa/ /iŋ.koɾ.poˈɾaɾ/ /iŋ.kur.puˈɾa/ v
melempengkan
Asseure qui estava ajagut.

increpació /iŋ.kɾe.pa.siˈo/ /iŋ.kɾə.pə.siˈo/ n fem
bentakan

increpar /iŋ.kɾeˈpa/ /iŋ.kɾeˈpaɾ/ /iŋ.kɾəˈpa/ v
bentur

increïble /iŋ.kɾeˈi.bɫe/ /iŋ.kɾeˈi.βɫe/ /iŋ.kɾeˈib.bɫe/ /iŋ.kɾəˈi.βɫə/ /iŋ.kɾəˈib.bɫə/ adj
sulit dipercaya
Impossible de creure.
Extraordinari, sorprenent.

incumbir /iŋ.kumˈbi/ /iŋ.kumˈbiɾ/ v
kecemasan

incumbència /iŋ.kumˈbɛn.si.a/ /iŋ.kumˈbɛn.si.ə/ n fem
angkut

incórrer /iŋˈko.re/ /iŋˈko.reɾ/ /iŋˈko.rə/ v
melakukan

indagació /in.da.ɣa.siˈo/ /in.də.ɣə.siˈo/ n fem
inkuiri

indemnització /in.dem.ni.d͡za.siˈo/ /in.dem.ni.za.siˈo/ n masc
indemnitas

independent /in.de.penˈden/ /in.de.penˈdent/ /in.də.pənˈden/ /in.də.pənˈdent/ adj
merdeka
Lliure, sense subjecció ni dependència

independència /in.de.penˈdɛn.si.a/ n fem
kemerdekaan

indi n masc
indium
Element químic de nombre atòmic 49 i símbol In.

indicador /in.di.kaˈðo/ /in.di.kaˈðoɾ/ /in.di.kəˈðo/ n masc
indikator
Valor qualitatiu o quantitatiu que mesura el resultat o l’evolució d’una variable.

indicador de personals n masc
kampas

indiferència /in.di.feˈɾɛn.si.a/ /in.di.fəˈɾɛn.si.ə/ n fem
ketakacuhan

indigestar-se /in.di.d͡ʒesˈtaɾ.se/ /in.di.ʒəsˈtar.sə/ v
gangguan pencernaan

indignar /in.diŋˈna/ /in.diɡˈna/ /in.diɡˈnaɾ/ v
amarah

indisposar /in.dis.poˈza/ /in.dis.poˈzaɾ/ /in.dis.puˈza/ v
atur
Privar de la disposició convenient envers algú, o llevar la preparació necessària per alguna cosa.
musim gugur
causar alguna indisposició o falta de salud.

individuals /in.di.vi.ðuˈaɫs/ /in.di.vi.ðuˈaɫs/ /in.di.βi.ðuˈaɫs/ n masc
gampang
(esports de pilota, petanca, botxes) Encontre consistent en un partit o una partida disputat entre dos jugadors.

indoeuropeu /ˌin.do.ew.ɾoˈpɛw/ /ˌin.do.əw.ɾoˈpɛw/ /ˌin.du.əw.ɾuˈpɛw/ adj masc
Rumpun bahasa India-Eropa

indonesi /in.doˈnɛ.zi/ /in.duˈnɛ.zi/ adj masc
Indonesia
Originari, pertanyent o relatiu a Indonèsia.

indonesi /in.doˈnɛ.zi/ /in.duˈnɛ.zi/ n masc
Indonesia
Natural d'Indonèsia.
(només singular) Llengua pròpia d'Indonèsia que pertany al grup malaiopolinesi i deriva del malai.

indret /inˈdɾet/ /inˈdɾət/ /inˈdɾɛt/ n masc
tempat

inducció /in.duk.siˈo/ n fem
induksi
Acció d'induir.

indult /inˈduɫ/ /inˈduɫt/ n masc
berkat

indumentària /in.du.menˈta.ɾi.a/ /in.du.mənˈta.ɾi.ə/ n fem
jas

indígena /inˈdi.d͡ʒe.na/ /inˈdi.ʒe.na/ /inˈdi.ʒə.nə/ adj
inlander
Que és nascut a la pròpia terra.

indústria /inˈdus.tɾi.a/ /inˈdus.tɾi.ə/ n fem
industri

inestable /i.nesˈta.bɫe/ /i.nesˈta.βɫe/ /i.nesˈtab.bɫe/ /i.nəsˈta.βɫə/ /i.nəsˈtab.bɫə/ adj
labil

infant /iɱˈfan/ /iɱˈfant/ n masc
anak
Nen, persona que encara no ha assolit l'edat adulta, d'entre els 0 i els 13 anys de vida.

infantament /iɱ.fan.taˈmen/ /iɱ.fan.taˈment/ /iɱ.fən.təˈmen/ /iɱ.fən.təˈment/ n masc
pelahiran

infantar /iɱ.fanˈta/ /iɱ.fanˈtaɾ/ /iɱ.fənˈta/ v
lahir

infanteria /iɱ.fan.teˈɾi.a/ /iɱ.fən.təˈɾi.ə/ n fem
infanteri

infecció /iɱ.fek.siˈo/ /iɱ.fək.siˈo/ n fem
infeksi

infecciós /iɱ.fek.siˈos/ /iɱ.fək.siˈos/ adj masc
infeksius

inferior /iɱ.fe.ɾiˈoɾ/ /iɱ.fə.ɾiˈo/ /iɱ.fə.ɾiˈor/ adj
bawahan
Situat a la part més baixa d'un lloc.

inferioritat numèrica n fem
asali

infermer /iɱ.ferˈme/ /iɱ.feɾˈmeɾ/ n masc
perawat

infermeria /iɱ.feɾ.meˈɾi.a/ /iɱ.fər.məˈɾi.ə/ n fem
ruang kesehatan
Sala dedicada a la cura dels malalts o ferits en establiments no sanitaris.

infern /iɱˈfɛrn/ n masc
neraka
En diverses religions primitives, lloc al subsol on feien vida els esperits dels morts.
En el judaisme, el cristianisme i l'islam, lloc on passen penes i són castigats les ànimes dels difunts que en vida van pecar greument.

infernal /iɱ.feɾˈnaɫ/ /iɱ.fərˈnaɫ/ adj
bedebah

infinit /iɱ.fiˈnit/ adj masc
nirbatas

infinitud /iɱ.fi.niˈtut/ n fem
ananta

infix /iɱˈfiks/ n masc
infiks

inflació /iɱ.fɫa.siˈo/ n fem
inflasi

inflamació /iɱ.fɫə.mə.siˈo/ n fem
radang

inflar /iɱˈfɫa/ /iɱˈfɫaɾ/ v
melebih-lebihkan
Omplir de vent alguna cosa.
(per metonímia) Ensuperbir, exagerar.
(pronominal) Elevar-se alguna part del cos per ferida o cop, o per haver-hi acudit algun tumor.

influenciador /iɱ.fɫu.en.si.aˈðo/ /iɱ.fɫu.en.si.aˈðoɾ/ /iɱ.fɫu.ən.si.əˈðo/ n masc
pemengaruh

influenciar /iɱ.flu.en.siˈa/ /iɱ.flu.en.siˈaɾ/ /iɱ.flu.ən.siˈa/ v
memengaruhi

influent /iɱ.fɫuˈen/ /iɱ.fɫuˈent/ adj
berpengaruh

influir /iɱ.fɫuˈi/ /iɱ.fɫuˈiɾ/ v
dampak
Causar efectes de forma indirecta.

influència /iɱ.fɫuˈɛn.si.a/ n fem
pengaruh
Acció i efecte d'influir.
(metonímia) Intervenció que algú té en algun negoci per la seva autoritat, valiment i persuasió.

informació /iɱ.foɾ.ma.siˈo/ /iɱ.foɾ.mə.siˈo/ /iɱ.fur.mə.siˈo/ n fem
informasi
Acció i efecte d'informar o informar-se.

informar /iɱ.forˈma/ /iɱ.foɾˈma/ /iɱ.foɾˈmaɾ/ /iɱ.furˈma/ v
beri tahu
Donar informes o notícies d'alguna cosa.

informatiu /iɱ.foɾ.maˈtiw/ /iɱ.fur.məˈtiw/ adj masc
informatif
que informa o serveix per donar notícia d'alguna cosa.

informe /iɱˈfor.mə/ /iɱˈfoɾ.me/ n masc
laporan
Notícia o instrucció que es dóna d'alguna cosa.

informàtica /iɱ.foɾˈma.ti.ka/ /iɱ.foɾˈma.ti.kə/ /iɱ.furˈma.ti.kə/ n fem
informatika ilmu komputer
Conjunt de ciències, tècniques o activitats que permeten el tractament automatitzat d'informació amb ordinadors

infraestructura /ˌiɱ.fɾa.es.tɾukˈtu.ɾa/ /ˌiɱ.fɾəs.tɾukˈtu.ɾə/ n fem
infrastruktur

infringir /iɱ.fɾinˈd͡ʒi/ /iɱ.fɾinˈd͡ʒiɾ/ /iɱ.fɾinˈʒi/ v
melanggar

infusió /iɱ.fu.ziˈo/ n fem
infus

infàmia /iɱˈfa.mi.a/ /iɱˈfa.mi.ə/ n fem
pemakzulan
purgar la infàmia, es deia del reu còmplice en un delicte que, havent declarat contra el seu company, no era tingut per testimoni idoni per estar infamat del delicte i posant-lo en el turment i ratificant allí la seva declaració es deia que purgava la infàmia.

ingredient /iŋ.ɡɾe.ðiˈen/ /iŋ.ɡɾe.ðiˈent/ /iŋ.ɡɾə.ðiˈen/ /iŋ.ɡɾə.ðiˈent/ n masc
rempah

ingressar /iŋ.ɡɾeˈsa/ /iŋ.ɡɾeˈsaɾ/ /iŋ.ɡɾəˈsa/ v
sambung
Ser admès en una associació, institució, corporació, centre.
menuangkan
Dipositar en caixa un capital.

ingrés /iŋˈɡɾes/ n fem
pesona
Acció de ser introduït o acceptat en un lloc.
Lloc d'entrada d'un edifici on es tramita la documentació per ser acceptat.
Diners que entren en caixa: d'un negoci, d'una entitat bancària, d'un particular.

ingurgitar /iŋ.ɡur.d͡ʒiˈta/ /iŋ.ɡur.ʒiˈta/ /iŋ.ɡuɾ.d͡ʒiˈtaɾ/ v
menelan

inhibició /i.ni.βi.siˈo/ n fem
abaran

inhumà /in.uˈma/ adj
tak berperikemanusiaan

iniciar /i.ni.siˈa/ /i.ni.siˈaɾ/ v
mulai
Donar inici o principi a alguna cosa.

iniciativa /i.ni.si.aˈti.va/ /i.ni.si.aˈti.βa/ /i.ni.si.əˈti.və/ /i.ni.si.əˈti.βə/ n fem
prakarsa

injecció /iɲ.d͡ʒek.siˈo/ /iɲ.ʒək.siˈo/ n fem
suntikan

innocent /in.noˈsen/ /in.noˈsent/ /in.noˈsent/ /in.nuˈsen/ /in.nuˈsent/ adj
polos
Pur, sense malícia o falta.

innocència /in.noˈsɛn.si.a/ /in.noˈsɛn.si.ə/ /in.nuˈsen.si.ə/ /in.nuˈsɛn.si.ə/ n fem
kepolosan

innovació /in.no.va.siˈo/ /in.no.və.siˈo/ /in.no.βa.siˈo/ /in.nu.və.siˈo/ /in.nu.βə.siˈo/ n fem
reka baru

inocular /i.no.kuˈɫa/ /i.no.kuˈɫaɾ/ /i.nu.kuˈɫa/ v
menyuntikkan
Introduir en un organisme l'agent causal d'una malaltia.

insacular /in.sa.kuˈɫa/ /in.sa.kuˈɫaɾ/ /in.sə.kuˈɫa/ v
kotak suara

inscriure /insˈkɾiw.ɾe/ v
daftar
Apuntar en una llista.

insecte /inˈsɛk.te/ /inˈsɛk.tə/ n masc
serangga
Animal invertebrat molt petit, en comparació als mamífers. Pertany de la classe dels artròpodes i dins en la superclasse dels hexàpodes.

inseparable /in.se.paˈɾa.bɫe/ /in.se.paˈɾa.βɫe/ /in.se.paˈɾab.bɫe/ /in.sə.pəˈɾa.βɫə/ /in.sə.pəˈɾab.bɫə/ adj
tak terpisahkan
Que no es pot separar una cosa de l’altra.

inserció /in.seɾ.siˈo/ /in.sər.siˈo/ n fem
pemasukan

insigne /inˈsiŋ.ne/ /inˈsiŋ.nə/ /inˈsiɡ.ne/ adj
tanda pangkat

insistir /in.sisˈti/ /in.sisˈtiɾ/ v
bersikeras

insolent /in.soˈɫen/ /in.soˈɫent/ /in.soˈɫent/ /in.suˈɫen/ /in.suˈɫent/ adj
bajingan
atrevit, desvergonyit, descarat.

insolentar-se /in.so.ɫenˈtaɾ.se/ /in.su.ɫənˈtar.sə/ v
bajingan

inspecció /ins.pek.siˈo/ /ins.pək.siˈo/ n fem
inspeksi

inspiració /ins.pi.ɾa.siˈo/ /ins.pi.ɾə.siˈo/ n fem
ilham
Acció i efecte d'inspirar.
inspirasi
Desfermament de la creativitat, la idea original d'una obra d'art o el detonant que fa que quelcom es torni estètic.

instal·lació /ins.ta.ɫa.siˈo/ /ins.taɫ.ɫa.siˈo/ /ins.tə.ɫə.siˈo/ /ins.təɫ.ɫə.siˈo/ n fem
instalasi
Acció i efecte d'instal·lar o instal·lar-se.
fasilitas
Conjunt d'infraestructures destinades a un ús concret.

instal·lar /ins.talˈlaɾ/ /ins.taɫˈɫa/ /ins.təɫˈɫa/ v
lantik
Muntar alguna cosa en un lloc determinat.

instant /insˈtan/ /insˈtant/ n masc
instan

instaurar /ins.tawˈɾa/ /ins.tawˈɾaɾ/ /ins.təwˈɾa/ v
memberlakukan

instint /insˈtin/ /insˈtint/ n masc
insting

institucionalitzar /ins.ti.tu.si.o.na.liˈd͡za/ /ins.ti.tu.si.o.na.liˈzaɾ/ /ins.ti.tu.si.u.nə.ɫidˈza/ v
melembagakan

institució /ins.ti.tu.siˈo/ n fem
institusi

instituir /ins.ti.tuˈi/ /ins.ti.tuˈiɾ/ v
institut

institut /ins.tiˈtut/ n masc
sekolah lanjutan

institut d'educació secundària n masc
sekolah menengah

instrucció /ins.tɾuk.siˈo/ n fem
instruksi

instruir /ins.tɾuˈi/ /ins.tɾuˈiɾ/ v
ajar
Ensenyar, adoctrinar.
(dret) Formalitzar un procés o expedient conforme a les regles de dret i pràctiques establertes.

instrument /ins.truˈmen/ /ins.truˈment/ /ins.truˈment/ n masc
instrumen
Objecte fabricat que serveix d'eina per a fer una cosa.
Cadascun dels objectes destinats a produir música.

instrument de música n masc
alat musik

instrument membranòfon n masc
membranofon

instrumental /ins.tɾu.menˈtaɫ/ /ins.tɾu.mənˈtaɫ/ adj
instrumental
Part d'una composició musical en què no intervé l'acompanyament d'un cantant.

instrumentar /ins.tɾu.menˈta/ /ins.tɾu.menˈtaɾ/ /ins.tɾu.mənˈta/ v
instrumen

insubordinar /in.su.βoɾ.ðiˈna/ /in.su.βoɾ.ðiˈnaɾ/ /in.su.βur.ðiˈna/ v
angkat

insulina /in.suˈɫi.na/ /in.suˈɫi.nə/ n fem
insulin

insultar /in.suɫˈta/ /in.suɫˈtaɾ/ v
menghina

insurgent /in.surˈd͡ʒen/ /in.surˈʒen/ /in.suɾˈd͡ʒen/ /in.suɾˈd͡ʒent/ /in.suɾˈʒent/ adj
pendurhaka
Que s'insurgeix, es revolta.

insurgir-se /in.surˈʒir.sə/ /in.suɾ.ʒiɾˈsə/ /in.suɾˈd͡ʒiɾ.se/ v
pendurhaka

insígnia /inˈsig.ni.a/ /inˈsiŋ.ni.ə/ n fem
tanda pangkat

intacte /inˈtak.te/ /inˈtak.tə/ adj masc
intak

integritat /in.te.ɣɾiˈtat/ /in.tə.ɣɾiˈtat/ n fem
ketulusan

intel·ligència /in.te.ɫiˈd͡ʒɛn.si.a/ /in.te.ɫiˈʒɛn.si.a/ /in.teɫ.ɫiˈd͡ʒɛn.si.a/ /in.teɫ.ɫiˈʒɛn.si.a/ /in.təɫ.ɫiˈʒɛn.si.ə/ n fem
akal
(no comptable) Capacitat d'entendre o aprendre; habilitat per resoldre problemes; saviesa, coeficient intel·lectual.

intel·ligència artificial n fem
kecerdasan artifisial

intel·ligència emocional n fem
kecerdasan emosional

intenció /in.ten.siˈo/ /in.tən.siˈo/ n fem
niat

intens /inˈtens/ /inˈtɛns/ adj masc
intens

intent /inˈten/ /inˈtent/ n masc
upaya
Acció i efecte d'intentar.

intentar /in.tenˈta/ /in.tenˈtaɾ/ /in.tənˈta/ v
mencoba
Tenir l'ànim de fer alguna cosa.

interacció /in.te.ɾak.siˈo/ /in.tə.ɾək.siˈo/ n fem
interaksi

interactiu /in.te.ɾakˈtiw/ /in.tə.ɾəkˈtiw/ adj masc
interaktif

interactivitat /in.te.ɾak.ti.viˈtat/ /in.te.ɾak.ti.βiˈtat/ /in.tə.ɾək.ti.viˈtat/ /in.tə.ɾək.ti.βiˈtat/ n fem
Interaktivitas

interbase /in.teɾˈβa.ze/ /in.tərˈba.zə/ n neut
kependekan (dari)

intercanvi /in.terˈkam.bi/ /in.teɾˈkam.bi/ /in.teɾˈkaɱ.vi/ /in.təɾˈkaɱ.vi/ n masc
pertukaran

intercanviar /in.ter.kam.biˈa/ /in.teɾ.kam.biˈa/ /in.teɾ.kaɱ.viˈaɾ/ /in.tər.kəm.biˈa/ /in.təɾ.kəɱ.viˈa/ v
simpang susun

interceptar /in.ter.sepˈta/ /in.teɾ.sepˈtaɾ/ /in.tər.səpˈta/ v
balok
Impedir, destorbar el curs d'alguna cosa.

interdir /in.terˈði/ /in.teɾˈði/ /in.teɾˈðiɾ/ /in.tərˈdi/ v
melarang

interdisciplinari /in.teɾ.ði.si.pɫiˈna.ɾi/ /in.tər.di.si.pɫiˈna.ɾi/ /in.təɾ.ðis.si.pɫiˈna.ɾi/ adj masc
interdisipliner

interessant /in.te.ɾeˈsan/ /in.te.ɾeˈsant/ /in.tə.ɾəˈsan/ /in.tə.ɾəˈsant/ adj
menarik
Que interessa.

interessar /in.te.ɾeˈsa/ /in.te.ɾeˈsaɾ/ /in.tə.ɾəˈsa/ v
bunga
Convenir, ser útil, suscitar interès.
tertarik
(pronominal) Prendre interès.

interessat /in.te.ɾeˈsat/ /in.tə.ɾəˈsat/ adj masc
tertarik
Que es deixa dominar per l'interès.

interessat /in.te.ɾeˈsat/ /in.tə.ɾəˈsat/ n masc
tertarik
Qui es deixa dominar per l'interès.

interferència /in.teɾ.feˈɾɛn.si.a/ /in.tər.fəˈɾɛn.si.ə/ n fem
kecurangan lawan
(esports de pilota) Falta consistent a impedir o dificultar antireglamentàriament l'acció d'un adversari.
(basquetbol) Acció d'un jugador d'obstaculitzar la consecució d'una cistella tocant una part de la cistella pròpia estant la pilota en contacte amb el cèrcol, tocant la pilota amb la mà introduïda per sota la cistella, tocant la pilota o una part de la cistella estant la pilota dintre la cistella o bé fent vibrar la cistella.

interfície gràfica d'usuari /in.teɾˌfi.si.e n fem
antarmuka pengguna grafis

interior /in.te.ɾiˈɔɾ/ /in.tə.ɾiˈo/ n neut
dalam
(hoquei sobre herba) Cadascun dels dos mitjos situats als extrems.

interjecció /in.teɾ.d͡ʒek.siˈo/ /in.tər.ʒək.siˈo/ n fem
interjeksi

interlinear /in.ter.li.neˈa/ /in.teɾ.li.neˈaɾ/ /in.tər.ɫi.neˈa/ v
antariksa

intermitent /in.ter.miˈten/ /in.teɾ.miˈten/ /in.teɾ.miˈtent/ /in.tər.miˈten/ /in.təɾ.miˈtent/ n masc
lampu sein
Llum intermitent, especialment d'un vehicle.

internacional /in.teɾ.na.si.oˈnaɫ/ /in.tər.nə.si.uˈnaɫ/ /in.təɾ.nə.si.oˈnaɫ/ adj
antarabangsa

internada /in.teɾˈna.ða/ /in.tərˈna.ðə/ n fem
pecah

internar /in.terˈna/ /in.teɾˈna/ /in.teɾˈnaɾ/ /in.tərˈna/ v
pecah
(pronominal, futbol) Entrar a l'àrea contrària amb la pilota controlada.

internat /in.teɾˈnat/ /in.tərˈnat/ n masc
asrama

interpel·lació /in.teɾ.pe.ɫa.siˈo/ /in.teɾ.peɫ.ɫa.siˈo/ /in.tər.pə.ɫə.siˈo/ /in.tər.pəɫ.ɫə.siˈo/ /in.təɾ.pəɫ.ɫə.siˈo/ n fem
interpelasi

interpretació /in.teɾ.pɾe.ta.siˈo/ /in.tər.pɾə.tə.siˈo/ n fem
interpretasi

interpretar /in.ter.pɾeˈta/ /in.teɾ.pɾeˈta/ /in.teɾ.pɾeˈtaɾ/ /in.tər.pɾəˈta/ v
menafsirkan
Explicar o declarar el sentit d'alguna cosa.
Entendre o prendre en bona o mala part alguna acció o paraula.
menginterpretasikan
Executar o representar una obra artística.

interrogant /in.te.roˈɣan/ /in.te.roˈɣant/ /in.tə.roˈɣant/ /in.tə.ruˈɣan/ /in.tə.ruˈɣant/ n masc
ulangan
Signe que s'usa en l'escriptura quan es pregunta: ?

interrompre /in.teˈrom.pɾe/ /in.təˈrom.pɾə/ v
menceletuk

intersecció /in.teɾ.sek.siˈo/ /in.təɾ.sək.siˈo/ n fem
persimpangan

intervenció /in.teɾ.ben.siˈo/ /in.teɾ.ven.siˈo/ /in.tər.bən.siˈo/ /in.təɾ.vən.siˈo/ n fem
campur tangan

intervertir /in.ter.βerˈti/ /in.teɾ.veɾˈtiɾ/ /in.teɾ.βeɾˈti/ /in.tər.bərˈti/ /in.təɾ.vəɾˈti/ v
simpang susun

interès /in.teˈɾes/ /in.təˈɾes/ /in.təˈɾɛs/ n masc
minat
Sentiment que alguna cosa desvetlla en nosaltres, el qual ens mou a prestar-li una atenció especial, a ésser-hi favorables o desfavorables.
bunga renten
Guany que dona a algú un capital que ha prestat o que li deuen.

intestí /in.tesˈti/ n masc
usus

intimidació /in.ti.mi.ða.siˈo/ /in.ti.mi.ðə.siˈo/ n fem
intimidasi

intoxicar /in.tok.siˈka/ /in.tok.siˈkaɾ/ /in.tuk.siˈka/ v
bisa

intravenós /in.tɾa.veˈnos/ /in.tɾa.βeˈnos/ /in.tɾə.vəˈnos/ /in.tɾə.βəˈnos/ adj masc
intravena

introducció /in.tɾo.ðuk.siˈo/ /in.tɾu.ðuk.siˈo/ n fem
introduksi
(literatura) Secció inicial el propòsit principal de la qual és contextualitzar el text font o ressenyat que està exposat a continuació, en general en forma de cos o desenvolupament del tema, i posteriorment com a conclusions.
kata pengantar
(rugbi) Acció del mig de melé de posar la pilota al passadís d'una melé ordenada.

introspecció n fem
introspeksi

intruir /in.tɾuˈi/ /in.tɾuˈiɾ/ v
menyusup

intuir /in.tuˈi/ /in.tuˈiɾ/ v
menjadi

intuïció n fem
firasat

intèrpret /inˈtɛɾ.pɾet/ /inˈtɛɾ.pɾət/ n neut
penerjemah
El qui interpreta el que algú ha dit i ho transmet en un altre idioma.
(teatre) El qui expressa el que hi ha escrit, respecte a un personatge, en una obra teatral.
(música) El qui interpreta el que hi ha escrit en una partitura musical, respecte d'un instrument.

inundació /i.nun.da.siˈo/ n fem
banjir

inundar /i.nunˈda/ /i.nunˈdaɾ/ v
membanjiri

invasió n fem
invasi
(voleibol, bàdminton) Acció de traspassar els límits del camp propi amb qualsevol part del cos o bé amb la raqueta.

invenció /im.ben.siˈo/ /im.bən.siˈo/ /iɱ.ven.siˈo/ /iɱ.vən.siˈo/ n fem
penemuan

inventar /im.benˈta/ /im.bənˈta/ /iɱ.venˈtaɾ/ /iɱ.vənˈta/ v
meciptakan
Crear una cosa del no res.
Dir una mentida, fingir.

inventari /im.benˈta.ɾi/ /im.bənˈta.ɾi/ /iɱ.venˈta.ɾi/ /iɱ.vənˈta.ɾi/ n masc
inventaris

inventariar /im.ben.ta.ɾiˈa/ /im.ben.ta.ɾiˈaɾ/ /im.bən.tə.ɾiˈa/ /iɱ.ven.ta.ɾiˈaɾ/ /iɱ.vən.tə.ɾiˈa/ v
inventaris

inversió /im.ber.siˈo/ /im.beɾ.siˈo/ /im.bər.siˈo/ /iɱ.veɾ.siˈo/ /iɱ.vəɾ.siˈo/ n fem
investasi
Acció de destinar uns diners a un negoci o en una despesa que més endavant portarà profit.

invertir /im.berˈti/ /im.beɾˈti/ /im.bərˈti/ /iɱ.veɾˈtiɾ/ /iɱ.vəɾˈti/ v
berinvestasi
(economia) Esmerçar, emprar els cabals.

investidura /im.bes.tiˈðu.ɾa/ /im.bəs.tiˈðu.ɾə/ /iɱ.ves.tiˈðu.ɾa/ /iɱ.vəs.tiˈðu.ɾə/ n fem
investasi

investigació /im.bes.ti.ɣa.siˈo/ /iɱ.ves.ti.ɣa.siˈo/ /iɱ.vəs.ti.ɣə.siˈo/ n fem
investigasi
Procés de cercar el coneixement d’alguna cosa examinant dades o proves.

investigador /im.bes.ti.ɣaˈðo/ /im.bes.ti.ɣaˈðoɾ/ /im.bəs.ti.ɣəˈðo/ /iɱ.ves.ti.ɣaˈðoɾ/ /iɱ.vəs.ti.ɣəˈðo/ adj masc
penyidik

investigar /im.bes.tiˈɣa/ /im.bes.tiˈɣaɾ/ /im.bəs.tiˈɣa/ /iɱ.ves.tiˈɣaɾ/ /iɱ.vəs.tiˈɣa/ v
mengkaji

investir /im.besˈti/ /im.bəsˈti/ /iɱ.vesˈtiɾ/ /iɱ.vəsˈti/ v
berinvestasi

invitació /im.bi.ta.siˈo/ /im.bi.tə.siˈo/ /iɱ.vi.ta.siˈo/ /iɱ.vi.tə.siˈo/ n fem
undangan

invitar /im.biˈta/ /im.biˈtaɾ/ /iɱ.viˈta/ /iɱ.viˈtaɾ/ v
ajak

involucrar /im.bo.ɫuˈkɾa/ /im.bu.ɫuˈkɾa/ /iɱ.vo.ɫuˈkɾa/ /iɱ.vo.ɫuˈkɾaɾ/ /iɱ.vu.ɫuˈkɾa/ v
belit
Implicar algú en un assumpte indesitjat.

inxa /ˈiɲ.t͡ʃa/ /ˈiɲ.ʃə/ n fem
alang
Llengüeta flexible de certs instruments aeròfons situada sobre el tudell que produeix un so per vibració.

inútil /iˈnu.tiɫ/ adj
payah
Que no és útil, que no serveix per a un propòsit donat.

iode /ˈjɔ.ðə/ n masc
yodium

iogurt /joˈɣuɾt/ /juˈɣurt/ n masc
yoghurt

iperita /i.peˈɾi.ta/ /i.pəˈɾi.tə/ n fem
yperit

ira /ˈi.ɾa/ n fem
amarah

iridi n masc
iridium

iris /ˈi.ɾis/ n masc
selaput pelangi
(anatomia) Membrana contràctil de l'ull que conté la pupil·la, que pot ser de diferents colors.

irlandès /ir.ɫənˈdɛs/ /iɾ.ɫanˈdes/ /iɾ.ɫənˈdəs/ adj masc
Irlandia
Relatiu o pertanyent a Irlanda, als seus habitants o a la llengua irlandesa.

irlandès /ir.ɫənˈdɛs/ /iɾ.ɫanˈdes/ /iɾ.ɫənˈdəs/ n masc
Irlandia
Originari d'Irlanda.

irracional /i.ra.si.oˈnaɫ/ /i.rə.si.oˈnaɫ/ /i.rə.si.uˈnaɫ/ adj
irasional
Mancat de raó.

irracional /i.ra.si.oˈnaɫ/ /i.rə.si.oˈnaɫ/ /i.rə.si.uˈnaɫ/ n masc
irasional

irrigar /i.riˈɣa/ /i.riˈɣaɾ/ v
mengairi

irrompre /iˈrom.pɾe/ /iˈrom.pɾə/ v
letupan

islam /izˈɫam/ n masc
Islam

islandès /iz.ɫənˈdəs/ /iz.ɫənˈdɛs/ adj masc
bahasa Islandia
Relatiu a Islàndia, als seus habitants o a la seva llengua.

islandès /iz.ɫənˈdəs/ /iz.ɫənˈdɛs/ n masc
bahasa Islandia
(masculí singular) Llengua escandinava occidental parlada a Islàndia.

isquèmia /isˈkɛ.mi.a/ /isˈkɛ.mi.ə/ n fem
iskemia

israelianopalestí /iz.ra.e.ɫiˌa.no.pa.ɫesˈti/ /iz.rə.e.ɫiˌa.no.pə.ɫəsˈti/ /iz.rə.e.ɫiˌa.nu.pə.ɫəsˈti/ adj masc
Israel-Palestina

israelita /iz.ra.eˈɫi.ta/ /iz.rə.eˈɫi.tə/ adj
bani Israel
Relatiu o pertanyent a l’antic Israel.

israelita /iz.ra.eˈɫi.ta/ /iz.rə.eˈɫi.tə/ n neut
bani Israel
Persona de l’antic Israel.

istme /ˈiz.me/ /ˈiz.mə/ n masc
tanah genting

isòtop n masc
isotop

italià /i.tə.ɫiˈa/ adj masc
Bahasa Italia
Relatiu a Itàlia, la cultura, la gent o la llengua.

italià /i.tə.ɫiˈa/ n masc
Bahasa Italia
Habitant d'Itàlia.
(només singular) Llengua romànica parlada a Itàlia i part de Suïssa principalment on és oficial.

iterbi n masc
iterbium

itri n masc
itrium

iuan /juˈan/ n masc
yuan

ió /iˈo/ n masc
ion

ja /ˈd͡ʒa/ /ˈja/ adv
sudah
Des d’abans, en un moment anterior.

jactar-se /d͡ʒakˈtaɾ.se/ /ʒək.tərˈsə/ /ʒəkˈtar.sə/ /ʒəkˈtaɾ.sə/ v
berbual

jade /ˈd͡ʒa.ðe/ /ˈʒa.ðə/ n masc
batu lumut

jaguar /ʒəˈɣwar/ n masc
jaguar

japonès /d͡ʒa.poˈnes/ /ʒə.poˈnəs/ /ʒə.puˈnɛs/ adj masc
Jepang
Relatiu o pertanyent al Japó.

japonès /d͡ʒa.poˈnes/ /ʒə.poˈnəs/ /ʒə.puˈnɛs/ n masc
Bahasa Jepang bahasa Jepang
(només singular) Idioma parlat al Japó.

jaqueta /d͡ʒaˈke.ta/ /ʒəˈkə.tə/ /ʒəˈkɛ.tə/ n fem
jaket

jardiner /d͡ʒar.ðiˈne/ /d͡ʒaɾ.ðiˈneɾ/ /ʒər.diˈne/ n masc
tukang kebun
(professions) Persona que es dedica a la jardineria, com a afició o com a ofici remunerat.

jardí /d͡ʒaɾˈði/ n masc
taman kebun
Conjunt de plantes col·locades d'una manera determinada per una persona dins un espai delimitat.

jazz /ˈd͡ʒas/ /ˈʒas/ n masc
jaz

jaç /ˈd͡ʒas/ /ˈʒas/ n masc
balai-balai

jejú /d͡ʒeˈd͡ʒu/ /d͡ʒeˈʒu/ n masc
jejunum

jerarquia /d͡ʒe.ɾaɾˈki.a/ /ʒə.ɾərˈki.ə/ n fem
hierarki

jeroglífic /d͡ʒe.ɾoˈɣɫi.fik/ /ʒə.ɾuˈɣɫi.fik/ n masc
hieroglif
Caràcter usat en l'escriptura dels antics egipcis.

jeure /ˈd͡ʒɛw.ɾe/ v
baring
(oriental) Estar estirat, ja sigui al terra o al llit.

jiddisch /ˈi.ðiʃ/ n masc
bahasa yiddish
Llengua germànica parlada originàriament pels jueus establerts a l'Europa central i actualment arreu del món. Utilitza l'alfabet hebreu.

jo /ˈjo/ /ˈjɔ/ pronoun
saya aku
Pronom tònic de primera persona del singular.

joc /ˈd͡ʒɔk/ n masc
permainan
Activitat física o mental que té com a finalitat l'entreteniment i la diversió dels qui el practiquen.

joc a la mà n masc
penanganan

joc d'ordinador /ˌd͡ʒɔɡ.dor.ni.naˈðo/ /ˌʒɔɡ.doɾ.ni.nəˈðo/ /ˌʒɔɡ.dur.ni.nəˈðo/ n masc
permainan komputer

joc de mòbil n masc
permainan ponsel

joc salvat n masc
menghemat

joguina /d͡ʒoˈɣi.na/ /d͡ʒuˈɣi.na/ /ʒoˈɣi.nə/ /ʒuˈɣi.nə/ n fem
mainan

joguinejar /d͡ʒo.ɣi.neˈd͡ʒa/ /d͡ʒo.ɣi.neˈd͡ʒaɾ/ /d͡ʒo.ɣi.neˈʒa/ /ʒo.ɣi.nəˈd͡ʒa/ /ʒu.ɣi.nəˈʒa/ v
naskah drama

joia /ˈd͡ʒɔ.ja/ /ˈd͡ʒɔ.jɔ/ n fem
kebahagiaan
Sensació d'una forta alegria.
jauhar
Peça de decoració, normalment per adorn personal, feta amb materials preciosos: pedres precioses, metalls preciosos (or, argent, platí), corall, etc.

joier /d͡ʒoˈje/ /d͡ʒoˈjeɾ/ /ʒoˈje/ /ʒuˈje/ n masc
perhiasan
Persona que té per ofici fer joies o vendre-les.

joliu /d͡ʒoˈɫiw/ /ʒoˈɫiw/ /ʒuˈɫiw/ adj masc
bagus

joquei /d͡ʒoˈkej/ /ʒoˈkɛj/ /ʒuˈkɛj/ n neut
joki

jorn /ˈd͡ʒoɾn/ /ˈʒorn/ n masc
hari

jornada /d͡ʒoɾˈna.ða/ /ʒoɾˈna.ðə/ /ʒurˈna.ðə/ n fem
jalan

jornal /d͡ʒoɾˈnaɫ/ /ʒurˈnaɫ/ n masc
gaji

jornaler /d͡ʒor.naˈɫe/ /d͡ʒoɾ.naˈɫeɾ/ /ʒoɾ.nəˈɫe/ /ʒur.nəˈɫe/ n masc
buruh

jota /ˈd͡ʒo.ta/ /ˈʒɔ.tə/ n fem
je

jou /ˈd͡ʒow/ /ˈd͡ʒɔw/ /ˈʒɔw/ n masc
kuk
(agricultura) Aparell de fusta o de ferro que s'utilitza per unir en paral·lel dos animals de tir a un carro o a un aladre, amb certa curvatura on encaixa el llom de l'animal.

jova /ˈd͡zɔ.va/ /ˈd͡zɔ.βa/ /ˈʒo.və/ /ˈʒɔ.βa/ n fem
kerja paksa
(històric) Obligació feudal de treballar la terra del senyor, originalment llaurar una jornada amb una parella de bous.
Prestació obligatòria en treballs d’utilitat pública.

jove /ˈd͡ʒo.ve/ /ˈd͡ʒo.βe/ /ˈʒo.və/ adj
muda pemuda
En general referit a qualsevol cosa, que té poc temps des que es va crear.

jove /ˈd͡ʒo.ve/ /ˈd͡ʒo.βe/ /ˈʒo.və/ n neut
muda pemuda
Persona d'una edat entre l'adolescència (de vegades incloent-la) i l'edat adulta.

joventut /d͡ʒo.venˈtut/ /d͡ʒo.βenˈtut/ /ʒo.vənˈtut/ /ʒu.vənˈtut/ n fem
kepemudaan

jubilació n fem
pensiun

jubileu /d͡ʒu.biˈɫɛw/ /ʒu.βiˈɫɛw/ n masc
yubileum

judaisme /d͡ʒu.ðaˈiz.me/ n masc
agama Yahudi

judes /ˈd͡ʒu.ðes/ /ˈʒu.ðəs/ n masc
Yudas

judici /d͡ʒuˈði.si/ n masc
nalar
Acte de jutjar.

judicial /d͡ʒu.ði.siˈaɫ/ /ʒu.ði.siˈaɫ/ adj
yudisial

judo /ˈd͡ʒu.ðo/ /ˈʒu.ðo/ /ˈʒu.ðu/ n masc
judo

jueu /d͡ʒuˈew/ /d͡ʒuˈɛw/ /ʒuˈɛw/ adj masc
Yahudi

jueu /d͡ʒuˈew/ /d͡ʒuˈɛw/ /ʒuˈɛw/ n masc
Yahudi
Seguidor de la religió del judaisme.

jugada /d͡ʒuˈɣa.ða/ /ʒuˈɣa.ðə/ n fem
naskah drama
Acció d’un jugador en un joc.
(futbol americà) Conjunt d'una o més accions executades per un o diversos jugadors d'un mateix equip entre dues interrupcions consecutives del joc.
akhir
(petanca, botxes) Cadascuna de les fases d'una partida compreses entre el llançament del bolig i el llançament de l'última bola, corresponents al llançament de totes les boles de tots els jugadors.

jugada addicional n fem
perpanjangan

jugador /d͡ʒu.ɣaˈðo/ /d͡ʒu.ɣaˈðoɾ/ /ʒu.ɣəˈðo/ n masc
pemain

jugar /d͡ʒuˈɣa/ /d͡ʒuˈɣaɾ/ v
permainan
Divertir-se duent a terme una activitat, usualment en un marc de regles que creen un petit món al marge de la realitat.

jujutsu /d͡ʒuˈd͡ʒut.su/ /d͡ʒuˈʒut.su/ /ʒuˈʒut.su/ n masc
jujitsu

juli /ˈd͡ʒu.ɫi/ /ˈʒu.ɫi/ n masc
cuka
Joc de saltar a corda.

juliol /d͡ʒu.ɾiˈɔɫ/ /ʒu.ɫiˈɔɫ/ /ʒu.ɾiˈɔɫ/ n masc
juli Juli
Setè mes de l'any.

julivert /d͡ʒu.ɫiˈvɛɾt/ /d͡ʒu.ɫiˈβɛrt/ /d͡ʒu.ɫiˈβɛɾt/ /ʒu.ɫiˈvɛɾt/ n masc
peterseli

jungla /ˈd͡ʒuŋ.ɡɫa/ /ˈʒuŋ.ɡɫə/ n fem
belantara hutan

junt /ˈd͡ʒun/ /ˈd͡ʒunt/ /ˈʒun/ /ˈʒunt/ adj masc
bersama
Al mateix temps.

junt /ˈd͡ʒun/ /ˈd͡ʒunt/ /ˈʒun/ /ˈʒunt/ adv
bersama

juntament /ˌd͡ʒun.taˈmen/ /ˌd͡ʒun.taˈment/ /ˌʒun.təˈmen/ /ˌʒun.təˈment/ adv
bareng

juny /ˈd͡ʒun/ /ˈʒuɲ/ /ˈʒuɲ/ n masc
Juni juni
Sisè mes de l'any.

junyir /d͡ʒuˈɲi/ /d͡ʒuˈɲiɾ/ /ʒuˈɲi/ v
kuk
(transitiu) Unir i lligar el jou els bous o altres bèsties.

jurament /d͡ʒu.ɾaˈmen/ /d͡ʒu.ɾaˈment/ /ʒu.ɾəˈmen/ /ʒu.ɾəˈment/ n masc
sumpah

jurar /d͡ʒuˈɾa/ /d͡ʒuˈɾaɾ/ /ʒuˈɾa/ v
bersumpah

jurat /d͡ʒuˈɾat/ /ʒuˈɾat/ n masc
juri

jurisdicció /d͡ʒu.ɾiz.ðik.siˈo/ /ʒu.ɾiz.dik.siˈo/ n fem
kewenangan

just /ˈd͡ʒust/ adj masc
adil
Conforme segons justícia i raó.
Ajustat a una altra cosa, igual en pes, mida o mesura.

just /ˈd͡ʒust/ adv
adil

justícia /d͡ʒusˈti.si.a/ /ʒusˈti.si.ə/ n fem
keadilan

jutge /ˈd͡ʒu.d͡ʒe/ n neut
hakim juri

jutjar /d͡ʒuˈd͡ʒa/ /d͡ʒuˈd͡ʒaɾ/ /ʒuˈd͡ʒa/ v
hakim

jutjat /d͡ʒuˈd͡ʒat/ /ʒuˈd͡ʒat/ n masc
pengadilan

juí /d͡ʒuˈi/ /ʒuˈi/ n masc
nalar

jàssera /ˈd͡ʒa.se.ɾa/ /ˈʒa.sə.ɾə/ n fem
penopang
En construcció tradicional, biga molt grossa situada horitzontalment entre dues parets d'una construcció, travessant pel mig un espai sense columnes, i que suporta bigues més fines sobre les quals descansa un sostre.

kanarès /ka.naˈɾes/ /kə.nəˈɾəs/ /kə.nəˈɾɛs/ adj masc
Kannada
Relatiu o pertanyent a la regió de Kanara o la llengua kanaresa.

kanarès /ka.naˈɾes/ /kə.nəˈɾəs/ /kə.nəˈɾɛs/ n masc
Kannada
Persona que habita o és originària de la regió de Kanara.
(només singular) Llengua dravídica parlada principalment a l'estat de Karnataka.

kanji /ˈkaɲ.d͡ʒi/ /ˈkaɲ.ʒi/ n masc
honji

karate /kaˈɾa.te/ /kəˈɾa.te/ n masc
karate

katakana /ka.taˈka.na/ /kə.təˈka.nə/ n masc
katakana

kebab /keˈbap/ /kəˈβap/ n masc
kebab

khi n fem
qi

kuna /ˈku.na/ /ˈku.nə/ n fem
kuna

kurd adj masc
Kurdi
Relatiu o pertanyent al Kurdistan, als seus habitants o a la llengua kurda.

kurd n masc
Kurdi
(només singular) Llengua parlada al Kurdistan.

l'Havana /laˈva.na/ /laˈβa.na/ /ləˈva.nə/ /ləˈβa.nə/ pn
Havana

la /ɫa/ article
-nya
Article determinat femení singular que serveix per actualitzar i concretar el contingut del substantiu que acompanya. També és el femení de la forma dialectal i la forma arcaica lo.

la venjança és un plat que se serveix fred idiom
ada hujan ada panas, ada hari boleh balas

laberint /ɫa.beˈɾint/ /ɫa.βeˈɾin/ /ɫə.bəˈɾin/ /ɫə.bəˈɾint/ n masc
labirin
Joc en el qual l'objectiu és realitzar un recorregut donades unes condicions sobre un circuit marcat i partint d'un lloc inicial. El més típic és que hi hagi una sola condició, la d'arribar a un destí concret. Pot tenir bifurcacions o bé ser un conjunt de camins diferents no connectats i sense bifurcacions dels quals només un connecta origen i destí; també pot ser una combinació d'ambdós.

labor /ɫaˈboɾ/ /ɫəˈbo/ /ɫəˈboɾ/ /ɫəˈβor/ n fem
kerja
Treball continuat.

laboral /ɫa.βoˈɾaɫ/ /ɫə.βuˈɾaɫ/ adj
kerja
Pertanyent o relacionat amb el treball.

laborar /ɫa.boˈɾaɾ/ /ɫa.βoˈɾa/ /ɫə.boˈɾa/ /ɫə.buˈɾa/ /ɫə.βuˈɾa/ v
bekerja

laboratori /ɫa.bo.ɾaˈtɔ.ɾi/ /ɫə.bo.ɾəˈtɔ.ɾi/ /ɫə.bu.ɾəˈtɔ.ɾi/ n masc
laboratorium

lacar /ɫaˈka/ /ɫaˈkaɾ/ /ɫəˈka/ v
lak

lacrar /ɫaˈkɾa/ /ɫaˈkɾaɾ/ /ɫəˈkɾa/ v
segel

lacrosse n masc
gagang pistol

laic /ˈɫajk/ adj masc
rebah

lamentar /ɫa.menˈta/ /ɫa.menˈtaɾ/ /ɫə.mənˈta/ v
aduh

lampista /ɫamˈpis.ta/ n neut
tukang listrik

lantani /ɫənˈta.ni/ n masc
lantanum

lapislàtzuli /ɫa.pizˈɫa.d͡zu.ɫi/ n masc
lazuardi

laringe /ɫaˈɾiɲ.d͡ʒe/ n fem
laring

larva /ˈɫar.bə/ /ˈɫar.βa/ /ˈɫaɾ.va/ /ˈɫaɾ.və/ /ˈɫaɾ.βa/ n fem
jentik

lascar /ɫasˈka/ /ɫasˈkaɾ/ /ɫəsˈka/ v
laskar

lateral /la.teˈɾaɫ/ /ɫə.təˈɾaɫ/ n neut
belakang
(handbol) Cadascun dels dos jugadors d'un sistema ofensiu 3-3 situats als extrems de la primera línia ofensiva, l'un a la dreta i l'altre a l'esquerra.

latitud /ɫa.tiˈtut/ /ɫə.tiˈtut/ n fem
garis lintang

lava /ˈɫa.va/ /ˈɫa.və/ /ˈɫa.βa/ /ˈɫa.βə/ n fem
lava lahar

lavabo /ɫaˈva.bo/ /ɫaˈβa.βo/ /ɫəˈva.bo/ /ɫəˈva.bu/ n masc
wastafel toilet
Recipient per a contenir aigua amb la qual poder rentar-se la cara i les mans.
toilet
(per metonímia) Cambra d’una casa on hi ha una pica per a rentar-se i complir amb altres necessitats higièniques.

lavanda /ɫaˈvan.da/ /ɫaˈβan.da/ /ɫəˈvan.də/ /ɫəˈβan.də/ n fem
lavender

lawrenci n masc
lawrensium

laïcal /ɫa.iˈkaɫ/ /ɫə.iˈkaɫ/ adj
rebah

lectiu /ɫekˈtiw/ /ɫəkˈtiw/ adj masc
departemen

lectoescriptura /ˌɫek.to.es.kɾipˈtu.ɾa/ /ˌɫɛk.tos.kɾipˈtu.ɾə/ /ˌɫɛk.tus.kɾipˈtu.ɾə/ n fem
literasi

lector /ɫekˈto/ /ɫekˈtoɾ/ adj masc
pembaca

lector /ɫekˈto/ /ɫekˈtoɾ/ n masc
pembaca
Persona que llegeix tot sol en silenci.

lectura /ɫekˈtu.ɾa/ n fem
bacaan

lectura lletrejada n fem
ejaan
Acció de dir el nom de cada lletra d’una paraula.

legal /ɫeˈɣaɫ/ adj
legal

legislatiu /ɫe.d͡ʒiz.ɫaˈtiw/ /ɫe.ʒiz.ɫaˈtiw/ /ɫə.ʒiz.ɫəˈtiw/ adj masc
legislatif

legislatura /ɫe.d͡ʒiz.ɫaˈtu.ɾa/ /ɫe.ʒiz.ɫaˈtu.ɾa/ /ɫə.ʒiz.ɫəˈtu.ɾə/ n masc
legislatur

lema /ˈle.ma/ /ˈɫe.mə/ n masc
semboyan
(literatura) Argument, títol, epígraf o tema que precedeix una composició.
Paraules que acompanyen un emblema o divisa sintetitzant una idea.
lema
(filologia) Unitat lèxica de l'entrada d'un diccionari representada per la forma canònica del lexema.
(filosofia, matemàtiques) Proposició prèvia per a demostrar una altra proposició o teorema.

lent /ˈɫen/ /ˈɫent/ adj masc
lambat
Que es mou molt a poc a poc.

lentament /ˌɫen.taˈmen/ /ˌɫen.taˈment/ /ˌɫen.təˈmen/ /ˌɫen.təˈment/ adv
pelan-pelan

lentitud /ɫen.tiˈtut/ /ɫən.tiˈtut/ n fem
kelambatan

lepra /ˈɫe.pɾa/ /ˈɫe.pɾə/ n fem
kusta

leptó n masc
lepton

les /las/ /ɫes/ /ɫəs/ /ˈɫes/ /ˈɫəs/ /ˈɫɛs/ article
-nya
Article determinat femení plural que serveix per actualitzar i concretar el contingut del substantiu que acompanya.

lesbiana /ɫez.biˈa.na/ /ɫəz.biˈa.nə/ n fem
lesbi

lesbià /ɫez.biˈa/ adj masc
lesbi

lesionar /ɫe.si.oˈna/ /ɫe.si.oˈnaɾ/ /ɫə.si.uˈna/ v
menyakiti

lesió /ɫe.ziˈo/ /ɫə.ziˈo/ n fem
lesi

letal /leˈtaɫ/ /ɫəˈtaɫ/ adj
letal

letargia /ɫe.taɾˈʒi.a/ /ɫə.təɾˈʒi.ə/ n fem
letargi

letó /ɫəˈto/ adj masc
bahasa Latvia
Relatiu a Letònia o la seva llengua.

letó /ɫəˈto/ n masc
bahasa Latvia
Individu de Letònia.
(masculí singular) Llengua bàltica pròpia de Letònia.

leucorrea /ɫew.koˈre.a/ /ɫəw.koˈre.ə/ /ɫəw.kuˈre.ə/ n fem
leukorea

leucèmia /ɫewˈsɛ.mi.a/ n fem
leukemia

leucòcit /ɫewˈkɔ.sit/ /ɫəwˈkɔ.sit/ n masc
sel darah putih

lev /ˈɫɛf/ n masc
lev

lexicografia /ɫek.si.ko.ɣɾaˈfi.a/ /ɫək.si.ko.ɣɾəˈfi.ə/ /ɫək.si.ku.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
leksikografi

liberal /ɫi.beˈɾaɫ/ /ɫi.βəˈɾaɫ/ adj
bebas

libido /ɫiˈbi.ðo/ /ɫiˈbi.ðu/ /ɫiˈβi.ðu/ n fem
libido

libèl·lula /ɫiˈbɛɫ.ɫu.ɫa/ /ɫiˈbɛɫ.ɫu.ɫə/ /ɫiˈβɛ.ɫu.ɫa/ /ɫiˈβɛ.ɫu.ɫə/ n fem
capung

licor /ɫiˈkor/ n masc
minuman keras

lideratge /ɫi.ðeˈɾa.d͡ʒe/ /ɫi.ðəˈɾa.d͡ʒə/ n masc
kepemimpinan

lila /ˈɫi.ɫə/ n masc
lila

lilà /ɫiˈɫa/ n masc
lila

limfa /ˈɫiɱ.fa/ /ˈɫiɱ.fə/ n fem
limfa

limfoma /ɫiɱˈfo.ma/ /ɫiɱˈfo.mə/ n masc
limfoma

limfòcit /ɫiɱˈfɔ.sit/ n masc
limfosit

limitació /ɫi.mi.ta.siˈo/ /ɫi.mi.tə.siˈo/ n fem
keterbatasan

limitar /ɫi.miˈta/ /ɫi.miˈtaɾ/ v
limit
Posar límits, fites o termes en algun terreny.
Escassejar, donar amb limitació.

lineal /ɫi.neˈaɫ/ adj
linear

lingot /ɫiŋˈɡot/ n masc
batangan

lingüístic /ɫiŋˈɡwis.tik/ adj masc
linguistik

lingüística /ɫiŋˈɡwis.ti.ka/ /ɫiŋˈɡwis.ti.kə/ n fem
linguistik
Disciplina que estudia el llenguatge.

liqüefacció /li.kwe.fak.siˈo/ /li.kwə.fək.siˈo/ n fem
kondensasi

lira /ˈli.ɾa/ /ˈɫi.ɾə/ n fem
baca
Antiga unitat monetària de Malta.
Unitat monetària de Turquia.

lis /ˈɫis/ n masc
bakung
Flor de lis, en heràldica, representació de la flor de lliri.

literal /ɫi.teˈɾaɫ/ /ɫi.təˈɾaɫ/ adj
harfiah

literatura /ɫi.te.ɾaˈtu.ɾa/ n fem
kesusasteraan

liti n masc
litium

litigi /ɫiˈti.d͡ʒi/ /ɫiˈti.ʒi/ n masc
litigasi

lituà adj masc
bahasa Lithuania
Relatiu a Lituània o la seva llengua.

lituà n masc
bahasa Lithuania
Individu de Lituània.
(masculí singular) Llengua bàltica pròpia de Lituània.

livermori /ɫi.vəɾˈmɔ.ɾi/ /ɫi.βerˈmɔ.ɾi/ /ɫi.βeɾˈmɔ.ɾi/ /ɫi.βərˈmɔ.ɾi/ n masc
livermorium

llac n masc
danau telaga

lladrar /ʎaˈðɾa/ /ʎaˈðɾaɾ/ v
menggonggong
Fer lladrucs el gos.

lladre /ˈʎa.ðɾe/ n neut
pencuri

lladruc /ʎaˈðɾuk/ /ʎəˈðɾuk/ n masc
gonggongan

llagrimejar /ʎa.ɣɾi.meˈd͡ʒaɾ/ /ʎa.ɣɾi.meˈʒa/ /ʎə.ɣɾi.məˈʒa/ v
menangis

llambrenc /ʎamˈbɾeŋ/ /ʎamˈbɾeŋk/ /ʎəmˈbɾəŋk/ /ʎəmˈbɾɛŋ/ /ʎəmˈbɾɛŋk/ adj masc
jahe

llamp /ˈʎam/ /ˈʎamp/ /ˈʎamp/ n masc
kilat

llampec /ʎamˈpek/ /ʎəmˈpək/ /ʎəmˈpɛk/ n masc
cahaya
Resplendor intensa de durada breu, que es pot produir en qualsevol lloc.

llamàntol /ʎaˈman.toɫ/ /ʎəˈman.toɫ/ /ʎəˈman.tuɫ/ n masc
lobster

llana /ˈʎa.na/ n fem
wol
Fibra natural obtinguda a partir del pèl d'alguns animals utilitzada habitualment per a fer teixits.

llancejar /ʎan.seˈd͡ʒa/ /ʎan.seˈd͡ʒaɾ/ /ʎan.seˈʒa/ /ʎən.səˈd͡ʒa/ /ʎən.səˈʒa/ v
ganjur

llanda /ˈʎan.da/ /ˈʎan.də/ n fem
velg
Peça metàl·lica que forma part de la roda d'un vehicle.

llangardaix /ʎaŋ.ɡaɾˈðajʃ/ n masc
kadal

llanterna /ʎanˈtɛr.na/ /ʎanˈtɛɾ.na/ /ʎanˈtɛɾ.nɛ/ /ʎənˈtɛr.nə/ n fem
senter
Llum elèctric portàtil.

llança /ˈʎan.sa/ n fem
tombak
Arma composta d'una asta que té, si més no, en una de les seves extremitats un relló.

llançada /ʎanˈsa.ða/ /ʎənˈsa.ðə/ n fem
lontar

llançador /ʎan.saˈðo/ /ʎan.saˈðoɾ/ /ʎən.səˈðo/ n masc
peluncur
(esports de pilota) Jugador que impulsa la pilota o la bola cap a la porteria o la cistella contrària en el transcurs del joc, amb l'objectiu de puntuar.
(beisbol) Defensor situat al monticle del llançador, que s'encarrega d'impulsar la pilota en direcció al receptor.

llançament /ʎan.saˈmen/ /ʎan.saˈment/ /ʎən.səˈmen/ /ʎən.səˈment/ n masc
lontar
(esports de pilota) Acció i efecte d'impulsar una pilota, una bola, un volant o un disc aturat o pràcticament aturat.
(esports de pilota, dards) Acció i efecte d'impulsar un projectil en direcció al blanc amb la intenció de tocar-lo.
menendang
(esports de pilota) Acció d'executar un servei amb la mà o amb el peu.
anggul
(beisbol) Acció del llançador d'impulsar la pilota en direcció al receptor.

llançament amb canvi n masc
perubahan

llançar /ʎanˈsa/ /ʎanˈsaɾ/ v
lempar
Tirar una cosa amb impuls.

llapis n masc
pensil potlot
Estri per escriure o dibuixar format per un tros de grafit.

llar /ˈʎar/ n fem
perapian
Lloc d'una casa amb un paviment on es fa foc per cuinar o per escalfar-se.
tungku
La casa considerada com a lloc d'habitatge familiar.

llar d'infants n fem
taman kanak-kanak
Cicle no obligatori que forma part de l'educació infantil i que acull infants fins a 3 anys, en el qual es prioritza el desenvolupament del moviment, el control corporal, les primeres manifestacions de la comunicació i del llenguatge, les pautes elementals de convivència i relació social i el descobriment de l'entorn immediat.

llarg /ˈʎark/ adj masc
panjang
Que té una llargada superior a la normal.

llargada /ʎaɾˈɣa.ða/ /ʎərˈɡa.ðə/ n fem
bujur

llastar /ʎasˈta/ /ʎasˈtaɾ/ /ʎəsˈta/ v
balas

llastimar /ʎas.tiˈma/ /ʎas.tiˈmaɾ/ /ʎəs.tiˈma/ /ʎəs.tiˈma/ v
luka
(valencià) Fer-se o prendre mal.
adu
(balear, alguerès) Manifestar pena o llàstima.

llatí /ʎaˈti/ n masc
bahasa latin
(lingüística) Llengua indoeuropea de la branca itàlica, parlada antigament pels romans.

llauna /ˈʎaw.na/ /ˈʎaw.nə/ n fem
kaleng
Recipient hermètic d’acer amb estany per a conservar aliments o contenir líquids.

llaurador /ʎaw.ɾaˈðo/ /ʎaw.ɾaˈðoɾ/ /ʎəw.ɾəˈðo/ n masc
pembajak
Qui llaura la terra.

llaurar /ʎawˈɾa/ /ʎawˈɾaɾ/ /ʎəwˈɾa/ v
membajak
(agricultura) Solcar la terra amb l'arada.
berburu
(nàutica) Desplaçar-se un vaixell arrossegant l’àncora mal fixada.

llavi /ˈʎa.vi/ /ˈʎa.vi/ /ˈʎa.βi/ n masc
bibir

llavor /ʎaˈvoɾ/ /ʎaˈβo/ /ʎəˈvo/ /ʎəˈvoɾ/ n fem
biji
Embrió vegetal, futura planta i fruit d'aquesta.

llavors /ʎaˈvoɾs/ /ʎaˈvɔɾs/ /ʎaˈβos/ /ʎaˈβɔs/ /ʎəˈvos/ /ʎəˈvɔs/ /ʎəˈβos/ /ʎəˈβɔs/ adv
saat itu
aleshores, en aquest cas

llaç /ˈʎas/ n masc
ikatan pita rambut

llaçar /ʎaˈsa/ /ʎaˈsaɾ/ /ʎəˈsa/ v
ikat

llebre /ˈʎe.bɾe/ n fem
terwelu
Mamífer lagomorf del gènere Lepus. La característica morfològica distintiva de les llebres (que les diferencia a simple vista dels conills) és la presència d'unes orelles grosses amb la punta negra a més de tenir el cos llarg i comprimit lateralment.

llec /ˈʎek/ adj masc
awam

llegar /ʎeˈɣa/ /ʎeˈɣaɾ/ /ʎəˈɣa/ v
mewariskan

llegat /ʎeˈɣat/ /ʎəˈɣat/ n masc
legasi

llegenda n fem
legenda riwayat

llegendari /ʎe.d͡ʒenˈda.ɾi/ /ʎe.ʒenˈda.ɾi/ /ʎə.ʒənˈda.ɾi/ adj masc
legendaris

llegir /ʎeˈd͡ʒiɾ/ /ʎeˈʒi/ /ʎiˈd͡ʒi/ /ʎəˈd͡ʒi/ /ʎəˈʒi/ v
baca membaca

llei /ˈʎej/ /ˈʎəj/ /ˈʎɛj/ n fem
hukum undang-undang
Norma d'obligat compliment.

llei de l'avantatge n fem
maslahat

lleial /ʎeˈjaɫ/ /ʎəˈjaɫ/ adj
loyal

lleialtat /ʎe.jaɫˈtat/ /ʎə.jəɫˈtat/ n fem
kesetiaan

lleig /ˈʎet͡ʃ/ adj masc
odoh

lleixa /ˈʎe.ʃə/ /ˈʎej.ʃa/ n fem
rak

llema /ˈʎe.ma/ /ˈʎe.mə/ n fem
telur kutu

llengua /ˈʎeŋ.ɡo/ /ˈʎeŋ.ɡwa/ /ˈʎeŋ.ɡwɛ/ /ˈʎɛŋ.ɡwə/ /ˈʎɛŋ.ɡə/ n fem
bahasa lidah
Llenguatge (ús impropi).
lidah
(anatomia) Òrgan muscular de la boca que permet articular determinats sons i percebre el gust.

llengua de signes n fem
bahasa isyarat

llengua estrangera n fem
bahasa asing

llengua materna /ˌʎeŋ.ɡwa /ˌʎeŋ.ɡwə n fem
bahasa ibu

llengua oficial n fem
bahasa resmi

llenguatge /ʎeŋˈɡwa.d͡ʒe/ n masc
bahasa
Facultat humana de comunicar-se amb un codi lingüístic compartit per una comunitat.
Terminologia pròpia d’un camp, disciplina, activitat.
idiom
Manera d’expressar-se.

llenguatge corporal n masc
bahasa tubuh

llenguatge de signes n masc
bahasa isyarat

llenya /ˈʎe.ɲa/ /ˈʎe.ɲə/ /ˈʎɛ.ɲə/ n fem
kayu bakar
Fusta que es destina a fer foc.

llençol /ʎenˈsɔɫ/ /ʎənˈsɔɫ/ n masc
seprai seprei

lleopard /ʎe.oˈpaɾt/ /ʎə.oˈpaɾt/ /ʎə.uˈpart/ n masc
macan tutul

llepafils /ˌʎe.paˈfiɫs/ adj
peka
(també substantivat) Aquell qui és massa escrupolós amb el menjar.
rewel
El qui és massa crític i busca tots els possibles defectes en qualsevol cosa.

llepar /ʎeˈpa/ /ʎeˈpaɾ/ /ʎəˈpa/ v
jilat
Passar la llengua per una superfície.

llest /ˈʎest/ adj masc
pintar
Espavilat, intel·ligent per comprendre i descobrir coses.
pinjaman
Preparat, acabat, a punt.

llet n fem
susu

lletra /ˈʎe.tɾa/ /ˈʎə.tɾə/ /ˈʎɛ.tɾə/ n fem
huruf
Grafia, cadascun dels signes d'un alfabet

lletrejar /ʎe.tɾeˈd͡ʒa/ /ʎe.tɾeˈd͡ʒaɾ/ /ʎe.tɾeˈʒa/ /ʎə.tɾəˈd͡ʒa/ /ʎə.tɾəˈʒa/ v
mengeja
Dictar les lletres amb les que s'escriu una paraula.

lleu /ˈʎew/ adj
ringan
De poca importància.

lleuger /ʎawˈd͡ʒe/ /ʎawˈd͡ʒeɾ/ /ʎewˈd͡ʒe/ /ʎewˈd͡ʒeɾ/ /ʎuˈʒer/ /ʎəwˈʒe/ adj masc
ringan
De poc pes.

lleure /ˈʎew.ɾe/ /ˈʎəw.ɾə/ /ˈʎɛw.ɾə/ n masc
waktu luang

lleva /ˈʎe.va/ /ˈʎe.və/ /ˈʎe.βa/ /ˈʎe.βə/ n fem
pencabutan

llevador /ʎe.vaˈðoɾ/ /ʎe.βaˈðo/ /ʎe.βaˈðoɾ/ /ʎə.vəˈðo/ /ʎə.βəˈðo/ n masc
bidan
(habitualment femení) Tècnic sanitari que assisteix professionalment a una partera.

llevar /ʎeˈvaɾ/ /ʎeˈβa/ /ʎəˈva/ /ʎəˈβa/ v
menculik
Prendre una cosa d'entre altres o del lloc on estava, recollir.
angkat
(pronominal) Eixir del llit.
capai
Estufar-se el pa, una massa que fermenta.

llevat /ʎeˈvat/ /ʎeˈβat/ /ʎəˈvat/ /ʎəˈβat/ n masc
ragi
Pasta fermentada que es barreja amb una nova per fer-la fermentar.

llevat /ʎeˈvat/ /ʎeˈβat/ /ʎəˈvat/ /ʎəˈβat/ preposition
kecuali
exceptuant

llevat que conjunction
kecuali

llevataps /ˌʎe.vaˈtaps/ /ˌʎe.vəˈtaps/ /ˌʎe.βaˈtaps/ /ˌʎe.βəˈtaps/ n masc
kotrek

lleó /ʎəˈo/ n masc
singa
Mamífer carnívor de la família dels felins de grans dimensions (Panthera leo). És salvatge i molt ferotge. El mascle adult es caracteritza per la crinera que li volta el cap i el coll. Se'l considera el rei dels animals.

lli /ˈʎi/ n masc
flax
Planta, de la tija de la qual se n'obtenen fibres tèxtils.

llibertat /ʎi.beɾˈtat/ n fem
kebebasan
Estat o qualitat de ser lliure.

llibertat de càtedra n fem
kebebasan akademik

llibre /ˈʎi.bɾe/ n masc
buku kitab
Reproducció impresa d'una obra en fulls de paper reunits per plecs formant un tot amb la finalitat de ser llegits.

llibre electrònic n masc
buku elektronik

llibreria /ʎi.bɾeˈɾi.a/ /ʎi.βɾəˈɾi.ə/ n fem
lemari buku
Moble per a desar o exposar llibres.
toko buku
Botiga on es poden comprar llibres.

llibreta /ʎiˈbɾe.ta/ /ʎiˈbɾə.tə/ /ʎiˈbɾɛ.tə/ /ʎiˈβɾɛ.tə/ n fem
notes
Conjunt de fulls de paper enquadernats destinats a escriure-hi.

llicenciar /ʎi.sen.siˈa/ /ʎi.sen.siˈaɾ/ /ʎi.sən.siˈa/ v
memecat
Donar algun tipus de permís, llicència.

llicenciatura /ʎi.sen.si.aˈtu.ɾa/ /ʎi.sən.si.əˈtu.ɾə/ n fem
sarjana

llicorella /ʎi.koˈɾe.ʎa/ /ʎi.koˈɾe.ʎə/ /ʎi.kuˈɾe.ʎə/ n fem
batu tulis

llicència /ʎiˈsɛn.si.a/ /ʎiˈsɛn.si.ə/ n fem
lisensi

lliga /ˈʎi.ɣa/ /ˈʎi.ɣə/ n fem
liga
Campionat esportiu, especialment el nacional de futbol.

lligadura /ʎi.ɣaˈðu.ɾa/ /ʎi.ɣəˈðu.ɾə/ n fem
bulang
Peça de vestir que es posa al cap.
pertautan
(música) Línia que uneix dues notes del mateix to, en una partitura, per indicar que cal interpretar-les com una sola unint la durada.

lligar /ʎiˈɣa/ /ʎiˈɣaɾ/ v
ikat mengikat
Assegurar amb una corda o similar.

llim /ˈʎim/ n masc
debu
Tipus de terreny format per la unió d'aigua i terra, barrejat amb restes orgàniques vegetals.

llima /ˈʎi.ma/ /ˈʎi.mə/ n fem
nipis
Fruit de la llimera, semblant a una llimona verdosa i àcida.

llimac /ʎiˈmak/ n masc
siput

llimada /ʎiˈma.ða/ /ʎiˈma.ðə/ n fem
ayun
(billar) Moviment de preparació d'un cop consistent a fer anar el tac endavant i enrere en la direcció escollida abans d'arribar a colpejar la bola.

llimona /ʎiˈmo.na/ n fem
jeruk nipis jeruk lemon
Fruit del llimoner. Es caracteritza per la seva pell lluent, amb petits sotets i de color groc intens i pel seu sabor àcid.

llimonada /ʎi.moˈna.ða/ /ʎi.moˈna.ðə/ /ʎi.muˈna.ðə/ n fem
kuas

llindar /ʎinˈda/ /ʎinˈdaɾ/ n masc
ambang
Peça travessera de baix de la porta.
Valor extrem d’una magnitud a partir del qual canvien les seves característiques.
Límit de percepció d’un estímul.

llinya /ˈʎi.ɲa/ /ˈʎi.ɲə/ n fem
garis

lliri n masc
bakung

llis /ˈʎis/ adj masc
halus

lliscada /ʎisˈka.ða/ /ʎisˈka.ðə/ n fem
gelincir
(beisbol) Acció d'un corredor de deixar-se caure relliscant sobre la superfície del camp de joc a la vora d'una base, amb l'objectiu d'evitar ser tocat per un defensor en el moment d'entrar en contacte amb el coixí.

lliscament /ʎis.kaˈmen/ /ʎis.kaˈment/ /ʎis.kəˈmen/ /ʎis.kəˈment/ n masc
pergeseran

lliscar /ʎisˈka/ /ʎisˈkaɾ/ v
peleset
Desplaçar-se de forma continua pel terra amb un fregament molt baix.
(beisbol) Deixar-se caure relliscant sobre la superfície del camp de joc a la vora d'una base, un corredor, amb l'objectiu d'evitar ser tocat per un defensor en el moment d'entrar en contacte amb el coixí.

lliscós /ʎisˈkos/ adj masc
licin

llista /ˈʎis.ta/ n fem
daftar
(informàtica) Representació codificada de dades emmagatzemades o de procés.

llistar /ʎisˈta/ /ʎisˈtaɾ/ v
belang
Adornar alguna cosa amb llistes.

llistat /ʎisˈtat/ adj masc
berbelang
Que té llistes o ratlles, decorat o amb marques de diferents colors.

llit n masc
ranjang tempat tidur
Moble, en forma de taula molt baixa i de mida suficient per encabir una persona estirada, destinat a que hi dormin persones.

llit fluvial n masc
bantaran

llitera /ʎiˈte.ɾa/ /ʎiˈte.ɾə/ n fem
brankar
Llit lleuger per al transport de malalts o cadàvers.
balai-balai
Llit fix en una cabina d’una embarcació, un tren.
kusyet
Conjunt de dos o tres llits, l'un damunt de l'altre.

lliura /ˈʎiw.ɾa/ /ˈʎiw.ɾə/ n fem
paun

lliurament /ʎiw.ɾaˈmen/ /ʎiw.ɾaˈment/ /ʎiw.ɾəˈmen/ /ʎiw.ɾəˈment/ n masc
ongkir

lliurar /ʎiwˈɾa/ /ʎiwˈɾaɾ/ v
mengantarkan
Donar, entregar.
(arcaisme) Tenir lloc un conflicte.

lliure /ˈʎiw.ɾe/ adj
bebas
Que no depèn d'altri.

lliçó n fem
pelajaran
Ensenyament transmès per un mestre.

lloança /ʎoˈan.sa/ /ʎoˈan.sə/ /ʎuˈan.sə/ n fem
pujian

lloar /ʎoˈa/ /ʎoˈaɾ/ /ʎuˈa/ v
menyanjung

llobarro /ʎoˈba.ro/ /ʎuˈba.ru/ /ʎuˈβa.ru/ n masc
kakap

lloc n masc
tempat

lloc de sortida n masc
te

lloc de treball /ˌʎɔɡ.de.tɾeˈbaʎ/ n masc
pesawat

lloc específic n masc
kiriman

lloctinent /ʎok.tiˈnent/ /ˌʎɔk.tiˈnen/ /ˌʎɔk.tiˈnent/ n masc
letnan

llogar /ʎoˈɣa/ /ʎoˈɣaɾ/ /ʎuˈɣa/ v
menyewakan
Donar alguna cosa per certa quantitat pel temps convingut.
Treballar per cert preu.
menyewa
Prendre a lloguer.

llogaret /ʎo.ɣaˈɾet/ /ʎo.ɣəˈɾət/ /ʎu.ɣəˈɾɛt/ n masc
kampung

llogater /ʎo.ɣaˈte/ /ʎo.ɣaˈteɾ/ /ʎo.ɣəˈte/ /ʎu.ɣəˈte/ n masc
penyewa

llom /ˈʎom/ n masc
drat

llombrígol /ʎomˈbɾi.ɣoɫ/ /ʎumˈbɾi.ɣu/ /ʎumˈbɾi.ɣuɫ/ n masc
pusar

llop n masc
serigala
Mamífer de la família dels cànids (Canis lupus), salvatge, gregari, i molt semblant amb el gos amb el qual està fortament emparentat.

llopada /ʎoˈpa.ða/ /ʎoˈpa.ðə/ /ʎuˈpa.ðə/ n fem
kawanan

llorigó /ʎo.ɾiˈɣo/ /ʎu.ɾiˈɣo/ n masc
perkakas

lloro /ˈʎɔ.ɾo/ /ˈʎɔ.ɾu/ n masc
nuri
Au de plomatge vistós que pot aprendre a repetir paraules.
(peixos) tord lloro

llossar /ʎoˈsa/ /ʎoˈsaɾ/ /ʎuˈsa/ v
mengasah

llotja /ˈʎɔ.d͡ʒa/ /ˈʎɔ.d͡ʒɔ/ /ˈʎɔ.d͡ʒə/ n fem
pasar
Part d'un edifici oberta per un o més costats amb arcs sostinguts per pilars o columnes.
ruang hias
Compartiment per ubicar un grup d'espectadors en un teatre.

llucar-hi /ʎuˈka.ɾi/ v
insaf
Saber captar les coses.

lluerna /ʎuˈɛr.na/ /ʎuˈɛr.nə/ /ʎuˈɛɾ.na/ /ʎuˈɛɾ.nɛ/ n fem
kunang-kunang
Cuca de llum.

llufar-se /ʎu.fərˈsə/ /ʎuˈfar.sə/ /ʎuˈfaɾ.se/ /ʎuˈfaɾ.sə/ v
kentut

lluir /ʎuˈi/ /ʎuˈiɾ/ v
bersinar
Resplendir, brillar, emetre llum.
berhasil
(pronominal) Quedar bé en algun assumpte.

lluita /ˈʎuj.ta/ /ˈʎwi.ta/ n fem
pergulatan
Acte de lluitar.

lluitar /ʎujˈta/ /ʎujˈtaɾ/ /ʎwiˈta/ v
kelahi

llum n fem
cahaya
Part de l'espectre electromagnètic que pot ser captada per l'ull humà.

llumenera /ʎu.meˈne.ɾa/ /ʎu.məˈne.ɾə/ n fem
cahaya
Persona que destaca per la intel·ligència.

lluminós /ʎu.miˈnos/ adj masc
berkilau
Molt il·luminat.
Que emet força llum.

lluna /ˈʎu.na/ n fem
bulan candra
Satèl·lit, astre que gira al voltant d'un altre.
(dialectal) mirall
Període menstrual, regla.
(peixos) bot

lluna plena n fem
badar

lluny /ˈʎun/ /ˈʎunt/ adv
jauh

llunyania /ʎu.ɲaˈni.a/ /ʎu.ɲəˈni.ə/ n fem
jarak

llunyà /ʎuˈŋa/ adj masc
jauh

llàgrima /ˈʎa.ɣɾi.ma/ n fem
air mata

llàstima /ˈʎas.ti.ma/ n fem
bulu
Allò que inspira pietat.

llúdria /ˈʎu.ðɾi.a/ /ˈʎu.ðɾi.ə/ n fem
berang-berang

localitat /ɫo.ka.ɫiˈtat/ /ɫo.kə.ɫiˈtat/ /ɫu.kə.ɫiˈtat/ n fem
penyelesaian
Lloc habitat per persones que hi resideixen habitualment.
Cadascun dels seients que es venen en una sala d'espectacles.

localització /ɫo.ka.ɫi.d͡za.siˈo/ /ɫo.ka.ɫi.za.siˈo/ /ɫo.kə.ɫi.d͡zə.siˈo/ /ɫu.kə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
lokalisasi

logaritme /ɫo.ɣaˈɾid.me/ /ɫo.ɣəˈɾid.mə/ /ɫu.ɣəˈɾid.mə/ n masc
logaritma

logística /ɫoˈd͡ʒis.ti.ka/ /ɫoˈʒis.ti.ka/ /ɫoˈʒis.ti.kə/ /ɫuˈʒis.ti.kə/ n fem
logistik

longitud /ɫoɲ.d͡ʒiˈtut/ /ɫoɲ.ʒiˈtut/ /ɫuɲ.ʒiˈtut/ n fem
bujur

lucrar /ɫuˈkɾa/ /ɫuˈkɾaɾ/ v
faedah

lucre /ˈɫu.kɾe/ /ˈɫu.kɾə/ n masc
faedah

lupa /ˈɫu.pa/ /ˈɫu.pə/ n fem
kaca pembesar

luteci n masc
lutesium

luxemburguès /ɫuk.sem.buɾˈd͡ʒes/ /ɫuk.səm.burˈʒɛs/ /ɫuk.səm.buɾˈʒəs/ n masc
bahasa luxemburg
Persona originària de Luxemburg.
(només singular) Llengua germànica parlada a Luxemburg.

luxúria /ɫukˈsu.ɾi.a/ /ɫukˈsu.ɾi.ə/ n fem
nafsu

làmina /ˈɫa.mi.na/ /ˈɫa.mi.nə/ n fem
bilah

làpida /ˈɫa.pi.ða/ /ˈɫa.pi.ðə/ n fem
batu nisan

làser /ˈɫa.zeɾ/ n masc
laser

làtex /ˈɫa.teks/ /ˈɫa.təks/ n masc
getah

líder /ˈɫi.ðeɾ/ /ˈɫi.ðər/ n neut
pemimpin

límit /ˈɫi.mit/ n masc
batas

línia /ˈɫi.ni.a/ /ˈɫi.ni.ə/ n fem
garis
Porció de text d'un mateix nivell, sense retorn de carro ni salt de línia, com per exemple un vers.
Ruta per al transport regular de passatges i mercaderies. Per exemple, línia aèria, línia de metro, etc.
(futbol americà) Cadascun dels dos conjunts de jugadors de cada bàndol que s'arrengleren a banda i banda de la línia de scrimmage, de manera aproximadament paral·lela i encarats els d'un equip amb els de l'altre, en el moment de fer l'esnap.

línia de falta n fem
lapik duduk
(pilota, esquaix) Línia d'una pista de joc traçada transversalment que indica la distància mínima que ha de superar la pilota procedent d'un servei.

línia de jugadors n fem
baris

línia inferior n fem
panel

líquid adj masc
cair cairan
Un dels estats de la matèria, el propi de l'aigua entre 0 i 100 graus a la Terra.

líquid n masc
cair cairan

lògica /ˈɫɔ.d͡ʒi.ka/ /ˈɫɔ.ʒi.ka/ /ˈɫɔ.ʒi.kə/ n fem
logika

macar /maˈka/ /maˈkaɾ/ /məˈka/ v
bonyok
Danyar un cos amb contusions.

macarró /ma.kaˈro/ /mə.kəˈro/ n masc
germo
Home que viu a costa d’una prostituta.

macedoni /mə.səˈðɔ.ni/ adj masc
bahasa makedonia
Relatiu o pertanyent a Macedònia.

macedònia /mə.səˈðɔ.ni.ə/ n fem
macedonia

macip /maˈsip/ /məˈsip/ n masc
muda
Persona, especialment jove, que està al servei d'un altre.

madrastra /maˈras.tɾa/ /maˈðɾas.tɾa/ /məˈðɾas.tɾə/ /məˈðɾas.tɾə/ n fem
ibu tiri

maduixa /maˈðu.ʃa/ /maˈðuj.ʃa/ n fem
arbei

madur /maˈðu/ /maˈðuɾ/ /məˈðu/ /məˈðu/ /məˈður/ /məˈðuɾ/ adj masc
masak
En una fruita, que ha passat un temps i està tou i apte per al consum.

mag /ˈmak/ n masc
tukang sulap
Persona que fa espectacles d'il·lusionisme.

magatzem /ma.ɣaˈd͡zem/ /mə.ɣəˈd͡zəm/ /mə.ɣəˈd͡zɛm/ n masc
gudang

magistrat /ma.ʒisˈtɾat/ /mə.ʒisˈtɾat/ n masc
magistrat

magnat /maɡˈnat/ /məɡˈnat/ n masc
konglomerat

magnesi /maŋˈnɛ.zi/ /məŋˈnɛ.zi/ n masc
magnesium

magnet /maɡˈnet/ /məɡˈnɛt/ n masc
besi berani

magnetisme /maŋ.neˈtiz.me/ /maɡ.neˈtiz.me/ /məŋ.nəˈtiz.mə/ n masc
magnetik

magnitud /maŋ.niˈtut/ /maɡ.niˈtut/ /məŋ.niˈtut/ n fem
penting

magnífic /maŋˈni.fik/ /maɡˈni.fik/ /məŋˈni.fik/ adj masc
luar biasa

magrana /maˈɣɾa.na/ n fem
delima

magre /ˈma.ɣɾe/ /ˈma.ɣɾə/ adj masc
kurus

maharaja /ma.haˈɾa.d͡ʒa/ /ma.haˈɾa.ʒa/ /mə.həˈɾa.ʒə/ n masc
kaisar

mai adv
tidak pernah

maig n masc
mei Mei
Cinquè mes de l'any.

mainadera /maj.naˈðe.ɾa/ n fem
merawat

maionesa /ma.joˈne.za/ /mə.joˈnə.zə/ /mə.juˈnɛ.zə/ n fem
mayones

major /maˈd͡ʒor/ /maˈd͡ʒoɾ/ /maˈʒo/ /məˈʒo/ /məˈʒoɾ/ adj
paling penting
Més gran.
Més important.
agung
(nàutica) Referit al pal i arbre principal d'una embarcació (el més alt), va darrere del trinquet (si existeix) i davant del de mitjana o messana (si existeix).

major /maˈd͡ʒor/ /maˈd͡ʒoɾ/ /maˈʒo/ /məˈʒo/ /məˈʒoɾ/ n masc
magister
Superior, principal, cap de certes corporacions.
mayor
Cap de l’exèrcit.

majordom /ma.d͡ʒoɾˈðɔm/ /ma.ʒorˈðɔm/ /mə.ʒoɾˈðɔm/ /mə.ʒurˈdɔm/ /mə.ʒurˈðɔm/ n masc
pelayan

majoria /ma.d͡ʒoˈɾi.a/ /ma.ʒoˈɾi.a/ /mə.ʒoˈɾi.ə/ /mə.ʒuˈɾi.ə/ n fem
mayoritas

majorista /ma.d͡ʒoˈɾis.ta/ /ma.d͡ʒoˈɾis.te/ /ma.ʒoˈɾis.ta/ /ma.ʒoˈɾis.te/ /mə.ʒoˈɾis.tə/ /mə.ʒuˈɾis.tə/ n neut
pedagang besar

majúscula /maˈd͡ʒus.ku.ɫa/ /maˈʒus.ku.ɫa/ /məˈʒus.ku.ɫə/ n fem
huruf besar

mal adj masc
buruk
De mala qualitat.(Sempre anteposat al nom)

mal de cap n masc
sakit kepala

malabar /ma.ɫaˈbaɾ/ /mə.ɫəˈβar/ adj
bahasa Malayalam
Relatiu o pertanyent a Malabar.

malabar /ma.ɫaˈbaɾ/ /mə.ɫəˈβar/ n neut
bahasa Malayalam
Persona que habita o és originària de Malabar.

malaisi /maˈɫaj.zi/ /məˈɫaj.zi/ adj masc
Melayu
Relatiu o pertanyent a Malàisia.

malaisi /maˈɫaj.zi/ /məˈɫaj.zi/ n masc
Melayu
Persona que habita o és originària de Malàisia.

malalt /maˈɫaɫ/ /maˈɫaɫt/ /məˈɫaɫ/ /məˈɫaɫt/ adj masc
sakit

malaltia /ma.ɫaɫˈti.a/ n fem
penyakit
(medicina) Afecció, estat de manca de salut corporal.

malament /ˌma.ɫaˈmen/ /ˌma.ɫaˈment/ /ˌma.ɫəˈmen/ /ˌma.ɫəˈment/ adv
buruk

malaquita /mə.ɫəˈki.tə/ n fem
malasit

malauradament /ma.ɫawˌɾa.ðaˈmen/ /ma.ɫawˌɾa.ðaˈment/ /mə.ɫəwˌɾa.ðəˈmen/ /mə.ɫəwˌɾa.ðəˈment/ adv
sayangnya

malaurança /ˌmaɫ.awˈɾan.sa/ /ˌmaɫ.əwˈɾan.sə/ n fem
kesialan

maldecap /ˌmaɫ.deˈkap/ /ˌmaɫ.dəˈkap/ n masc
sakit kepala

maldir /ˌmaɫˈdi/ /ˌmaɫˈdiɾ/ v
bergunjing
Dir mal d'alguna persona.

maledicció /ma.ɫe.ðik.siˈo/ /mə.ɫə.ðik.siˈo/ n fem
kutukan

malenconia /ma.ɫeŋ.koˈni.a/ /mə.ɫəŋ.koˈni.ə/ /mə.ɫəŋ.kuˈni.ə/ n fem
melankolis

malentendre /ˌmaɫ.enˈten.dɾe/ v
salah paham

malentès /ˌma.ɫenˈtes/ /ˌma.ɫənˈtəs/ /ˌma.ɫənˈtɛs/ n masc
kesalahpahaman

maleta /maˈɫe.ta/ /məˈɫə.tə/ /məˈɫɛ.tə/ n fem
koper

maleïdament /ma.ɫeˌi.ðaˈmen/ /ma.ɫeˌi.ðaˈment/ /mə.ɫəˌi.ðəˈmen/ /mə.ɫəˌi.ðəˈment/ adv
bedebah

maleït /ma.ɫeˈit/ adj masc
bedebah

malferir /ˌmaɫ.feˈɾi/ /ˌmaɫ.feˈɾiɾ/ /ˌmaɫ.fəˈɾi/ v
menyakiti

malgaix /maɫˈɣajʃ/ /məɫˈɣaʃ/ adj masc
bahasa Madagaskar
Relatiu o pertanyent a Madagascar o la seva llengua.

malgaix /maɫˈɣajʃ/ /məɫˈɣaʃ/ n masc
bahasa Madagaskar
Persona que habita o és originària de Madagascar.
(masculí singular) Llengua austronèsica parlada a Madagascar a les illes Comores, a Mayotte i a Reunió.

malgastar /ˌmaɫ.ɣasˈta/ /ˌmaɫ.ɣasˈtaɾ/ /ˌmaɫ.ɣəsˈta/ v
memboros

malhumorat /ˌma.ɫu.moˈɾat/ /ˌma.ɫu.muˈɾat/ adj masc
murung

maliciós /ma.ɫi.siˈos/ /mə.ɫi.siˈos/ adj masc
berniat jahat

maligne /maˈɫiŋ.ne/ /maˈɫiɡ.ne/ /məˈɫiŋ.nə/ adj masc
kejahatan
berbahaya
Propens a fer el mal, dolent.
(dit d'una malaltia o tumor) Que té capacitat de metastatitzar.

mall /ˈmaj/ /ˈmaʎ/ n masc
batu
Penyal, roca que sobresurt en una muntanya.

malla /ˈma.jə/ /ˈma.ʎa/ /ˈma.ʎə/ n fem
jala
Entramat de fils que s'encreuen seguint un patró determinat; les aplicacions d'aquest entramat són diverses, des d'un teixit per fer roba, una xarxa de pescar, una raqueta o altres usos.
(voleibol, esports de raqueta) Teixit d'una xarxa.

mallerenga /ma.ʎeˈɾeŋ.ɡa/ /mə.ʎəˈɾəŋ.ɡə/ /mə.ʎəˈɾɛŋ.ɡə/ n fem
susu

malparit /maɫ.paˈɾit/ /məɫ.pəˈɾit/ n masc
bajingan

malson /ˌmaɫˈsɔn/ n masc
mimpi buruk

maltosa n fem
maltosa

maluc /maˈɫuk/ /məˈɫuk/ n masc
pinggang

malvat /maɫˈvat/ /maɫˈβat/ /məɫˈvat/ /məɫˈβat/ adj masc
kejahatan
Que exerceix el mal amb intenció.

malvestat /ˌmaɫ.vesˈtat/ /ˌmaɫ.vəsˈtat/ /ˌmaɫ.βesˈtat/ /ˌmaɫ.βəsˈtat/ n fem
kejahatan

malària /maˈɫa.ɾi.a/ /məˈɫa.ɾi.ə/ n fem
malaria

malèvol /maˈɫe.voɫ/ /maˈɫe.βoɫ/ /məˈɫɛ.voɫ/ /məˈɫɛ.vuɫ/ /məˈɫɛ.βuɫ/ adj masc
berniat jahat

mama /ˈma.ma/ /ˈma.mə/ n fem
mumi
(col·loquial) mare

mamada /maˈma.ða/ /məˈma.ðə/ v
blowjob

mamar /maˈma/ /maˈmaɾ/ /məˈma/ v
menyusu
Xuclar amb els llavis i la llengua la llet de les mamelles.
meledakkan
(vulgarisme) Fer una fel·lació.

mamífer /maˈmi.feɾ/ n masc
hewan menyusui mamalia

manada /maˈna.ða/ /məˈna.ðə/ n fem
gelintir
Quantitat que cap en una mà.

manament /ma.naˈmen/ /ma.naˈment/ /mə.nəˈmen/ /mə.nəˈment/ n masc
firman
Cosa que cal fer perquè ho ha establert algú amb autoritat.

manar /maˈna/ /maˈnaɾ/ /məˈna/ v
aba-aba
Donar ordres.

manat /maˈnat/ /məˈnat/ n masc
segenggam

mancança /maŋˈkan.sa/ /məŋˈkan.sə/ n fem
nona

mancar /maŋˈka/ /maŋˈkaɾ/ /məŋˈka/ v
menenangkan
Disminuir la força del vent.

mancomunar /maŋ.ko.muˈna/ /maŋ.ko.muˈnaɾ/ /məŋ.ko.muˈna/ /məŋ.ku.muˈna/ v
kumpulan

mandarina /mən.dəˈɾi.nə/ n fem
jeruk keprok

mandarí /man.daˈɾi/ /mən.dəˈɾi/ n masc
bahasa Mandarin
(només singular) Varietat més parlada del xinès, que conforma la base del xinès estàndard.

mandat /manˈdat/ /mənˈdat/ n masc
mandat

mandonguilla /man.doŋˈɡi.ʎa/ /mən.doŋˈɡi.ʎə/ /mən.duŋˈɡi.ʎə/ n fem
bakso

mandra /ˈman.dɾa/ /ˈman.dɾə/ n fem
kemalasan
Peresa, manca de ganes de fer res.

mandró /manˈdɾo/ /mənˈdɾo/ n masc
ketapel

mandíbula /manˈdi.bu.ɫa/ /mənˈdi.βu.ɫə/ n fem
rahang

maneig /maˈnet͡ʃ/ /məˈnət͡ʃ/ /məˈnɛt͡ʃ/ n masc
penanganan

manejar /ma.neˈd͡ʒa/ /ma.neˈd͡ʒaɾ/ /ma.neˈʒa/ /mə.nəˈd͡ʒa/ /mə.nəˈʒa/ v
pegangan
Usar alguna cosa o fer-la anar amb les mans.
memimpin
(pronominal) Moure's, fer diligències hàbilment.

manescal /ma.nesˈkaɫ/ /mə.nəsˈkaɫ/ n masc
marsekal
(històric) Persona encarregada de la cura dels animals, especialment els cavalls.

maneta /maˈne.ta/ /məˈnə.tə/ /məˈnɛ.tə/ n masc
jarum
Peça dels rellotges analògics que assenyala les hores o els minuts.
pengungkit
Peça d'algunes màquines que, en accionar-la es posa en marxa el mecanisme.

manga /ˈmaŋ.ɡa/ /ˈmaŋ.ɡə/ n masc
manga

mangaka /maŋˈɡa.ka/ /məŋˈɡa.kə/ n masc
mangaka

manganès /məŋ.ɡəˈnəs/ /məŋ.ɡəˈnɛs/ n masc
mangan

mango /ˈmaŋ.ɡo/ /ˈmaŋ.ɡu/ n masc
buah mangga

manicomi /ma.niˈkɔ.mi/ /mə.niˈkɔ.mi/ n masc
rumah sakit jiwa

manifestació /ma.ni.fes.ta.siˈo/ /mə.ni.fəs.tə.siˈo/ n fem
demonstrasi

manifestar /ma.ni.fesˈta/ /ma.ni.fesˈtaɾ/ /mə.ni.fəsˈta/ v
manifes
Descobrir, donar a conèixer una cosa oculta.

manilla /maˈni.ʎa/ /məˈni.ʎə/ n fem
borgol
Anell de ferro que es posa al voltant del puny i que sovint va lligat a un altre posat a l'altre puny, amb els quals es retenen els presoners.

maniobra /ma.niˈɔ.βɾa/ /mə.niˈɔ.βɾə/ n fem
buruh kasar
operació manual per fer anar un instrument o màquina
acció per governar i manejar una embarcació
(militar) operació d'un cos militar en combat
(figuradament) estratagema per aconseguir un fi

maniobrar /ma.ni.oˈbɾaɾ/ /ma.ni.oˈβɾa/ /mə.ni.oˈbɾa/ /mə.ni.uˈbɾa/ /mə.ni.uˈβɾa/ v
manuver
(militar) Fer operacions destinades al combat, maniobres.

manipulació /ma.ni.pu.ɫa.siˈo/ /mə.ni.pu.ɫə.siˈo/ n fem
manipulasi

manipular /ma.ni.puˈɫa/ /ma.ni.puˈɫaɾ/ /mə.ni.puˈɫa/ v
memanipulasi
Operar amb les mans sobre un aparell, un producte.
Influir, alterar de forma interessada.

maniquí /ma.niˈki/ /mə.niˈki/ n masc
maneken
Figura que representa una persona i usada per pintors, escultors, sastres i modistes per la seva feina.

manlleu /maɲˈʎew/ /məɲˈʎew/ n masc
pinjaman
Acció i efecte de manllevar.
kata serapan
(lingüística) Lèxic originari d’una llengua que s’integra en una altra llengua.

manllevar /maɲ.ʎeˈvaɾ/ /maɲ.ʎeˈβa/ /məɲ.ʎəˈva/ /məɲ.ʎəˈβa/ v
meminjam
Obtenir en préstec.

manoll /maˈnoʎ/ /məˈnoj/ /məˈnoʎ/ n masc
segenggam

mans /ˈmans/ adj masc
jinak
Referit als animals, dòcil, domesticat.

mansió /man.siˈo/ /mən.siˈo/ n masc
wastu

mansoi /manˈsɔj/ /mənˈsɔj/ adj masc
manis

mant /ˈman/ /ˈmant/ adj masc
banyak

manta /ˈman.ta/ /ˈman.tə/ n fem
selimut
Peça rectangular de roba que s’usa com a abrigall.

mantega /mənˈtə.ɣə/ /mənˈtɛ.ɣə/ n fem
mantega mentega

manteniment /man.te.niˈmen/ /man.te.niˈment/ /mən.tə.niˈmen/ /mən.tə.niˈment/ n masc
perawatan

mantenir /man.teˈni/ /man.teˈniɾ/ v
jaga
Conservar una cosa en el seu estat, sense que s'alteri.
merawat
Sustentar a algú amb els mitjans bàsics per viure.

mantornar /man.torˈna/ /man.toɾˈna/ /man.toɾˈnaɾ/ /mən.toɾˈna/ /mən.turˈna/ v
mendangir

manual /ma.nuˈaɫ/ n masc
panduan
Compendi del saber d'una àrea, especialment destinat a l'ensenyament.

manualitat /ma.nu.a.ɫiˈtat/ /mə.nu.ə.ɫiˈtat/ n fem
kriya

manufactura /ma.nu.fakˈtu.ɾa/ /mə.nu.fəkˈtu.ɾə/ n fem
manufaktur

manufacturar /ma.nu.fak.tuˈɾa/ /ma.nu.fak.tuˈɾaɾ/ /mə.nu.fək.tuˈɾa/ v
manufaktur

manuscrit /ma.nusˈkɾit/ n masc
naskah

manxa /ˈmaɲ.t͡ʃa/ /ˈmaɲ.ʃə/ n fem
puputan

manxar /maɲˈt͡ʃa/ /maɲˈt͡ʃaɾ/ /məɲˈʃa/ v
mengembus

manya /ˈma.ɲa/ /ˈma.ɲə/ n fem
ahli

mapa /ˈma.pa/ n masc
peta

mapar /maˈpa/ /maˈpaɾ/ /məˈpa/ v
atlas

maquetar /ma.keˈta/ /ma.keˈtaɾ/ /mə.kəˈta/ v
model

maquillatge /ma.kiˈʎa.d͡ʒe/ /mə.kiˈʎa.d͡ʒə/ n masc
produk tata-rias
Crema que s'aplica sobre la pell de la cara per a millorar el seu aspecte.

maquinari /ma.kiˈna.ɾi/ /mə.kiˈna.ɾi/ n masc
peralatan

maquineta /ma.kiˈne.ta/ /mə.kiˈnə.tə/ /mə.kiˈnɛ.tə/ n fem
rautan
Petit utensili per a fer punta al llapis, consistent en un receptacle on hi ha fixada una làmina d'acer esmolat.

mar /ˈma/ /ˈmar/ /ˈmark/ /ˈmart/ /ˈmaɾ/ n
laut

maragda /maˈɾaɡ.da/ /məˈɾaɡ.də/ n fem
zamrud

marató /ma.ɾaˈto/ /mə.ɾəˈto/ n fem
maraton

marbre /ˈma.bɾə/ /ˈmar.bɾə/ /ˈmaɾ.bɾe/ n masc
marmer

marc /ˈmark/ n masc
kerangka
Bastiment decoratiu i de protecció al voltant d'un objecte.

marca /ˈmar.kə/ /ˈmaɾ.ka/ n fem
merek
Senyal que un objecte deixa en un altre.
Paraula, símbol o ambdós alhora que identifiquen un producte o servei i que sovint pretenen fer-los més atractius per al seu potencial destinatari.
anak tangga
(antigament) Territori fronterer amb l'enemic.

marcador de bola n masc
bekas

marcar /marˈka/ /maɾˈkaɾ/ /mərˈka/ v
partitur
(esports de pilota) Aconseguir un gol fent entrar la pilota, la bola o el disc a la porteria contrària en el transcurs d'un partit.
garda
(esports de pilota) Seguir de prop els moviments d'un adversari per impedir-li al màxim la participació en les accions ofensives del seu equip.

mare /ˈma.ɾa/ /ˈma.ɾə/ /ˈma.ɾə/ n fem
bunda ibu ibunda
Progenitora femenina.

marea /maˈɾe.a/ /məˈɾɛ.ə/ n fem
pasang

mareperla /ˌma.ɾeˈpɛr.ɫa/ /ˌma.ɾeˈpɛɾ.ɫa/ /ˌma.ɾeˈpɛɾ.ɫɛ/ /ˌma.ɾəˈpɛr.ɫə/ n fem
giwang

maresme /maˈɾez.me/ /məˈɾəz.mə/ /məˈɾɛz.mə/ n masc
paya

marginal /maɾ.d͡ʒiˈnaɫ/ /mər.ʒiˈnaɫ/ adj
marginal

marginat /maɾ.d͡ʒiˈnat/ /mər.ʒiˈnat/ adj masc
paria

maridar /ma.ɾiˈða/ /ma.ɾiˈðaɾ/ /mə.ɾiˈða/ v
mengawinkan
Casar una dona, prendre marit.

marieta /ma.ɾiˈe.ta/ /mə.ɾiˈə.tə/ /mə.ɾiˈɛ.tə/ n fem
kepik
Insecte en forma de boleta de color roig amb puntets negres (Coccinella septempunctata).

marina /məˈɾi.nə/ n fem
angkatan laut
Part de l'exèrcit d'un país dedicat a la seva flota, inclosos edificis, personal (fins i tot el de terra), embarcacions i avions embarcats.

mariner /ma.ɾiˈne/ /mə.ɾiˈne/ n masc
kelasi
En general, qualsevol persona que forma part de la tripulació d'un vaixell, sigui de forma professional, esportiva, etc.

marineria /ma.ɾi.neˈɾi.a/ /mə.ɾi.nəˈɾi.ə/ n fem
awak
Tripulació d'una embarcació que en la escala de comandament està per sota dels oficials.

marisc /maˈɾisk/ /məˈɾisk/ n masc
kerang

mariscal /ma.ɾisˈkaɫ/ /mə.ɾisˈkaɫ/ n masc
marsekal

marit /maˈɾit/ n masc
suami

mark Interjection
bekas

maroma /maˈɾo.ma/ /məˈɾo.mə/ n fem
dawai

marquès /maɾˈkes/ /mərˈkɛs/ /məɾˈkəs/ n masc
tumenggung

marrec /maˈrɛk/ n masc
(anak) balita
Nen petit (emprat generalment amb to de superioritat per part del qui parla).

marroquí /mə.roˈki/ /mə.ruˈki/ adj masc
Maroko
Relatiu o pertanyent al Marroc.

marroquí /mə.roˈki/ /mə.ruˈki/ n masc
Maroko
(gentilici) Individu natural del Marroc.

marrà /maˈra/ /məˈra/ adj masc
kotor
Persona bruta.

marrà /maˈra/ /məˈra/ n masc
biri-biri
Mascle de l'ovella.

marró /maˈro/ adj
coklat cokelat
D'un color propi de la castanya.

marsopa de Califòrnia n fem
vaquita

martell /maɾˈteʎ/ n masc
palu
Eina pensada per a copejar i en especial per a clavar claus. Està composta per un mànec, típicament de fusta, i per l'extrem dur que copeja, típicament metàl·lic.

martellejar /mar.te.ʎeˈʒa/ /maɾ.te.ʎeˈd͡ʒa/ /maɾ.te.ʎeˈd͡ʒaɾ/ /mər.tə.ʎəˈʒa/ /məɾ.tə.ʎəˈd͡ʒa/ v
palu

martiritzar /mar.ti.ɾiˈd͡za/ /maɾ.ti.ɾiˈza/ /maɾ.ti.ɾiˈzaɾ/ /mər.ti.ɾiˈd͡za/ v
martir
Turmentar en odi de la fe catòlica o per defensa de la fe o alguna virtut.

marxapeu /ˌmar.ʃəˈpɛw/ /ˌmaɾ.t͡ʃaˈpɛw/ n masc
berjalan
Estrep per pujar o baixar d’un vehicle.

marxar /marˈt͡ʃa/ /maɾˈt͡ʃa/ /maɾˈt͡ʃaɾ/ /mərˈʃa/ v
baris
Desfilar.
Una màquina, anar, rutllar
(castellanisme) Anar-se'n, partir d'un lloc.

març /ˈmals/ /ˈmars/ n masc
maret Maret
Tercer mes de l'any.

marí /maˈɾi/ /məˈɾi/ adj masc
bahari
Relatiu al mar.
angkatan laut
Blau fosc.

marí /maˈɾi/ /məˈɾi/ n masc
kelasi
Persona que viu del mar, tripulant d'un vaixell.

marítim /maˈɾi.tim/ /məˈɾi.tim/ adj masc
kelautan
Pertanyent o relacionat amb el mar.

mascle /ˈmas.kɫe/ /ˈmas.kɫə/ n masc
jantan
Individu animal o vegetal de sexe masculí, o amb aparell reproductor masculí, o que pertany al gènere sexual masculí; és el gènere o sexe contraposat amb el de la femella.

masculí /mas.kuˈɫi/ /məs.kuˈɫi/ adj masc
maskulin
Que pertany al mascle.
jantan
Metafòricament, dit de les expressions o estil de molta energia.

masoquisme /ma.zoˈkiz.me/ /mə.zoˈkiz.mə/ /mə.zuˈkiz.mə/ n masc
masokhisme

masover /ma.zoˈveɾ/ /ma.zoˈβe/ /ma.zoˈβeɾ/ /mə.zoˈve/ /mə.zuˈve/ /mə.zuˈβe/ n masc
pemaruh

massa /ˈma.sa/ /ˈma.sə/ n fem
adonan
Barreja de líquid i matèria polvoritzada que forma una pasta consistent.

massacrar /ma.saˈkɾa/ /ma.saˈkɾaɾ/ v
membantai

massacre /maˈsa.kɾe/ /məˈsa.kɾə/ n fem
pembantaian

massilla /maˈsi.ʎa/ /məˈsi.ʎə/ n fem
dempul
Màstic de blanc d'Espanya i d’oli de llinosa usat per a tapar forats o esquerdes de la fusta i per subjectar vidres als muntants.

massillar /ma.siˈʎa/ /ma.siˈʎaɾ/ /mə.siˈʎa/ v
mendempul

massiu /maˈsiw/ adj masc
massa

massís /maˈsis/ adj masc
jajaran gunung

massís /maˈsis/ n masc
masif

mastegar /mas.teˈɣa/ /mas.teˈɣaɾ/ /məs.təˈɣa/ v
kunyah
Trinxar el menjar amb les dents.

masteritzar /mas.te.ɾiˈd͡za/ /mas.te.ɾiˈza/ /mas.te.ɾiˈzaɾ/ /məs.tə.ɾiˈd͡za/ v
magister

masticar /mas.tiˈka/ /mas.tiˈkaɾ/ /məs.tiˈka/ v
kunyah
mastegar

masturbació /mas.tuɾ.ba.siˈo/ /məs.tur.bə.siˈo/ n fem
masturbasi

masturbar /mas.turˈβa/ /mas.tuɾˈbaɾ/ /mas.tuɾˈβa/ /məs.turˈba/ v
masturbasi

mat /ˈmat/ n masc
bunuh
(bàdminton) Cop executat rematant el volant de manera brusca just per sobre la xarxa.

matalàs /ma.taˈɫas/ n masc
matras
Sac pla farcit i tancat per a jeure-hi i dormir.

matar /maˈta/ /maˈtaɾ/ v
membunuh
Treure la vida, assassinar.

mateix /maˈtejʃ/ /məˈteʃ/ adj masc
sama
Sense canvis.

mateix /maˈtejʃ/ /məˈteʃ/ adv
bahkan
(posposat, emfàticament) Precisament, exactament.

matemàtica /ma.teˈma.ti.ka/ n fem
matematika
(normalment en plural) Ciència pura que tracta la quantitat i la forma amb les seves relacions i estructures.

material /ma.te.ɾiˈaɫ/ /mə.tə.ɾiˈaɫ/ n masc
peralatan
Estris necessaris per dur a terme una tasca.

maternitzar /ma.ter.niˈd͡za/ /ma.teɾ.niˈza/ /ma.teɾ.niˈzaɾ/ /mə.tər.niˈd͡za/ v
manusiakan

matinada /ma.tiˈna.ða/ /mə.tiˈna.ðə/ n fem
pagi

matriarca /ma.tɾiˈaɾ.ka/ /mə.tɾiˈar.kə/ n fem
matriark

matricidi /ma.tɾiˈsi.ði/ /mə.tɾiˈsi.ði/ n masc
matrisida

matricular /ma.tɾi.kuˈɫa/ /ma.tɾi.kuˈɫaɾ/ /mə.tɾi.kuˈɫa/ v
daftar
Inscriure a algú en una acadèmia, institut o similar.

matrimoni /ma.tɾiˈmɔ.ni/ n masc
pernikahan
Unió estable de dues persones que formen una nova unitat familiar.

matriu /maˈtɾiw/ /məˈtɾiw/ n fem
matriks

matxet /maˈt͡ʃet/ /məˈt͡ʃət/ /məˈt͡ʃɛt/ n masc
golok

matxucar /ma.t͡ʃuˈka/ /ma.t͡ʃuˈkaɾ/ /mə.t͡ʃuˈka/ v
gebetan
Trossejar, esmicolar donant cops.

matèria /maˈtɛ.ɾi.a/ /məˈtɛ.ɾi.ə/ n fem
materi
Component de l'Univers que té una massa i un volum.

matí /maˈti/ n masc
pagi

maça /ˈma.sa/ /ˈma.sə/ n fem
gada
Arma emprada a l'edat mitjana per a copejar l'enemic, consistent en una bola de ferro lligada amb una cadena a una barra.

maó /maˈo/ n masc
batu bata

mecanografiar /me.ka.no.ɣɾa.fiˈa/ /me.ka.no.ɣɾa.fiˈaɾ/ /mə.kə.no.ɣɾə.fiˈa/ /mə.kə.nu.ɣɾə.fiˈa/ v
mengetik

mecànic /meˈka.nik/ /məˈka.nik/ adj masc
mekanis

mecànica /meˈka.ni.ka/ /məˈka.ni.kə/ n fem
mekanika

medalla /meˈða.ʎa/ /məˈða.ʎə/ n fem
medali

medi /ˈmɛ.ði/ n masc
lingkungan

mediació /me.ði.a.siˈo/ /mə.ði.ə.siˈo/ n fem
penengahan

medicament /me.ði.kaˈmen/ /me.ði.kaˈment/ /mə.ði.kəˈmen/ /mə.ði.kəˈment/ n masc
obat

medicina /me.ðiˈsi.na/ n fem
kedokteran
Ciència que estudia el cos humà i com guarir les malalties que presenta.

mediocre /me.ðiˈɔ.kɾe/ /mə.ðiˈɔ.kɾə/ adj
Biasa Saja

meditació /me.ði.ta.siˈo/ /mə.ði.tə.siˈo/ n fem
meditasi
Estat d'abstracció en els pensaments d'un mateix.
Reflexió en silenci sobre un tema transcendent, ja sigui des del punt de vista de la filosofia o de la religió.

mediterrani /me.ði.teˈra.ni/ /mə.ði.təˈra.ni/ adj masc
Mediterania

medul·la /meˈðu.ɫa/ /meˈðuɫ.ɫa/ /məˈðu.ɫə/ /məˈðuɫ.ɫə/ n fem
Sum sum tulang

medusa /meˈðu.za/ /məˈðu.zə/ n fem
ubur-ubur

meitat /mejˈtat/ /məjˈtat/ n fem
setengah

mel n fem
madu

melca /ˈmeɫ.ka/ /ˈmɛɫ.kə/ n fem
sorgum

melmelada /meɫ.meˈɫa.ða/ n fem
selai

melodia /me.ɫoˈði.a/ /mə.ɫoˈði.ə/ /mə.ɫuˈði.ə/ n fem
melodi

melsa /ˈmɛɫ.sa/ /ˈmɛɫ.sə/ /ˈmɛɫ.sɛ/ n fem
kura

melòdica /meˈɫɔ.ði.ka/ /məˈɫɔ.ði.kə/ n fem
pianika

melòfon /meˈɫɔ.fon/ /məˈɫɔ.fun/ n masc
melofon

meló /məˈɫo/ n masc
melon

mem /ˈmɛm/ n masc
meme
Entitat mínima de pensament.

membre /ˈmem.bɾe/ /ˈmem.bɾə/ n masc
anggota
Cadascuna de les quatre extremitats del cos.

membre /ˈmem.bɾe/ /ˈmem.bɾə/ n neut
anggota
Persona que forma part d'una organització, societat, etc.

memòria /meˈmɔ.ɾi.a/ /məˈmɔ.ɾi.ə/ n fem
ingatan

memòria USB n masc
USB flash drive

memòria intermèdia n fem
bufer

mena /ˈme.na/ /ˈmə.nə/ /ˈmɛ.nə/ n fem
bijih
Part d'una mina o rocalla d'on s'extreu un determinat mineral.

menar /meˈna/ /meˈnaɾ/ /məˈna/ v
memimpin

mencionar /men.si.oˈna/ /men.si.oˈnaɾ/ /mən.si.oˈna/ /mən.si.uˈna/ v
membawa-bawa

mendicar /men.diˈka/ /men.diˈkaɾ/ /mən.diˈka/ v
mengemis

menester /me.nesˈte/ /me.nesˈteɾ/ /mə.nəsˈte/ n masc
penting

menestral /me.nesˈtɾaɫ/ /mə.nəsˈtɾaɫ/ n masc
perajin

menestralia /me.nes.tɾaˈɫi.a/ /mə.nəs.tɾəˈɫi.ə/ n fem
kriya

menjador /meɲ.d͡ʒaˈðo/ /meɲ.d͡ʒaˈðoɾ/ /məɲ.ʒəˈðo/ n masc
kamar makan
Sala d’un edifici destinada a menjar-hi.

menjadora /meɲ.d͡ʒaˈðo.ɾa/ /məɲ.ʒəˈðo.ɾə/ n fem
palungan

menjar /meɲˈd͡ʒa/ /meɲˈd͡ʒaɾ/ v
makan
Ingerir aliments.

menjar ràpid n masc
makanan cepat
(aliments) Menjar servit en un restaurant que té com a objectius el servei fugaç a bon preu.
(comerç) La dita classe de restaurant.

menor d'edat n neut
penambang

menovell /me.noˈveʎ/ /me.noˈβeʎ/ /mə.noˈveʎ/ /mə.nuˈveʎ/ /mə.nuˈβeʎ/ n masc
jari kelingking

menstruació /mens.tɾu.a.siˈo/ /məns.tɾu.ə.siˈo/ n fem
menstruasi haid

mensualment /men.suˌaɫˈmen/ /men.suˌaɫˈment/ /mən.suˌaɫˈmen/ /mən.suˌaɫˈment/ adv
bulan

ment /ˈmen/ /ˈment/ n fem
akal

menta /ˈmen.ta/ /ˈmen.tə/ n fem
mint
Herba del gènere Mentha molt aromàtica i emprada com a condiment.
(especialment) menta pebrera (Mentha piperita)
pepermin
Licor amb essència de Mentha.

mental /menˈtaɫ/ /mənˈtaɫ/ adj
mental
Relatiu a la ment.

mentida /menˈti.ða/ n fem
bohong kebohongan
Afirmació conscient d'una cosa falsa.

mentider /men.tiˈðe/ /men.tiˈðeɾ/ /mən.tiˈðe/ n masc
pembohong

mentir /menˈti/ /menˈtiɾ/ v
bohong
Dir mentides o falsedats.

mentoria n fem
pembimbingan

mentre /ˈmen.tɾe/ conjunction
seraya
Durant el mateix temps en què.
en cas que

mentó /menˈto/ n masc
dagu

menut /meˈnut/ /məˈnut/ adj masc
kecil

menys /ˈmeɲs/ /ˈmeɲs/ /ˈmɛɲs/ n masc
dikurangi

menysprear /ˌmeɲs.pɾeˈa/ /ˌmeɲs.pɾeˈa/ /ˌmeɲs.pɾeˈaɾ/ v
menista

mer /ˈmer/ adj masc
gampang

meravellar /me.ɾa.veˈʎaɾ/ /me.ɾa.βeˈʎa/ /mə.ɾə.vəˈʎa/ /mə.ɾə.βəˈʎa/ v
menakjub

meravellós /me.ɾa.veˈʎos/ /me.ɾa.βeˈʎos/ /mə.ɾə.vəˈʎos/ adj
ajaib

mercadejar /mer.ka.ðeˈʒa/ /meɾ.ka.ðeˈd͡ʒa/ /meɾ.ka.ðeˈd͡ʒaɾ/ /mər.kə.ðəˈʒa/ /məɾ.kə.ðəˈd͡ʒa/ v
dagang

mercader /mer.kaˈðe/ /meɾ.kaˈðeɾ/ /mər.kəˈðe/ n masc
pedagang

mercaderia /meɾ.ka.ðeˈɾi.a/ /mər.kə.ðəˈɾi.ə/ n fem
barang

mercat /meɾˈkat/ n masc
pasar
Conjunt d'establiments comercials, fixos o desmuntables, especialment aquests últims, instal·lats en un espai públic.
Edifici o en general qualsevol construcció pública, encara que sigui oberta, destinada a les activitats de les accepcions anteriors.

mercat negre /meɾˌkadˈne.ɣɾe/ /mərˌkadˈnɛ.ɣɾə/ /məɾˌkadˈnə.ɣɾə/ n masc
pasar gelap

mercenari /meɾ.seˈna.ɾi/ /mər.səˈna.ɾi/ n masc
serdadu bayaran

mercuri /mərˈku.ɾi/ n masc
merkurius

merda /ˈmɛr.ða/ /ˈmɛɾ.ða/ /ˈmɛɾ.ðɛ/ n fem
tahi
Detritus pudent d'allò ingerit, que s'expulsa del cos mitjançant l'anus.

merenga /meˈɾeŋ.ɡa/ n fem
kue busa

meretriu /me.ɾeˈtɾiw/ /mə.ɾəˈtɾiw/ n fem
PSK

meridià /me.ɾi.ðiˈa/ /mə.ɾi.ðiˈa/ adj masc
lingkaran bujur

mes /mes/ /məs/ /ˈmes/ /ˈməs/ /ˈmɛs/ n masc
bulan

mesa /ˈme.za/ /ˈme.zə/ /ˈmə.zə/ /ˈmɛ.zə/ n fem
altar
Taula de l’altar.
panel
Conjunt de persones que presideixen i dirigeixen una assemblea, una corporació.

mesar /meˈza/ /meˈzaɾ/ /məˈza/ v
berputik

mesc /ˈmesk/ /ˈməsk/ /ˈmɛsk/ n masc
kesturi

mescla /ˈmes.kɫa/ /ˈməs.kɫə/ /ˈmɛs.kɫə/ n fem
pencampuran

mesclar /mesˈkɫa/ /mesˈkɫaɾ/ /məsˈkɫa/ v
mencampurkan
Ajuntar diversos elements de forma aparentment homogènia.

mesquita /mesˈki.ta/ n fem
masjid mesjid

mestre /ˈmes.tɾe/ n masc
guru
Persona que ensenya d'altres.

mestressa /mesˈtɾe.sa/ /məsˈtɾə.sə/ /məsˈtɾɛ.sə/ n fem
gundik
Dona que té domini d'alguna cosa.

mestressa de casa n fem
ibu rumah tangga

mesurament /me.zu.ɾaˈmen/ /me.zu.ɾaˈment/ /mə.zu.ɾəˈmen/ /mə.zu.ɾəˈment/ n masc
tindakan

mesurar /me.zuˈɾa/ /me.zuˈɾaɾ/ v
ukur

metall /meˈtaʎ/ n masc
logam

metamorfosi /me.ta.moɾˈfɔ.zi/ /mə.tə.moɾˈfɔ.zi/ /mə.tə.murˈfɔ.zi/ n fem
metamorfosis
Canvi en la forma d'un cos, que pot estar induït per processos químics o físics, per exemple en les papallones, o per processos màgics com en la mitologia grega o romana.

metamòrfic /me.taˈmɔɾ.fik/ /mə.təˈmɔɾ.fik/ adj masc
metamorf

meteor /me.teˈoɾ/ /mə.teˈɔr/ n masc
meteor

metge /ˈme.d͡ʒe/ n neut
dokter
Professional encarregat de vetllar per la salut de les persones, guarint les seves malalties, diagnosticant malalties i aconsellant com millorar l'estil de vida.

meticulós /me.ti.kuˈɫos/ /mə.ti.kuˈɫos/ adj masc
teliti

metodologia n fem
metodologi

metre /ˈme.tɾe/ /ˈme.tɾə/ /ˈmə.tɾə/ /ˈmɛ.tɾə/ n masc
meter

metre quadrat n masc
meter persegi

metro /ˈme.tɾo/ /ˈmɛ.tɾo/ /ˈmɛ.tɾu/ n masc
angkutan cepat

metrònom /meˈtɾɔ.nom/ /məˈtɾɔ.nom/ /məˈtɾɔ.num/ n masc
metronom

metxa /ˈme.t͡ʃa/ /ˈme.t͡ʃə/ n fem
sumbu
Corda preparada amb combustibles per a calar foc a les peces d'artilleria, mines, pirotècnia, etc.
(medecina) Feix de desfiles que s’empra per a curar ferides.
(nàutica) Part de l’arbre d’una nau que s’encaixa dins de la paramola.

metzina /meˈd͡zi.na/ /məˈd͡zi.nə/ n fem
bisa

metàfora /meˈta.fo.ɾa/ /məˈta.fo.ɾə/ /məˈta.fu.ɾə/ n fem
majas

metàl·lic /meˈtaɫ.ɫik/ /məˈtaɫ.ɫik/ n masc
kes
diner en monedes o bitllets d'ús corrent, emprat en oposició al diner en forma de xec o taló bancari.

meu pronoun
ranjau
Allò (alguna cosa de gènere masculí) de propietat o relació d'un mateix (de la meva propietat o relació).

meva /ˈme.va/ /ˈme.və/ /ˈme.βa/ /ˈme.βə/ pronoun
ranjau
Allò (alguna cosa de gènere femení) de propietat o relació d'un mateix (quelcom que és meu).

mi /ˈmi/ n fem
kami
Dotzena lletra de l'alfabet grec: μ ‎(m) Μ ‎(M).

mico /ˈmi.ko/ /ˈmi.ku/ n masc
monyet kera
Simi de cua llarga i prènsil.

micoriza /mi.koˈri.za/ /mi.koˈri.zə/ /mi.kuˈri.zə/ n fem
jamur akar

microones /mi.kɾoˈo.nes/ /mi.kɾoˈo.nəs/ /mi.kɾuˈo.nəs/ n masc
gelombang mikro

microprogramari n masc
perangkat tegar

micròfon /miˈkɾɔ.fon/ /miˈkɾɔ.fun/ n masc
mikrofon

mida /ˈmi.ða/ /ˈmi.ðə/ n fem
ukuran
Dimensió d'alguna cosa, mesura lineal.
Instrument que serveix per conèixer les dimensions d'alguna cosa.
Regla, proporció, correspondència d'una cosa amb altra.
berlebihan
(catolicisme) Cinta o tafetà beneït que té la llargària d'alguna imatge.

midó /miˈðo/ n masc
amilum

mig /ˈmit͡ʃ/ adj
setengah
Que és la meitat d'un tot.

migdia /ˌmid͡ʒˈði.a/ n masc
siang
Part del dia entre el matí i la tarda, convencionalment entre les 12 h i les 14 h o 15 h segons l'horari laboral o l'hora de dinar.

migjorn /ˌmid͡ʒˈd͡ʒoɾn/ /ˌmiˈd͡ʒorn/ /ˌmiˈd͡ʒoɾn/ n masc
selatan

migranya /miˈɣɾa.ɲa/ /miˈɣɾa.ɲə/ n fem
migrain

mil number
ribu
(cardinal) Nou-cents noranta-nou més un, deu vegades cent.
(valor ordinal) Milè, milena.
Un nombre elevat indeterminat.

miler /miˈɫe/ /miˈɫeɾ/ n masc
ribuan

miliard /mi.ɫiˈart/ number masc
milyar

milionari /mi.ɫi.oˈna.ɾi/ /mi.ɫi.uˈna.ɾi/ adj masc
jutawan

militar /mi.ɫiˈta/ /mi.ɫiˈtar/ /mi.ɫiˈtaɾ/ adj
militer
Relatiu a l'exèrcit.

militar /mi.ɫiˈta/ /mi.ɫiˈtar/ /mi.ɫiˈtaɾ/ n neut
askar
Persona que forma part d'un exèrcit.

milió number masc
juta

milla /ˈmi.ʎa/ /ˈmi.ʎə/ n fem
mil

millora /miˈʎo.ɾa/ /miˈʎo.ɾə/ n fem
peningkatan

mil·lennista /mi.ɫenˈnis.ta/ /mi.ɫenˈnis.te/ /mi.ɫənˈnis.tə/ /miɫ.ɫenˈnis.ta/ /miɫ.ɫenˈnis.te/ /miɫ.ɫənˈnis.tə/ n neut
milenial

mil·li- prefix
mili-

milà /miˈɫa/ n masc
layang-layang
Au rapinyaire de la família Accipitridae i subfamília Milvinae.

milícia /miˈɫi.si.a/ /miˈɫi.si.ə/ n fem
milisi

mina /ˈmi.na/ /ˈmi.nə/ n fem
tambang ranjau

minaire /miˈnaj.ɾe/ /miˈnaj.ɾə/ n neut
penambang

minar /miˈna/ /miˈnaɾ/ v
ranjau
Instal·lar mines explosives.

minaret /mi.naˈɾet/ /mi.nəˈɾɛt/ n masc
menara

mineral /mi.neˈɾaɫ/ /mi.nəˈɾaɫ/ adj
mineral
Relatiu o pertanyent a una substància inorgànica.

mineral /mi.neˈɾaɫ/ /mi.nəˈɾaɫ/ n masc
mineral
Material format en la natura d'una composició química determinada i definida, generalment inorgànic i d'una estructura ben definida.

mineria /mi.neˈɾi.a/ /mi.nəˈɾi.ə/ n fem
pertambangan

minifaldilla /mi.ni.faɫˈdi.ʎa/ /mi.ni.fəɫˈdi.ʎə/ n fem
rok mini

ministeri /mi.nisˈtɛ.ɾi/ n masc
kementerian

minso /ˈmin.so/ /ˈmin.su/ adj masc
kurus

minusvalidesa /mi.nuz.bə.ɫiˈðɛ.zə/ /mi.nuz.va.ɫiˈðe.za/ /mi.nuz.və.ɫiˈðə.zə/ /mi.nuz.və.ɫiˈðɛ.zə/ /mi.nuz.βa.ɫiˈðe.za/ n fem
disabilitas

minut n masc
menit

minutera /mi.nuˈte.ɾa/ /mi.nuˈte.ɾə/ n fem
jarum panjang

minvar /mimˈba/ /miɱˈva/ /miɱˈvaɾ/ v
mengecil

minyona /miˈɲo.na/ /miˈɲo.nə/ n fem
babu
Criada, noia de servei domèstic.

miol /miˈɔɫ/ n masc
meong

miolar /mi.oˈɫa/ /mi.oˈɫaɾ/ /mi.uˈɫa/ v
mengeong

miracle /miˈɾa.kɫe/ n masc
mukjizat

mirada /miˈɾa.ða/ /miˈɾa.ðə/ n fem
pandang

mirador /mi.ɾaˈðo/ /mi.ɾaˈðoɾ/ /mi.ɾəˈðo/ n masc
balkon

mirall /miˈɾaj/ /miˈɾaʎ/ n masc
cermin
Material polit que reflecteix imatges.

mirar /miˈɾa/ /miˈɾaɾ/ v
melihat
Fixar l'atenció visual.
conteng
Comprovar.
mencicipi
Intentar.

miratge /miˈɾa.d͡ʒe/ /miˈɾa.d͡ʒə/ n masc
fata morgana
Il·lusió òptica causada per la refracció de la llum.

missa /ˈmi.sa/ /ˈmi.sə/ n fem
misa

missatge /miˈsa.d͡ʒe/ /miˈsa.d͡ʒə/ n masc
pesan

missioner /mi.si.oˈne/ /mi.si.oˈneɾ/ /mi.si.uˈne/ n masc
misionaris

missió n fem
tugas

misteri n masc
misteri
Enigma, cosa oculta, incomprensible.

misteriós /mis.te.ɾiˈos/ /mis.tə.ɾiˈos/ adj masc
misterius

misto /ˈmis.to/ /ˈmis.tu/ n masc
korek api
Petita tija dotada d'un pantaló curt de fusta o cartó amb un cap de productes químics inflamables que s'empra per a l'obtenció de foc.

mite n masc
mitos
Narració plàstica fabulosa que s'empra sobretot per a expressar conviccions filosòfiques, cosmovisuals o religioses.

mitger /miˈd͡ʒe/ /miˈd͡ʒeɾ/ adj
titik
Situat al centre, al mig d'altres coses.

mitja /ˈmi.d͡ʒa/ /ˈmi.d͡ʒə/ /ˈmi.ʒə/ n fem
stoking

mitjana /miˈd͡ʒa.na/ /miˈd͡ʒa.nə/ n fem
rata-rata
Quocient de la suma entre diverses quantitats pel nombre de dites quantitats.

mitjanit /mi.d͡ʒaˈnit/ n fem
tengah malam

mitjançant /mi.d͡ʒanˈsan/ /mi.d͡ʒanˈsant/ /mi.d͡ʒənˈsan/ /mi.d͡ʒənˈsant/ preposition
kena

mitjà adj
sedang
Cosa situada a la mateixa distància entre dos.

mitjà n masc
alat
Allò necessari perquè es realitzi algun fet.
lingkungan hidup
(petanca) Jugador que sol participar en segon lloc d'una tripleta, encarregat de tota mena de llançaments segons les circumstàncies.

mitjà de comunicació de massa n masc
media massa

mitjó /miˈd͡ʒo/ n masc
kaus kaki

mitologia /mi.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /mi.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
mitologi

mixturar /miʃ.tuˈɾa/ /miʃ.tuˈɾaɾ/ v
mencampurkan

mobiliari /mo.bi.ɫiˈa.ɾi/ /mu.bi.ɫiˈa.ɾi/ /mu.βi.ɫiˈa.ɾi/ n masc
furnitur
Conjunt de mobles d'una casa.
Conjunt de béns mobles.

mobilitat /mo.bi.ɫiˈtat/ /mu.bi.ɫiˈtat/ /mu.βi.ɫiˈtat/ n fem
mobilitas

moc /ˈmok/ /ˈmɔk/ n masc
ingus
Humor que penja del nas.

mocador /mo.kaˈðo/ /mo.kaˈðoɾ/ /mo.kəˈðo/ /mu.kəˈðo/ n masc
saputangan
Peça de roba o paper pensada per a mocar-se.

moció /mo.siˈo/ /mu.siˈo/ n fem
mosi

moda /ˈmɔ.ða/ /ˈmɔ.ðɔ/ n fem
mode
Tendència actual en el disseny d'articles que es venen.
modus
Xifra més repetida en un estudi estadístic.

mode n masc
modus

model /moˈðɛɫ/ /muˈðɛɫ/ n masc
model

modelar /mo.ðeˈɫa/ /mo.ðeˈɫaɾ/ /mo.ðəˈɫa/ /mu.ðəˈɫa/ v
model
Donar forma amb un material plàstic a un model a esculpir o tallar.

modelitzar /mo.ðe.ɫiˈd͡za/ /mo.ðe.ɫiˈza/ /mo.ðe.ɫiˈzaɾ/ /mo.ðə.ɫiˈd͡za/ /mu.ðə.ɫiˈd͡za/ v
model

modern /moˈðɛɾn/ /muˈðɛrn/ adj masc
modern
Relatiu al temps present o recent.

modernitzar /mo.ðer.niˈd͡za/ /mo.ðeɾ.niˈza/ /mo.ðeɾ.niˈzaɾ/ /mo.ðəɾ.niˈd͡za/ /mu.ðər.niˈd͡za/ v
memodernkan

modificació /mo.ði.fi.ka.siˈo/ /mo.ði.fi.kə.siˈo/ /mu.ði.fi.kə.siˈo/ n fem
koprekan

modificar /mo.ði.fiˈka/ /mo.ði.fiˈkaɾ/ /mu.ði.fiˈka/ v
memodifikasi

mofar-se /moˈfaɾ.se/ /moˈfaɾ.sə/ /mu.fərˈsə/ /muˈfar.sə/ v
mencemoohkan

mofeta /moˈfe.ta/ /moˈfe.tə/ /muˈfe.tə/ n fem
sigung

moixó /mojˈʃo/ /moˈʃo/ /muˈʃo/ n masc
burung
Ocell petit, generalment de l'ordre dels passeriformes.

mol /ˈmɔɫ/ n masc
mol
Unitat de mesura de quantitat de substància que equival a la constant d'Avogadro.

mola /ˈmɔ.ɫa/ /ˈmɔ.ɫɔ/ /ˈmɔ.ɫə/ /ˈmɔ.ɫɛ/ n fem
batu kilangan
Pedra rodona i plana del molí.
Carn informe que s'engendra en el ventre de la dona i creix amb aparença de prenyat.
massa
Cosa gran en volum o quantitat.
air
Quantitat d'aigua que basta per fer anar un molí.

molar /moˈɫa/ /moˈɫaɾ/ /muˈɫa/ /muˈɫar/ adj
geraham
Relatiu a un mol de matèria.
(medicina, anatomia) Relatiu als queixals.

moldre /ˈmɔɫ.dɾe/ /ˈmɔɫ.dɾə/ v
asah

molestar /mo.ɫesˈta/ /mo.ɫesˈtaɾ/ /mo.ɫəsˈta/ /mu.ɫəsˈta/ v
mengganggu

molina /moˈɫi.na/ /moˈɫi.nə/ /muˈɫi.nə/ n fem
gergaji
Serradora hidràulica per a tallar fusta.

molinet /mo.ɫiˈnet/ /mu.ɫiˈnɛt/ n masc
kisaran
Instrument domèstic per a moldre productes culinaris.
kincir angin
Instrument per a batre la xocolata dins de la xocolatera, consta d'un cilindre dentat amb un mànec.

moll adj masc
basah
Ple d'aigua.

molla /ˈmo.ʎə/ /ˈmɔ.ʎa/ /ˈmɔ.ʎɔ/ /ˈmɔ.ʎə/ n fem
pegas
Peça metàl·lica pensada perquè es pugui deformar en fer-hi força, però que quan la força de pressió desapareix, la peça torna a la seva forma original, arrossegant, si s'escau, alguna altra peça. Típicament, consisteix en un filferro torçat en alguna forma d'espiral.

molsa /ˈmoɫ.sa/ /ˈmoɫ.sə/ n fem
lumut
Part blana de la fruita.

molt /ˈmoɫ/ /ˈmoɫt/ /ˈmɔɫ/ /ˈmɔɫt/ adj
banyak
En gran quantitat o nombre.

molt de gust Interjection
senang berkenalan dengan Anda

moltes gràcies /ˌmoɫ.tes /ˌmoɫ.təs Interjection
terima kasih banyak

moltó /moɫˈto/ /muɫˈto/ n masc
biri-biri
Mascle de l'ovella castrat.

mol·lusc /moɫˈɫusk/ /moˈɫusk/ /muɫˈɫusk/ /muˈɫusk/ n masc
moluska

molècula /moˈɫɛ.ku.ɫa/ /muˈɫɛ.ku.ɫə/ n fem
molekul
Grup d'àtoms elèctricament neutre unit per elements químics.

molèstia /moˈɫɛs.ti.a/ /moˈɫɛs.ti.ə/ /muˈɫɛs.ti.ə/ n fem
gangguan

molí /moˈɫi/ /muˈɫi/ n masc
kincir

moment /moˈmen/ /moˈment/ /muˈmen/ n masc
saat

mon /mon/ /mun/ adj masc
saya

mona /ˈmo.na/ /ˈmo.nə/ n fem
kera
Primat de cua curta del gènere dels cercopitecs.

monarquia /mo.naɾˈki.a/ /mo.nəɾˈki.ə/ /mu.nərˈki.ə/ n fem
monarki
Sistema polític on el poder el té un rei o altre càrrec nobiliari (per exemple en Luxemburg), no obligatòriament hereditari (com en el cas de les monarquies visigòtiques).

moneda /moˈne.ða/ /moˈnə.ðə/ /muˈnɛ.ðə/ n fem
keping koin

moneder /mo.neˈðe/ /mo.neˈðeɾ/ /mo.nəˈðe/ /mu.nəˈðe/ n masc
dompet
Petita bossa per a portar diners, amb un apartat per a monedes.

monestir /mo.nesˈti/ /mo.nesˈtiɾ/ /mo.nəsˈti/ /mu.nəsˈti/ n masc
biara

monetari /mo.neˈta.ɾi/ /mo.nəˈta.ɾi/ /mu.nəˈta.ɾi/ adj masc
moneter

mongeta /moɲˈd͡ʒe.ta/ /moɲˈʒə.tə/ /muɲˈʒɛ.tə/ n fem
kacang

mongeta tendra n fem
buncis

mongol /moŋˈɡɔɫ/ /muŋˈɡɔɫ/ n masc
bahasa Mongolia
(masculí invariable) Grup de llengües que són una branca de les llengües uraloaltaiques.

moniato /mo.niˈa.to/ /mu.niˈa.tu/ n masc
ubi

monitor /mo.niˈto/ /mo.niˈtoɾ/ /mu.niˈto/ n masc
layar
Aparell per supervisar gravacions.

monja /ˈmoɲ.ʒə/ /ˈmɔɲ.d͡ʒa/ /ˈmɔɲ.d͡ʒɔ/ /ˈmɔɲ.ʒə/ n fem
biarawati

monjo /ˈmoɲ.ʒu/ /ˈmɔɲ.d͡ʒo/ /ˈmɔɲ.ʒo/ /ˈmɔɲ.ʒu/ n masc
rahib

monopatí /mo.no.paˈti/ /mo.no.pəˈti/ /mu.nu.pəˈti/ n masc
papan luncur

monstre /ˈmɔns.tɾe/ /ˈmɔns.tɾə/ n masc
monster

monsó /monˈso/ /munˈso/ n masc
muson

monument /mo.nuˈmen/ /mo.nuˈment/ /mu.nuˈmen/ n masc
tugu

moral /moˈɾaɫ/ /muˈɾaɫ/ adj
batin

moralitat n fem
moralitas

morat /moˈɾat/ /muˈɾat/ n masc
bebesaran

morera /moˈɾe.ɾa/ /moˈɾe.ɾə/ /muˈɾe.ɾə/ n fem
bebesaran

morfema /moɾˈfe.ma/ /moɾˈfɛ.mə/ /murˈfɛ.mə/ n masc
morfem

morfina /moɾˈfi.na/ /moɾˈfi.nə/ /murˈfi.nə/ n fem
morfina

morfologia /moɾ.fo.loˈd͡ʒi.a/ /mur.fu.luˈʒi.ə/ n fem
morfologi

morir /moˈɾi/ /moˈɾiɾ/ /muˈɾi/ v
meninggal mati
Deixar d'existir, cessar.

morreig /moˈret͡ʃ/ /moˈrət͡ʃ/ /muˈrɛt͡ʃ/ n masc
pengki

morro /ˈmo.ro/ /ˈmo.ru/ n masc
jungur
Part sortint de la cara dels animals.
tudung
Part anterior d’un vehicle.

mort adj masc
mati
Que no viu.

mort n fem
mati kematian
Fi de la vida.

mortaldat /moɾ.taɫˈdat/ /mur.təɫˈdat/ n fem
pemusnahan

mortalitat /moɾ.ta.ɫiˈtat/ /mur.tə.ɫiˈtat/ n fem
mortalitas

mortalla /moɾˈta.ʎa/ /moɾˈta.ʎə/ /murˈta.jə/ /murˈta.ʎə/ n fem
kafan

mortífer /moɾˈti.feɾ/ /moɾˈti.fəɾ/ /murˈti.fər/ adj masc
letal

morè /moˈɾe/ /moˈɾə/ /muˈɾɛ/ adj masc
cokelat

mos /mos/ /mus/ /ˈmɔs/ n masc
gigit
Porció de menjar que es pot posar a la boca.

mosca /ˈmos.kə/ n fem
lalat laler
Insecte alat de l'orde dels dípters de la família muscidae

moscovi /mosˈkɔ.vi/ /mosˈkɔ.βi/ /musˈkɔ.vi/ /musˈkɔ.βi/ n masc
moskovium

mosquet /mosˈket/ /mosˈkət/ /musˈkɛt/ n masc
bedil sundut

mosquit /mosˈkit/ /musˈkit/ n masc
nyamuk
Insecte petit i volador (dípter) de la família Culicidae, sovint actua com a paràsit, picant altres éssers vius per extreure’n la sang i alimentar-se.

mossa /ˈmɔ.sa/ /ˈmɔ.sɔ/ /ˈmɔ.sə/ n fem
cip

mossegada /mo.seˈɣa.ða/ /mo.səˈɣa.ðə/ /mu.səˈɣa.ðə/ n fem
gigitan
Acció i efecte de mossegar.
gigit
(golf) Acció de la bola d'aturar-se en caure a terra en comptes de rodolar, com a conseqüència especialment d'un efecte de retrocés.

mossegar /mo.seˈɣa/ /mo.seˈɣaɾ/ /mo.səˈɣa/ /mu.səˈɣa/ v
gigit
Clavar les dents en alguna cosa.

most /ˈmost/ n masc
harus

mostassa /mosˈta.sə/ /musˈta.sə/ n fem
moster

mostatxo /mosˈta.t͡ʃo/ /musˈta.t͡ʃu/ n masc
kumis

mostela /mosˈtə.ɫə/ /mosˈtɛ.ɫa/ /mosˈtɛ.ɫɛ/ /musˈtə.ɫə/ /musˈtɛ.ɫə/ n fem
cerpelai

mostra /ˈmɔs.tɾa/ /ˈmɔs.tɾə/ n fem
sampel
(estadística) Porció finita d'una població que és utilitzada per a obtenir informació sobre característiques de la població total.

mostrar /mosˈtɾa/ /mosˈtɾaɾ/ /musˈtɾa/ v
tunjuk

mostratge /mosˈtɾa.d͡ʒe/ /mosˈtɾa.d͡ʒə/ /musˈtɾa.d͡ʒə/ n masc
pemercontohan

mostrejar /mos.tɾeˈd͡ʒa/ /mos.tɾeˈd͡ʒaɾ/ /mos.tɾeˈʒa/ /mos.tɾəˈd͡ʒa/ /mus.tɾəˈʒa/ v
sampel

mot n masc
kata

motejar /mo.teˈd͡ʒa/ /mo.teˈd͡ʒaɾ/ /mo.teˈʒa/ /mo.təˈd͡ʒa/ /mu.təˈʒa/ v
panggilan
Posar motius o renoms.

motiu /muˈtiw/ n masc
julukan
renom

motivació /mo.ti.va.siˈo/ /mo.ti.və.siˈo/ /mo.ti.βa.siˈo/ /mu.ti.və.siˈo/ /mu.ti.βə.siˈo/ n fem
motivasi

motivar /mo.tiˈva/ /mo.tiˈvaɾ/ /mo.tiˈβa/ /mu.tiˈva/ /mu.tiˈβa/ v
menyemangati

motlle /ˈmɔɫ.ɫe/ /ˈmɔɫ.ɫə/ /ˈmɔʎ.ʎe/ /ˈmɔʎ.ʎə/ n masc
loyang

motocicleta /mo.to.siˈkɫe.ta/ /mo.to.siˈkɫə.tə/ /mu.tu.siˈkɫɛ.tə/ n fem
sepeda motor

motor /moˈtoɾ/ /muˈtor/ adj masc
enjin
Que és capaç de posar en moviment.

motor /moˈtoɾ/ /muˈtor/ n masc
motor
Màquina que genera un moviment.

mots encreuats n masc
TTS

motxilla /moˈt͡ʃi.ʎa/ /moˈt͡ʃi.ʎə/ /muˈt͡ʃi.ʎə/ n fem
ransel

motí /moˈti/ /muˈti/ n masc
dahagi

moure /ˈmɔw.ɾe/ v
pindah
Canviar de posició o de lloc.

moviment /mo.iˈmen/ /mo.iˈment/ /mo.viˈment/ /mo.βiˈmen/ /mu.iˈmen/ /mu.viˈmen/ /mu.βiˈmen/ n masc
gerakan
Acció de moure.

moviment juvenil n masc
gerakan pemuda

mudança /muˈðan.sa/ n fem
pindah

mudar /muˈða/ /muˈðaɾ/ v
ganti
Canviar-se de roba i millorar l'aspecte una persona.
pindah
Canviar de domicili.

mugró n masc
pentil puting susu

mul /ˈmuɫ/ n masc
bagal

mullar /muˈja/ /muˈʎa/ /muˈʎaɾ/ v
basah
Impregnar d'aigua o altre líquid.

muller /muˈje/ /muˈʎe/ /muˈʎeɾ/ n fem
istri

multa /ˈmuɫ.ta/ /ˈmuɫ.tə/ n fem
denda

multar /muɫˈta/ /muɫˈtaɾ/ v
baik

multilingüe /muɫ.tiˈliŋ.gwe/ /muɫ.tiˈliŋ.gwə/ adj
multibahasa

multinacional /muɫ.ti.na.si.oˈnaɫ/ /muɫ.ti.nə.si.oˈnaɫ/ /muɫ.ti.nə.si.uˈnaɫ/ n fem
multinasional

multiplicació /muɫ.ti.pli.ka.siˈo/ /muɫ.ti.pɫi.kə.siˈo/ n fem
perkalian

multiplicar /muɫ.ti.pɫiˈka/ /muɫ.ti.pɫiˈkaɾ/ v
berbiak

mundial /mun.diˈaɫ/ n masc
Dunia
Competició esportiva que enfronta a equips de diferents continents.

mundialment /mun.diˌaɫˈmen/ /mun.diˌaɫˈment/ adv
sedunia

municionar /mu.ni.si.oˈna/ /mu.ni.si.oˈnaɾ/ /mu.ni.si.uˈna/ v
lengan

munició /mu.ni.siˈo/ n fem
amunisi

munt /ˈmun/ /ˈmunt/ n masc
timbun
(per extensió) Pila de coses (coses que s'apilen fent forma de muntanya).

muntanya /munˈta.ɲa/ n fem
gunung

muntar /munˈta/ /munˈtaɾ/ v
naik
Una animal equí, cobrir la femella, cavalcar.
Disposar un establiment, un negoci per a que comenci a funcionar.

munyir /muˈɲi/ /muˈɲiɾ/ v
memerah

mur /ˈmu/ /ˈmuɾ/ n masc
tembok
Paret gruixuda.

muralla /muˈɾa.ʎa/ /muˈɾa.ʎə/ n fem
tembok
Tancament d'un terreny o part d'ell amb murs, en especial el dels castells i altres fortificacions.

murmurar /mur.muˈɾa/ /muɾ.muˈɾa/ /muɾ.muˈɾaɾ/ v
berbisik

murmurejar /mur.mu.ɾeˈʒa/ /mur.mu.ɾəˈʒa/ /muɾ.mu.ɾeˈd͡ʒa/ /muɾ.mu.ɾeˈd͡ʒaɾ/ /muɾ.mu.ɾəˈd͡ʒa/ v
berbisik

murri /ˈmu.ri/ adj masc
nakal
Esquerp, taciturn, melancòlic, sorrut.

musa /ˈmu.za/ /ˈmu.zə/ n fem
ilham

musclo /ˈmus.kɫo/ /ˈmus.kɫu/ n masc
loyang

musell n masc
jungur

museu /muˈzew/ n masc
museum
Edifici o institució dedicada a l'adquisició, conservació, estudi, exhibició i interpretació educativa d'objectes amb valor científic, històric, cultural o artístic.

museístic /mu.zeˈis.tik/ /mu.zəˈis.tik/ adj masc
museum

musicoteràpia /ˌmu.zi.ko.teˈɾa.pi.a/ /ˌmu.zi.ko.təˈɾa.pi.ə/ /ˌmu.zi.ku.təˈɾa.pi.ə/ n fem
terapi musik

mussol n masc
burung hantu
Ocell de la família dels estrígids del cap gros, ulls grans, potes llargues i cua curta (Athene noctua).

musulmà /mu.zuɫˈma/ adj masc
orang Muslim
Relatiu a l'Islam.

musulmà /mu.zuɫˈma/ n masc
orang Muslim
Persona seguidora de l'Islam

mut /ˈmut/ adj masc
bisu

muó n masc
muon

mà n fem
tangan
(anatomia) Part final del braç, dividida en dits.

màgia /ˈma.d͡ʒi.a/ /ˈma.ʒi.a/ n fem
sihir

màgic /ˈma.d͡ʒik/ /ˈma.ʒik/ adj masc
ajaib

mànec /ˈma.nek/ /ˈma.nək/ n masc
genggam
Peça pensada per ser agafada amb les mans i manegar l'eina a la qual pertany.

mànega /ˈma.ne.ɣa/ n fem
selang
Tub llarg i flexible utilitzat per a conduir o llançar líquids.
jalan
Part d'una competició.

màniga n fem
lengan baju

màquina /ˈma.ki.na/ n fem
mesin

màquina de cosir n fem
mesin jahit

màrtir /ˈmar.tir/ n neut
syahid

màscara /ˈmas.ka.ɾa/ n fem
topeng
Careta per amagar o cobrir el rostre.

màster /ˈmas.teɾ/ /ˈmas.tər/ n masc
magister

màstil /ˈmas.tiɫ/ n masc
pohon

màxim /ˈmak.sim/ adj masc
maksimum

mèdic adj masc
medis
Que té relació amb la medicina.

mèu /ˈmɛw/ Interjection
meong

més adv
danau
Diferència comparativa per excés.

més-enllà /ˌme.zeɲˈʎa/ /ˌme.zəɲˈʎa/ n masc
akhirat

mòbil /ˈmɔ.βiɫ/ n masc
telepon genggam
Telèfon mòbil.

mòdem /ˈmɔ.ðem/ n masc
modem

mòmia /ˈmɔ.mi.a/ n fem
mumi

món n masc
dunia
Conjunt de totes les coses naturals i culturals.

móra /ˈmo.ɾa/ /ˈmo.ɾə/ n fem
bebesaran
Fruit de la morera.

múltiple /ˈmuɫ.ti.pɫe/ /ˈmuɫ.ti.pɫə/ adj
aneka
Que no és únic o simple, que es repeteix en més d'una ocasió.

múltiple /ˈmuɫ.ti.pɫe/ /ˈmuɫ.ti.pɫə/ adj masc
aneka
Relatiu al nombre enter, que conté un altre enter una quantitat fixa de vegades.

múltiple /ˈmuɫ.ti.pɫe/ /ˈmuɫ.ti.pɫə/ n masc
aneka
Nombre que conté un nombre enter una quantitat exacta de vegades.

múscul n masc
otot

músic /ˈmu.zik/ n masc
musikus

música /ˈmu.zi.ka/ n fem
musik
Art de combinar sons vocals o provinents d'instruments (o ambdós) per produir bellesa de forma, harmonia i expressió d'emoció.

nabiu /naˈbiw/ /nəˈβiw/ n masc
buah beri biru tua

nacional /na.si.oˈnaɫ/ /nə.si.oˈnaɫ/ /nə.si.uˈnaɫ/ adj
nasional

nacionalisme /na.si.o.naˈɫiz.me/ /nə.si.o.nəˈɫiz.mə/ /nə.si.u.nəˈɫiz.mə/ n masc
kebangsaan

nació /na.siˈo/ n fem
bangsa
Comunitat de persones que comparteixen un sentiment d'identitat (sigui d'origen, cultural, jurídica, lingüística, històrica o altres).

nacre /ˈna.kɾe/ /ˈna.kɾə/ n masc
indung mutiara

nadal /naˈɾaɫ/ /nəˈðaɫ/ /nəˈðaɫ/ n masc
Natal
Període al voltant de la festivitat de Nadal.

nadalenc /na.ðaˈɫeŋ/ /na.ðaˈɫeŋk/ /nə.ðəˈɫəŋk/ /nə.ðəˈɫɛŋ/ /nə.ðəˈɫɛŋk/ adj masc
Natal

nadó /naˈðo/ /nəˈðo/ n masc
bayi

nafrar /naˈfɾa/ /naˈfɾaɾ/ v
cedera
Ulcerar la pell.

naixement n masc
kelahiran

nan /ˈnan/ adj
kurcaci

napolità /nə.po.ɫiˈta/ /nə.pu.ɫiˈta/ adj masc
es krim neapolitan
Relatiu o pertanyent a Nàpols.

napolità /nə.po.ɫiˈta/ /nə.pu.ɫiˈta/ n masc
es krim neapolitan
Persona que habita o és originària de Nàpols.

nariu /naˈɾiw/ /nəˈɾiw/ n masc
lubang hidung

narrar /naˈra/ /naˈraɾ/ /nəˈra/ v
menceritakan

nas n masc
hidung
En les persones, part de la cara que es troba entre els dos ulls i per sobre de la boca, que sobresurt de forma evident i que té en la part inferior, dos forats (narius). És la part inicial del sistema respiratori.

nata /ˈna.tə/ n fem
kepala susu
Part greixosa de la llet que se separa per repòs o bé per centrifugació.

natació /na.ta.siˈo/ n fem
berenang

natalici /na.taˈɫi.si/ /nə.təˈɫi.si/ n masc
ulang tahun

natura /naˈtu.ɾa/ n fem
alam
Conjunt de les coses existents i les lleis que les governen.
Principi constitutiu d'una cosa, allò en què consisteix el fons d'un ésser.

natural /na.tuˈɾaɫ/ /nə.tuˈɾaɫ/ adj
alami
Relatiu a la natura.

nau n fem
kapal
Embarcació.

navalla /naˈva.ʎa/ /naˈβa.ʎa/ /nəˈva.ʎə/ /nəˈβa.ʎə/ n fem
kerang kuku
Mol·lusc marí de forma allargada lleugerament corbada, semblant a un ganivet plegat (Ensis ensis).

navegació /na.ve.ɣa.siˈo/ /na.βe.ɣa.siˈo/ /nə.və.ɣə.siˈo/ /nə.βə.ɣə.siˈo/ n fem
navigasi

navegar /na.veˈɣaɾ/ /na.βeˈɣa/ /nə.vəˈɣa/ /nə.βəˈɣa/ v
arung

navegar a la vela v
berlayar

navili /naˈvi.ɫi/ /naˈβi.ɫi/ /nəˈvi.ɫi/ /nəˈβi.ɫi/ n masc
kapal

nazi /ˈna.zi/ n neut
Nazi

naïf /naˈif/ /nəˈif/ adj
naif

neboda /naˈbo.ɾa/ /neˈbo.ða/ /nəˈbo.ðə/ /nəˈβo.ðə/ n fem
keponakan

nebot /naˈbot/ /neˈbot/ /nəˈbot/ n masc
keponakan

necessari /ne.seˈsa.ɾi/ adj masc
perlu

necessitar /ne.se.siˈta/ /ne.se.siˈtaɾ/ v
memerlukan

necessitat /ne.se.siˈtat/ n fem
perlu

necessàriament /ne.seˌsa.ɾi.aˈmen/ /ne.seˌsa.ɾi.aˈment/ /nə.səˌsa.ɾi.əˈmen/ /nə.səˌsa.ɾi.əˈment/ adv
seharusnya

neci /ˈnɛ.si/ adj masc
bebal

necrologia /ne.kɾo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ne.kɾo.ɫoˈʒi.a/ /nə.kɾo.ɫoˈʒi.ə/ /nə.kɾu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
berita duka

nedar /neˈða/ /neˈðaɾ/ v
berenang renang

neerlandès /nə.ər.ɫənˈdɛs/ /nə.əɾ.ɫənˈdəs/ adj masc
Belanda
Originari, pertanyent o relatiu als Països Baixos o a la seva llengua.

neerlandès /nə.ər.ɫənˈdɛs/ /nə.əɾ.ɫənˈdəs/ n masc
Belanda
Natural dels Països Baixos.
(masculí singular) Llengua germànica occidental parlada als Països Baixos (així com excolònies) i a Flandes (Bèlgica).

negar /neˈɣa/ /neˈɣaɾ/ /nəˈɣa/ v
pungkir
Dir que no, no acceptar com a vàlid un fet o una idea.

negatiu /ne.ɣaˈtiw/ /nə.ɣəˈtiw/ adj masc
negatif
Que no és positiu.
Pessimista.
En matemàtiques, nombre menor que zero.
Revers, oposat.

negatiu /ne.ɣaˈtiw/ /nə.ɣəˈtiw/ n masc
negatif
(fotografia) Placa base amb els tons invertits.

negligir /ne.ɣɫiˈd͡ʒi/ /ne.ɣɫiˈd͡ʒiɾ/ /ne.ɣɫiˈʒi/ /nə.ɣɫiˈʒi/ v
melalaikan
Deixar de tenir cura.
No tenir en compte, no considerar.

negoci /neˈɣɔ.si/ n masc
kait

negociació /ne.ɣo.si.a.siˈo/ /nə.ɣo.si.ə.siˈo/ /nə.ɣu.si.ə.siˈo/ n fem
negosiasi

negociar /ne.ɣo.siˈa/ /ne.ɣo.siˈaɾ/ /nə.ɣo.siˈa/ /nə.ɣu.siˈa/ v
berunding
Fer negoci amb béns, mercaderies.
Discutir un afer amb interessos oposats per tal d’arribar a un acord.

negre /ˈnə.ɣɾə/ /ˈnɛ.ɣɾə/ adj masc
hitam
Del color del carbó, fosc, sense blancor.

negreta /neˈɣɾe.ta/ /nəˈɣɾə.tə/ /nəˈɣɾɛ.tə/ n fem
berani

negrós /neˈɣɾos/ /nəˈɣɾos/ adj masc
kehitam-hitaman

neguit /neˈɣit/ /nəˈɣit/ n masc
kegelisahan

nen /ˈnen/ n masc
anak
Persona en els primers anys de vida, fins als vuit o deu anys.

neodimi /nə.oˈði.mi/ /nə.uˈði.mi/ n masc
neodimium

neologisme /ne.o.ɫoˈd͡ʒiz.me/ /ne.o.ɫoˈʒiz.me/ /nə.o.ɫoˈʒiz.mə/ /nə.u.ɫuˈʒiz.mə/ n masc
neologisme

neonazisme /ˌne.o.naˈziz.me/ /ˌnɛ.o.nəˈziz.mə/ /ˌnɛ.u.nəˈziz.mə/ n masc
neo-Nazisme

neozelandès /ˌne.o.zə.ɫənˈdəs/ /ˌne.u.zə.ɫənˈdɛs/ adj masc
New Zealand
Relatiu o pertanyent a Nova Zelanda.

nervadura /ner.βaˈðu.ɾa/ /neɾ.vaˈðu.ɾa/ /neɾ.βaˈðu.ɾa/ /nər.bəˈðu.ɾə/ /nəɾ.vəˈðu.ɾə/ n fem
pembuluh balik
(entomologia) Conjunt de nervis de les ales dels insectes.

nervi /ˈner.bi/ /ˈniɾ.vi/ /ˈnɛr.βi/ /ˈnɛɾ.vi/ /ˈnɛɾ.βi/ n masc
saraf
Comunicació entre el cervell i les diferents parts del cos que transmet impulsos elèctrics codificant la informació necessària per a l'ésser viu.

nespra /ˈnes.pɾa/ /ˈnes.pɾə/ n fem
biwa

net /ˈnet/ /ˈnət/ /ˈnɛt/ adj masc
bersih
Sense armes, sense antecedents judicials, sense passat criminal, sense estar en possessió d'estupefaents o d'indicis delictius.

netbol n masc
bola jaring

netejar /ne.teˈd͡ʒa/ /ne.teˈd͡ʒaɾ/ /ne.teˈʒa/ /nə.təˈd͡ʒa/ /nə.təˈʒa/ v
bersih

neu n fem
salju

neumàtic /newˈma.tik/ /nəwˈma.tik/ n masc
ban

neurociència /ˌnew.ɾo.siˈɛn.si.a/ /ˌnɛw.ɾo.siˈɛn.si.ə/ /ˌnɛw.ɾu.siˈɛn.si.ə/ n fem
neurosains

neurona /newˈɾo.na/ /nəwˈɾo.nə/ n fem
neuron

neutralitat /new.tɾa.ɫiˈtat/ n fem
netral

neutrí n masc
neutrino

neutró /newˈtɾo/ /nəwˈtɾo/ n masc
neutron

nevar /neˈvaɾ/ /neˈβa/ /nəˈva/ v
turun salju

newton /ˈniw.ton/ n masc
newton

neó /nəˈo/ n masc
neon

niar /niˈa/ /niˈaɾ/ v
bertengger

nicotina /ni.koˈti.na/ /ni.koˈti.nə/ /ni.kuˈti.nə/ n fem
nikotina

niell /niˈeʎ/ n masc
karang gigi
(medicina) Substància calcària que ataca l'esmalt de les dents.

nigromància /ni.ɣɾoˈman.si.a/ /ni.ɣɾoˈman.si.ə/ /ni.ɣɾuˈman.si.ə/ n fem
nekromansi

nimbe /ˈnim.be/ /ˈnim.bə/ n masc
nimbus
Cercle brillant col·locat darrere del cap d'un personatge sagrat en una pintura o escultura.

nina /ˈni.na/ n fem
boneka
Figura humana femenina usada de joguina pels infants.

ningú /niŋˈɡu/ pronoun
satupun

nino /ˈni.no/ /ˈni.nu/ n masc
boneka
Joguina que representa una figura humana masculina.
(plural) Joguina que representa un animal.

ninot /niˈnɔt/ n masc
boneka
Figura humana amb aire grotesc o de caricatura.
Persona que es deixa dominar pels altres.

ninot de neu n masc
boneka salju

niobi n masc
niobium

niquelar /ni.keˈɫa/ /ni.keˈɫaɾ/ /ni.kəˈɫa/ v
nikel

nit n fem
malam
Part del dia on hi ha foscor, període entre la posta de sol i l'alba.
Socialment, temps entre el vespre i la matinada, mentre habitualment es dorm.

nitrat /niˈtɾat/ n masc
nitrat

nitrogen /niˈtɾɔ.ʒen/ /niˈtɾɔ.ʒən/ n masc
nitrogen zat lemas

niu n masc
sarang
Construcció dels ocells on ponen els ous, els coven i alimenten les cries.

nivell /niˈveʎ/ /niˈveʎ/ /niˈβeʎ/ n masc
jenjang

no adv
tidak
Partícula de negació o contradicció.

no ésser-hi tot v
bego

noble /ˈno.bɫe/ /ˈno.βɫe/ /ˈnob.bɫe/ /ˈnɔ.βɫə/ /ˈnɔb.bɫə/ adj
bangsawan
Relatiu o pertanyent a la noblesa.
Allò que és especialment digne i ètic.

noble /ˈno.bɫe/ /ˈno.βɫe/ /ˈnob.bɫe/ /ˈnɔ.βɫə/ /ˈnɔb.bɫə/ n neut
bangsawan
Membre de la noblesa.

nocar /noˈka/ /noˈkaɾ/ /nuˈka/ v
kenyang

nociu /noˈsiw/ /nuˈsiw/ adj masc
berbahaya

noció /no.siˈo/ /nu.siˈo/ n fem
pengetahuan
Coneixement bàsic d'un tema.

node /ˈnɔ.ðe/ /ˈnɔ.ðə/ n masc
simpul

nogensmenys /ˌnoˌd͡ʒenzˈmeɲs/ /ˌnoˌʒenzˈmeɲs/ /ˌnoˌʒenzˈmeɲs/ /ˌnoˌʒenzˈmɛɲs/ adv
bagaimanapun juga

noguer /noˈɣe/ /noˈɣeɾ/ /nuˈɣe/ n masc
benam

noi n masc
bujangan

noia /ˈnɔ.ja/ /ˈnɔ.jɔ/ n fem
anak perempuan

noliejar /no.ɫi.eˈd͡ʒa/ /no.ɫi.eˈd͡ʒaɾ/ /no.ɫi.eˈʒa/ /no.ɫi.əˈd͡ʒa/ /nu.ɫi.əˈʒa/ v
kargo

nom /ˈnom/ n masc
nama
(lingüística) Substantiu, categoria gramatical que designa éssers, accions, estats o conceptes.
Apel·latiu personal.

nom propi n masc
nomina diri

nombre /ˈnom.bɾe/ /ˈnom.bɾə/ n masc
angka

nombre atòmic n masc
nomor atom

nomenclàtor /no.meŋˈkɫa.toɾ/ /no.məŋˈkɫa.toɾ/ /nu.məŋˈkɫa.tur/ n masc
direktori

nominar /no.miˈna/ /no.miˈnaɾ/ /nu.miˈna/ v
menunjuk

només /noˈmes/ /nuˈmes/ adv
hanya

nora /ˈnɔ.ɾa/ /ˈnɔ.ɾə/ n fem
menantu

noranta /noˈɾan.ta/ /noˈɾan.tə/ /nuˈɾan.tə/ /nɔˈɾan.tə/ number
sembilan puluh

norantè /no.ɾanˈte/ /nɔ.ɾənˈtə/ number
kesembilanpuluh

nord n masc
utara

nord-americà /ˌnɔr.tə.mə.ɾiˈka/ adj masc
orang Amerika
Dels Estats Units.

nord-americà /ˌnɔr.tə.mə.ɾiˈka/ n masc
orang Amerika
Natural dels Estats Units.

nord-est /ˌnɔrˈtest/ n masc
timur laut

nord-oest /ˌnɔr.tuˈest/ /ˌnɔɾ.toˈest/ n masc
barat laut

norma /ˈnor.mə/ /ˈnoɾ.ma/ n fem
norma

normal /noɾˈmaɫ/ /nurˈmaɫ/ adj
normal
Que segueix una norma.

normalment /norˌmaɫˈmen/ /noɾˌmaɫˈmen/ /noɾˌmaɫˈment/ /nurˌmaɫˈmen/ adv
biasanya

noruec /no.ɾuˈɛk/ /nu.ɾuˈɛk/ adj masc
bahasa Norwegia
Relatiu o pertanyent a Noruega.

nosa /ˈnɔ.za/ /ˈnɔ.zɔ/ /ˈnɔ.zə/ n fem
gangguan

nosaltres /noˈza.tɾes/ /noˈzaɫ.tɾes/ /noˈzaɫ.tɾəs/ /nuˈza.tɾəs/ /nuˈzal.trus/ /nuˈzaɫ.tɾəs/ pronoun
kita kami

nostàlgia /nosˈtaɫ.d͡ʒi.a/ /nosˈtaɫ.ʒi.ə/ /nusˈtaɫ.ʒi.ə/ n fem
nostalgia

nota /ˈnɔ.ta/ /ˈnɔ.tɔ/ /ˈnɔ.tə/ n fem
not
Anotació ràpida, avís deixat a una altra persona, apunt.
Cada un dels elements de l'escala musical.
kelas
Valoració, quantitativa o qualitativa, d'una assignatura, un examen, un exercici escolar, etc. amb vista a una avaluació educativa.

notable /noˈta.bɫe/ /noˈta.βɫe/ /noˈtab.bɫe/ /noˈtab.bɫə/ /nuˈta.βɫə/ /nuˈtab.bɫə/ adj
terkenal
Que es fa notar per algunes qualitats o actituds.

notació /no.ta.siˈo/ /no.tə.siˈo/ /nu.tə.siˈo/ n fem
notasi

notari /noˈta.ɾi/ /nuˈta.ɾi/ n masc
notaris

notícia /noˈti.si.a/ /noˈti.si.ə/ /nuˈti.si.ə/ n fem
berita

nou adj masc
baru baharu
Recent, modern, que implica novetat.

nou number
sembilan
(cardinal) Vuit més un.

nou de coco n fem
kelapa

nou del coll n masc
jakun

nou-cents /ˌnɔwˈsens/ number
ratus

noure /ˈnɔw.ɾe/ /ˈnɔw.ɾə/ v
cedera

novament /ˌnɔ.vaˈment/ /ˌnɔ.vəˈmen/ /ˌnɔ.vəˈment/ /ˌnɔ.βaˈmen/ /ˌnɔ.βəˈmen/ adv
lagi
de nou, de bell nou

novell /noˈveʎ/ /noˈβeʎ/ /nuˈveʎ/ /nuˈβeʎ/ adj masc
baharu

novel·la /noˈvɛɫ.ɫa/ /noˈvɛɫ.ɫə/ /noˈβɛ.ɫa/ /noˈβɛ.ɫɛ/ /noˈβɛɫ.ɫa/ /nuˈvɛɫ.ɫə/ /nuˈβɛ.ɫə/ /nuˈβɛɫ.ɫə/ n fem
novel

novel·lista /no.veɫˈɫis.ta/ /no.veɫˈɫis.te/ /no.vəɫˈɫis.tə/ /no.βeɫˈɫis.ta/ /no.βeɫˈɫis.te/ /no.βeˈɫis.ta/ /no.βeˈɫis.te/ /nu.vəɫˈɫis.tə/ /nu.βəɫˈɫis.tə/ /nu.βəˈɫis.tə/ n neut
novelis

novembre /noˈvem.bɾe/ /noˈvem.bɾə/ /noˈβem.bɾe/ /nuˈvem.bɾə/ /nuˈβem.bɾə/ n masc
November
Onzè mes de l'any.

novè /noˈve/ /noˈvə/ /noˈβe/ /nuˈvɛ/ number
kesembilan

nu adj masc
telanjang
Sense roba o vestit.

nuar /nuˈa/ /nuˈaɾ/ v
ikat

nuclear /nu.kɫeˈar/ adj
nuklir

nucleó n masc
nukleon

nucli /ˈnu.kli/ n masc
inti

nuesa /nuˈe.za/ /nuˈə.zə/ /nuˈɛ.zə/ n fem
ketelanjangan

numeral /nu.meˈɾaɫ/ /nu.məˈɾaɫ/ adj
angka
Que expressa un nombre.

numeral /nu.meˈɾaɫ/ /nu.məˈɾaɫ/ n masc
angka
Adjectiu quantificador que representa un nombre.

numerar /nu.meˈɾa/ /nu.meˈɾaɾ/ /nu.məˈɾa/ v
angka

numismàtica /nu.mizˈma.ti.ka/ /nu.mizˈma.ti.kə/ n fem
numismatika
Ciència que estudia les monedes i les medalles: les diferents formes, les diferents maneres de fabricar-les, la seva història.

nun /ˈnun/ n fem
biarawati

nunci /ˈnun.si/ n masc
bentara
Pregoner, missatger de noves.

nus n masc
buhul
Unió forta de dues cordes o peces semblant que es creuen formant un lligam fort.

nutrició /nu.tɾi.siˈo/ n fem
gizi

nuvolós /nu.voˈɫos/ /nu.vuˈɫos/ /nu.βoˈɫos/ /nu.βuˈɫos/ adj masc
berawan

nyanyo /ˈɲa.ɲo/ /ˈɲa.ɲu/ n masc
punuk

nyu /ˈɲu/ n masc
gnu

nàusea /ˈnaw.ze.a/ n fem
mual
(normalment en plural) Situació de malestar estomacal associada a la sensació de la proximitat del vòmit.

néixer /ˈne.ʃe/ /ˈnej.ʃe/ /ˈnej.ʃeɾ/ v
lahir
Sortir a llum del ventre de la mare.
anakan
Brotar, sortir una planta de la llavor.
pegas
Brollar una font o riu en cert lloc.
mulai
Originar-se una cosa, començar a ésser.

nét n masc
cucu

néta /ˈne.ta/ n fem
cucu

nínxol /ˈniɲ.t͡ʃoɫ/ /ˈniɲ.ʃoɫ/ /ˈniɲ.ʃuɫ/ n masc
cekung

níquel /ˈni.kəɫ/ n masc
nikel

nítid /ˈni.tit/ adj masc
tajam

nòmer /ˈnɔ.mə/ v
menelepon

nós /nos/ pronoun
kami

número /ˈnu.me.ɾo/ /ˈnu.mə.ɾo/ /ˈnu.mə.ɾu/ n masc
nomor
Expressió (amb paraules o símbols) que s'utilitza per designar ordre dins d'una llista.

núvia /ˈnu.vi.a/ /ˈnu.vi.ə/ /ˈnu.βi.a/ /ˈnu.βi.ə/ n fem
pengantin pengantin perempuan

núvol /ˈnu.voɫ/ /ˈnu.vuɫ/ /ˈnu.βoɫ/ n masc
awan mega
Condensació d'aigua al cel.
awan
Espai d'internet per a desar arxius de manera que puguin ser consultats per l'usuari des de qualsevol lloc on hi hagi un ordinador.

o /o/ /ˈo/ /ˈɔ/ conjunction
atau
Partícula disjuntiva que expressa alternativa o contraposició dels elements.

oasi /oˈa.zi/ /uˈa.zi/ n masc
oasis

obcecar /op.seˈka/ /op.seˈkaɾ/ /op.səˈka/ /up.səˈka/ v
buta

obenc /oˈbeŋk/ /oˈbəŋk/ /oˈβeŋ/ /uˈbɛŋk/ /uˈβɛŋ/ n masc
kafan

obert /oˈbɛɾt/ /uˈβɛrt/ /uˈβɛɾt/ adj masc
buka

obesitat /o.βe.ziˈtat/ /u.βə.ziˈtat/ n fem
kegemukan

objecte /obˈd͡ʒɛk.te/ /obˈʒɛk.tə/ /ubˈʒek.tə/ /ubˈʒɛk.tə/ n masc
barang

objectiu /ob.d͡ʒekˈtiw/ /ob.ʒəkˈtiw/ /ub.ʒəkˈtiw/ adj masc
sasaran
Imparcial i no subjectiu.

objectiu /ob.d͡ʒekˈtiw/ /ob.ʒəkˈtiw/ /ub.ʒəkˈtiw/ n masc
lensa sasaran
(òptica) Lent o sistema de lents d'un instrument òptic que es dirigeix sobre l'objecte del que es vol recollir una imatge.

oblidar /o.bɫiˈða/ /o.bɫiˈðaɾ/ /o.βɫiˈða/ /u.bɫiˈða/ v
lupa
No recordar.

obligatori /o.bɫi.ɣaˈtɔ.ɾi/ /ob.bɫi.ɣəˈtɔ.ɾi/ /u.βɫi.ɣəˈtɔ.ɾi/ /ub.bɫi.ɣəˈtɔ.ɾi/ adj masc
wajib

oboè /o.boˈe/ /o.boˈɛ/ /u.buˈɛ/ n masc
obo

obra /ˈɔ.bɾa/ /ˈɔ.βɾa/ /ˈɔ.βɾɔ/ /ˈɔ.βɾə/ n fem
kerja

obrador /o.bɾaˈðoɾ/ /o.bɾəˈðo/ /o.βɾaˈðo/ /u.bɾəˈðo/ /u.βɾəˈðo/ n masc
bengkel

obrar /oˈbɾa/ /oˈbɾaɾ/ /oˈβɾa/ /uˈbɾa/ /uˈβɾa/ v
laku
Manera de fer.

obreampolles /ˌɔ.bɾe.amˈpo.ʎes/ /ˌɔ.βɾəmˈpo.ʎəs/ n masc
pembuka botol

obrer /oˈbɾe/ /oˈbɾeɾ/ /oˈβɾe/ /uˈbɾe/ /uˈβɾe/ n masc
buruh

obrir /oˈbɾi/ /oˈbɾiɾ/ /oˈβɾi/ /uˈbɾi/ v
membuka

obscè /opˈse/ /upˈse/ /upˈsɛ/ adj masc
asusila

obsequiar /op.se.kiˈa/ /op.se.kiˈaɾ/ /op.sə.kiˈa/ /up.sə.kiˈa/ v
memperkenalkan

observació participant n fem
pengamatan terlibat

observar /op.serˈβa/ /op.seɾˈvaɾ/ /op.seɾˈβaɾ/ /op.səɾˈva/ /up.sərˈba/ /up.səɾˈva/ v
memeriksa
Seguir puntualment allò prescrit.
Mirar amb atenció.

obsidiana /op.si.ðiˈa.na/ /op.si.ðiˈa.nə/ /up.si.ðiˈa.nə/ n fem
obsidian

obsolet /op.soˈlet/ /up.suˈɫɛt/ adj
usang

obstacle /opsˈta.kɫe/ /opsˈta.kɫə/ /osˈta.kɫe/ /upsˈta.kɫə/ n masc
ganjalan

obstetrícia /ops.teˈtɾi.si.a/ /ops.təˈtɾi.si.ə/ /os.teˈtɾi.si.a/ /ups.təˈtɾi.si.ə/ n fem
kandungan

obstinar-se /ops.tiˈnar.se/ /ops.tiˈnaɾ.se/ /ops.tiˈnaɾ.sə/ /os.tiˈnaɾ.se/ /ups.ti.nərˈsə/ /ups.tiˈnar.sə/ v
mengeyel

obstrucció /ops.tɾuk.siˈo/ /os.tɾuk.siˈo/ /ups.tɾuk.siˈo/ Interjection
obstruksi

oca /ˈɔ.ka/ /ˈɔ.kɔ/ /ˈɔ.kə/ n fem
angsa

ocarina /o.kaˈɾi.na/ /o.kəˈɾi.nə/ /u.kəˈɾi.nə/ n fem
okarina

ocasionar /o.ka.zi.oˈna/ /o.ka.zi.oˈnaɾ/ /o.kə.zi.oˈna/ /u.kə.zi.uˈna/ v
menyemangati

ocasió /o.ka.ziˈo/ /o.kə.ziˈo/ /u.kə.ziˈo/ n fem
kesempatan
Moment determinat, vegada, cop, cas.
Moment d'oportunitat.

occident /ok.siˈðen/ /ok.siˈðent/ /uk.siˈðen/ /uk.siˈðent/ n masc
barat

occità /ok.siˈta/ /uk.siˈta/ n masc
oksitan
(només singular) Llengua històricament parlada a l'Occitània.

ocell /oˈseʎ/ /uˈseʎ/ n masc
burung

oceà /o.seˈa/ /u.seˈa/ n masc
lautan samudra

ocre /ˈɔ.kɾə/ n masc
oker

octubre /okˈtu.bɾə/ /ukˈtu.bɾə/ /ukˈtu.βɾə/ n masc
oktober Oktober
Desè mes de l'any.

octàgon /okˈta.ɣon/ /ukˈta.ɣun/ n masc
segi delapan

ocupar /o.kuˈpa/ /o.kuˈpaɾ/ /u.kuˈpa/ v
mendiami
Apoderar-se, prendre possessió d'un lloc.
Omplir un lloc o espai.
Exercir una ocupació.

ocàs /oˈkas/ /uˈkas/ n masc
senja

odi n masc
kebencian

odiar /o.ðiˈa/ /o.ðiˈaɾ/ /u.ðiˈa/ v
benci membenci

oest /oˈest/ /uˈest/ n masc
barat

ofegar /aw.feˈɣa/ /aw.feˈɣaɾ/ /o.feˈɣa/ /o.feˈɣaɾ/ /o.fəˈɣa/ /u.fəˈɣa/ /əw.fəˈɣa/ v
menenggelamkan
Impedir la respiració per immersió en aigua.

ofensiu /o.fenˈsiw/ /o.fənˈsiw/ /u.fənˈsiw/ adj masc
menyinggung

oferir /o.feˈɾi/ /o.feˈɾiɾ/ /o.fəˈɾi/ /u.fəˈɾi/ /uˈfɾiɾ/ v
menawarkan
Posar alguna cosa a disposició d'algú.
memperkenalkan
Expressar una intenció o un sentiment, mostrar unes característiques.

oferta /oˈfɛr.ta/ /oˈfɛɾ.ta/ /oˈfɛɾ.tə/ /oˈfɛɾ.tɛ/ /uˈfɛr.tə/ n fem
tawaran
Producte que s’ofereix a millor preu.

ofici /oˈfi.si/ /uˈfi.si/ n masc
pekerjaan
Professió que implica una sèrie de tècniques i sabers específics, normalment usat per a feines manuals.

oficial /o.fi.siˈaɫ/ /u.fi.siˈaɫ/ n masc
perwira
Càrrec militar de sergent en amunt.

oficial de pista n masc
pejabat

oficiar /o.fi.siˈa/ /o.fi.siˈaɾ/ /u.fi.siˈa/ v
pejabat

oficina /o.fiˈsi.na/ /o.fiˈsi.nə/ /u.fiˈsi.nə/ n fem
biro

ofrenar /o.fɾeˈna/ /o.fɾeˈnaɾ/ /o.fɾəˈna/ /u.fɾəˈna/ v
tawaran

ofuscar /o.fusˈka/ /o.fusˈkaɾ/ /u.fusˈka/ v
buta

oganessó /o.ɣə.nəˈso/ /u.ɣə.nəˈso/ n masc
oganeson

ogre /ˈɔ.ɣɾe/ /ˈɔ.ɣɾə/ n masc
buto

oi /ˈoj/ /ˈɔj/ Interjection
aduh
(sovint reduplicat) Expressió de dolor.

oic /ˈɔjk/ Interjection
ngok

oir /oˈi/ /oˈiɾ/ /uˈi/ v
dengar
sentir (amb l'oïda)
Atendre les al·legacions abans de dictar sentència.

olfacte /oɫˈfak.te/ /uɫˈfak.tə/ n masc
indra pencium

oli n masc
minyak
(normalment incomptable) Líquid espès extret d'animals o vegetals usat per greixar màquines o amanir aliments.

oliar /o.ɫiˈa/ /o.ɫiˈaɾ/ /u.ɫiˈa/ v
minyak

olimpíada /o.ɫimˈpi.a.ða/ /o.ɫimˈpi.ə.ðə/ /u.ɫimˈpi.ə.ðə/ n fem
Olimpiade

oliva /awˈɫi.βɛ/ /oˈɫi.va/ /oˈɫi.və/ /oˈɫi.βa/ /uˈɫi.və/ /uˈɫi.βə/ /əwˈɫi.βə/ n fem
zaitun

olla /ˈo.ʎə/ /ˈɔ.ʎa/ /ˈɔ.ʎɔ/ /ˈɔ.ʎə/ n fem
pot

olor /oˈɫo/ /oˈɫoɾ/ /oˈɫoɾ/ /uˈɫo/ /uˈɫor/ n fem
bau

olorar /aw.ɫoˈɾa/ /aw.ɫoˈɾaɾ/ /o.ɫoˈɾa/ /o.ɫoˈɾaɾ/ /u.ɫuˈɾa/ /əw.ɫuˈɾa/ v
mencium

ombra /ˈom.bɾa/ n fem
bayangan
Silueta fosca que projecta un objecte sota la llum.

ombrar /omˈbɾa/ /omˈbɾaɾ/ /umˈbɾa/ v
bayangan
Fer ombra.

ombrejar /om.bɾeˈd͡ʒa/ /om.bɾeˈd͡ʒaɾ/ /om.bɾeˈʒa/ /om.bɾəˈd͡ʒa/ /um.bɾəˈʒa/ v
bayangan

ombrel·la /omˈbɾɛ.ɫa/ /omˈbɾɛ.ɫɛ/ /omˈbɾɛɫ.ɫa/ /omˈbɾɛɫ.ɫə/ /umˈbɾɛ.ɫə/ /umˈbɾɛɫ.ɫə/ n fem
parasol

omniscient /om.ni.siˈen/ /om.ni.siˈent/ /om.nis.siˈent/ /um.ni.siˈen/ /um.nis.siˈen/ adj
maha tahu

omplir /omˈpɫi/ /omˈpɫiɾ/ /umˈpɫi/ v
mengisi

on adv
mana

ona /ˈo.na/ n fem
air

onada /oˈna.ða/ /oˈna.ðə/ /uˈna.ðə/ n fem
gelombang
Ona gran.
Seguit de fets que es produeixen de forma massiva, sobtada i, de vegades, periòdica.

onagre /oˈna.ɣɾe/ /oˈna.ɣɾə/ /uˈna.ɣɾə/ n masc
keledai asia

oncle /ˈoŋ.kɫe/ n masc
paman
Germà del pare o de la mare.

oncologia /oŋ.ko.ɫoˈd͡ʒi.a/ /oŋ.ko.ɫoˈʒi.a/ /oŋ.ko.ɫoˈʒi.ə/ /uŋ.ku.ɫuˈʒi.ə/ n fem
onkologi

onda /ˈon.da/ /ˈon.də/ n fem
air

ondar /onˈda/ /onˈdaɾ/ /unˈda/ v
alun

ondular /on.duˈɫa/ /on.duˈɫaɾ/ /un.duˈɫa/ v
alun

onejar /o.neˈd͡ʒa/ /o.neˈd͡ʒaɾ/ /o.neˈʒa/ /o.nəˈd͡ʒa/ /u.nəˈʒa/ v
alun

onomatopeia /o.no.ma.toˈpe.ja/ /o.no.mə.toˈpɛ.jə/ /u.nu.mə.tuˈpɛ.jə/ n fem
onomatope

onsevulga /on.seˈvuɫ.ɣa/ /on.seˈβuɫ.ɣa/ /on.səˈvuɫ.ɣə/ /on.səˈβuɫ.ɣə/ adv
mana

onze /ˈon.ze/ number
sebelas

onzè /onˈze/ /onˈzə/ /unˈzɛ/ number
kesebelasan

opció n fem
pilihan
Elecció entre dues o més possibilitats.

operació /o.pe.ɾa.siˈo/ /o.pə.ɾə.siˈo/ /u.pə.ɾə.siˈo/ n fem
operasi
Intervenció quirúrgica realitzada per millorar la salut d'un malalt.

operar /o.peˈɾa/ /o.peˈɾaɾ/ /o.pəˈɾa/ /u.pəˈɾa/ v
bedah

opinar /o.piˈna/ /o.piˈnaɾ/ /u.piˈna/ v
beropini

opinió /o.pi.niˈo/ /u.pi.niˈo/ n fem
opini

oportunitat /o.poɾ.tu.niˈtat/ /u.pur.tu.niˈtat/ n fem
penasaran

oposició /o.po.zi.siˈo/ /u.pu.zi.siˈo/ n fem
oposisi
Acció o efecte d'oposar o oposar-se.
Concurs per a l'obtenció de certes ocupacions, especialment de la funció pública o en un concurs literari.

oprimir /o.pɾiˈmi/ /o.pɾiˈmiɾ/ /u.pɾiˈmi/ v
pers
Fer pressió sobre una cosa.

optar /opˈta/ /opˈtaɾ/ /upˈta/ v
memilih

or /ˈoɾ/ /ˈɔ/ /ˈɔr/ /ˈɔrt/ n masc
emas mas

orador /o.ɾaˈðo/ /o.ɾaˈðoɾ/ /o.ɾəˈðo/ /u.ɾəˈðo/ n masc
pembicara

oral /oˈɾaɫ/ /uˈɾaɫ/ adj
lisan
Relatiu o pertanyent a la boca.

orangutan /o.ɾaŋ.ɡuˈtan/ /o.ɾəŋ.ɡuˈtan/ /u.ɾəŋ.ɡuˈtan/ n masc
orang utan

orar /oˈɾa/ /oˈɾaɾ/ /uˈɾa/ v
berdoa

orca /ˈɔr.ka/ /ˈɔr.kə/ /ˈɔɾ.ka/ /ˈɔɾ.kɔ/ n fem
paus pembunuh

orde /ˈor.də/ /ˈoɾ.ðe/ n masc
ordo

ordenança /oɾ.ðeˈnan.sa/ /oɾ.ðəˈnan.sə/ /ur.ðəˈnan.sə/ n fem
ordonansi
Norma dictada per un organisme públic.
Conjunt de reglaments que regulen el funcionament d'una comunitat.

ordenar /or.ðeˈna/ /oɾ.ðeˈna/ /oɾ.ðeˈnaɾ/ /oɾ.ðəˈna/ /ur.dəˈna/ /ur.ðəˈna/ v
memerintah
Arranjar en un ordre.
Donar ordres, manar.

ordinador /or.ði.naˈðo/ /oɾ.ði.nəˈðo/ /ur.ði.nəˈðo/ n masc
komputer

ordinari /oɾ.ðiˈna.ɾi/ /uɾ.ðiˈna.ɾi/ adj masc
biasa

ordir /orˈði/ /oɾˈði/ /oɾˈðiɾ/ /urˈdi/ /urˈði/ v
anyam

ordit /oɾˈðit/ /urˈdit/ /urˈðit/ n masc
alur
Conjunt de situacions que componen l'argument d'una novel·la o d'una obra dramàtica.

ordre /ˈoɾ.ðɾe/ n fem
perintah
Manament o prescripció d’una autoritat.

ordre /ˈoɾ.ðɾe/ n masc
aturan ordo
Distribució o organització de les coses segons un criteri concret.

orejar /o.ɾeˈd͡ʒa/ /o.ɾeˈd͡ʒaɾ/ /o.ɾeˈʒa/ /o.ɾəˈd͡ʒa/ /u.ɾəˈʒa/ v
menayangkan

orella /oˈɾe.ʎa/ /oˈɾə.ʎə/ /uˈɾɛ.jə/ n fem
telinga kuping

oreneta /o.ɾeˈne.ta/ /o.ɾəˈnə.tə/ /u.ɾəˈnɛ.tə/ n fem
menelan

orfe /ˈɔr.fə/ /ˈɔɾ.fe/ n masc
anak yatim

orfenat /oɾ.feˈnat/ /oɾ.fəˈnat/ /ur.fəˈnat/ n masc
panti asuhan

organigrama /oɾ.ɣa.niˈɣɾa.ma/ /oɾ.ɣə.niˈɣɾa.mə/ /ur.ɡə.niˈɣɾa.mə/ /ur.ɣə.niˈɣɾa.mə/ n masc
bagan organisasi

organisme /oɾ.ɣaˈniz.me/ /oɾ.ɣəˈniz.mə/ /ur.ɡəˈniz.mə/ /ur.ɣəˈniz.mə/ n masc
organisme

organització /or.ɣa.ni.d͡za.siˈo/ /oɾ.ɣa.ni.za.siˈo/ /oɾ.ɣə.ni.d͡zə.siˈo/ /ur.ɡə.ni.d͡zə.siˈo/ /ur.ɣə.ni.d͡zə.siˈo/ n fem
pengaturan
Acció i efecte d'organitzar o organitzar-se

orgasme /oɾˈɣaz.me/ /oɾˈɣaz.mə/ /urˈɣaz.mə/ n masc
orgasme

orgue /ˈɔr.ɡə/ /ˈɔɾ.ɣe/ n masc
organ

orgull /oɾˈɣuʎ/ /urˈɡuʎ/ /urˈɣuʎ/ n masc
angkuh

orgullós /oɾ.ɣuˈʎos/ /ur.ɡuˈʎos/ /ur.ɣuˈʎos/ adj
bangga
Persona que té orgull.

orient /o.ɾiˈen/ /o.ɾiˈent/ /u.ɾiˈen/ n masc
timur

orientació /o.ɾi.en.ta.siˈo/ /o.ɾi.ən.tə.siˈo/ /u.ɾi.ən.tə.siˈo/ n fem
arah

original /o.ɾi.d͡ʒiˈnaɫ/ /o.ɾi.ʒiˈnaɫ/ /u.ɾi.ʒiˈnaɫ/ adj
asli
Que es remunta a l’origen.
orisinal
Que no és una còpia, sinó el model que altres imiten.
Creat des d'un punt de vista innovador.

originari /o.ɾi.ʒiˈna.ɾi/ /u.ɾi.ʒiˈna.ɾi/ adj masc
orisinal

orina /oˈɾi.na/ /oˈɾi.nə/ /uˈɾi.nə/ n fem
air kemih

orinar /o.ɾiˈna/ /o.ɾiˈnaɾ/ /u.ɾiˈna/ v
berkemih

orins /oˈɾins/ /uˈɾins/ n masc
air kemih

ornitorinc /orˌni.toˈriŋ/ /oɾˌni.toˈriŋ/ /oɾˌni.toˈriŋk/ /urˌni.tuˈriŋ/ /urˌni.tuˈriŋk/ n masc
platipus

oro /ˈo.ɾo/ /ˈo.ɾo/ /ˈo.ɾu/ /ˈɔ.ɾo/ /ˈɔ.ɾu/ n masc
emas
(jocs, plural) Coll de la baralla de cartes representada per una moneda d’or.

orquestra /oɾˈkes.tɾa/ /oɾˈkes.tɾə/ /urˈkes.tɾə/ n fem
orkestra

orquídia /oɾˈki.ði.ə/ /urˈki.ði.ə/ n fem
anggrek

ortofonia /oɾ.to.foˈni.a/ /ur.tu.fuˈni.ə/ n fem
patologi bahasa wicara

ortografia /oɾ.to.ɣɾaˈfi.a/ /oɾ.to.ɣɾəˈfi.ə/ /ur.tu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
ortografi

os /ˈos/ n masc
tulang
Òrgan dur i resistent, no gaire pesant, que forma l'esquelet dels vertebrats.

os blanc n masc
beruang kutub

osca /ˈɔs.ka/ /ˈɔs.kɔ/ /ˈɔs.kə/ n fem
celah

osmi n masc
osmium

ostatge /osˈta.d͡ʒe/ /osˈta.d͡ʒə/ /usˈta.d͡ʒə/ n neut
sandera

ostra /ˈɔs.tɾa/ /ˈɔs.tɾɔ/ n fem
tiram

otomà /o.toˈma/ /u.tuˈma/ adj masc
Usmaniyah
Relatiu o pertanyent a l'Imperi Otomà o als otomans.

otomà /o.toˈma/ /u.tuˈma/ n masc
Usmaniyah
Persona que habita o és originària de l'Imperi Otomà.
Persona originària dels pobles turcs de l'Àsia Central

otorinolaringologia /ˌɔ.toˌri.no.ɫa.ɾiŋ.ɡo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ˌɔ.toˌri.no.ɫa.ɾiŋ.ɡo.ɫoˈʒi.a/ /ˌɔ.toˌri.no.ɫə.ɾiŋ.ɡo.ɫoˈʒi.ə/ /ˌɔ.tuˌri.nu.ɫə.ɾiŋ.ɡu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
otolaringologi

ou /ˈow/ n masc
telor telur
Cèl·lula de la què surt el nou ésser viu en els animals ovípars; òvul.
telur telor
(aliments) Aliment consistent en un rovell envoltat per una clara.

ou de Pasqua /ˌɔw.ðəˈpas.kwə/ n masc
telur Paskah

ou ferrat n masc
telur goreng

ovari /oˈva.ɾi/ /oˈβa.ɾi/ /uˈva.ɾi/ /uˈβa.ɾi/ n masc
ovarium

ovella /oˈve.ʎa/ /oˈvə.ʎə/ /oˈβe.ʎa/ /uˈvɛ.jə/ n fem
domba biri-biri

ovular /o.vuˈɫa/ /o.vuˈɫaɾ/ /o.βuˈɫa/ /o.βuˈɫar/ /o.βuˈɫaɾ/ /u.vuˈɫa/ /u.vuˈɫar/ /u.βuˈɫa/ /u.βuˈɫar/ v
mengovulasi
L’ovari, deixar anar un òvul, tenir una ovulació.

oxigen /okˈsi.ʒen/ /okˈsi.ʒən/ /ukˈsi.ʒən/ n masc
oksigen zat asam zat pembakar

ozó /oˈzo/ /uˈzo/ n masc
ozon

oïda /oˈi.ða/ /oˈi.ðə/ /uˈi.ðə/ n fem
pendengaran
Sentit responsable de la percepció dels sons.

oïdor /o.iˈðo/ /o.iˈðoɾ/ /u.iˈðo/ n masc
auditor
Alumne que assisteix a una classe sense haver-s’hi matriculat.

pa n masc
roti
(aliments, no comptable) Aliment fet d'una pasta de farina i aigua, en especial quan la pasta està fermentada i fornejada.

pa de pessic n masc
kue sponge

pacient /pa.siˈen/ /pa.siˈent/ /pə.siˈen/ /pə.siˈent/ adj
sabar
Que té paciència.

pacient /pa.siˈen/ /pa.siˈent/ /pə.siˈen/ /pə.siˈent/ n neut
pasien

paciència /pa.siˈɛn.si.a/ /pə.siˈen.si.ə/ n fem
kesabaran
(no comptable) Virtut que ensenya a sofrir, sofriment, constància, tolerància.

pacte /ˈpak.te/ /ˈpak.tə/ n masc
perjanjian

padrastre /paˈras.tɾa/ /paˈðɾas.tɾe/ /pəˈðɾas.tɾə/ /pəˈðɾas.tɾə/ n masc
ayah tiri
El marit de la mare quan ha quedat vídua o s'ha divorciat i es casa una altra vegada.

padrina /paˈðɾi.na/ n fem
ibu baptis

padrí /paˈðɾi/ /pəˈðɾi/ n masc
bapak baptis
Persona que assisteix qui rep el sagrament de la confirmació, del matrimoni, de l'ordenació, qui professa en un orde.

paella /paˈe.ʎa/ n fem
alat penggorengan
Recipient de metall amb un mànec llarg, de forma ampla i no massa fondo, emprat per cuinar principalment aliments que es vol fregir.

pagament /pa.ɣaˈmen/ /pa.ɣaˈment/ /pə.ɣəˈmen/ /pə.ɣəˈment/ n masc
pembayaran

pagar /paˈɣa/ /paˈɣaɾ/ v
membayar bayar

pagerol /pa.d͡ʒeˈɾɔɫ/ /pa.ʒeˈɾɔɫ/ /pə.ʒəˈɾɔɫ/ n masc
petani

pagès /paˈd͡ʒes/ /paˈʒes/ /pəˈʒəs/ /pəˈʒɛs/ n masc
petani

paisatge /pajˈza.d͡ʒe/ /pəjˈza.d͡ʒə/ n masc
lanskap

pal /ˈpaɫ/ n masc
kiriman
Peça allargada de fusta que es planta a terra com a suport d’alguna cosa.
(corfbol) Cadascuna de les dues barres de metall o fusta d’una pista de joc, una per a cada camp, situades a una distància del punt mig de la línia de fons respectiva corresponent a una sisena part de la llargada total de la pista, que serveixen per a sostenir les cistelles.

pal de toc n masc
kiriman

pala /ˈpa.la/ /ˈpa.ɫə/ n fem
kalong
(tennis de taula) Instrument de fusta de dimensions i pes variables, consistent en una làmina de forma arrodonida proveïda de revestiment de goma i en una empunyadura, que s'utilitza per a colpejar la pilota.
(pilota basca) Conjunt de modalitats de pilota basca que es practiquen amb una pala.
bilah
(hoquei) Part inferior corba d'un estic, que s'utilitza per a conduir o colpejar la bola o el disc.

palafanga /pa.ɫaˈfaŋ.ɡa/ /pə.ɫəˈfaŋ.ɡə/ n fem
sekop

palaia /paˈɫa.ja/ /pəˈɫa.jə/ n fem
daun

palanca /paˈɫaŋ.ka/ n fem
tuas

palanca de control n fem
tuas kendali

palau n masc
istana

palejar /pa.ɫeˈd͡ʒa/ /pa.ɫeˈd͡ʒaɾ/ /pa.ɫeˈʒa/ /pə.ɫəˈd͡ʒa/ /pə.ɫəˈʒa/ v
pengki
Treballar amb la pala.

paleografia /pa.ɫe.o.ɡɾaˈfi.a/ /pə.ɫə.u.ɡɾəˈfi.ə/ n fem
paleografi

palesar /pa.ɫeˈza/ /pa.ɫeˈzaɾ/ /pə.ɫəˈza/ v
lihat

palestra /paˈɫes.tɾa/ /pəˈɫes.tɾə/ n fem
gelanggang

palet /paˈɫet/ /pəˈɫət/ /pəˈɫɛt/ n masc
kerikil
(geologia) Partícula amb una granulometria entre 4 i 64 mm de diàmetre.

paleta /paˈɫe.ta/ /pəˈɫə.tə/ /pəˈɫɛ.tə/ n fem
sekop
(construcció) Eina consistent en una planxa triangular amb un mànec que permet treballar i aplicar una mescla de construcció com morter, ciment, etc.

palla /ˈpa.jə/ /ˈpa.ʎa/ /ˈpa.ʎə/ n fem
jerami

pallasso /paˈʎa.so/ /pəˈʎa.so/ /pəˈʎa.su/ n masc
badut

pallissa /paˈʎi.sa/ /pəˈji.sə/ /pəˈʎi.sə/ n fem
pukulan
Palissa, gran quantitat de cops de pal o d'altra mena rebuts fruit d'una agressió.

palmell /paɫˈmeʎ/ /pəɫˈmeʎ/ n masc
telapak tangan
(anatomia) Part interior de la mà entre els dits i el canell.
kocek
(beisbol) Part central i més profunda d'un guant, que els defensors utilitzen per a agafar la pilota amb més seguretat.

palmera /paɫˈme.ɾa/ /pəɫˈme.ɾə/ n fem
palem
Nom comú de les espècies de la família de les arecàcies.

palpar /paɫˈpa/ /paɫˈpaɾ/ /pəɫˈpa/ v
menjamah

palpejar /paɫ.peˈd͡ʒa/ /paɫ.peˈd͡ʒaɾ/ /paɫ.peˈʒa/ /pəɫ.pəˈd͡ʒa/ /pəɫ.pəˈʒa/ v
meraba

pal·ladi /paɫˈɫa.ði/ /pəɫˈɫa.ði/ /pəˈɫa.ði/ n masc
paladium

palès /paˈɫes/ adj masc
bening

pamflet /paɱˈfɫet/ /pəɱˈfɫɛt/ n masc
pamflet

pampalluguejar /pam.pa.ʎu.ɣeˈd͡ʒa/ /pam.pa.ʎu.ɣeˈd͡ʒaɾ/ /pam.pa.ʎu.ɣeˈʒa/ /pəm.pə.ʎu.ɣəˈd͡ʒa/ /pəm.pə.ʎu.ɣəˈʒa/ v
mengedipkan

panda /ˈpan.da/ /ˈpan.də/ n masc
panda

pandèmia /panˈdɛ.mi.a/ /pənˈdɛ.mi.ə/ n fem
pandemi

pandèmic /panˈdɛ.mik/ adj masc
pandemi

panerola /pa.neˈɾɔ.ɫa/ /pa.neˈɾɔ.ɫɔ/ n fem
kecoak

panoli /pəˈnɔ.ɫi/ adj
bodoh

panorama /pa.noˈɾa.ma/ /pə.noˈɾa.mə/ /pə.nuˈɾa.mə/ n masc
pemandangan

pansa /ˈpan.sa/ /ˈpan.sə/ n fem
kismis
Gra de raïm dessecat al sol.

pantalla /panˈta.ʎa/ /pənˈta.ʎə/ n fem
layar
(voleibol) Falta de servei en què un o més jugadors de l'equip servidor es disposen de manera que impedeixen la visió de la trajectòria de la pilota en el moment d'efectuar un servei.

pantaló /pan.taˈɫo/ /pən.təˈɫo/ n masc
celana

panteixar /pan.tejˈʃa/ /pan.tejˈʃaɾ/ /pan.teˈʃa/ v
mengembus

pantà /panˈta/ /pənˈta/ n masc
paya

panxa /ˈpaɲ.t͡ʃa/ n fem
perut
Ventre, estómac, abdomen dels animals.

panxell /paɲˈt͡ʃeʎ/ /pəɲˈʃeʎ/ n masc
betis

pany n masc
kunci
Mecanisme de metall incorporat a portes i calaixos per controlar llur tancament i obertura.

panícula /paˈni.ku.ɫa/ /pəˈni.ku.ɫə/ n fem
malai

panís /paˈnis/ /pəˈnis/ n masc
jagung
Blat de moro.
El gra del blat de moro.

papa /ˈpa.pa/ n masc
paus
(religió) Títol del bisbe de Roma, cap de l'Església catòlica.

papallona /pa.paˈʎo.na/ /pə.pəˈjo.nə/ /pə.pəˈʎo.nə/ n fem
kupu-kupu
Insecte lepidòpter.

papar /paˈpa/ /paˈpaɾ/ /pəˈpa/ v
menelan

paparra /paˈpa.ra/ /pəˈpa.rə/ n fem
caplak
Àcar paràsit pla i ovalat amb mandíbules que xuclen la sang.
pes
(figurat) Persona molesta difícil d’esquivar.

paper /paˈpe/ /pəˈpe/ n masc
kertas
Suport per a l'escriptura fet de cel·lulosa provinent de la fusta o altres fibres vegetals.

paper higiènic n masc
kertas toilet

papir /paˈpiɾ/ /pəˈpir/ n masc
papirus

papiroflèxia /ˌpa.pi.ɾoˈfɫɛk.si.a/ /ˌpa.pi.ɾoˈfɫɛk.si.ə/ /ˌpa.pi.ɾuˈfɫɛk.si.ə/ n fem
origami

para-sol /ˌpa.ɾaˈsɔɫ/ /ˌpa.ɾəˈsɔɫ/ n masc
parasol

parada /paˈɾa.ða/ /pəˈɾa.ðə/ n fem
stasiun
Lloc establert on paren els vehicles de transport públic.
henti
(basquetbol) Acció i efecte d'un jugador de deixar de desplaçar-se mentre fa botar la pilota o espera que la hi passin.

paradigma /pa.ɾaˈðiɡ.ma/ /pə.ɾəˈðiɡ.mə/ n masc
paradigma

paradoxa /pa.ɾaˈðɔk.sa/ /pa.ɾaˈðɔk.sɔ/ /pə.ɾəˈðɔk.sə/ n fem
paradoks

paradís /pa.ɾaˈðis/ /pə.ɾəˈðis/ n masc
firdaus surga

parafang /ˌpa.ɾaˈfaŋ/ /ˌpa.ɾaˈfaŋk/ /ˌpa.ɾəˈfaŋ/ /ˌpa.ɾəˈfaŋk/ n masc
penahan lumpur

paraigua /paˈɾaj.ɣwa/ /pəˈɾaj.ɣo/ /pəˈɾaj.ɣə/ n masc
payung

paralitzar /pa.ɾa.ɫiˈd͡za/ /pa.ɾa.ɫiˈza/ /pa.ɾa.ɫiˈzaɾ/ /pə.ɾə.ɫiˈd͡za/ v
melumpuhkan

paral·lel /pa.ɾaɫˈɫɛɫ/ /pa.ɾaˈɫɛɫ/ /pə.ɾəɫˈɫɛɫ/ /pə.ɾəˈɫɛɫ/ adj masc
paralel

parament /pa.ɾaˈmen/ /pa.ɾaˈment/ /pə.ɾəˈmen/ /pə.ɾəˈment/ n masc
menghadap
Cara d’un mur, d’una construcció.

parany /paˈɾaɲ/ /pəˈɾaɲ/ n masc
perangkap

parapetar /pa.ɾa.peˈta/ /pa.ɾa.peˈtaɾ/ /pə.ɾə.pəˈta/ v
melindungi

parar /paˈɾa/ /paˈɾaɾ/ /pəˈɾa/ v
henti
Aturar una cosa perquè no avanci.
menyunting
Preparar una cosa per al seu funcionament o servei.

parat /paˈɾat/ /pəˈɾat/ adj masc
lambat

paratge /paˈɾa.d͡ʒe/ /pəˈɾa.d͡ʒə/ n masc
bangsawan
Espai natural.
Família d'ascendència noble.

paraula /paˈɾaw.ɫa/ n fem
kata
Allò que es diu.

paraulejar /pa.ɾaw.ɫeˈd͡ʒa/ /pa.ɾaw.ɫeˈd͡ʒaɾ/ /pa.ɾaw.ɫeˈʒa/ /pə.ɾəw.ɫəˈd͡ʒa/ /pə.ɾəw.ɫəˈʒa/ v
mengoceh

parc /ˈpark/ n masc
taman
Dins d'una població, espai públic destinat a l'esbarjo que sovint té vegetació, especialment gespa i alguns arbres.
Fora de les poblacions, terreny ampli destinat a la cria ornamental de vegetació o a l'esbarjo o bé a la cacera.

parcial /paɾ.siˈaɫ/ /pər.siˈaɫ/ n masc
parsial

pardal /pərˈdaɫ/ n masc
burung gereja
(ocells, especialment a Catalunya) Petit ocell (normalment té menys de 16 cm de llarg) que abunda en les ciutats i altres zones poblades per l'home. Es caracteritza pels saltets que fa en desplaçar-se pel terra, pel seu plomatge blanquinós al pit (llevat d'una taca fosca en els mascles) i grisós o marronós per les ales i l'esquena (Passer domesticus).

pare /ˈpa.ɾa/ /ˈpa.ɾə/ /ˈpa.ɾə/ n masc
ayah bapak bapa
Progenitor masculí.

pareidolia /pa.ɾej.ðoˈɫi.a/ /pə.ɾəj.ðoˈɫi.ə/ /pə.ɾəj.ðuˈɫi.ə/ n masc
pareidolia

parell /paˈɾeʎ/ /pəˈɾəʎ/ /pəˈɾɛj/ /pəˈɾɛʎ/ adj masc
mirip
Dos semblants o iguals.
rekan
(matemàtiques) Divisible per dos.

parell /paˈɾeʎ/ /pəˈɾəʎ/ /pəˈɾɛj/ /pəˈɾɛʎ/ n masc
pasang
Conjunt de dues coses de la mateixa espècie.
(agronomia) Conjunt de dos animals de jou.
satu
(balear) Uns quants, una partida, un nombre petit indeterminat.

parella /paˈɾe.ʎa/ /pəˈɾə.ʎə/ /pəˈɾɛ.jə/ /pəˈɾɛ.ʎə/ n fem
pasangan
(esports de raqueta, petanca, botxes) Bàndol de dos jugadors que disputen un partit o una partida.

parells /paˈɾeʎs/ /paˈɾeʎʃ/ /pəˈɾəʎs/ /pəˈɾɛjs/ /pəˈɾɛʎs/ adj masc
rekan
Forma plural de parell.

parenostre /ˌpa.ɾeˈnɔs.tɾe/ /ˌpa.ɾəˈnɔs.tɾə/ n masc
Bapa Kami

parent /paˈɾen/ /paˈɾent/ /pəˈɾen/ /pəˈɾent/ n masc
kerabat

parer /paˈɾe/ /paˈɾeɾ/ /pəˈɾə/ /pəˈɾɛ/ n masc
nalar

paret /paˈɾet/ /pəˈɾət/ /pəˈɾɛt/ n fem
dinding
Barrera física permanent que serveix per a separar les diferents cambres d'un habitatge.

parir /paˈɾi/ /paˈɾiɾ/ /pəˈɾi/ v
melahirkan

parkour /parˈkur/ n masc
parkur

parla /ˈpar.ɫə/ /ˈpaɾ.ɫa/ n fem
bahasa

parlament /par.ɫaˈmen/ /paɾ.ɫaˈmen/ /paɾ.ɫaˈment/ /pər.ɫəˈmen/ /pəɾ.ɫəˈment/ n masc
parlemen
Assemblea que exerceix el poder legislatiu

parlamentari /paɾ.ɫa.menˈta.ɾi/ /pər.ɫə.mənˈta.ɾi/ adj masc
parlementer
Relatiu o pertanyent a un parlament.

parlant /parˈɫan/ /paɾˈɫan/ /paɾˈɫant/ /pərˈɫan/ /pəɾˈɫant/ adj
penutur

parlar /parˈɫa/ /paɾˈɫa/ /paɾˈɫaɾ/ /pəɫˈɫa/ v
berbicara
Expressar amb sons articulats per tal de comunicar-se amb altres.

parolejar /pa.ɾo.ɫeˈd͡ʒa/ /pa.ɾo.ɫeˈd͡ʒaɾ/ /pa.ɾo.ɫeˈʒa/ /pə.ɾo.ɫəˈd͡ʒa/ /pə.ɾu.ɫəˈʒa/ v
mengoceh

parpella /paɾˈpe.ʎa/ n fem
kelopak mata

parpelleig /paɾ.peˈʎet͡ʃ/ /pər.pəˈʎɛt͡ʃ/ /pəɾ.pəˈʎət͡ʃ/ n masc
mengedipkan
Acte o efecte de parpellejar.

parpellejar /par.pe.ʎeˈʒa/ /paɾ.pe.ʎeˈd͡ʒa/ /paɾ.pe.ʎeˈd͡ʒaɾ/ /pər.pə.ʎəˈʒa/ /pəɾ.pə.ʎəˈd͡ʒa/ v
berkedip
Tancar i obrir les parpelles.

parrac /paˈrak/ /pəˈrak/ n masc
lap

parrell /paˈreʎ/ n masc
gipsum
Guix amb què s’acostuma a mesclar el vi.

parroquià /pa.ro.kiˈa/ /pə.ro.kiˈa/ /pə.ru.kiˈa/ n masc
pelanggan

parròquia /paˈrɔ.ki.a/ /pəˈrɔ.ki.ə/ n fem
paroki

parsimònia /paɾ.siˈmɔ.ni.a/ /pəɾ.siˈmɔ.ni.ə/ n fem
parsimoni

part n fem
bagian
Porció, tros, fragment, divisió d'un tot.

part n masc
lahir
Acte de donar a llum a un infant.

part interessada n fem
pemilik kepentingan

partenaire /par.teˈnɛɾ/ n neut
mitra

participació /paɾ.ti.si.pa.siˈo/ n fem
keikutsertaan

participant /par.ti.siˈpan/ /paɾ.ti.siˈpan/ /paɾ.ti.siˈpant/ /pər.ti.siˈpan/ /pəɾ.ti.siˈpant/ adj
partisipan
Que participa en alguna cosa

participant /par.ti.siˈpan/ /paɾ.ti.siˈpan/ /paɾ.ti.siˈpant/ /pər.ti.siˈpan/ /pəɾ.ti.siˈpant/ n neut
partisipan
Individu que participa en alguna cosa.

participar /par.ti.siˈpa/ /paɾ.ti.siˈpa/ /paɾ.ti.siˈpaɾ/ /pər.ti.siˈpa/ v
ambil bagian
(intransitiu) Prendre part d'alguna activitat o grup.

particularitzar /par.ti.ku.ɫa.ɾiˈd͡za/ /paɾ.ti.ku.ɫa.ɾiˈza/ /paɾ.ti.ku.ɫa.ɾiˈzaɾ/ /pər.ti.ku.ɫə.ɾiˈd͡za/ v
memisahkan diri
Fer especial distinció d’alguna persona.

partida /paɾˈti.ða/ /pərˈti.ðə/ n fem
permainan
(esports de pilota, dards, escacs) Encontre entre dos jugadors o dos equips en un joc o en pilota valenciana per a determinar un guanyador, consistent a arribar en primer lloc a una puntuació determinada, aconseguir una puntuació més alta que l'adversari o bé conduir l'adversari a una situació en la qual ja no pugui efectuar cap més jugada.

partidari /paɾ.tiˈða.ɾi/ adj masc
parsial
Que és favorable a una persona o cosa, seguidor d'una doctrina...

partir /parˈti/ /paɾˈti/ /paɾˈtiɾ/ /pərˈti/ v
belah
(transitiu) Trencar en dues parts, obrir al llarg.
bagi
(transitiu) Dividir en parts per a repartir.
berangkat
(intransitiu) Anar-se'n, posar-se de camí, d'un lloc cap a un altre.
menjalankan
(intransitiu) Prendre com a base o punt de partida.

partit /paɾˈtit/ n masc
partai
Agrupació de persones amb interessos polítics comuns.
buruan
(esports de pilota) Encontre entre dos jugadors o dos equips en un esport de pilota per a determinar un guanyador, consistent en un encadenament de jugades que se succeeixen fins que un dels dos arriba a una puntuació determinada o fins que s'esgota el temps establert.

partitura /paɾ.tiˈtu.ɾa/ /pər.tiˈtu.ɾə/ n fem
partitur

partícula /paɾˈti.ku.ɫa/ /pərˈti.ku.ɫə/ n fem
partikel

paràbola /paˈɾa.bo.ɫa/ /pəˈɾa.bo.ɫə/ /pəˈɾa.bu.ɫə/ /pəˈɾa.βu.ɫə/ n fem
parabel

paràgraf /paˈɾa.ɣɾaf/ /pəˈɾa.ɣɾəf/ n masc
paragraf

paràlisi cerebral n fem
lumpuh otak

paràsit /paˈɾa.zit/ /pəˈɾa.zit/ adj masc
benalu
Que depèn d'una altra espècie per sobreviure.

paràsit /paˈɾa.zit/ /pəˈɾa.zit/ n masc
benalu
Persona que viu aprofitant-se d'altres.

pas adv
barangkali
(darrere de no, comparatiu) Reforç negatiu del segon terme de la comparació.

pas n masc
langkah
Cadascun dels moviments repetitius que hom realitza amb cada cama, avançant-la, per a caminar.

pas de vianants n masc
(tempat) penyeberangan pejalan kaki

pascal /pasˈkaɫ/ /pəsˈkaɫ/ n masc
pascal

passa /ˈpa.sa/ /ˈpa.sə/ n fem
langkah
Pas com a unitat de compte en una marxa i com a mida.

passada d'avantbraços n fem
gali

passada de col·locació n fem
latar

passada semiràpida n fem
titik

passadís /pa.saˈðis/ /pə.səˈðis/ n masc
gang
Pas que comunica diferents habitacions o sales d'una casa.
(tennis, bàdminton) Cadascuna de les dues àrees d'una pista de joc delimitades per les línies laterals d'individuals, les línies laterals de dobles i les línies de fons, que serveixen per a ampliar el camp de joc en els partits de dobles.
lorong
(rugbi) Zona d'un camp de joc compresa entre les dues primeres línies d'una melé ordenada.

passapilotes /ˌpa.sa.piˈɫɔ.tes/ /ˌpa.sə.piˈɫɔ.təs/ n neut
buaya

passaport /ˌpa.saˈpɔɾt/ n masc
paspor

passat /paˈsat/ /pəˈsat/ n masc
masa lalu

passatemps /ˌpa.saˈtems/ /ˌpa.səˈtems/ n masc
gemar

passatger /pa.saˈd͡ʒe/ /pa.saˈd͡ʒeɾ/ /pə.səˈd͡ʒe/ n masc
penumpang
Persona que viatja en un vehicle sense haver de tripular-lo ni participar en qualsevol altra feina. En especial les que viatgen en embarcacions.

passeig /paˈset͡ʃ/ /pəˈsət͡ʃ/ /pəˈsɛt͡ʃ/ n masc
jalan kaki
Acte de passejar.

passejada /pa.seˈd͡ʒa.ða/ /pa.seˈʒa.ða/ /pə.səˈd͡ʒa.ðə/ /pə.səˈʒa.ðə/ n fem
jalan-jalan
Recorregut fet passejant.

passejador /pa.se.d͡ʒaˈðoɾ/ /pa.se.ʒaˈðo/ /pə.sə.ʒəˈðo/ n masc
pejalan
Qui passeja acompanyant persones o animals.

passejar /pa.seˈd͡ʒa/ /pa.seˈd͡ʒaɾ/ /pa.seˈʒa/ /pə.səˈd͡ʒa/ /pə.səˈʒa/ v
jalan
(intransitiu) Caminar a poc a poc pel plaer de fer-ho.
(transitiu) Acompanyar algú a prendre l’aire.

passerell /pa.seˈɾeʎ/ /pə.səˈɾeʎ/ n masc
pemula
Ocell de la família dels fringíl·lids molt apreciat pel seu cant com a ocell de gàbia (Linaria cannabina).
(figurat) Novell en alguna activitat, amb ingenuïtat per falta d’experiència.

passes /ˈpa.ses/ /ˈpa.səs/ n fem
pasar

passi-ho bé /paˌsiwˈbe/ /pəˌsiwˈβe/ Interjection
pamit

passivitat n fem
kepasifan

passió /pa.siˈo/ /pə.siˈo/ n fem
asmara

pasta /ˈpas.ta/ /ˈpas.tə/ n fem
adonan

pastanaga /pas.taˈna.ɣa/ n fem
wortel bortel
Arrel comestible de la planta anterior.

pastera /pasˈte.ɾa/ /pəsˈte.ɾə/ n fem
palungan
Recipient còncau per a pastar guix, morter, argila, etc.

pastilla /pasˈti.ʎa/ /pəsˈti.ʎə/ n fem
bar
Peça petita de pasta solidificada.
obat
Medicament sòlid molt petit d’administració oral.

pastor /pasˈto/ /pasˈtoɾ/ /pəsˈto/ n masc
gembala
Persona encarregada de portar a pasturar un ramat, generalment d'ovelles o de cabres.

pastura /pasˈtu.ɾa/ /pəsˈtu.ɾə/ n fem
padang rumput

pastís /pasˈtis/ n masc
kue
Menja fornejada que té com a principals ingredients la farina i sovint també la mantega. Normalment, és dolç i es pren per postres, però també pot ser salat.

patapam /pa.taˈpam/ /pə.təˈpam/ Interjection
dentuman
Soroll d’una cosa o d’algú que cau estrepitosament.
Expressió de la justesa o encert.

pataquejar /pa.ta.keˈd͡ʒa/ /pa.ta.keˈd͡ʒaɾ/ /pa.ta.keˈʒa/ /pə.tə.kəˈd͡ʒa/ /pə.tə.kəˈʒa/ v
bentur

patata /pəˈta.tə/ n fem
kentang

patena /paˈte.na/ /pəˈtə.nə/ /pəˈtɛ.nə/ n fem
patena

patent /paˈten/ /paˈtent/ /pəˈten/ /pəˈtent/ adj
oktroi
evident

patent /paˈten/ /paˈtent/ /pəˈten/ /pəˈtent/ n fem
paten
Llicència administrativa per a exercir una activitat.
Dret d’explotació exclusiva d’un invent.

patenta /paˈten.ta/ /pəˈten.tə/ n fem
perpeloncoan

patentar /pa.tenˈta/ /pa.tenˈtaɾ/ /pə.tənˈta/ v
mematenkan

patentitzar /pa.ten.tiˈd͡za/ /pa.ten.tiˈza/ /pa.ten.tiˈzaɾ/ /pə.tən.tiˈd͡za/ v
menguak

patge /ˈpa.d͡ʒe/ /ˈpa.d͡ʒə/ n masc
halaman

patiment /pa.tiˈmen/ /pa.tiˈment/ /pə.tiˈmen/ /pə.tiˈment/ n masc
menderita

patinet /pa.tiˈnet/ /pə.tiˈnət/ /pə.tiˈnɛt/ n masc
otoped

patir /paˈti/ /paˈtiɾ/ /pəˈti/ v
menderita
Penar, tolerar, sofrir amb resignació.
punya
Tenir, estar posseït d'alguna cosa.

patriarca /pa.tɾiˈaɾ.ka/ /pə.tɾiˈar.kə/ n masc
patriark

patrimoni /pa.tɾiˈmɔ.ni/ /pə.tɾiˈmɔ.ni/ n masc
pusaka
Béns que el fill té heretats del seu pare o avis.
Conjunt de béns que cadascú té adquirits per qualsevol títol.

patrocinar /pa.tɾo.siˈna/ /pa.tɾo.siˈnaɾ/ /pə.tɾo.siˈna/ /pə.tɾu.siˈna/ v
sponsor

patrullar /pa.tɾuˈʎa/ /pa.tɾuˈʎaɾ/ /pə.tɾuˈʎa/ v
berpatroli

patí /paˈti/ /pəˈti/ n masc
kampas

patí de rodes n masc
sepatu roda

pau n fem
perdamaian damai
Absència de guerra.

pausa /ˈpaw.za/ /ˈpaw.zə/ n fem
jeda

pausar /pawˈza/ /pawˈzaɾ/ /pəwˈza/ v
jeda
(intransitiu, especialment música) Fer una pausa.
(transitiu) Posar pausa.

pauta /ˈpaw.ta/ /ˈpaw.tə/ n fem
garis bantu
Ratlla o ratlles horitzontals que serveixen de guia per a escriure recte.

pavelló /pa.veˈʎo/ /pa.βeˈʎo/ /pə.vəˈʎo/ /pə.βəˈʎo/ n masc
tenda
Tenda de campanya sostinguda per un pal central clavat a terra.
paviliun
Construcció aïllada en un pati, un jardí, o que destaca d’altres construccions.
Edifici annex dedicat a un ús determinat.

pavelló de l'orella n masc
bendera

paviment /pa.viˈment/ /pa.βiˈmen/ /pə.viˈmen/ /pə.viˈment/ /pə.βiˈmen/ n masc
turapan

país /paˈis/ n masc
negara
Unitat fisiogràfica o paisatgística.

paó /paˈo/ n masc
merak merak jantan

pe /ˈpe/ n fem
kencing
Lletra p/P.

peatge /peˈa.d͡ʒe/ /peˈa.d͡ʒə/ n masc
tol

pebre /ˈpe.bɾe/ /ˈpə.bɾə/ /ˈpɛ.bɾə/ n masc
lada merica

pebrot /peˈbɾɔt/ /pəˈβɾɔt/ n masc
lada
Fruit de la pebrotera, una baia verda, vermella o groga, inflada i buida.

pecar /peˈka/ /peˈkaɾ/ /pəˈka/ v
dosa
Transgredir la llei divina o un precepte de l’Església.

pecat /peˈkat/ n masc
dosa

peculiar /pe.ku.ɫiˈaɾ/ /pə.ku.ɫiˈa/ /pə.ku.ɫiˈar/ adj
garib

pedagogia /pe.ða.ɣoˈd͡ʒi.a/ /pe.ða.ɣoˈʒi.a/ /pə.ðə.ɣoˈʒi.ə/ /pə.ðə.ɣuˈʒi.ə/ n fem
pedagogi

pedal /peˈðaɫ/ /pəˈðaɫ/ n masc
pedal

pedalejar /pe.ða.ɫeˈd͡ʒa/ /pe.ða.ɫeˈd͡ʒaɾ/ /pe.ða.ɫeˈʒa/ /pə.ðə.ɫəˈd͡ʒa/ /pə.ðə.ɫəˈʒa/ v
pedal

pedaç /peˈðas/ n masc
tambalan
Peça de roba afegida a posteriori en una altra de més gran típicament amb la intenció de cobrir algun desperfecte.
(informàtica) Fitxer que conté una o diverses modificacions d'un programa destinades a corregir-ne un error, a incorporar-hi funcions noves o a actualitzar-lo.

pediatre /pe.ðiˈa.tɾe/ n masc
dokter anak

pediatria /pe.ði.aˈtɾi.a/ /pə.ði.əˈtɾi.ə/ n fem
pediatri

pedra /ˈpe.ðɾa/ n fem
batu
Material natural d'origen mineral, sòlid i d'elevada consistència

pedrejar /pe.ðɾeˈd͡ʒa/ /pe.ðɾeˈd͡ʒaɾ/ /pe.ðɾeˈʒa/ /pə.ðɾəˈd͡ʒa/ /pə.ðɾəˈʒa/ v
kotor
(figurat, septentrional, central) Malmetre, especialment els camps i en conseqüència la salut.

pedrer /peˈðɾe/ /peˈðɾeɾ/ /pəˈðɾe/ n masc
ampela
Segon estómac muscular dels ocells amb funció trituradora ajudada per petites pedres que s'empassen.

pedrera /peˈðɾe.ɾa/ /pəˈðɾe.ɾə/ n fem
tambang

pedreta /peˈðɾe.ta/ /pəˈðɾə.tə/ /pəˈðɾɛ.tə/ n fem
kerikil

pega /ˈpe.ɣa/ /ˈpe.ɣə/ /ˈpi.ɣə/ /ˈpə.ɣə/ /ˈpɛ.ɣə/ n fem
lem

pegar /peˈɣa/ /peˈɣaɾ/ /piˈɣa/ v
beri
Donar un cop o cops amb una certa força.
hajar
Topar un cos amb un altre.

pegat /peˈɣat/ /piˈɣat/ /pəˈɣat/ n masc
pelekat
Tros de roba que es cus per tapar un forat. Tros de goma que s'enganxa a un neumàtic per tapar un trencat.
Solució provisional i no gaire ben feta.

peix /ˈpej/ /ˈpejʃ/ /ˈpeʃ/ n masc
ikan
Animal vertebrat aquàtic ovípar.

peixos /ˈpe.ʃos/ /ˈpe.ʃus/ /ˈpej.ʃos/ n neut
Pisces

pelegrí /pe.ɫeˈɣɾi/ /pə.ɫəˈɣɾi/ n masc
peziarah
Aquell que viatja a un lloc sant de la seva religió com a mostra de fe o per a complir una promesa.
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Cetorhinus maximus)

pelicà /pe.ɫiˈka/ /pə.ɫiˈka/ n masc
pelikan

pell /ˈpeʎ/ /ˈpɛʎ/ n fem
kulit
Capa que recobreix tot el cos dels animals i que separa els òrgans de l'exterior.

pellofa /peˈʎɔ.fa/ /peˈʎɔ.fɔ/ n fem
siung
Coberta no comestible d'alguns fruits o llavors.

pel·licular /pe.ɫi.kuˈɫa/ /pe.ɫi.kuˈɫaɾ/ /peɫ.ɫi.kuˈɫa/ /peɫ.ɫi.kuˈɫaɾ/ /pə.ɫi.kuˈɫa/ /pə.ɫi.kuˈɫar/ /pəɫ.ɫi.kuˈɫa/ /pəɫ.ɫi.kuˈɫar/ /pəɫ.ɫi.kuˈɫaɾ/ v
mantel
(agricultura) Aplicar una cap fina a les llavors, una pel·liculació.

pel·lícula /peɫˈɫi.ku.ɫa/ /peˈɫi.ku.ɫa/ /pəɫˈɫi.ku.ɫə/ /pəˈɫi.ku.ɫə/ n fem
film
Enregistrament cinematogràfic d'imatges amb càmeres, tècniques d'animació o efectes especials.

pena /ˈpe.na/ /ˈpə.nə/ /ˈpɛ.nə/ n fem
pilu
Sentiment desagradable de mancança, patiment interior.
jerih payah
Càstig judicial.

penar /peˈna/ /peˈnaɾ/ /pəˈna/ v
menghukum

pendolar /pen.doˈɫa/ /pen.doˈɫaɾ/ /pən.doˈɫa/ /pən.duˈɫa/ v
ayun

penediment /pe.ne.ðiˈmen/ /pe.ne.ðiˈment/ /pə.nə.ðiˈmen/ /pə.nə.ðiˈment/ n masc
penyesalan

penedir-se /pe.neˈðiɾ.se/ /pə.nə.ðirˈsə/ /pə.nəˈðir.sə/ /pə.nəˈðiɾ.sə/ v
menyesali

penell /peˈneʎ/ n masc
baling-baling

penetració /pe.ne.tɾa.siˈo/ /pə.nə.tɾə.siˈo/ n fem
penetrasi
(voleibol) Acció de joc d'un saguer consistent a desplaçar-se momentàniament a la zona d'atac per fer de col·locador, de manera que tots els davanters puguin fer d'atacants.

penicil·lina /pe.ni.siɫˈɫi.na/ /pe.ni.siˈɫi.na/ /pə.ni.siɫˈɫi.nə/ /pə.ni.siˈɫi.nə/ n fem
penisilin

penis /ˈpe.nis/ /ˈpɛ.nis/ n masc
penis zakar

penja-robes /ˌpeɲ.d͡ʒaˈrɔ.bes/ n masc
gantungan
Estri per tenir la roba penjada.

penjar /paɲˈd͡ʒa/ /peɲˈd͡ʒa/ /peɲˈd͡ʒaɾ/ /pəɲˈʒa/ /pəɲˈʒa/ v
gantung
Disposar una cosa de manera que estigui agafada només per dalt i el seu pes no reposi en lloc.
Estrangular algun animal o persona deixant el seu cos suspès d'una corda agafada al voltant del coll.
unggah
(informàtica) Transferir dades o fitxers d'un dispositiu perifèric a un de central, especialment d'un ordinador personal a un servidor d'Internet.

penjoll /peɲˈd͡ʒɔʎ/ /pəɲˈʒɔj/ /pəɲˈʒɔʎ/ n masc
liontin

pensament /pen.saˈmen/ /pen.saˈment/ /pən.səˈmen/ /pən.səˈment/ n masc
pikiran

pensament crític n masc
berpikir kritis

pensar /penˈsa/ /penˈsaɾ/ v
pikir

pensar-s'hi /penˈsaɾ.si/ /pənˈsar.si/ v
berpikir

pensionar /pen.si.oˈna/ /pen.si.oˈnaɾ/ /pən.si.oˈna/ /pən.si.uˈna/ v
pensiun

pensió /pen.siˈo/ /pən.siˈo/ n fem
losmen
Establiment on el client té dret al servei d'allotjar-se a canvi d'uns diners. Les pensions o hostals poden ser d'una o dos estrelles segons els serveis que ofereixin.
Diners percebuts periòdicament per a les necessitats bàsiques d'una persona.
Pagament que alguns estats donen als treballadors jubilats.

pentagrama /pen.taˈɣɾa.ma/ /pən.təˈɣɾa.mə/ n fem
tongkat

pentinar /pan.tiˈna/ /pen.tiˈna/ /pen.tiˈnaɾ/ /pən.tiˈna/ /pən.tiˈna/ v
sisir
Posar en ordre els cabells amb una pinta.
gosok
(tennis de taula) Fregar suaument la pilota amb la pala per imprimir-li un efecte determinat.

penya-segat /ˌpe.ɲa.seˈɣat/ /ˌpə.ɲə.səˈɣat/ /ˌpɛ.ɲə.səˈɣat/ n masc
tebing

penyorar /pe.ɲoˈɾa/ /pe.ɲoˈɾaɾ/ /pə.ɲoˈɾa/ /pə.ɲuˈɾa/ v
apal

península /peˈnin.su.ɫa/ n fem
semenanjung jazirah

per /peɾ/ /ˈper/ /ˈperk/ preposition
bagi

per a /pe.ɾa/ /pə.ɾə/ preposition
bagi

per exemple adv
misalnya

per molts anys Interjection
selamat ulang tahun
Felicitació, especialment per l’aniversari, amb el desig d'una vida llarga a qui fa anys.

per què adv
mengapa kenapa

pera /ˈpə.ɾə/ /ˈpɛ.ɾə/ n fem
pir

peraltar /pe.ɾaɫˈta/ /pe.ɾaɫˈtaɾ/ /pə.ɾəɫˈta/ v
gosong
Inclinar la part exterior d’un revolt per tal de disminuir la força centrífuga sobre els vehicles.

perca /ˈpeɾ.ka/ /ˈpɛr.kə/ n fem
hinggap

percaçar /per.kaˈsa/ /peɾ.kaˈsa/ /peɾ.kaˈsaɾ/ /pər.kəˈsa/ v
cari

percebre /peɾˈse.bɾe/ /pərˈsɛ.bɾə/ /pərˈsɛ.βɾə/ /pəɾˈsə.bɾə/ v
mengutip
Copsar per mitjà dels sentits.
Rebre els diners que pertoquen.

percentatge /peɾ.senˈta.d͡ʒe/ /pər.sənˈta.d͡ʒə/ n masc
persentase

percudir /per.kuˈði/ /peɾ.kuˈði/ /peɾ.kuˈðiɾ/ /pər.kuˈði/ v
keran

perdedor /per.ðeˈðo/ /peɾ.ðeˈðoɾ/ /pər.dəˈðo/ n masc
bedebah
Persona que perd o ha perdut alguna cosa.

perdonar /pal.duˈna/ /per.ðoˈna/ /peɾ.ðoˈna/ /peɾ.ðoˈnaɾ/ /pər.duˈna/ /pər.ðuˈna/ /pəɾ.ðoˈna/ v
ampun
Oblidar una ofensa o acceptar les disculpes d'algú.

perdre /ˈpɛ.ðɾe/ /ˈpɛɾ.ðɾe/ v
hilang
No saber on es troba una cosa pròpia. No trobar alguna cosa que es tenia o que estava a la vista. Extraviar.
En un joc, aposta, competició o batalla, treure menys puntuació que un altre, fracassar, o no guanyar.
(esports de pilota) Deixar de tenir, un jugador o un equip, la pilota, la bola o el disc controlats.

perdulari /peɾ.ðuˈɫa.ɾi/ /pər.duˈɫa.ɾi/ n masc
abai

perdurar /per.ðuˈɾa/ /peɾ.ðuˈɾa/ /peɾ.ðuˈɾaɾ/ /pər.duˈɾa/ v
menderita

perdó /peɾˈðo/ /pərˈdo/ Interjection
maaf
Fórmula de cortesia per a demanar disculpes.

perdó /peɾˈðo/ /pərˈdo/ n masc
ampun
Acció i efecte de perdonar.

peregrinar /pe.ɾe.ɣɾiˈna/ /pe.ɾe.ɣɾiˈnaɾ/ /pə.ɾə.ɣɾiˈna/ v
ziarah
Anar a visitar llocs sagrats.

perepunyetes /ˌpe.ɾe.puˈɲe.tes/ /ˌpe.ɾə.puˈɲə.təs/ /ˌpe.ɾə.puˈɲɛ.təs/ adj
rewel

peresa /peˈɾe.za/ /pəˈɾə.zə/ /pəˈɾɛ.zə/ n fem
kemalasan
Mandra.
Pecat capital d'accídia, consistent a no fer el suficient en la vida quotidiana, deixar les pròpies obligacions en la laxitud i no complir el deure.

perfeccionar /per.fek.si.oˈna/ /peɾ.fek.si.oˈna/ /peɾ.fek.si.oˈnaɾ/ /pər.fək.si.uˈna/ /pəɾ.fək.si.oˈna/ v
sempurna

perfecció /peɾ.fek.siˈo/ /pər.fək.siˈo/ n fem
kesempurnaan

perfecte /peɾˈfɛk.te/ /pərˈfek.tə/ /pəɾˈfɛk.tə/ adj masc
sempurna
Sense cap defecte o mancança.

perfet /peɾˈfet/ /pərˈfet/ n masc
sempurna

perforar /per.foˈɾa/ /peɾ.foˈɾa/ /peɾ.foˈɾaɾ/ /pər.fuˈɾa/ /pəɾ.foˈɾa/ v
mengebor

perfum /peɾˈfum/ n masc
parfum minyak wangi

perfumar /per.fuˈma/ /peɾ.fuˈma/ /peɾ.fuˈmaɾ/ /pər.fuˈma/ v
minyak wangi

pergamí /pər.ɡəˈmi/ n masc
perkamen

pergelisòl /peɾ.d͡ʒe.ɫiˈsɔɫ/ /pər.ʒə.ɫiˈsɔɫ/ n masc
ibun abadi

perible /peˈɾi.bɫe/ /peˈɾi.βɫe/ /peˈɾib.bɫe/ /pəˈɾi.βɫə/ /pəˈɾib.bɫə/ adj
fana

perill /peˈɾiʎ/ n masc
bahaya

perillós /pe.ɾiˈʎos/ /pə.ɾiˈʎos/ adj masc
bahaya

periodisme /pe.ɾi.oˈðiz.me/ /pə.ɾi.oˈðiz.mə/ /pə.ɾi.uˈðiz.mə/ n masc
jurnalisme

periodista /pe.ɾi.oˈðis.ta/ /pe.ɾi.oˈðis.te/ /pə.ɾi.oˈðis.tə/ /pə.ɾi.uˈðis.tə/ n neut
jurnalis wartawan

perit /peˈɾit/ /pəˈɾit/ n masc
ahli

periòdic /pe.ɾiˈɔ.ðik/ n masc
terbitan berkala
Publicació de gran abast amb noticies que genera nova edició de forma freqüent i periòdica (un diari cada dia, un setmanari cada setmana). La informació acostuma a ser de tipus generalista.

perjudici /peɾ.d͡ʒuˈði.si/ /pər.ʒuˈði.si/ n masc
cedera

perjurar /per.d͡ʒuˈɾa/ /peɾ.d͡ʒuˈɾa/ /peɾ.d͡ʒuˈɾaɾ/ /pər.ʒuˈɾa/ v
sumpah
Jurar molt o per vici o per afegir força a un jurament.

perla /ˈpɛr.ɫa/ /ˈpɛɾ.ɫa/ /ˈpɛɾ.ɫɛ/ n fem
mutiara
Figura nacrada, normalment rodona o ovalada, creada accidentalment per alguns mol·luscos, especialment les creades per les ostres.

perlejar /per.ɫeˈʒa/ /peɾ.ɫeˈd͡ʒa/ /peɾ.ɫeˈd͡ʒaɾ/ /pər.ɫəˈʒa/ /pəɾ.ɫəˈd͡ʒa/ v
berbintik-bintik

permagel /ˌper.maˈʒɛɫ/ /ˌper.məˈʒɛɫ/ /ˌpeɾ.maˈd͡ʒɛɫ/ n masc
ibun abadi

permanent /per.maˈnen/ /peɾ.maˈnen/ /peɾ.maˈnent/ /pər.məˈnen/ /pəɾ.məˈnent/ adj
abadi

permutar /per.muˈta/ /peɾ.muˈta/ /peɾ.muˈtaɾ/ /pər.muˈta/ v
bursa
Intercanviar de lloc dues coses.

pern /ˈpɛrn/ n masc
baut
Clau rodó i de gran cabota quasi rodona.

pernejar /per.neˈʒa/ /peɾ.neˈd͡ʒa/ /peɾ.neˈd͡ʒaɾ/ /pər.nəˈʒa/ /pəɾ.nəˈd͡ʒa/ v
menendang

pernil /pərˈniɫ/ n masc
ham
(aliments) Embotit format amb la carn del porc.

perpendicular /peɾ.pen.di.kuˈɫaɾ/ /pər.pən.di.kuˈɫar/ /pəɾ.pən.di.kuˈɫa/ adj
tegak lurus

perpetuar /per.pe.tuˈa/ /peɾ.pe.tuˈa/ /peɾ.pe.tuˈaɾ/ /pər.pə.tuˈa/ v
melanggengkan

perquirir /per.kiˈɾi/ /peɾ.kiˈɾi/ /peɾ.kiˈɾiɾ/ /pər.kiˈɾi/ v
mengkaji
Escorcollar, especialment per diligència judicial.

perquè /peɾˈke/ /pərˈkɛ/ /pəɾˈkə/ conjunction
karena
Nexe causal.

persa /ˈpɛr.sa/ /ˈpɛr.sə/ /ˈpɛɾ.sa/ /ˈpɛɾ.sɛ/ adj
Parsi
Originari, pertanyent o relatiu a Pèrsia.

persa /ˈpɛr.sa/ /ˈpɛr.sə/ /ˈpɛɾ.sa/ /ˈpɛɾ.sɛ/ n neut
farsi
Natural de Pèrsia.
Parsi
(només singular) Idioma de Pèrsia.

perseguir /pal.siˈɣi/ /per.seˈɣi/ /peɾ.seˈɣi/ /peɾ.seˈɣiɾ/ /pər.səˈɣi/ /pəɾ.səˈɣi/ v
mengejar
Seguir una persona, animal o objecte que s'està escapant amb intenció d'atrapar-lo.

persiana /peɾ.siˈa.na/ /pər.siˈa.nə/ n fem
buta

persona /peɾˈso.na/ n fem
orang

persona jurídica n fem
badan hukum

personal /peɾ.soˈnaɫ/ /pər.suˈnaɫ/ adj
personal
Relatiu o pertanyent a la persona.

personal /peɾ.soˈnaɫ/ /pər.suˈnaɫ/ n masc
personal
Treballadors en un local, una empresa.

personalitat n fem
kepribadian
Conjunt de trets que determinen la manera de ser de les persones.
ciri-ciri
Caracterització d'una persona.

personatge /peɾ.soˈna.d͡ʒe/ /pər.suˈna.d͡ʒə/ /pəɾ.soˈna.d͡ʒə/ n masc
karakter
Persona ideada en una obra de ficció, còmics, literària, cinema, teatre, etc.

personatge no jugador n masc
karakter non-pemain

personificació /peɾ.so.ni.fi.ka.siˈo/ /pər.su.ni.fi.kə.siˈo/ /pəɾ.so.ni.fi.kə.siˈo/ n fem
personifikasi

pertocar /per.toˈka/ /peɾ.toˈka/ /peɾ.toˈkaɾ/ /pər.tuˈka/ /pəɾ.toˈka/ v
musim gugur
En un repartiment, tenir dret sobre la part assignada.

pertot /peɾˈtot/ /pərˈtot/ adv
di mana mana

pertànyer /perˈta.ɲe/ /peɾˈta.ɲe/ /peɾˈta.ɲeɾ/ /pərˈta.ɲə/ v
kecemasan
Correspondre al càrrec o l'obligació d'algú.

pervenir /per.βeˈni/ /peɾ.veˈniɾ/ /peɾ.βeˈni/ /pər.bəˈni/ /pəɾ.vəˈni/ v
capai

pervertir /per.βerˈti/ /peɾ.veɾˈtiɾ/ /peɾ.βeɾˈti/ /pər.bərˈti/ /pəɾ.vəɾˈti/ v
cabul

perviure /perˈβiw.ɾe/ /peɾˈviw.ɾe/ /peɾˈβiw.ɾe/ /pərˈbiw.ɾə/ /pəɾˈviw.ɾə/ v
bertahan

perxa /ˈpɛr.t͡ʃa/ /ˈpɛr.ʃə/ /ˈpɛɾ.t͡ʃa/ /ˈpɛɾ.t͡ʃɛ/ n fem
galah
Barra llarga i flexible que els atletes porten a la mà per donar-se impuls en saltar cap amunt.

perxell /peɾˈt͡ʃeʎ/ /pərˈʃeʎ/ n masc
ajir

període /peˈɾi.o.ðe/ /pəˈɾi.o.ðə/ /pəˈɾi.u.ðə/ n masc
masa
Fracció de temps, especialment quan en aquest temps ha passat quelcom significatiu.

però /peˈɾɔ/ /ˈpɾɔ/ conjunction
tetapi

pes /pəs/ /ˈpes/ /ˈpəs/ /ˈpɛs/ n masc
batu dacin
(no comptable) Força amb què la Terra atreu un objecte; es mesura en newtons.

pesant /peˈzan/ /peˈzant/ /pəˈzan/ adj
berat
De molt pes

pesar /peˈza/ /peˈzaɾ/ /pəˈza/ n masc
jerih payah
Sentiment de disgust i penediment.

pesar /peˈza/ /peˈzaɾ/ /pəˈza/ v
menimbang
(transitiu) Mesurar el pes.

pesar figues v
anggukan

pesat /peˈzat/ /pəˈzat/ adj masc
berat

pesca /ˈpejʃ.ka/ /ˈpes.ka/ /ˈpəs.kə/ /ˈpɛs.kə/ n fem
memancing

pescador /pas.kaˈɾo/ /pejʃ.kaˈðoɾ/ /pes.kaˈðo/ /pes.kaˈðoɾ/ /pəs.kəˈðo/ /pəs.kəˈðo/ adj masc
pemancingan
Relatiu a la pesca.

pescador /pas.kaˈɾo/ /pejʃ.kaˈðoɾ/ /pes.kaˈðo/ /pes.kaˈðoɾ/ /pəs.kəˈðo/ /pəs.kəˈðo/ n masc
nelayan
Persona que pesca.

pescar /pejʃˈka/ /pesˈka/ /pesˈkaɾ/ /pəsˈka/ v
pancing
Capturar peix o altres animals aquàtics amb un ormeig.

pessebre /peˈse.bɾe/ /pəˈse.βɾə/ n masc
gua Natal

pessic /peˈsik/ /pəˈsik/ n masc
sejumput
Premuda de la pell feta amb dos dits, especialment el polze i l’índex.
Senyal que es deixa en la pell quan es prem amb dos dits.
Quantitat petita que es pren amb la punta dels dits.

pessigar /pa.siˈɡa/ /pe.siˈɣa/ /pe.siˈɣaɾ/ /pə.siˈɣa/ /pə.siˈɣa/ v
mencubit
Estrènyer la pell amb dos dits.

pessigollejar /pe.si.ɣo.ʎeˈd͡ʒa/ /pe.si.ɣo.ʎeˈd͡ʒaɾ/ /pe.si.ɣo.ʎeˈʒa/ /pə.si.ɣo.ʎəˈd͡ʒa/ /pə.si.ɣu.ʎəˈʒa/ v
menggelitik

pessimisme /pe.siˈmiz.me/ /pə.siˈmiz.mə/ n masc
pesimisme

pessimista /pe.siˈmis.ta/ /pe.siˈmis.te/ /pə.siˈmis.tə/ adj
pesimistis
Que tot ho veu negativament, que no té gaire esperança.

pesta /ˈpes.tə/ /ˈpɛs.ta/ /ˈpɛs.tə/ /ˈpɛs.tɛ/ n fem
pes

pestanya /pesˈta.ɲa/ n fem
bulu mata idep
Cadascun dels pèls que es troba a l'extrem de les parpelles i que ajuda a evitar l'arribada a l'ull d'elements intrusos.

pestanyejar /pes.ta.ɲeˈd͡ʒa/ /pes.ta.ɲeˈd͡ʒaɾ/ /pes.ta.ɲeˈʒa/ /pəs.tə.ɲəˈd͡ʒa/ /pəs.tə.ɲəˈʒa/ v
mengedipkan

pet /ˈpet/ /ˈpət/ /ˈpɛt/ n masc
kentut
Ventositat expel·lida per l'anus.

petar /peˈta/ /peˈtaɾ/ /pəˈta/ v
meledak
Causar una explosió, especialment parlant de focs artificials o artilleria.
letupan
Trencar-se el recipient que conté alguna cosa i sortir el contingut de manera violenta.
bekertak
Fer soroll sec i no gaire fort, com de trencament o d'explosió esmorteïda.
kentut
(pronominal) Expulsar gas per l'anus, resultat de la digestió.

petard /peˈtaɾt/ /pəˈtart/ n masc
air mancur api
Petit explosiu, fet normalment de pólvora premsada i retinguda amb paper o cartró, pensat per a fer un soroll explosiu en algunes festes o celebracions.
mercon
Petit explosiu de poca potència que s'agafa a un rail de la via perquè quan passi el tren per sobre es detoni i amb això doni un avís sonor d'emergència al maquinista.
Explosiu de potencia limitada i que progressivament va anar reduint la mida fins a ser petit, destinat a destruir obstacles, en especial el que s'utilitzava antigament en accions militars, per exemple, per enderrocar una porta.

petejar /pa.taˈd͡ʒa/ /pe.teˈd͡ʒa/ /pe.teˈd͡ʒaɾ/ /pe.teˈʒa/ /pə.təˈd͡ʒa/ /pə.təˈʒa/ v
kentut
Fer pets.

petge /ˈpe.d͡ʒe/ /ˈpe.d͡ʒə/ n masc
kaki

petició /pe.ti.siˈo/ /pə.ti.siˈo/ n fem
petisi

petit /peˈtit/ adj masc
kecil
De poca grandària, volum o alçada.

petjada /peˈd͡ʒa.ða/ /pəˈd͡ʒa.ðə/ n fem
jejak

petjar /peˈd͡ʒa/ /peˈd͡ʒaɾ/ /pəˈd͡ʒa/ v
menginjak-injak

peto /ˈpe.to/ /ˈpe.tu/ /ˈpɛ.tu/ n masc
oto
(esports de pilota) Peça sense mànigues de l'equip d'un jugador que cobreix el tronc, utilitzada per a distingir-se dels jugadors de l'equip adversari.

petonejar /pe.to.neˈd͡ʒa/ /pe.to.neˈd͡ʒaɾ/ /pe.to.neˈʒa/ /pə.to.nəˈd͡ʒa/ /pə.tu.nəˈʒa/ v
cium

petricor /pe.tɾiˈkoɾ/ /pə.tɾiˈkor/ n masc
petrikor

petroli /peˈtɾɔ.ɫi/ n masc
minyak bumi
Líquid viscós d'origen mineral altament combustible. Està compost per una barreja d'hidrocarburs. Dels seus derivats se'n fan principalment combustibles i materials sintètics, en especial plàstic.

petrolier /pe.tɾo.ɫiˈe/ /pe.tɾo.ɫiˈeɾ/ /pə.tɾo.ɫiˈe/ /pə.tɾu.ɫiˈe/ adj masc
perminyakan
Relatiu al petroli.

petrolier /pe.tɾo.ɫiˈe/ /pe.tɾo.ɫiˈeɾ/ /pə.tɾo.ɫiˈe/ /pə.tɾu.ɫiˈe/ n masc
kapal tanker minyak
Vaixell de càrrega dissenyat per al transport de petroli o altres combustibles líquids.
perminyakan
Persona que es dedica al comerç o a la indústria del petroli.

petxina /peˈt͡ʃi.na/ /pəˈt͡ʃi.nə/ n fem
kerang
La conquilla d'aquests mol·luscs.

petó /peˈto/ n masc
ciuman

peu n masc
kaki
Part final de l'extremitat inferior, el suport de la cama.

peu del mànec n masc
bokong

peà /peˈa/ n masc
paian

peça /ˈpe.sa/ /ˈpe.sə/ n fem
potong

peó /peˈo/ n masc
bidak pion
(escacs) Cadascuna de les peces més menudes dels escacs (vuit per a cada jugador) i que sovint són considerades les de menys valor estratègic i que representen soldats d'infanteria.

peülla /peˈu.ʎa/ /pəˈu.ʎə/ n fem
kuku

pi n masc
tusam pinus
(botànica) Arbre de fulla perenne, generalment de tronc dret i elevat de la família de les pinàcies i del gènere Pinus.

piano /piˈa.no/ /piˈa.nu/ n masc
piano
Instrument cordòfon en què les cordes, paral·leles a la taula harmònica, són colpejades per martellets maniobrats per mitjà d'un teclat.

piano de cua n masc
sayap

pic /ˈpik/ n masc
titik
Punt que es fa amb la punta de la ploma o amb altre instrument semblant.
Cop que es dóna a la porta per trucar.
rintik
Senyal o taca a manera de piga que tenen algunes coses.
antup
Forat que es fa amb instrument petit i de punxa, com l'agulla.

pica /ˈpi.ka/ /ˈpi.kə/ n fem
sekop
(jocs, plural) Coll de la baralla de cartes francesa representat per la punta d’una llança (♠).

picada /piˈka.ða/ /piˈka.ðə/ n fem
gigitan
Acció i efecte de picar.
Ferida produïda amb algun instrument de punxa, o per insectes o ocells amb el fibló o amb el bec.

picant /piˈkan/ /piˈkant/ adj
pedas
Acrimònia d'algunes coses que exciten el sentit del gust.

picaplets /ˌpi.kaˈpɫets/ /ˌpi.kəˈpɫets/ n neut
hiu

picar /piˈka/ /piˈkaɾ/ v
bajingan
picar la carn, trinxar-la
banting
Donar cops a alguna cosa amb pedra, bastó, martell o altre instrument.
menggigit
picar l'ullet, fer l'ullet, tancar-lo ràpidament com a signe de complicitat.
(pronominal) Jactar-se d'alguna bona qualitat o habilitat, tenir-se per destre en algun art.
gigit
Mossegar el peix l'esquer posar en l'ham per pescar.
mengambil
Agafar els ocells alguna cosa amb el bec, prendre's el menjar.
cerdas
Coure, causar coïssor, tenir una sensació desagradable de picor, cremor o formigueig.
picar a algú, provocar

picarola /pi.kaˈɾɔ.la/ /pi.kəˈɾɔ.ɫə/ n fem
anak genta

picat /piˈkat/ n masc
loncat indah
Resultat de picar.

pidolar /pi.ðoˈɫa/ /pi.ðoˈɫaɾ/ /pi.ðuˈɫa/ v
mengemis

pietat /pi.eˈtat/ /pi.əˈtat/ n fem
kesalehan

piga /ˈpi.ɣa/ /ˈpi.ɣə/ n fem
bintik

pigment /piɡˈmen/ /piɡˈment/ n masc
pigmen

pila /ˈpi.ɫa/ n fem
stack
Bateria elèctrica.
tumpukan
Amuntegament o gran quantitat de coses, animals o persones.

pilar /piˈɫa/ /piˈɫaɾ/ n neut
pilar
Element vertical de suport en una construcció.
hulu
(rugbi) Cadascun dels dos primeres línies situats als extrems de la primera línia.

pillar /piˈʎa/ /piˈʎaɾ/ v
menjarah

pilot /piˈɫɔt/ n neut
penerbang
Persona destinada a dirigir un vehicle, especialment quan és aquàtic o aeri, o de qualsevol tipus quan és de competició. En alguns vehicles amb més d'un tripulant (típicament vaixells), el pilot no és responsable del govern de la nau, només de mantenir la direcció indicada.

pilota /piˈɫɔ.ta/ /piˈɫɔ.tɔ/ n fem
bola
Cos esfèric o ovalat de diverses mides, pesos i materials segons els reglaments que generalment té una trajectòria llarga després d'un bot, a conseqüència de la seva elasticitat, utilitzat per a practicar diferents esports.

pilota morta n fem
mati
(pilota basca) Pilota que té una trajectòria curta després d'un bot, com a conseqüència d'haver estat molt utilitzada o de la naturalesa dels materials que la componen.

pilotar /pi.ɫoˈta/ /pi.ɫoˈtaɾ/ /pi.ɫuˈta/ v
penerbang

piloteig /pi.ɫoˈtet͡ʃ/ /pi.ɫoˈtət͡ʃ/ /pi.ɫuˈtɛt͡ʃ/ n masc
bursa

pinc /ˈpiŋ/ /ˈpiŋk/ /ˈpiŋk/ n masc
merah jambu

pingüí n masc
pinguin

pinta /ˈpin.ta/ n fem
sisir
Estri per a posar en ordre els cabells, consistent en una làmina de material dur que té una filera de palets.

pintada /pinˈta.ða/ /pinˈta.ðə/ n fem
lukisan
Resultat d'haver pintat.
Guixada o inscripció gràfica (amb pintura, retolador o altre material de gran durabilitat) que hom realitza en parets, vehicles i mobiliari urbà, normalment no propis, per tal d'expressar alguna idea, protesta o simplement per deixar rastre de la seva presència.

pintallavis /ˌpin.taˈʎa.vis/ /ˌpin.taˈʎa.βis/ /ˌpin.təˈʎa.vis/ /ˌpin.təˈʎa.βis/ n masc
lipstik

pintar /pinˈta/ /pinˈtaɾ/ v
mencat
Donar color a un dibuix.

pintor /pinˈto/ /pinˈto/ /pinˈtor/ /pinˈtoɾ/ n masc
pelukis

pintura /pinˈtu.ɾa/ n fem
cat
Material que s'empra per a pintar, especialment quan és pastós o líquid o ho ha de ser en el moment de pintar.

pinya /ˈpi.ɲə/ n fem
nanas
Estròbil de les coníferes, especialment el dels pins pinyoners.
Part de diverses plantes que recorden un estròbil.

pinya tropical n fem
nanas

pinyol /piˈɲɔɫ/ n masc
batu

pinyolet /pi.ɲoˈɫet/ /pi.ɲoˈɫət/ /pi.ɲuˈɫɛt/ n masc
kersik

pinyó n masc
kacang pinus
Roda dentada utilitzada en diverses màquines i en especial en els vehicles per transferir el moviment de l'element propulsor (pedalada, motor, etc.) a la roda.

pinzell n masc
kuas

pinzellar /pin.zeˈʎa/ /pin.zeˈʎaɾ/ /pin.zəˈʎa/ v
sikat

pinçar /pinˈsa/ /pinˈsaɾ/ v
mencubit

pipa /ˈpi.pa/ /ˈpi.pə/ n fem
pipa
Instrument per a fumar compost per una cassoleta on es crema el tabac connectada per un costat de la seva base a un tub el final del qual és per on el fumador xucla el fum.

pipí /piˈpi/ n masc
kencing

piranya /piˈɾa.ɲa/ /piˈɾa.ɲə/ n fem
piranha

pirata /piˈɾa.ta/ /piˈɾa.tə/ adj
bajak laut
Relatiu als pirates o la pirateria.

pirata /piˈɾa.ta/ /piˈɾa.tə/ n neut
bajak laut
Lladre que aborda vaixells per robar mercaderies.

piratejar /pi.ɾa.teˈd͡ʒa/ /pi.ɾa.teˈd͡ʒaɾ/ /pi.ɾa.teˈʒa/ /pi.ɾə.təˈd͡ʒa/ /pi.ɾə.təˈʒa/ v
bajak laut
Robar, saquejar o atacar com un pirata (del mar).
Fer còpies sense respectar els drets d'autor.

piràmide /piˈɾa.mi.ðe/ /piˈɾa.mi.ðə/ n fem
piramida piramid

pis n masc
lantai
Planta superior d'un edifici.
apartemen
(col·loquial, comercial) Habitatge en un edifici amb diverses plantes.

piscina /pisˈsi.nə/ /piˈsi.na/ n fem
kolam renang
Dipòsit d’aigua construït per a banyar-s’hi i practicar esports aquàtics.

pispar /pisˈpa/ /pisˈpaɾ/ v
mencuri

pissarra /piˈsa.ra/ /piˈsa.rə/ n fem
papan tulis
Placa de llicorella o superfície preparada per a escriure-hi amb un guix o retolador.

pista /ˈpis.ta/ /ˈpis.tə/ n fem
petunjuk
Indici indicador d'un camí a seguir en una investigació.

pista de joc n fem
gelanggang

pistola /pisˈtɔ.ɫa/ n fem
pistol

pit n masc
payudara
Mamella, especialment de la dona.

pitch n masc
anggul

pitejar /pi.teˈd͡ʒa/ /pi.teˈd͡ʒaɾ/ /pi.teˈʒa/ /pi.təˈd͡ʒa/ /pi.təˈʒa/ v
ciak

pitet /piˈtet/ /piˈtət/ /piˈtɛt/ n masc
oto
Peça de roba lligada al coll que es posa a les criatures perquè no s'embrutin, especialment quan mengen.

pitjar /piˈd͡ʒa/ /piˈd͡ʒaɾ/ v
pers

pitxella /piˈt͡ʃe.ʎa/ /piˈt͡ʃe.ʎə/ n fem
kendi

piu /ˈpiw/ n masc
jarum pentol
Petita peça cilíndrica que forma part d'un mecanisme giratori.

piular /piwˈɫa/ /piwˈɫaɾ/ v
ciak

pivot /piˈvɔt/ /piˈvɔt/ /piˈβɔt/ n masc
ayun
(tennis de taula) Acció i efecte d'un jugador de fer un gir sobre si mateix per passar d'una posició de joc de revés a una posició de joc de dreta.

pivot /piˈvɔt/ /piˈvɔt/ /piˈβɔt/ n neut
tengah
(basquetbol) Jugador generalment situat a prop de la zona de 3 segons, que en la fase d'atac s'encarrega de fer passades, pantalles i llançaments a cistella i d'agafar rebots.

pivotar /pi.voˈta/ /pi.voˈtaɾ/ /pi.vuˈta/ /pi.βoˈta/ /pi.βuˈta/ v
pangsi

pixar /piˈʃa/ /piˈʃaɾ/ v
kencing
(col·loquial) orinar

pixat /piˈʃat/ n masc
pipis
(col·loquial, sovint en plural) orins

pixatinters /ˌpi.ʃa.tinˈtes/ /ˌpi.ʃa.tinˈteɾs/ /ˌpi.ʃə.tinˈtes/ n neut
meretas
(ol·loquial, despectiu, humorístic) Persona que fa tasques rutinàries d'oficina o de periodisme.

pizza /ˈpi.d͡za/ /ˈpi.tsa/ n fem
pizza

pió n masc
pion

pla adj masc
datar
Llis, sense elevacions.

pla n masc
rencana
Projecte, previsió, organització prèvia d'una actuació.

placa /ˈpɫa.ka/ /ˈpɫa.kə/ n masc
papan
Làmina rígida aplicada sobre una superfície.

placar /pɫaˈka/ /pɫaˈkaɾ/ /pɫəˈka/ v
menyepuh

placatge /pɫaˈka.d͡ʒe/ /pɫəˈka.d͡ʒə/ n masc
sadur

placenta /pɫaˈsen.ta/ /pɫəˈsen.tə/ n fem
plasenta

placer /pɫaˈse/ /pɫaˈseɾ/ /pɫəˈse/ n masc
memasang
(geologia) Sediment al·luvial amb partícules de minerals preciosos.

plaer /pɫaˈe/ /pɫaˈeɾ/ /pɫəˈə/ /pɫəˈɛ/ n masc
kesenangan
Satisfacció, gust, diversió, que resulta agradable als sentits.

plaga /ˈpɫa.ɣa/ /ˈpɫa.ɣə/ n fem
pes

plagi /ˈpɫa.d͡ʒi/ /ˈpɫa.ʒi/ n masc
plagiarisme

plagiar /pɫa.d͡ʒiˈa/ /pɫa.d͡ʒiˈaɾ/ /pɫa.ʒiˈa/ v
menjiplak

planar /pɫaˈna/ /pɫaˈnaɾ/ /pɫəˈna/ v
melayang
Un ocell, volar amb les ales esteses i quietes.
luncuran
Un avió, un planador, volar sense motor.

planejar /pɫa.neˈd͡ʒa/ /pɫa.neˈd͡ʒaɾ/ /pɫa.neˈʒa/ /pɫə.nəˈd͡ʒa/ /pɫə.nəˈʒa/ v
merancang
(transitiu) Fer plans, planificar.

planer /pɫaˈne/ /pɫaˈneɾ/ /pɫəˈne/ adj masc
gampang
Expressat amb termes fàcilment comprensibles.

planeta /pɫaˈne.ta/ /pɫəˈnə.tə/ /pɫəˈnɛ.tə/ n masc
planit planet

planetari n masc
planetarium

planificar /pɫa.ni.fiˈka/ /pɫa.ni.fiˈkaɾ/ /pɫə.ni.fiˈka/ v
langganan

planta n fem
tumbuh-tumbuhan tanaman
Vegetal herbaci.
tingkat
Pis o nivell d'una construcció.

planta del peu n fem
telapak

plantada de bitlles n fem
pemasang

plantar /pɫanˈta/ /pɫanˈtaɾ/ /pɫənˈta/ /pɫənˈtar/ v
tanam
Ficar una planta o esqueix amb les arrels dins de terra fèrtil.

planxa /ˈpɫaɲ.t͡ʃa/ /ˈpɫaɲ.ʃə/ n fem
setrika
Estri que acumula i comunica calor, utilitzat per allisar arrugues de la roba de vestir.
meloncat ke dalam air
(voleibol) Acció defensiva consistent a llançar-se a terra cap endavant per colpejar la pilota amb una mà o amb totes dues abans que toqui a terra, esmorteint la topada amb els braços.

planxar /pɫaɲˈt͡ʃa/ /pɫaɲˈt͡ʃaɾ/ /pɫəɲˈʃa/ v
setrika menyeterika

plaqueta /pɫaˈke.ta/ /pɫəˈkə.tə/ /pɫəˈkɛ.tə/ n fem
keping darah

plat n masc
piring
Recipient emprat per sostenir-hi la vianda mentre es menja. Quan conté sólids sol ser de mida més o menys plana i quan sosté líquids còncava.

plataforma /pɫa.taˈfoɾ.ma/ /pɫə.təˈfɔr.mə/ n fem
platform
Superfície plana, horitzontal i elevada.
(figuradament) Element que serveix per a manifestar unes idees, un programa.

plataforma continental n fem
paparan benua

platja /ˈpɫa.d͡ʒa/ /ˈpɫa.ʒə/ n fem
pantai

platí /pɫəˈti/ n masc
platina

plató /plaˈto/ /pɫəˈto/ n masc
beradegan

plaure /ˈplaw.ɾe/ /ˈplaw.ɾə/ v
kumohon

plaça /ˈpɫa.sə/ n fem
lapangan

plaçar /pɫaˈsa/ /pɫaˈsaɾ/ /pɫəˈsa/ v
memasang

ple /ˈpɫe/ /ˈpɫə/ /ˈpɫɛ/ adj masc
penuh
Que està farcit fins a estar complet.

ple /ˈpɫe/ /ˈpɫə/ /ˈpɫɛ/ n masc
serang
(bowling) Resultat màxim, consistent a tombar totes les bitlles amb el primer llançament d'un quadre.

plec /ˈpɫek/ /ˈpɫək/ /ˈpɫɛk/ n masc
peranan
Documents que van junts en un acte administratiu o judicial perquè tenen relació amb una mateixa part del procediment.

plegar /pɫeˈɣa/ /pɫeˈɣaɾ/ /pɫəˈɣa/ v
tutup
Acabar l'horari laboral, interrompre una feina, una tasca, per seguir més endavant.
henti
Cessar un negoci, una relació laboral.
menadah
Aplegar, collir de terra.

plenamar /ˌpɫe.naˈmaɾ/ /ˌpɫə.nəˈmaɾ/ /ˌpɫɛ.nəˈmar/ n fem
pasang

plepa n neut
orang rewel

plom n masc
timbal timbel

ploma /ˈpɫo.ma/ n fem
bulu
Estructura de ceratines de la pell dels ocells.

plomall /pɫoˈmaʎ/ /pɫuˈmaj/ /pɫuˈmaʎ/ n masc
kemoceng
Plomes d'au lligades a un bastó, que es fan servir per torcar la pols que es diposita sobre objectes delicats.

plomar /pɫoˈma/ /pɫoˈmaɾ/ /pɫuˈma/ v
kulit
(transitiu) Deixar sense diners a algú, especialment en apostes.
segel
Assegurar la integritat d'una cosa amb un segell de plom.

plor /ˈpɫo/ /ˈpɫu/ /ˈpɫɔ/ /ˈpɫɔɾ/ /ˈpɫɔɾ/ n masc
menangis

ploradissa /pɫo.ɾaˈði.sa/ /pɫo.ɾəˈði.sə/ /pɫu.ɾəˈði.sə/ n fem
menangis

ploramiques /ˌpɫɔ.ɾaˈmi.kes/ /ˌpɫɔ.ɾəˈmi.kəs/ n neut
cengeng

ploraner /pɫo.ɾaˈne/ /pɫo.ɾaˈneɾ/ /pɫo.ɾəˈne/ /pɫu.ɾəˈne/ adj masc
cengeng
Dit de la persona que plora sovint o per minúcies.

plorar /pɫoˈɾa/ /pɫoˈɾaɾ/ /pɫuˈɾa/ v
menangis tangis

ploure /ˈpɫɔw.ɾe/ /ˈpɫɔw.ɾə/ /ˈpɾɔw.ɾa/ /ˈpʎow.ɾe/ v
hujan
Precipitar en forma d'aigua, caure líquid des dels núvols

pluja /ˈpɫu.d͡ʒa/ /ˈpɫu.ʒa/ n fem
hujan

pluja d'idees n fem
curah pendapat

plural adj
bentuk jamak
Que denota més d’un.

plural n masc
bentuk jamak
Forma de la categoria gramatical de nombre que denota més d’una entitat.

plus n masc
ekstra

plànol /ˈpɫa.noɫ/ /ˈpɫa.nuɫ/ n masc
atlas

plànyer /ˈpɫa.ɲe/ /ˈpɫa.ɲeɾ/ /ˈpɫa.ɲə/ v
adu
Plorar, lamentar-se.

pneumàtic /newˈma.tik/ /nəwˈma.tik/ n masc
ban

pneumònia /newˈmɔ.ni.a/ /nəwˈmɔ.ni.ə/ n fem
radang paru-paru
Pulmonia

poal /poˈaɫ/ /puˈaɫ/ n masc
kendi
(septentrional, tarragoní) càntir

població /po.bɫa.siˈo/ /po.βɫa.siˈo/ /pob.bɫa.siˈo/ /pob.bɫə.siˈo/ /pu.βɫə.siˈo/ /pub.bɫə.siˈo/ n fem
populasi
Conjunt de gent residint a una zona.

poblament /po.bɫaˈment/ /po.βɫaˈmen/ /pob.bɫaˈmen/ /pob.bɫəˈment/ /pu.βɫəˈmen/ /pub.bɫəˈmen/ n masc
populasi

poblat /pobˈbɫat/ /poˈβɫat/ /pubˈbɫat/ /puˈβɫat/ n fem
desa

poble /ˈpɔ.βɫe/ /ˈpɔ.βɫə/ /ˈpɔb.bɫe/ /ˈpɔb.bɫə/ n masc
rakyat
Conjunt de persones amb vincles socials, polítics, ètnics, religiosos, històrics.
kampung
(castellanisme) Població amb pocs habitants, menor que una ciutat o vila.

pobre /ˈpɔ.bɾe/ /ˈpɔ.bɾə/ /ˈpɾɔ.ba/ adj masc
miskin
Que no té recursos per viure o són insuficients.

pobresa /poˈbɾe.za/ /poˈbɾə.zə/ /puˈbɾɛ.zə/ /puˈβɾɛ.zə/ n fem
kemiskinan
Manca de diners o recursos.

poc adj masc
sedikit
En quantitat escassa.

poc adv
sedikit
De manera escassa.

poder /poˈðe/ /poˈðeɾ/ /poˈðə/ /puˈðe/ /puˈðɛ/ /puˈðɛr/ v
boleh
Tenir la facultat o potència per fer alguna cosa, ser capaç de fer-la.

poderós /po.ðeˈɾos/ /po.ðəˈɾos/ /pu.ðəˈɾos/ adj masc
ampuh

poema /poˈe.ma/ /puˈɛ.mə/ n masc
puisi

poesia /po.eˈzi.a/ /po.əˈzi.ə/ /pu.əˈzi.ə/ n fem
puisi

poeta /poˈe.ta/ /poˈə.tə/ /puˈɛ.tə/ n neut
penyair pujangga

pogrom /poˈɣɾom/ /puˈɣɾom/ n masc
pogrom

pol /ˈpɔɫ/ n masc
kutub

policia /po.ɫiˈsi.a/ /po.ɫiˈsi.ə/ /pu.ɫiˈsi.ə/ n fem
polisi
Cos de seguretat civil.

policíac /po.ɫiˈsi.ak/ /po.ɫiˈsi.ək/ /pu.ɫiˈsi.ək/ adj masc
jahat

poliglot /po.ɫiˈɣɫɔt/ /pu.ɫiˈɣɫɔt/ adj masc
multibahasawan

polimorfisme /po.ɫi.moɾˈfiz.me/ /po.ɫi.moɾˈfiz.mə/ /pu.ɫi.murˈfiz.mə/ n masc
polimorfisme
Multiplicitat de possibles estats per a una determinada propietat; qualitat de polimòrfic.

polir /poˈɫi/ /poˈɫiɾ/ /puˈɫi/ v
poles
Fregar amb un drap fins a aconseguir brillantor.
Donar a quelcom un aspecte net i endreçat.
Passar una llima i rebaixar un material fins que quedi llis.

polisèmia /po.ɫiˈsɛ.mi.a/ /po.ɫiˈsɛ.mi.ə/ /pu.ɫiˈsɛ.mi.ə/ n fem
polisemi

polit /poˈɫit/ /puˈɫit/ adj masc
bersih
Que llueix el seu millor aspecte: net, ben vestit, ben endreçat.

politeisme /po.ɫi.teˈiz.me/ /po.ɫi.təˈiz.mə/ /pu.ɫi.təˈiz.mə/ n masc
politeisme

politja /poˈɫi.d͡ʒa/ /poˈɫi.d͡ʒə/ /puˈɫi.d͡ʒə/ n fem
katrol

poll /ˈpoj/ /ˈpoʎ/ /ˈpoʎ/ /ˈpuʎ/ n masc
kutu
Insecte paràsit que s'alimenta de la sang de persones i viu agafat als pèls.

polla díndia n fem
ayam belanda

pollastre /poˈʎas.tɾə/ /puˈʎas.tɾə/ n masc
ayam

polleguera /po.ʎeˈɣe.ɾa/ /po.ʎəˈɣe.ɾə/ /pu.ʎəˈɣe.ɾə/ n fem
pangsi
Eix sobre del qual descansa i es mouen les portes.

pollet /poˈʎet/ /poˈʎət/ /puˈʎɛt/ n masc
anak ayam

pollinar /po.ʎiˈna/ /po.ʎiˈnaɾ/ /pu.ʎiˈna/ v
anak kuda

poloni /poˈɫɔ.ni/ /puˈɫɔ.ni/ n masc
polonium

polonès /po.ɫoˈnəs/ /pu.ɫuˈnɛs/ n masc
bahasa Polandia
Habitant de Polònia.
(masculí singular) Llengua parlada a Polònia.

pols n fem
debu
Partícules fines i seques alçades pel vent, normalment de terra i altres materials diminuts.

pols n masc
nadi
Impuls amb què el cor envia la sang per tot l'organisme.

polsina /poɫˈsi.na/ /poɫˈsi.nə/ /puɫˈsi.nə/ n fem
debu

poltre n masc
anak kuda
Cavall jove.

polze /ˈpoɫ.ze/ n masc
ibu jari jempol

pol·len /ˈpɔ.ɫen/ /ˈpɔ.ɫən/ /ˈpɔɫ.ɫen/ /ˈpɔɫ.ɫən/ n masc
serbuk sari polen

polític /poˈɫi.tik/ /puˈɫi.tik/ n masc
politikus
Persona que s'ocupa professionalment dels afers públics. Que busca l'adquisició i la gestió del poder en institucions públiques.

política /poˈɫi.ti.ka/ /poˈɫi.ti.kə/ /puˈɫi.ti.kə/ n fem
politik
En general, ciència que estudia l'organització i el govern de qualsevol organització.

pom /ˈpom/ n masc
kenop
Mànec arrodonit que hi ha a les portes o en baranes.
(beisbol) Extrem prominent i arrodonit de l'empunyadura d'un bat.

poma /ˈpo.mə/ n fem
apel

pomada /poˈma.ða/ /puˈma.ðə/ n fem
salep
Preparació farmacèutica de textura cremosa que s'aplica damunt la pell.

pomel·la /poˈmɛɫ.ɫa/ /puˈmɛɫ.ɫə/ n fem
engsel

pompa /ˈpom.pa/ /ˈpom.pə/ n fem
pompa

poncella /ponˈse.ʎa/ /ponˈse.ʎə/ /punˈse.ʎə/ n fem
tombol
Flor abans d’obrir-se.

pondre /ˈpon.dɾə/ /ˈpɔn.dɾe/ /ˈpɔn.dɾə/ v
rebah
Expulsar els ous, una au o animal ovípar.
atur
(pronominal) Desaparèixer un astre per l'horitzó.

ponent /poˈnen/ /poˈnent/ /puˈnen/ n masc
barat
(punt cardinal) oest

ponent /poˈnen/ /poˈnent/ /puˈnen/ n neut
busur
Relator dels assumptes d’una assemblea, corporació, col·legi.
bahasawan
(castellanisme) Conferenciant en un congrés.

poni /ˈpɔ.ni/ n masc
kuda kerdil

pont /ˈpon/ /ˈpɔn/ /ˈpɔnt/ n masc
jembatan
Estructura que serveix per passar persones, vehicles, etc. per sobre d'un curs d'aigua o un altre obstacle.

ponx /ˈpoɲʃ/ n masc
pukul

pop n masc
gurita
Nom genèric de mol·luscs marins de vuit tentacles que expulsen tinta per defensar-se i dels quals se'n menja la carn.

popa /ˈpo.pa/ /ˈpo.pə/ n fem
buritan
(nàutica) Part del darrere d'un vaixell, on es troba el timó i les eines de navegació.
Part del darrere d'una aeronau.
kendi
(nord-occidental, col·loquial) Mamella, pitrera.

popular /po.puˈɫa/ /po.puˈɫaɾ/ /pu.puˈɫa/ /pu.puˈɫar/ /pu.puˈɫaɾ/ /pu.puˈɾaɾ/ adj
populer

por /ˈpo/ /ˈpu/ /ˈpɔ/ /ˈpɔɾ/ n fem
ketakutan

porc n masc
babi
Mamífer de la família dels suids (Sus domestica), d'estatura baixa i gras, destinat normalment a fer embotits.

porcellana /poɾ.seˈʎa.na/ /poɾ.səˈʎa.nə/ /pur.səˈʎa.nə/ n fem
porselen

pornografia /poɾ.no.ɣɾaˈfi.a/ /poɾ.no.ɣɾəˈfi.ə/ /pur.nu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
pornografi

pornogràfic /poɾ.noˈɣɾa.fik/ /pur.nuˈɣɾa.fik/ adj masc
pornografis

porpra /ˈpoɾ.pɾa/ adj
lembayung
De color vermell fosc tirant a morat.

porpra /ˈpoɾ.pɾa/ n fem
lembayung
Colorant vermell extret de la conquilla del múrex.
Dignitat que usa un vestit tenyit com a símbol d’autoritat.

porpra /ˈpoɾ.pɾa/ n masc
lembayung
Color vermell fosc tirant a morat.

porretó /po.reˈto/ /po.rəˈto/ /pu.rəˈto/ adj masc
bogel
Desproveït de roba (una persona) o de plomes (un ocell).

porro /ˈpo.ro/ /ˈpo.ru/ /ˈpɔ.ro/ /ˈpɔ.ru/ n masc
prei
Tipus de ceba allargada que es fa servir per donar gust a les sopes (Allium porrum).
cimeng
(argot) Cigarreta de tabac amb marihuana o altre estupefaent.

port /ˈpɔrt/ n masc
pelabuhan bandar
Construcció al mar per protegir i ancorar vaixells.

porta /ˈpɔl.ta/ /ˈpɔr.ta/ /ˈpɔɾ.ta/ /ˈpɔɾ.tɔ/ /ˈpɔɾ.tə/ n fem
pintu
Obertura vertical per accedir a un indret tancat, usualment un edifici.
Per extensió i sovint metafòricament, qualsevol tipus d'accés.
(futbol americà) Espai obert pels jugadors de la línia ofensiva d'un equip entre els defensors adversaris, amb l'objectiu que hi puguin avançar els propis corredors.

portaavions /ˌpɔr.ta.a.βiˈons/ /ˌpɔr.tə.βiˈons/ /ˌpɔɾ.ta.a.viˈons/ /ˌpɔɾ.ta.a.βiˈons/ /ˌpɔɾ.tə.viˈons/ n masc
kapal induk

portada /poɾˈta.ða/ /poɾˈta.ðə/ /purˈta.ðə/ n fem
atap
Primera plana, d'un diari, d'una revista, etc.

portaescuradents /ˌpɔr.təs.ku.ɾəˈðens/ /ˌpɔɾ.ta.es.ku.ɾaˈðens/ n masc
tusuk gigi

portal /poɾˈtaɫ/ /purˈtaɫ/ adj
portal

portal /poɾˈtaɫ/ /purˈtaɫ/ n masc
portal
Porta principal més gran.
Lloc web d’accés a recursos i serveis temàtics.

portar /porˈta/ /poɾˈta/ /poɾˈtaɾ/ /pulˈta/ /purˈta/ v
bawa
Vestir una roba concreta.
Tenir posades ulleres, rellotges o altres complements.
Tenir el cos, la roba o els complements en un estat concret.
Tenir un objecte una característica concreta.
Incloure a un producte un element afegit.
Conduir un vehicle.
Dirigir una empresa o organització.
Transportar quelcom amb si mateix.

portar a cap v
menunaikan

portella /poɾˈte.ʎa/ /poɾˈte.ʎə/ /purˈte.ʎə/ n fem
loket
Porta practicada en el batent d’un portal o d’una porta més grossa.

porter /porˈte/ /poɾˈte/ /poɾˈteɾ/ /purˈte/ n masc
penjaga gawang
(esports de pilota) Jugador encarregat de defensar la porteria, que pot jugar la pilota, la bola o el disc amb les mans dintre una determinada àrea.

porteria /poɾ.teˈɾi.a/ /poɾ.təˈɾi.ə/ /pur.təˈɾi.ə/ n fem
gawang

porticó /poɾ.tiˈko/ /pur.tiˈko/ n masc
orang buta

portuguès /poɾ.tuˈɣəs/ /pur.tuˈɣɛs/ adj masc
bahasa portugal
Relatiu o pertanyent a Portugal o a l'idioma portuguès.

portuguès /poɾ.tuˈɣəs/ /pur.tuˈɣɛs/ n masc
bahasa
Natural de Portugal.

poruc /poˈɾuk/ /puˈɾuk/ adj masc
pengecut

porus /pɔ.ɾus/ n masc
pori

porós /poˈɾos/ /puˈɾos/ adj masc
porus

posar /poˈza/ /poˈzaɾ/ /puˈza/ v
letak
Col·locar alguna cosa a algun lloc o situació o al grau que li pertoca.
menjalankan
Treure de nou.

positró /po.ziˈtɾo/ /pu.ziˈtɾo/ n masc
positron

posposar /pos.poˈza/ /pos.poˈzaɾ/ /pus.puˈza/ v
menunda

possessiu /po.seˈsiw/ /po.səˈsiw/ /pu.səˈsiw/ adj masc
posesif

possessió /po.se.siˈo/ /po.sə.siˈo/ /pu.sə.siˈo/ n fem
kerasukan
Acció de posseir, controlar o ocupar.
Allò que es posseeix.
Territori pertanyent a un estat fora de les seves fronteres.
(esports de pilota) Control d'un jugador o un equip sobre la pilota, la bola o el disc per poder-lo jugar, passar o tirar.
khasiat
(especialment mallorquí) Terreny de conreu amb casa a la mateixa finca.

possessió de pilota n fem
kerasukan

posseïdor /po.se.iˈðo/ /po.se.iˈðoɾ/ /po.sə.iˈðo/ /pu.sə.iˈðo/ n masc
pemilik

possibilitat /po.si.bi.ɫiˈtat/ /pu.si.bi.ɫiˈtat/ /pu.si.βi.ɫiˈtat/ n fem
kemungkinan

possible /poˈsi.bɫe/ /poˈsi.βɫe/ /poˈsib.bɫe/ /poˈsib.bɫə/ /puˈsi.βɫə/ /puˈsib.bɫə/ adj
mungkin
Que pot tenir lloc.

possible /poˈsi.bɫe/ /poˈsi.βɫe/ /poˈsib.bɫe/ /poˈsib.bɫə/ /puˈsi.βɫə/ /puˈsib.bɫə/ n masc
mungkin
Cosa que pot tenir lloc.

possiblement /poˌsi.bɫeˈment/ /poˌsi.βɫeˈmen/ /poˌsib.bɫeˈmen/ /poˌsib.bɫəˈment/ /puˌsi.βɫəˈmen/ /puˌsib.bɫəˈmen/ adv
mungkin saja

post /ˈpɔst/ n fem
panel
Tros de fusta serrada, plana, prima i rectangular.

post /ˈpɔst/ n masc
kiriman
Lloc ocupat per tropes en una operació militar.

post de planxar n fem
papan setrika

postergar /pos.terˈɣa/ /pos.teɾˈɣa/ /pos.teɾˈɣaɾ/ /pos.təɾˈɣa/ /pus.tərˈɡa/ /pus.tərˈɣa/ v
menunda

postres /ˈpɔs.tɾes/ /ˈpɔs.tɾəs/ n fem
disert
(no comptable) Part complementària i normalment final d'un àpat principal (dinar o sopar). Típicament és una menja dolça.

pota /ˈpɔ.ta/ /ˈpɔ.tɔ/ n fem
cakar
Peülla o peu gros d’animal.

potassi /poˈta.si/ /puˈta.si/ n masc
kalium

potser /potˈseɾ/ /ˌpɔtˈse/ /ˌpɔtˈsə/ /ˌpɔtˈsɛ/ adv
mungkin barangkali

potència /poˈtɛn.sia/ /puˈtɛn.siə/ n fem
kekuatan

pou /ˈpow/ /ˈpow/ /ˈpɔw/ n masc
sumur
Forat vertical que comunica la superfície del terra amb un corrent d'aigua subterrani i que s'utilitza per agafar aquesta aigua.

practicar /pɾak.tiˈka/ /pɾak.tiˈkaɾ/ /pɾək.tiˈka/ v
melatih

praseodimi /pɾə.zə.oˈði.mi/ /pɾə.zə.uˈði.mi/ n masc
praseodimium

prat /ˈpɾat/ n masc
padang rumput

prec /ˈpɾek/ n masc
permintaan

precipici /pɾe.siˈpi.si/ /pɾə.siˈpi.si/ n masc
tebing

precipitar /pɾe.si.piˈta/ /pɾe.si.piˈtaɾ/ /pɾə.si.piˈta/ v
cream

precisió /pɾe.si.ziˈo/ /pɾə.si.ziˈo/ n fem
kejituan

preciós /pɾe.siˈos/ /pɾə.siˈos/ adj masc
berharga

precís /pɾeˈsis/ /pɾəˈsis/ adj masc
akurat
Concret, amb el detall necessari, sense lloc per a les ambigüitats.

predecessor /pɾe.ðe.seˈso/ /pɾe.ðe.seˈsoɾ/ /pɾə.ðə.səˈso/ adj masc
pendahulu

predicador /pɾe.ði.kaˈðo/ /pɾe.ði.kaˈðoɾ/ /pɾə.ði.kəˈðo/ n masc
misionaris
Orador evangèlic que predica o declara la paraula de Deu.

predicament /pɾe.ði.kaˈmen/ /pɾe.ði.kaˈment/ /pɾə.ði.kəˈmen/ /pɾə.ði.kəˈment/ n masc
gengsi
(filosofia) Cadascuna de les classes o categories a que es redueixen totes o entitats físiques.

predicció n fem
prediksi

predir /pɾeˈði/ /pɾeˈðiɾ/ /pɾəˈði/ v
memprediksi

prefix /pɾeˈfiks/ /pɾəˈfiks/ n masc
awalan
En gramàtica, afix quan s'afegeix al davant del mot.

pregar /pɾeˈɣa/ /pɾeˈɣaɾ/ /pɾəˈɣa/ v
berdoa
(intransitiu) Dirigir una oració cap a la divinitat.

pregon /pɾeˈɣon/ /pɾəˈɣon/ adj masc
dalam
Que té el fons, o que està a un nivell, allunyat de la superfície.

pregunta /pɾeˈɣun.ta/ n fem
soal pertanyaan
Fet de demanar a algú sobre una qüestió, una dada, una informació.

preguntar /pɾe.ɣunˈta/ /pɾe.ɣunˈtaɾ/ v
tanya

pregària /pɾeˈɣa.ɾi.a/ n fem
salat

prehistòria /pɾe.isˈtɔ.ɾi.a/ /pɾə.isˈtɔ.ɾi.ə/ n fem
prasejarah

premi /ˈpɾe.mi/ /ˈpɾɛ.mi/ /ˈpɾɛ.mit/ n masc
anugerah

premiar /pɾe.miˈa/ /pɾe.miˈaɾ/ /pɾə.miˈa/ v
menghadiahkan

premonició /pɾe.mo.ni.siˈo/ /pɾə.mo.ni.siˈo/ /pɾə.mu.ni.siˈo/ n fem
pertanda

premsa /ˈpɾem.sa/ /ˈpɾem.sə/ n fem
pers
Màquina que serveix per a comprimir entre dos elements que fan pressió.

premsar /pɾemˈsa/ /pɾemˈsaɾ/ /pɾəmˈsa/ v
pers

prenatal /pɾe.naˈtaɫ/ /pɾə.nəˈtaɫ/ adj
antenatal

prendre /ˈpen.dɾe/ /ˈpən.dɾə/ /ˈpɛn.dɾə/ /ˈpɾen.dɾa/ /ˈpɾen.dɾe/ /ˈpɾɛn.dɾə/ v
mengambil
(transitiu) Apoderar-se d'alguna cosa abans que altres, que també la desitgen, se la quedin.
punya
(transitiu) Ingerir (un aliment, una beguda, un medicament, un verí...).
rebut
(transitiu, esports de pilota) Aconseguir, un jugador o un equip, el control d'una pilota, una bola o un disc que estava en possessió de l'adversari o l'equip adversari.

preparació /pɾe.pa.ɾa.siˈo/ n fem
persiapan
Allò que es fa per tenir tot a punt abans de fer una cosa.

preposició /pɾe.po.zi.siˈo/ /pɾə.po.zi.siˈo/ /pɾə.pu.zi.siˈo/ n fem
kata depan

prerequisit n masc
prasyarat

presa /ˈpɾe.za/ /ˈpɾə.zə/ /ˈpɾɛ.zə/ n fem
bendungan
Obra que es fa en algun riu, canal, etc., per prendre aigua i conduir-la a altra part.

presa de decisions n fem
pembuatan keputusan

presalt /pɾeˈsaɫ/ /pɾeˈsaɫt/ /pɾəˈsaɫ/ /pɾəˈsaɫt/ n masc
bagi

presbiteri /pɾez.βiˈtɛ.ɾi/ /pɾəz.biˈtɛ.ɾi/ n masc
pastoran

prescriure /pɾesˈkɾiw.ɾe/ /pɾəsˈkɾiw.ɾə/ v
meresepkan
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los.

present /pɾeˈzen/ /pɾeˈzent/ /pɾəˈzen/ /pɾəˈzent/ adj
memperkenalkan
Que assisteix.

present /pɾeˈzen/ /pɾeˈzent/ /pɾəˈzen/ /pɾəˈzent/ n masc
kini
Moment actual.
memperkenalkan
Regal.

presentació /pɾe.zen.ta.siˈo/ /pɾə.zən.tə.siˈo/ n fem
penyajian

presentar /pɾe.zenˈta/ /pɾe.zenˈtaɾ/ v
mempersembahkan
Mostrar, posar alguna cosa a la presència d'algú.

preservatiu /pɾe.zer.βaˈtiw/ /pɾe.zeɾ.vaˈtiw/ /pɾe.zeɾ.βaˈtiw/ /pɾə.zəɾ.vəˈtiw/ n masc
kondom
Funda per al penis usada per a evitar l’embaràs o el contagi veneri.

presidencial /pɾe.zi.ðen.siˈaɫ/ /pɾə.zi.ðən.siˈaɫ/ adj
presidensial

president /pɾe.ziˈðen/ /pɾe.ziˈðent/ /pɾə.ziˈðen/ /pɾə.ziˈðent/ n masc
presiden

presoner /pɾe.zoˈne/ /pɾe.zoˈneɾ/ /pɾə.zoˈne/ /pɾə.zuˈne/ n masc
tahanan
Persona que està a la presó

pressionar /pɾe.si.oˈna/ /pɾe.si.oˈnaɾ/ /pɾə.si.oˈna/ /pɾə.si.uˈna/ v
pers
Fer pressió.
(esports de pilota) Elaborar jugades d'atac molt seguides contra l'equip adversari en el transcurs d'una fase determinada d'un partit o una partida.

pressió /pɾe.siˈo/ /pɾə.siˈo/ n fem
tekanan
Acció d'una força que prem o empeny.

pressupost /pɾe.suˈpɔst/ n masc
anggaran

pressupostar /pɾe.su.posˈta/ /pɾe.su.posˈtaɾ/ /pɾə.su.posˈta/ /pɾə.su.pusˈta/ v
irit

prestar /pɾasˈta/ /pɾesˈta/ /pɾesˈtaɾ/ /pɾəsˈta/ /pɾəsˈta/ v
pinjam
Donar una cosa a una persona perquè la faci servir durant un temps i amb la condició que la torni.

prestatge /pɾesˈta.d͡ʒe/ /pɾəsˈtad.ʒə/ n masc
rak

prestigi /pɾesˈti.d͡ʒi/ /pɾesˈti.ʒi/ /pɾəsˈti.ʒi/ n masc
prestise

prestigiós /pɾes.ti.d͡ʒiˈos/ /pɾes.ti.ʒiˈos/ adj masc
prestisius

presumit /pɾe.zuˈmit/ /pɾə.zuˈmit/ adj masc
genit
Que presumeix.

presència /pɾeˈzɛn.si.a/ /pɾəˈzen.si.ə/ /pɾəˈzɛn.si.ə/ n fem
kehadiran

presó /pɾeˈzo/ /pɾəˈzo/ n fem
penjara

pretendent /pɾe.tenˈden/ /pɾe.tenˈdent/ /pɾə.tənˈden/ /pɾə.tənˈdent/ n masc
tunangan

pretendre /pɾeˈten.dɾe/ /pɾəˈten.dɾə/ v
cari

preu n masc
harga
Valor acordat entre venedor i comprador.

prevalença /pɾe.vaˈɫen.sa/ /pɾe.βaˈɫen.sa/ /pɾə.vəˈɫən.sə/ /pɾə.vəˈɫɛn.sə/ /pɾə.βəˈɫɛn.sə/ n fem
prevalensi

preveure /pɾeˈvew.ɾe/ /pɾeˈβew.ɾe/ /pɾəˈvəw.ɾə/ /pɾəˈvɛw.ɾə/ /pɾəˈβɛw.ɾə/ v
kira

previsió /pɾe.vi.ziˈo/ /pɾe.βi.ziˈo/ /pɾə.vi.ziˈo/ /pɾə.βi.ziˈo/ n fem
pemrakiraan

priapisme /pɾi.aˈpiz.me/ /pɾi.əˈpiz.mə/ n masc
priapisme

prim /ˈpɾim/ adj masc
kurus
Cos de poca amplària o gruix

prima /ˈpɾi.ma/ /ˈpɾi.mə/ n fem
prima
(històric) Primera de les quatre parts del dia romà, des de la sortida del sol fins a la terça a mig matí, entre les 6 i 9 hores en l’equinocci.
premi
Import que paga l’assegurat per un contracte d’assegurança.
taruhan
Incentiu pecuniari que s’ofereix per a assolir un determinat objectiu, uns resultats, uns serveis prestats, unes activitats estratègiques.

primari /pɾiˈma.ɾi/ adj masc
pokok

primavera /pɾi.maˈve.ɾa/ /pɾi.maˈβe.ɾa/ /pɾi.məˈve.ɾə/ /pɾi.məˈβɛ.ɾə/ n fem
musim semi musim bunga
Estació de l'any entre l'hivern i l'estiu i que en l'hemisferi nord coincideix amb la floració.

primaveral /pɾi.ma.veˈɾaɫ/ /pɾi.ma.βeˈɾaɫ/ /pɾi.mə.vəˈɾaɫ/ /pɾi.mə.βəˈɾaɫ/ adj
pegas

primer /pɾiˈme/ /pɾiˈmeɾ/ number
pertama
(ordinal) Corresponent a l'u en una sèrie.

primera persona n fem
orang pertama

primerenc /pɾi.meˈɾeŋ/ /pɾi.meˈɾeŋk/ /pɾi.məˈɾəŋk/ /pɾi.məˈɾɛŋ/ /pɾi.məˈɾɛŋk/ adj masc
dini
Que neix, madura o actua abans del temps normal.

primitiu /pɾi.miˈtiw/ adj masc
biadab

primogènit /pɾi.moˈd͡ʒɛ.nit/ /pɾi.muˈʒɛ.nit/ n masc
sulung

princesa /pɾinˈse.za/ /pɾinˈsə.zə/ /pɾinˈsɛ.zə/ n fem
permaisuri

principal adj
terutama
El més important.

principat /pɾin.siˈpat/ n masc
keharyapatihan

principi n masc
prinsip
Norma o idea fonamental que regeix el pensament o la conducta.

principiant /pɾin.si.piˈan/ /pɾin.si.piˈant/ n neut
pemula

prismàtics /pɾizˈma.tiks/ n masc
teropong

privació /pɾi.va.siˈo/ /pɾi.və.siˈo/ /pɾi.βa.siˈo/ /pɾi.βə.siˈo/ n fem
absensi

privat adj masc
pribadi swasta
No públic.

pro /ˈpɾo/ n masc
untuk
L'aspecte favorable, especialment en contrast amb el desfavorable (contra).

pro /ˈpɾo/ preposition
untuk
A favor de, per bé de

proa /ˈpɾo.a/ /ˈpɾo.ə/ n fem
haluan

probable /pɾoˈba.bɫe/ /pɾoˈbab.bɫə/ /pɾoˈβa.βɫe/ /pɾoˈβab.bɫe/ /pɾuˈbab.bɫə/ /pɾuˈβa.βɫə/ /pɾuˈβab.bɫə/ adj
mungkin

probablement /pɾoˌba.bɫeˈment/ /pɾoˌbab.bɫəˈment/ /pɾoˌβa.βɫeˈmen/ /pɾoˌβab.bɫeˈmen/ /pɾuˌbab.bɫəˈmen/ /pɾuˌβa.βɫəˈmen/ /pɾuˌβab.bɫəˈmen/ adv
kemungkinan

problema /pɾobˈbɫɛ.mə/ /pɾoˈbɫe.ma/ /pɾubˈbɫɛ.mə/ n masc
masalah

processó /pɾo.seˈso/ /pɾo.səˈso/ /pɾu.səˈso/ n fem
prosesi

procliu /pɾoˈkɫiw/ /pɾuˈkɫiw/ adj
berisiko

procrastinació /pɾo.kɾas.ti.na.siˈo/ /pɾo.kɾəs.ti.nə.siˈo/ /pɾu.kɾəs.ti.nə.siˈo/ n fem
penundaan

procurador /pɾo.ku.ɾaˈðo/ /pɾo.ku.ɾaˈðoɾ/ /pɾo.ku.ɾəˈðo/ /pɾu.ku.ɾəˈðo/ n masc
deputi
Persona habilitada a prendre decisions legals en nom d'una altra o d'un òrgan col·legiat.

procés /pɾoˈses/ /pɾuˈses/ n masc
proses
Manera en com es desenvolupa una acció progressiva.
Successió de fases que es donen en un fenomen natural o un procediment.
percobaan
causa judicial

prodigi /proˈdi.ʒi/ /pɾuˈdi.ʒi/ n masc
keajaiban

producció n fem
produksi

producte /pɾoˈðuk.te/ /pɾoˈðuk.tə/ /pɾuˈðuk.tə/ n masc
hasil kali

productor /pɾo.ðukˈto/ /pɾo.ðukˈtoɾ/ /pɾu.ðukˈto/ n masc
pembuat
Persona que produeix alguna cosa.

produir /pɾo.ðuˈi/ /pɾo.ðuˈiɾ/ /pɾu.ðuˈi/ v
memproduksi
(dret) Al·legar, exhibir.
Engendrar, criar, generar.
Fer, compondre, fabricar.
Redituar, causar guany alguna cosa.
Treure de si amb activitat o acció vital alguna cosa.
mengendarai
(pronominal) Explicar-se, fer-se entendre.

professió /pɾo.fe.siˈo/ /pɾo.fə.siˈo/ /pɾu.fə.siˈo/ n fem
profesi

professor /pɾo.feˈso/ /pɾo.feˈsoɾ/ /pɾo.fəˈso/ /pɾu.fəˈso/ n masc
guru
Persona que ensenya alguna cosa a alguna altra.
Docent d'educació secundària o d'educació universitària.

professor ajudant n masc
asisten ahli

professor lector n masc
dosen

profeta /pɾoˈfe.ta/ /pɾoˈfe.tə/ /pɾuˈfe.tə/ n neut
nabi

profit /pɾoˈfit/ /pɾuˈfit/ n masc
faedah

profund /pɾoˈfun/ /pɾoˈfunt/ /pɾuˈfun/ adj masc
dalam
Que s'enfonsa en la terra o una altra superfície, d'alçada.

profunditat /pɾo.fun.diˈtat/ /pɾu.fun.diˈtat/ n fem
dalam
Qualitat de ser profund.

progenitor /pɾo.d͡ʒe.niˈtoɾ/ /pɾo.ʒe.niˈto/ /pɾo.ʒə.niˈto/ /pɾu.ʒə.niˈto/ n masc
orangtua

programa /pɾoˈɣɾa.ma/ /pɾoˈɣɾa.mə/ /pɾuˈɣɾa.mə/ n masc
program acara
Anunci detallat d'un concert, representació teatral, un acte públic.
Enunciació de les matèries d'aprenentatge que es tractaran durant un curs.
programa
Cadascun dels espais televisius o de ràdio.

programació /pɾo.ɣɾa.ma.siˈo/ /pɾo.ɣɾə.mə.siˈo/ /pɾu.ɣɾə.mə.siˈo/ n fem
pemrograman

programar /pɾo.ɣɾəˈma/ /pɾu.ɣɾəˈma/ v
menjadwalkan

programari /pɾo.ɣɾaˈma.ɾi/ /pɾo.ɣɾəˈma.ɾi/ /pɾu.ɣɾəˈma.ɾi/ n masc
perangkat lunak

prohibir /pɾo.iˈbi/ /pɾo.iˈbiɾ/ /pɾo.iˈβi/ /pɾu.iˈbi/ v
bela

projecte /pɾoˈd͡ʒɛk.te/ /pɾoˈʒɛk.te/ /pɾoˈʒɛk.tə/ /pɾuˈʒɛk.tə/ n masc
proyek
Estudi detallat d'una cosa a realitzar.

projecte curricular de centre n masc
PKC

projectil /pɾo.d͡ʒekˈtiɫ/ /pɾu.ʒəkˈtiɫ/ n masc
proyektil

proletari /pɾo.ɫeˈta.ɾi/ /pɾu.ɫəˈta.ɾi/ n masc
proletar

prolongació de joc n fem
latar

prolongar /pɾo.ɫoŋˈɡa/ /pɾo.ɫoŋˈɡaɾ/ /pɾu.ɫuŋˈɡa/ v
memperpanjang

promesa /pɾoˈme.za/ /pɾoˈmə.zə/ /pɾuˈmɛ.zə/ n fem
janji

prometença /pɾo.meˈten.sa/ /pɾo.məˈtɛn.sə/ /pɾu.məˈtɛn.sə/ n fem
janji

prometi /pɾoˈme.ti/ /pɾoˈmə.ti/ /pɾoˈmɛ.ti/ /pɾuˈmɛ.ti/ n masc
promethium

prometre /pɾoˈme.tɾe/ /pɾoˈmə.tɾə/ /pɾuˈmɛ.tɾə/ v
berjanji

promoció /pɾo.mo.siˈo/ /pɾu.mu.siˈo/ n masc
kenaikan pangkat
Acció de promocionar o de promoure.
(esports de pilota) Fase d'una competició consistent en un conjunt de partits disputats entre un nombre determinat d'equips d'una mateixa categoria o bé de categories diferents classificats en els primers llocs o en els últims durant la fase anterior, que serveix per a determinar possibles canvis de categoria dels equips implicats per a la temporada següent.
kelas
Conjunt de persones promogudes a un grau superior.

prompte /ˈpɾom.te/ adj masc
pinjaman
Que està disposat, preparat per a una acció, per a fer alguna cosa.
cepat
Que fa una cosa sense retard, en poc temps, ràpidament.

promès /pɾoˈmes/ /pɾoˈməs/ /pɾuˈmɛs/ n masc
tunangan

pron /ˈpɾon/ adj masc
berisiko

pronunciació /pɾo.nun.si.a.siˈo/ /pɾo.nun.si.ə.siˈo/ /pɾu.nun.si.ə.siˈo/ n fem
pelafalan

pronúncia /pɾoˈnun.si.a/ /pɾoˈnun.si.ə/ /pɾuˈnun.si.ə/ n fem
cara baca

prop de preposition
dekat
A poca distància, espacial o temporal, de quelcom o d'algú.

proper /pɾoˈpe/ /pɾoˈpeɾ/ /pɾuˈpe/ adj masc
akrab

propi /ˈpɾɔ.pi/ adj masc
sendiri
Que pertany a algú o a alguna cosa, a un propietari.

propietari /pɾo.pi.eˈta.ɾi/ /pɾo.pi.əˈta.ɾi/ /pɾu.pi.əˈta.ɾi/ n masc
pemilik

proporcional /pɾo.poɾ.si.oˈnaɫ/ /pɾu.pur.si.uˈnaɫ/ adj
proporsional

proporcionar /pɾo.por.si.oˈna/ /pɾo.poɾ.si.oˈna/ /pɾo.poɾ.si.oˈnaɾ/ /pɾu.pur.si.uˈna/ v
proporsi
Fer que una cosa tingui proporció en relació amb una altra.

proporció /pɾo.poɾ.siˈo/ /pɾu.pur.siˈo/ n fem
proporsi

proposar /pɾo.poˈza/ /pɾo.poˈzaɾ/ /pɾu.puˈza/ v
aju
Exposar a algú una cosa perquè la consideri o l’adopti.

proposta /pɾoˈpɔs.ta/ /pɾoˈpɔs.tɔ/ /pɾoˈpɔs.tə/ /pɾuˈpɔs.tə/ n fem
lamaran

propugnar /pɾo.puŋˈna/ /pɾo.puŋˈnaɾ/ /pɾu.puŋˈna/ v
bela

propòsit /pɾoˈpɔ.zit/ /pɾuˈpɔ.zit/ n masc
gawang

prosa /ˈpɾɔ.za/ /ˈpɾɔ.zə/ n fem
prosa

prosperar /pɾos.peˈɾa/ /pɾos.peˈɾaɾ/ /pɾus.pəˈɾa/ v
membungai

prossecució /pɾo.se.ku.siˈo/ /pɾo.sə.ku.siˈo/ /pɾu.sə.ku.siˈo/ n fem
penuntutan

prostibulari /pɾos.ti.buˈɫa.ɾi/ /pɾus.ti.buˈɫa.ɾi/ /pɾus.ti.βuˈɫa.ɾi/ adj masc
bordil

prostitució /pɾos.ti.tu.siˈo/ /pɾus.ti.tu.siˈo/ n fem
pelacuran

prostituir /pɾos.ti.tuˈi/ /pɾos.ti.tuˈiɾ/ /pɾus.ti.tuˈi/ v
PSK

prostituta /pɾos.tiˈtu.ta/ /pɾos.tiˈtu.tə/ /pɾus.tiˈtu.tə/ n fem
pelacur

prosèlit /pɾoˈzɛ.ɫit/ /pɾuˈzɛ.ɫit/ n masc
proselyt

protagonista /pɾo.ta.ɣoˈnis.ta/ /pɾo.ta.ɣoˈnis.te/ /pɾo.tə.ɣoˈnis.tə/ /pɾu.tə.ɣuˈnis.tə/ n neut
protagonis

protagonitzar /pɾo.ta.ɣo.niˈd͡za/ /pɾo.ta.ɣo.niˈza/ /pɾo.ta.ɣo.niˈzaɾ/ /pɾo.tə.ɣo.niˈd͡za/ /pɾu.tə.ɣu.niˈd͡za/ v
bintang

protecció /pɾo.tek.siˈo/ /pɾo.tək.siˈo/ /pɾu.tək.siˈo/ n fem
perlindungan
Acció o efecte de protegir.
(esports de pilota) Acció de defensar la pilota, la bola o el disc de l'atac d'un o més adversaris amb el tronc, les cames, els braços o l'estic.

protectorat /pɾo.tek.toˈɾat/ /pɾo.tək.toˈɾat/ /pɾu.tək.tuˈɾat/ n masc
protektorat

protegir /pɾo.teˈd͡ʒi/ /pɾo.teˈd͡ʒiɾ/ /pɾo.teˈʒi/ /pɾo.təˈʒi/ /pɾu.təˈʒi/ v
melindungi
Resguardar algú o alguna cosa d’un perjudici o perill.
ayom
(esports de pilota) Defensar la pilota, la bola o el disc de l'atac d'un o més adversaris amb el tronc, les cames, els braços o l'estic.

proteïna /pɾo.teˈi.na/ /pɾo.təˈi.nə/ /pɾu.təˈi.nə/ n fem
protein

protoactini /pɾo.to.əkˈti.ni/ /pɾu.tu.əkˈti.ni/ n masc
protaktinium

protocol /pɾo.toˈkɔɫ/ /pɾu.tuˈkɔɫ/ n masc
protokol

protocol·lari /pɾo.to.koɫˈɫa.ɾi/ /pɾo.to.koˈɫa.ɾi/ /pɾu.tu.kuɫˈɫa.ɾi/ /pɾu.tu.kuˈɫa.ɾi/ adj masc
protokol

prototip /pɾo.toˈtip/ /pɾu.tuˈtip/ n masc
prototipe

protó /pɾoˈto/ /pɾuˈto/ n masc
proton

prou /ˈpɾow/ /ˈpɾɔw/ Interjection
henti

prou /ˈpɾow/ /ˈpɾɔw/ adv
cukup

prova /ˈpɾɔ.va/ /ˈpɾɔ.və/ /ˈpɾɔ.βa/ /ˈpɾɔ.βɔ/ /ˈpɾɔ.βə/ n fem
bukti
Acció de provar.
assaig
tes
examen, control, test

provar /pɾoˈva/ /pɾoˈvaɾ/ /pɾoˈβa/ /pɾuˈva/ /pɾuˈβa/ v
coba
Fer examen i experiment de les qualitats.
(provar de) Intentar sortir-se'n.
membuktikan
Justificar la certesa o la veritat amb raons o testimonis.

proverbi /pɾoˈvɛɾ.bi/ /pɾoˈβɛr.βi/ /pɾoˈβɛɾ.βi/ /pɾuˈvɛr.bi/ n masc
pribahasa

proveïdor /pɾo.ve.iˈðoɾ/ /pɾo.və.iˈðo/ /pɾo.βe.iˈðo/ /pɾo.βe.iˈðoɾ/ /pɾu.və.iˈðo/ /pɾu.βə.iˈðo/ adj masc
penyedia

provinent /pɾo.viˈnent/ /pɾo.βiˈnen/ /pɾu.viˈnen/ /pɾu.βiˈnen/ adj
dari

provisió /pɾo.vi.ziˈo/ /pɾo.βi.ziˈo/ /pɾu.vi.ziˈo/ /pɾu.βi.ziˈo/ n fem
bekal

província /pɾoˈvin.si.a/ /pɾoˈvin.si.ə/ /pɾoˈβin.si.a/ /pɾuˈvin.si.ə/ /pɾuˈβin.si.ə/ n fem
provinsi

proximitat /pɾok.si.miˈtat/ /pɾuk.si.miˈtat/ n fem
keeratan
Qualitat d'allò que és pròxim.

proxèmica /pɾokˈsɛ.mi.ka/ /pɾokˈsɛ.mi.kə/ /pɾukˈsɛ.mi.kə/ n fem
proxemiks

proïsme /pɾoˈiz.me/ /pɾuˈiz.mə/ n masc
depan

prudent /pɾuˈðen/ /pɾuˈðent/ adj
arif

pruna n fem
buah zabib

pràctic /ˈpɾak.tik/ adj masc
praktikum
Relacionat amb la pràctica o l'experiència personal.

pràctic /ˈpɾak.tik/ n masc
penerbang
Ofici que consisteix en conèixer a fons un port i ajudar a atracar els vaixells forasters que s'aproximen, guiant el pilot.

pràctica /pɾəkˈti.kə/ /ˈpɾak.ti.ka/ /ˈpɾak.ti.kə/ n fem
latihan
Exercici del que prèviament s'ha après de forma teòrica.

pràcticum n masc
praktikum

prèdica /ˈpɾɛ.ði.ka/ /ˈpɾɛ.ði.kə/ n fem
khotbah

prémer /ˈpɾe.me/ /ˈpɾe.meɾ/ /ˈpɾe.mə/ v
pers

préssec n masc
persik

préstec /ˈpɾes.tek/ /ˈpɾes.tək/ n masc
pinjaman

príncep /ˈpɾin.sep/ /ˈpɾin.səp/ n masc
pangeran
Fill del rei, hereu del tron.

príncep blau n masc
Pangeran Tampan

pròsper /ˈpɾɔs.peɾ/ adj masc
makmur
Que li van bé les coses, que prospera, creix feliç o es desenvolupa.

pròstata /ˈpɾɔs.ta.ta/ /ˈpɾɔs.tə.tə/ n fem
prostat

pròtesi /ˈpɾɔ.te.zi/ /ˈpɾɔ.tə.zi/ n fem
prostesis
Peça o aparell artificial implantat en el cos en substitució d’un òrgan.

pròxim /ˈpɾɔk.sim/ adj masc
depan

pròximament /ˌpɾɔk.si.maˈmen/ /ˌpɾɔk.si.maˈment/ /ˌpɾɔk.si.məˈmen/ /ˌpɾɔk.si.məˈment/ adv
segera

psicologia /si.ko.ɫoˈd͡ʒi.a/ /si.ko.ɫoˈʒi.a/ /si.ko.ɫoˈʒi.ə/ /si.ku.ɫuˈʒi.ə/ n fem
psikologi

psicosi /psiˈkɔ.zi/ /siˈkɔ.zi/ n fem
psikosis

psicòleg /siˈkɔ.ɫek/ /siˈkɔ.ɫək/ n masc
psikolog

psicòpata n neut
psikopat

psíquic /ˈpsi.kik/ /ˈsi.kik/ adj masc
cenayang

pubilla /puˈbi.ʎa/ /puˈβi.ʎə/ n fem
anak perempuan
Filla major d’una casa.

publicar /pu.bɫiˈkaɾ/ /pu.βɫiˈka/ /pub.bɫiˈka/ v
memublikasikan

pudir /puˈði/ /puˈðiɾ/ v
amis
Produir o causar pudor.
mencium
Causar aversió la insistència d'algú o la repetició d'un fet.

pudor /puˈðo/ /puˈðo/ /puˈðor/ /puˈðoɾ/ /puˈðu/ n fem
bau busuk
Mala olor, olor desagradable.

pugna /ˈpuŋ.na/ /ˈpuŋ.nə/ /ˈpuɡ.na/ n fem
serang

pugnar /puŋˈna/ /puɡˈna/ /puɡˈnaɾ/ v
berjuang

puix /ˈpujʃ/ /ˈpuʃ/ conjunction
dari

pujada /puˈd͡ʒa.ða/ /puˈʒa.ða/ /puˈʒa.ðə/ n fem
mata sipit
Via que fa pendent cap amunt.
tanjakan
(futbol) Moviment endavant d'un jugador o una línia de jugadors en el transcurs d'una acció ofensiva.

pujament /pu.d͡ʒaˈmen/ /pu.d͡ʒaˈment/ /pu.ʒaˈmen/ /pu.ʒəˈmen/ /pu.ʒəˈment/ n masc
kaki
(nàutica) Vora inferior d’una vela.

pujar /puˈd͡ʒa/ /puˈd͡ʒaɾ/ /puˈʒa/ v
menyunting
Entrar en un vehicle.
Portar alguna cosa de baix a dalt.
Anar creixent.
naik
Augmentar de nivell.

pujol /puˈʒɔɫ/ n masc
bukit

pull /ˈpuɫ/ /ˈpuʎ/ n masc
menarik

pulmonar /puɫ.moˈnaɾ/ /puɫ.muˈnar/ adj
pulmoner

pulmonia /puɫ.moˈni.a/ /puɫ.moˈni.ə/ /puɫ.muˈni.ə/ n fem
pneumonia
Inflamació d'un o de tots dos pulmons. Sovint és conseqüència d'una infecció de pneumococ.

pulmó n masc
paru-paru rabu

pulsació /puɫ.sa.siˈo/ /puɫ.sə.siˈo/ n fem
nadi

punir /puˈni/ /puˈniɾ/ v
menghukum

punt /ˈpun/ /ˈpunt/ n masc
titik
Signe de puntuació que separa frases.
Grau d'una escala de qualificació.

punt directe n masc
as

punta /ˈpun.ta/ n fem
menunjuk
Extrem agut d'una cosa.
jari kaki
(golf) Part anterior del cap d'un bastó.
ujung
(pilota basca) Extrem d'una cesta punta, que serveix per a encestar la pilota i per a dirigir-la en l'acció de llançar-la.

puntuació /pun.tu.a.siˈo/ /pun.tu.ə.siˈo/ n fem
tanda baca
Signes que marquen les pauses en la lectura d'un escrit.

puntual /pun.tuˈaɫ/ adj
tepat waktu
Que fa les coses en el moment previst.
terperinci
exacte, precís

punxar /puɲˈt͡ʃa/ /puɲˈt͡ʃaɾ/ /puɲˈʃa/ v
menggigit

punxenc /puɲˈt͡ʃeŋ/ /puɲˈt͡ʃeŋk/ /puɲˈʃəŋk/ /puɲˈʃɛŋ/ /puɲˈʃɛŋk/ adj masc
tajam

punxó /puɲˈt͡ʃo/ /puɲˈʃo/ n masc
alat pelubang

punya /ˈpu.ɲa/ /ˈpu.ɲə/ n fem
upaya
Esforç reiterat per aconseguir alguna cosa.

punyada /puˈɲa.ða/ /puˈɲa.ðə/ n fem
pukul

punyal /puˈɲaɫ/ n masc
belati

punyalada /pu.ɲaˈɫa.ða/ /pu.ɲəˈɫa.ðə/ n fem
tikam

pupil·la /puˈpi.ɫa/ /puˈpi.ɫə/ /puˈpiɫ.ɫa/ /puˈpiɫ.ɫə/ n fem
anak mata
Obertura central de l'iris.

puput /puˈput/ n
hudhud

pur /ˈpu/ /ˈpuɾ/ adj masc
suci

pus /ˈpus/ n masc
nanah

push n masc
dorong

puta /ˈpu.ta/ /ˈpu.tə/ n fem
cabo

putrefacció /pu.tɾe.fak.siˈo/ /pu.tɾə.fək.siˈo/ n fem
pembusukan

puça /ˈpu.sa/ n fem
pinjal kutu
Insecte endopterigot ectoparàsit de mamífers i aus.

pàgina /ˈpa.d͡ʒi.na/ /ˈpa.ʒi.na/ n fem
halaman

pàgina web n fem
laman internt

pàl·lid /ˈpa.ɫit/ /ˈpaɫ.ɫit/ adj masc
pucat

pàncrees /ˈpaŋ.kɾe.es/ n masc
pankreas

pànic n masc
kepanikan

pèl /ˈpəɫ/ /ˈpɛɫ/ n masc
rambut
Filament propi dels mamífers, que cobreix el cos o part d'ell. Es creen a partir de cèl·lules mortes i tenen un alt contingut de proteïna queratina.

pèl-roig /ˌpəɫˈrɔt͡ʃ/ /ˌpɛɫˈrot͡ʃ/ /ˌpɛɫˈrɔt͡ʃ/ adj masc
pirang

pèndol /ˈpɛn.doɫ/ /ˈpɛn.duɫ/ n masc
bandul

pèrdua /ˈpɛr.du.ə/ /ˈpɛɾ.ðu.a/ n fem
kehilangan

pèrdua de pilota n fem
meraba-raba

pèrsic adj
farsi

pèsol /ˈpe.zoɫ/ /ˈpə.zoɫ/ /ˈpɛ.zuɫ/ n masc
ercis kacang polong

pètal /ˈpɛ.taɫ/ /ˈpɛ.təɫ/ n masc
mahkota bunga

péixer /ˈpe.ʃe/ /ˈpe.ʃə/ /ˈpej.ʃe/ /ˈpej.ʃeɾ/ v
pasokan

píndola /ˈpin.do.ɫa/ /ˈpin.do.ɫə/ /ˈpin.du.ɫə/ n fem
pil

pòstum /ˈpɔs.tum/ adj masc
anumerta

pólvora /ˈpoɫ.vo.ɾa/ /ˈpoɫ.vo.ɾə/ /ˈpoɫ.vu.ɾə/ /ˈpoɫ.βo.ɾa/ /ˈpoɫ.βu.ɾə/ n fem
bubuk mesiu
Explosiu compost per diverses substàncies polvoritzades.
bedak
(plural) Partícules molt fines obtingudes per reducció d’una substància sòlida.

públic /ˈpu.bɫik/ /ˈpu.βɫik/ /ˈpub.bɫik/ adj masc
umum
Comú, que no és privat.

públic /ˈpu.bɫik/ /ˈpu.βɫik/ /ˈpub.bɫik/ n masc
umum
Audiència, persones que assisteixen a un acte o espectacle.

quadern /kwaˈðeɾn/ /kwəˈðern/ n masc
buku
Conjunt de fulls de paper plegats, encaixats i units.

quadrangular /kwa.ðɾaŋ.ɡuˈɫaɾ/ /kwə.ðɾəŋ.ɡuˈɫar/ n masc
lintas balap

quadrat /kwaˈðɾat/ adj masc
kotak persegi
Que té la forma d'un quadrat.

quadrat /kwaˈðɾat/ n masc
persegi
(geometria) Polígon regular quatre costats, és a dir, el quadrat és una figura plana amb quatre costats iguals i que també té tots quatre angles iguals, de noranta graus.

quadre /ˈkwa.ðɾe/ /ˈkwa.ðɾə/ n masc
film
Obra pictòrica enquadrada en un marc.
kotak
(hoquei sobre patins) Defensa de zona consistent a situar els quatre jugadors de camp en els angles respectius d'un quadrat imaginari, de manera que hi ha dos davanters i dos defensors.
kawasan
(pilota basca) Cadascuna de les divisions d'una canxa marcades a la paret esquerra, de 4 m d'amplada en frontó llarg i 3,5 en frontó curt, que serveixen per a establir la línia de falta i la línia de passa i per a donar una referència als jugadors sobre la seva situació en la canxa.

qualitat /kwa.ɫiˈtat/ n fem
mutu

quan /ˈkon/ adv
kapan
En quin moment o temps en què es realitza una acció.

quant /ˈkwan/ /ˈkwant/ adj
berapa
(seguit de substantiu, sovint amb la preposició de) Quina quantitat de.

quant /ˈkwan/ /ˈkwant/ adv
berapa
(seguit d’adjectiu o adverbi) En quina mesura.

quantitat /kwan.tiˈtat/ n fem
jumlah

quaranta /koˈɾan.ta/ /koˈɾan.tə/ /kuˈɾan.ta/ /kuˈɾan.tə/ /kwaˈɾan.ta/ /kwəˈɾan.tə/ n masc
empat puluh
(tennis) Tercer punt guanyat en un joc per un jugador o un equip.

quaranta /koˈɾan.ta/ /koˈɾan.tə/ /kuˈɾan.ta/ /kuˈɾan.tə/ /kwaˈɾan.ta/ /kwəˈɾan.tə/ number
empat puluh

quaranta-dos /kwaˌɾan.taˈðos/ /kwəˌɾan.təˈðos/ number
empat puluh dua

quarantena /kwa.ɾanˈte.na/ /kwə.ɾənˈtə.nə/ /kwə.ɾənˈtɛ.nə/ n fem
karantina

quarantenar /kwa.ɾan.teˈna/ /kwa.ɾan.teˈnaɾ/ /kwə.ɾən.təˈna/ v
mengarantina

quarantè /ko.ɾanˈte/ /ku.ɾənˈtə/ /ku.ɾənˈtɛ/ number
keempatpuluh

quaresma /koˈɾez.ma/ /koˈɾə.mə/ /kuˈrɛz.mə/ /kuˈɾɛ.mə/ /kwaˈɾez.ma/ /kwəˈɾəz.mə/ /kwəˈɾɛz.mə/ n fem
pra-paskah

quark /ˈkwark/ n masc
kuark

quart number
keempat
(ordinal) Que va just darrere del tercer.

quart de pista n masc
setali

quatre /ˈkwa.tɾe/ number
empat

quatre-cents /ˌkwa.tɾeˈsens/ /ˌkwa.tɾəˈsens/ number
ratus

que /ke/ conjunction
bahwa
Nexe copulatiu d'unió, emprat per introduir una frase subordinada.

quedar /keˈða/ /keˈðaɾ/ /kəˈða/ v
berjanji
Arribar a un acord.
bertemu
Tenir una cita.
adjustar
escaure

queixa /ˈke.ʃə/ /ˈkej.ʃa/ n fem
keluhan

queixal /kejˈʃaɫ/ /keˈʃaɫ/ /kiˈʃaɫ/ /kəˈʃaɫ/ n masc
geraham

queixal del seny n masc
gigi bungsu

queixar-se /kejˈʃaɾ.se/ /kəˈʃar.sə/ v
adu

quequejar /ke.keˈd͡ʒa/ /ke.keˈd͡ʒaɾ/ /kə.kəˈʒa/ v
menggagap

quequesa /keˈke.za/ /kəˈkə.zə/ /kəˈkɛ.zə/ n fem
gagap

queviures /keˈviw.ɾes/ /keˈβiw.ɾes/ /kəˈviw.ɾəs/ /kəˈβiw.ɾəs/ n masc
makanan
(no comptable) Productes per a la nutrició humana.

qui /ˈki/ pronoun
siapa

quiet /kiˈet/ adj masc
masih

quilla /ˈki.ʎa/ /ˈki.ʎə/ n fem
lunas

quilogram /ki.ɫoˈɣɾam/ /ki.ɫuˈɣɾam/ n masc
kilogram

quilòmetre /kiˈɫɔ.me.tɾe/ n masc
kilometer

quim /ˈkim/ n masc
kimus

quin /ˈkin/ adj masc
apa
Emprat per interrogar i obtenir informació sobre una cosa o persona en concret.
Emprat en exclamacions.

quintar /kinˈta/ /kinˈtaɾ/ n masc
kuintal
Pes equivalent a cent lliures.

quinze /ˈkin.ze/ number
lima belas

quiquiriquic /ki.ki.ɾiˈkik/ Interjection
kukuruyuk

quiral /kiˈɾaɫ/ adj
kiral

quitança /kiˈtan.sa/ n fem
uang pesangon

quitrà n masc
aspal

quotidià adj masc
harian

quàntic /ˈkwan.tik/ adj masc
kuantitas

quàntum /ˈkwan.tum/ n masc
kuantitas

què /ˈke/ /ˈkə/ /ˈkɛ/ pronoun
apa
Pronom interrogatiu que pregunta per l'objecte del discurs, quina cosa?
yang
Pronom relatiu substitut de "el qual", "la qual", "els quals", "les quals" darrere preposició.

químic /ˈki.mik/ adj masc
kimia
Relatiu o pertanyent a la química.

químic /ˈki.mik/ n masc
kimiawan
Persona que es dedica a la química.

química /ˈki.mi.ka/ n fem
kimia
Ciència que estudia les substàncies, els elements i el seu comportament.
Forma femenina de químic.

quítxua /ˈki.t͡ʃu.a/ /ˈki.t͡ʃu.ə/ n masc
Ketchua

quòrum /ˈkwɔ.ɾum/ n masc
kuorum

qüec-qüec /ˌkwɛkˈkwɛk/ Interjection
dukun
Grinyol de l’ànec, de l’oca.

qüestionar /kwes.ti.oˈna/ /kwes.ti.oˈnaɾ/ /kwəs.ti.oˈna/ /kwəs.ti.uˈna/ v
pertanyaan
(transitiu) Posar en dubte un fet, una qüestió, l’assumpte què es tracta.

qüestionari /kwes.ti.oˈna.ɾi/ /kwəs.ti.uˈna.ɾi/ n masc
kuesioner

qüestió /kwes.tiˈo/ /kwəs.tiˈo/ n fem
pertanyaan
Tema a tractar, a discutir, a aclarir.

racional /ra.si.oˈnaɫ/ /rə.si.oˈnaɫ/ /rə.si.uˈnaɫ/ adj
rasional

racisme /raˈsiz.me/ /rəˈsiz.mə/ n masc
rasisme

radi n masc
radius
Cadascuna de les línies que es poden dibuixar des del centre d'un cercle fins a la circumferència.
Os del braç.
anak roda
Cadascuna de les varetes que van des de l'eix d'una roda fins a la llanta.

radiació /ra.ði.a.siˈo/ /rə.ði.ə.siˈo/ n fem
radiasi

radical /ra.ðiˈkaɫ/ /rə.ðiˈkaɫ/ adj
radikal

radiografiar /ˌra.ði.o.ɣɾa.fiˈa/ /ˌra.ði.o.ɣɾa.fiˈaɾ/ /ˌra.ði.o.ɣɾə.fiˈa/ /ˌra.ði.u.ɣɾə.fiˈa/ v
ronsen

radioreceptor /ˌra.ði.o.re.sepˈto/ /ˌra.ði.o.re.sepˈtoɾ/ /ˌra.ði.o.rə.səpˈto/ /ˌra.ði.u.rə.səpˈto/ n masc
pesawat radio
Aparell receptor de radiodifusió.

rai /ˈraj/ n masc
rakit
Embarcació feta de troncs de fusta, per transportar-los riu avall per les aigües navegables, típic del Pirineu oriental.

raig /ˈrat͡ʃ/ n masc
anak roda
Emissió de llum que fa la sensació de seguir una línia recta.

raigs X /ˌraˈd͡ʒiks/ n masc
ronsen

rail /ˈrajɫ/ n masc
rel

raima /ˈraj.ma/ /ˈraj.mə/ n fem
rangkaian

rajada /raˈʒa.ða/ /rəˈʒa.ðə/ n fem
pari
(peixos) Peix del gènere Raja, de forma romboide, caracteritzat per tenir unes aletes cartilaginoses que, vistes de prop semblen les ratlles d'una pinta.

rajar /raˈd͡ʒa/ /raˈd͡ʒaɾ/ /raˈʒa/ /rəˈd͡ʒa/ /rəˈʒa/ v
alir

rajola /raˈd͡ʒɔ.ɫa/ /raˈd͡ʒɔ.ɫɔ/ /raˈʒɔ.ɫa/ n fem
bar
Porció quadriculada d'un bloc de xocolata.

ram /ˈram/ n masc
buket

rama /ˈra.ma/ /ˈra.mə/ n fem
cabang
(nord-occidental, valencià, tarragoní) Branca d'un arbre o planta.
Branca que es planta per a fer créixer arbres.
Origen comú amb altres d'un mateix tronc.

ramat /raˈmat/ /rəˈmat/ n masc
kawanan

rampa /ˈram.pa/ /ˈram.pə/ n fem
pagar tangga
Superfície inclinada que es fa servir de comunicació entre dos punts a diferent nivell.
kejang
Contracció dolorosa d'un múscul.

rampí n masc
garu

ranc /ˈraŋk/ adj masc
cupu

rancor /raŋˈko/ /raŋˈkoɾ/ /rəŋˈko/ n
kekesalan

ranejar /ra.neˈd͡ʒa/ /ra.neˈd͡ʒaɾ/ /ra.neˈʒa/ /rə.nəˈd͡ʒa/ /rə.nəˈʒa/ v
menyerempet

rapar /raˈpa/ /raˈpaɾ/ /rəˈpa/ v
mencukur

rapidesa /ra.piˈðe.za/ /rə.piˈðə.zə/ /rə.piˈðɛ.zə/ n fem
kelancaran
Alta velocitat, agilitat (mental, de moviment, etc.)

raqueta /raˈke.ta/ /rəˈkə.tə/ /rəˈkɛ.tə/ n fem
raket

rar /ˈrar/ adj masc
langka
Que hi ha pocs elements de la mateixa classe, en petit nombre.

rasa /ˈra.za/ /ˈra.zə/ n fem
palung

rascar /rasˈka/ /rasˈkaɾ/ /rəsˈka/ v
garuk

rasclet /rasˈkɫet/ /rəsˈkɫət/ /rəsˈkɫɛt/ n masc
garu

raser /raˈze/ /raˈzeɾ/ /rəˈze/ n masc
waterpas

raspall /rasˈpaʎ/ /rəsˈpaj/ /rəsˈpaʎ/ n masc
sikat
Estri per a desembolicar cabells que té molts brins arrenglerats.

raspallar /ras.paˈʎa/ /ras.paˈʎaɾ/ /rəs.pəˈja/ /rəs.pəˈʎa/ v
sikat

rastell /rasˈteʎ/ /rəsˈteʎ/ n masc
garu
Eina en forma de pinta per remoure la terra o arreplegar fulles seques caigudes a terra.

rastellera /ras.teˈʎe.ɾa/ /rəs.təˈʎe.ɾə/ n fem
antri

rata /ˈra.tə/ n fem
tikus
Mamífer rosegador de la família dels múrids (Rattus norvegicus).

ratapinyada /ˌra.ta.piˈɲa.ða/ n fem
kelelawar

ratificació /ra.ti.fi.ka.siˈo/ /rə.ti.fi.kə.siˈo/ n fem
ratifikasi

ratllar /raʎˈʎa/ /raˈʎa/ /raˈʎaɾ/ /rəʎˈʎa/ /rəˈʎa/ v
berjalur
Fer ratlles.

ratllat /raʎˈʎat/ /raˈʎat/ /rəʎˈʎat/ /rəˈʎat/ adj masc
berbelang

ratolí /rə.toˈɫi/ /rə.tuˈɫi/ n masc
tikus mouse komputer
Petit mamífer rosegador caracteritzat per la llarga cua, els ulls petits i brillants i el cos nerviós i pelut. En especial aquell que viu en les cases com a inquilí no desitjat.
tikus
(informàtica) Dispositiu informàtic de diàleg que transmet la informació necessària per al desplaçament de la busca per la pantalla d'un ordinador i que generalment incorpora uns botons per a activar determinades funcions.

rauc /ˈrawk/ n masc
menguak

raucar /rawˈka/ /rawˈkaɾ/ /rəwˈka/ v
menguak

raure /ˈraw.ɾe/ /ˈraw.ɾə/ v
kikis
(transitiu) Raspar amb un instrument tallant per treure les adherències de la superfície.
baring
(intransitiu) Estar-se habitualment.

rave /ˈra.ve/ /ˈra.və/ /ˈra.βe/ /ˈra.βə/ /ˈrejf/ n masc
lobak
Arrel comestible de la ravenera, de color rogenc.

raça /ˈra.sa/ /ˈra.sə/ n fem
ras

raïm /rəˈim/ n masc
anggur buah anggur
(normalment no comptable) Fruit de la vinya (Vitis spp.)

raó /raˈo/ n fem
nalar
Causa, motiu.
Facultat humana que permet el pensament.

reacció /re.ak.siˈo/ /re.ək.siˈo/ n fem
reaksi

reacció en cadena de la polimerasa n fem
reaksi berantai polimerase

readaptació n fem
rehabilitasi

real adj
kerajaan
Allò que pertany a un món cert, existent, no fictici.

realitat /re.a.ɫiˈtat/ n fem
kenyataan

realització /re.a.ɫi.d͡za.siˈo/ /re.a.ɫi.za.siˈo/ n fem
realisasi

realitzador /re.a.ɫi.d͡zaˈðo/ /re.a.ɫi.zaˈðoɾ/ /re.ə.ɫi.d͡zəˈðo/ n masc
pembikin film

rebatre /reˈba.tɾe/ /rəˈβa.tɾə/ v
menangkis
Repel·lir, contrarestar.

rebel·lar-se /re.beɫˈɫaɾ.se/ /re.βeˈɫaɾ.se/ /rə.bəɫ.ɫərˈsə/ /rə.bəɫˈɫaɾ.sə/ /rə.βəɫˈɫar.sə/ /rə.βəˈɫar.sə/ v
pendurhaka

rebel·lió /re.beɫ.ɫiˈo/ /re.βe.ɫiˈo/ /rə.bəɫ.ɫiˈo/ /rə.βə.ɫiˈo/ /rə.βəɫ.ɫiˈo/ n fem
pemberontakan

rebentar /re.benˈtaɾ/ /re.βenˈta/ /rə.βənˈta/ v
bedah
Estripar-se una bossa per estar massa plena o qualsevol embolcall per excés de contingut.

reble /ˈre.bɫe/ /ˈre.βɫe/ /ˈre.βɫə/ /ˈreb.bɫe/ /ˈreb.bɫə/ /ˈrəb.bɫə/ /ˈrɛb.bɫə/ n masc
puing
Conjunt de fragments de materials de construcció usat per omplir buits.

reblir /rebˈbɫi/ /reˈbɫiɾ/ /reˈβɫi/ /rəbˈbɫi/ /rəˈβɫi/ v
mengisi
Omplir amb reble o sediments una concavitat.

rebot /reˈbot/ /rəˈβot/ n masc
pantulan
(esports de pilota) Moviment lliure d'una pilota, una bola o un disc a conseqüència d'un impacte contra el camp de joc, contra una superfície del voltant del camp de joc que es considera també apta per al joc, contra una estructura situada en el camp de joc o bé contra un jugador o una peça del seu equip.
(basquetbol) Recuperació de la pilota durant el moviment lliure resultant d'un impacte contra el cèrcol o el tauler, a conseqüència d'un llançament fallat.

rebotar /re.boˈtaɾ/ /re.βoˈta/ /rə.boˈta/ /rə.buˈta/ /rə.βuˈta/ v
balik
(pilota) Tornar, un jugador, una pilota procedent de la paret de rebot d'un frontó o del frontó d'un trinquet de pilota valenciana.

rebotir /re.boˈtiɾ/ /re.βoˈti/ /rə.boˈti/ /rə.buˈti/ /rə.βuˈti/ v
remas
Forçar les coses perquè entrin en un lloc d'espai molt just.
Perdre la rigidesa pròpia un material.

rebre /ˈre.bɾe/ /ˈrə.bɾə/ /ˈrɛ.bɾə/ v
sergap
(esports de pilota) Controlar la pilota, la bola o el disc procedent d'una passada.

rebrot /reˈbɾot/ /rəˈβɾot/ n masc
anakan

rebuig /reˈbut͡ʃ/ /rəˈβut͡ʃ/ n masc
penolakan
(esports de pilota) Acció i efecte d'allunyar al màxim la pilota, la bola o el disc de la pròpia porteria per neutralitzar l'acció ofensiva de l'equip adversari.

rebut /reˈbut/ /rəˈβut/ n masc
bon

rebutjar /re.buˈd͡ʒaɾ/ /re.βuˈd͡ʒa/ /rə.βuˈd͡ʒa/ v
menolak
Refusar una oferta o una sol·licitud per indigna.

recar /reˈka/ /reˈkaɾ/ /rəˈka/ v
menyesal

recautxutar /re.kaw.t͡ʃuˈta/ /re.kaw.t͡ʃuˈtaɾ/ /rə.kəw.t͡ʃuˈta/ v
karet

recent /reˈsen/ /reˈsent/ /rəˈsen/ /rəˈsent/ adj
baru saja

recepció n fem
meja depan
Lloc a l'entrada d'un hotel, en què els hostes demanen habitació i s'inscriuen.
Acte social de curta durada: l'organitzador envia invitacions i ofereix alguna beguda.
(esports de pilota) Acció i efecte de controlar la pilota, la bola, el volant o el disc procedent d'una passada.
(voleibol) Acció de colpejar la pilota procedent d'un servei o una rematada de l'equip adversari.

recepta /reˈsep.ta/ /reˈsɛp.ta/ /rəˈsep.tə/ n fem
resep
Indicació sobre la manera de preparar un plat, una beguda, un medicament, etc. a partir d’uns ingredients.

receptar /re.sepˈta/ /re.sepˈtaɾ/ /rə.səpˈta/ v
meresepkan

recerca /reˈseɾ.ka/ /rəˈsəɾ.kə/ /rəˈsɛr.kə/ n fem
penelitian
Conjunt d’activitats de cerca curosa per trobar respostes en un àmbit concret del coneixement.

reciclar /re.siˈkɫa/ /re.siˈkɫaɾ/ /rə.siˈkɫa/ v
daur ulang
Donar una nova utilitat a un material que havia estat rebutjat com a inservible.
Aprendre nous continguts per continuar sent una persona laboralment útil.

recipient /re.si.piˈen/ /re.si.piˈent/ /rə.si.piˈen/ /rə.si.piˈent/ n masc
bejana

reclamar /re.kɫaˈma/ /re.kɫaˈmaɾ/ /rə.kɫəˈma/ v
menelepon
Exigir una cosa a la qual se'n té dret.
Demanar la compareixença.

reclinar /re.kɫiˈna/ /re.kɫiˈnaɾ/ /rə.kɫiˈna/ v
belok

recluta /reˈkɫu.ta/ /rəˈkɫu.tə/ n neut
rekrut

reclutar /re.kɫuˈta/ /re.kɫuˈtaɾ/ /rə.kɫuˈta/ v
rekrut

recobrar /re.koˈbɾaɾ/ /re.koˈβɾa/ /rə.koˈbɾa/ /rə.kuˈbɾa/ /rə.kuˈβɾa/ v
sembuh

recobrir /kuˈβɾi/ /re.koˈbɾiɾ/ /re.koˈβɾi/ /rə.koˈbɾi/ /rə.kuˈbɾi/ /rə.kuˈβɾi/ v
mantel

recollidor /re.ko.ʎiˈðo/ /re.ko.ʎiˈðoɾ/ /rə.ko.ʎiˈðo/ /rə.ku.ʎiˈðo/ n masc
pengki
Pala de recollir residus, escombraries.

recollir /re.koˈʎi/ /re.koˈʎiɾ/ /re.kuˈʎi/ /rə.koˈʎi/ /rə.kuˈji/ /rə.kuˈʎi/ v
mengumpulkan

recolzament /re.koɫ.zaˈmen/ /re.koɫ.zaˈment/ /rə.koɫ.zəˈment/ /rə.kuɫ.zəˈmen/ n masc
menunjuk

recolzar /re.koɫˈza/ /re.koɫˈzaɾ/ /rə.koɫˈza/ /rə.kuɫˈza/ v
menopang

recol·lectar /re.koɫ.ɫekˈta/ /re.koɫ.ɫekˈtaɾ/ /rə.kuɫ.ɫəkˈta/ v
menadah

recomanació /re.ko.ma.na.siˈo/ /rə.ko.mə.nə.siˈo/ /rə.ku.mə.nə.siˈo/ n fem
anjur

recomanar /re.ko.maˈna/ /re.ko.maˈnaɾ/ /rə.ko.məˈna/ /rə.ku.məˈna/ v
menganjurkan

recomençar /re.ko.menˈsa/ /re.ko.menˈsaɾ/ /rə.ko.mənˈsa/ /rə.ku.mənˈsa/ v
melanjutkan

recompensa /re.komˈpen.sa/ /rə.komˈpɛn.sə/ /rə.kumˈpɛn.sə/ n fem
imbalan

recompensar /re.kom.penˈsa/ /re.kom.penˈsaɾ/ /rə.kum.pənˈsa/ v
menghadiahkan

recomptar /re.komˈta/ /re.komˈtaɾ/ /rə.komˈta/ /rə.kumˈta/ v
conteng

reconeixement /re.ko.ne.ʃeˈmen/ /re.ko.nej.ʃeˈmen/ /re.ko.nej.ʃeˈment/ /rə.ko.nə.ʃəˈment/ /rə.ku.nə.ʃəˈmen/ n masc
pengakuan

reconfortar /re.koɱ.forˈta/ /re.koɱ.foɾˈta/ /re.koɱ.foɾˈtaɾ/ /rə.koɱ.foɾˈta/ /rə.kuɱ.furˈta/ v
kenyamanan

reconquerir /re.koŋ.keˈɾi/ /re.koŋ.keˈɾiɾ/ /rə.koŋ.kəˈɾi/ /rə.kuŋ.kəˈɾi/ v
merebut kembali

reconstrucció /re.kons.tɾuk.siˈo/ /rə.kons.tɾuk.siˈo/ /rə.kuns.tɾuk.siˈo/ n masc
rekonstruksi
Acció i efecte de reconstruir.

reconstruir /re.kons.tɾuˈi/ /re.kons.tɾuˈiɾ/ /rə.kons.tɾuˈi/ /rə.kuns.tɾuˈi/ v
bangun ulang

reconèixer /re.koˈne.ʃe/ /re.koˈnej.ʃe/ /re.koˈnej.ʃeɾ/ /rə.koˈnə.ʃə/ /rə.kuˈnɛ.ʃə/ v
mengakui
Distingir, adonar-se d'allò que ja era conegut.
Acceptar, admetre allò que es dubtava.
Confessar com a cosa pròpia.

record /reˈkɔɾt/ /rəˈkɔrt/ n masc
kenang-kenangan

recordar /re.korˈða/ /re.koɾˈða/ /re.koɾˈðaɾ/ /rə.koɾˈða/ /rə.kurˈda/ /rə.kurˈða/ v
ingat

rectangle /rekˈtaŋ.ɡɫe/ /rəkˈtaŋ.ɡɫə/ n masc
persegi panjang

recte /ˈrɛk.te/ /ˈrɛk.tə/ adj masc
lurus
Que segueix la trajectòria sense corbes, tot dret.

rector /rekˈto/ /rekˈtoɾ/ /reˈtoɾ/ /rədˈdu/ /rəkˈto/ /rətˈto/ adj masc
rektor

rector /rekˈto/ /rekˈtoɾ/ /reˈtoɾ/ /rədˈdu/ /rəkˈto/ /rətˈto/ n masc
kanselir
Persona que té a càrrec seu la direcció d'una universitat.
rektor
Sacerdot del culte catòlic encarregat d'una rectoria o d'una parròquia.

rectorat n masc
rektorat

recíproc /reˈsi.pɾok/ /rəˈsi.pɾuk/ adj masc
timbal balik

redacció /re.ðak.siˈo/ /rə.ðək.siˈo/ n fem
komposisi

redoblar /re.ðobˈbɫa/ /re.ðoˈbɫaɾ/ /re.ðoˈβɫa/ /rə.ðobˈbɫa/ /rə.ðubˈbɫa/ /rə.ðuˈβɫa/ v
tinggal kelas
(rugbi) Acompanyar, el jugador que fa una pilota, el moviment de la pilota.

redreç /reˈðɾes/ /rəˈðɾəs/ /rəˈðɾɛs/ n masc
kebangkitan

reducció /re.ðuk.siˈo/ /rə.ðuk.siˈo/ n fem
penyederhanaan

reedificar /re.e.ði.fiˈka/ /re.e.ði.fiˈkaɾ/ /rə.ə.ði.fiˈka/ v
bangun ulang

reeixir /re.ejˈʃi/ /re.ejˈʃiɾ/ /re.eˈʃi/ v
berhasil
Una cosa, eixir bé a qui se la proposa.
Una persona, tenir succés, reeiximent, en quelcom que emprèn.

reemplaçament /re.em.pɫa.saˈmen/ /re.em.pɫa.saˈment/ /rə.əm.pɫə.səˈmen/ /rə.əm.pɫə.səˈment/ n masc
pengganti

reenviar /re.em.biˈa/ /re.eɱ.viˈaɾ/ /rə.əm.biˈa/ /rə.əɱ.viˈa/ v
maju

refecció /re.fek.siˈo/ /rə.fək.siˈo/ n fem
pemugaran
Substitució de material per a la conservació de mecaderies.
Obra de reparació, millora, o remodelació en una construcció.
Àpat que fan els monjos en un monestir.

refer /reˈfe/ /reˈfeɾ/ /rəˈfe/ v
mengulang
Tornar a fer.

referir /re.feˈɾi/ /re.feˈɾiɾ/ /rə.fəˈɾi/ v
mengarahkan

referència /re.feˈɾɛn.si.a/ n masc
acuan
Fet de referir o referir-se.
Indicació en un text que cita un altre text o un autor per a secundar les idees exposades al primer.
akun
(generalment en plural) Informació sobre les qualitats laborals d'una persona, generalment amb la recomanació d'un encarregat d'empresa per al qui s'ha treballat abans.

referèndum /re.feˈɾɛn.dum/ /rə.fəˈɾɛn.dum/ n masc
referendum

refilar /re.fiˈɫa/ /re.fiˈɫaɾ/ /rə.fiˈɫa/ v
mencicit
(intransitiu) Cantar de forma aguda, prolongada i modulada com el canari, el rossinyol i altres ocells.

reflectir /re.fɫekˈti/ /re.fɫekˈtiɾ/ /rə.fɫəkˈti/ v
mencerminkan

reflex /reˈfɫɛks/ /rəˈfɫɛks/ n masc
cerminan
Cosa que es veu reflectida.

refondre /reˈfon.dɾe/ /rəˈfon.dɾə/ v
menulis ulang
Unir diversos metalls mitjançant la fusió.
Tornar a fondre un metall.
Crear un text legal mitjançant la unió de les diverses normes, ja en vigor, sobre el mateix tema.

reforç /reˈfɔɾs/ /rəˈfɔrs/ n masc
penggalangan

refrany /reˈfɾaɲ/ /rəˈfɾaɲ/ n masc
berkata

refredat /re.fɾeˈðat/ /rə.fɾəˈðat/ n masc
pilek

refrigerador /re.fɾi.d͡ʒe.ɾaˈðoɾ/ /re.fɾi.ʒe.ɾaˈðo/ /rə.fɾi.ʒə.ɾəˈðo/ n masc
kulkas

refugiat /re.fu.d͡ʒiˈat/ /re.fu.ʒiˈat/ /rə.fu.ʒiˈat/ n masc
pengungsi

refús /reˈfus/ /rəˈfus/ n masc
penolakan

reg n masc
irigasi

regal /reˈɣaɫ/ n masc
hadiah

regalar /re.ɣaˈɫa/ /re.ɣaˈɫaɾ/ /rə.ɣəˈɫa/ v
bocor
Un cos desprendre un líquid, a gotes o a raigs, que corre per la seva superfície.
beri
Obsequiar graciosament amb un present.

regalia /re.ɣaˈɫi.a/ /rə.ɣəˈɫi.ə/ n fem
royalti
Renda, royalty, o guany proporcional als béns que el generen.

regalim /re.ɣaˈɫim/ /rə.ɣəˈɫim/ n masc
drat

regalimar /re.ɣa.ɫiˈma/ /re.ɣa.ɫiˈmaɾ/ /rə.ɣə.ɫiˈma/ v
bocor

regar /reˈɣa/ /reˈɣaɾ/ /rəˈɣa/ v
siram

regent /reˈd͡ʒent/ /reˈʒen/ /rəˈʒen/ /rəˈʒent/ n neut
wali

regidor /re.d͡ʒiˈðoɾ/ /re.ʒiˈðo/ /rə.ʒiˈðo/ n masc
menasehat
Membre del ple d’un ajuntament, responsable de l’administració d'un municipi.

regiment /re.d͡ʒiˈmen/ /re.d͡ʒiˈment/ /re.ʒiˈmen/ /rə.ʒiˈmen/ /rə.ʒiˈment/ n masc
resimen

regional /re.d͡ʒi.oˈnaɫ/ /re.ʒi.oˈnaɫ/ /rə.ʒi.oˈnaɫ/ /rə.ʒi.uˈnaɫ/ adj
regional

registrar /re.d͡ʒisˈtɾa/ /re.d͡ʒisˈtɾaɾ/ /re.ʒisˈtɾa/ /rə.ʒisˈtɾa/ v
daftar

registre /reˈd͡ʒis.tɾe/ /reˈʒis.tɾe/ /rəˈʒis.tɾə/ n masc
daftar

regió /re.d͡ʒiˈo/ /re.ʒiˈo/ n fem
daerah

regla /ˈre.ɣɫa/ /ˈre.ɣɫə/ /ˈreɡ.ɡɫa/ /ˈreɡ.ɡɫə/ n fem
penggaris
Norma, guia.
haid
menstruació

reglament /re.ɣɫaˈmen/ /re.ɣɫaˈment/ /reɡ.ɡɫaˈmen/ /rə.ɣɫəˈmen/ /rəɡ.ɡɫəˈmen/ /rəɡ.ɡɫəˈment/ n masc
aturan

regle /ˈre.ɣɫe/ /ˈre.ɣɫə/ /ˈreɡ.ɡɫe/ /ˈreɡ.ɡɫə/ n masc
penggaris

regleta /reɡˈɡɫe.ta/ /reˈɣɫe.ta/ /rəɡˈɡɫə.tə/ /rəɡˈɡɫɛ.tə/ /rəˈɣɫɛ.tə/ n fem
terminal kabel
Connector elèctric amb un suport aïllant sobre el qual es connecten un o més components elèctrics.

regna /ˈreŋ.na/ /ˈreŋ.nə/ /ˈreɡ.na/ n fem
pusara

regne /ˈreŋ.ne/ /ˈreŋ.nə/ /ˈreɡ.ne/ n masc
kerajaan
Estat governat o representat per una monarquia.

reguitnar /re.ɣinˈna/ /re.ɣinˈnaɾ/ /rə.ɣinˈna/ v
balak
Tirar guitzes.

regular /re.ɣuˈɫa/ /re.ɣuˈɫaɾ/ /rə.ɣuˈɫa/ /rə.ɣuˈɫar/ adj
atur
Que segueix una regla.

regular /re.ɣuˈɫa/ /re.ɣuˈɫaɾ/ /rə.ɣuˈɫa/ /rə.ɣuˈɫar/ v
membereskan
Posar una norma, una regla a seguir.
Mantenir en uns nivells determinats.

regència /reˈd͡ʒɛn.si.a/ /reˈʒɛn.si.a/ /rəˈʒɛn.si.ə/ n fem
kabupaten

rehabilitació n fem
rehabilitasi

rei /ˈrɛj/ n masc
raja
Cap del regne, monarca.
(escacs) Peça dels escacs a prendre per guanyar la partida i que es mou una sola casa en totes direccions.

rei dels peixos n masc
ikan raja herring

reial /reˈjaɫ/ /rəˈjaɫ/ adj
kerajaan

reialme /reˈjaɫ.me/ /rəˈjaɫ.mə/ n masc
kerajaan

reina /ˈrej.na/ /ˈrɛj.nə/ n fem
ratu rani
Forma femenina de rei.

reinserció /re.in.seɾ.siˈo/ n fem
rehabilitasi

relació /re.ɫa.siˈo/ /rə.ɫə.siˈo/ n fem
hubungan

relació sexual n fem
hubungan seksual

relatar /re.ɫaˈta/ /re.ɫaˈtaɾ/ /rə.ɫəˈta/ v
kata

relatiu /re.ɫaˈtiw/ adj masc
relatif
Que està en relació amb alguna cosa

relator /re.ɫaˈto/ /re.ɫaˈtoɾ/ /rə.ɫəˈto/ n masc
busur
(dret) Lletrat d’un tribunal que fa la relació de les causes i els plets.

religió /re.ɫi.d͡ʒiˈo/ /re.ɫi.ʒiˈo/ n fem
agama

religiós /re.ɫi.d͡ʒiˈos/ /re.ɫi.ʒiˈos/ n masc
agamawi

relleu /reˈʎew/ /rəˈʎew/ n masc
relief

relliscada /re.ʎisˈka.ða/ /rə.ʎisˈka.ðə/ n fem
slip

relliscar /re.ʎisˈka/ /re.ʎisˈkaɾ/ /rə.ʎisˈka/ v
peleset

rellotge /reˈʎɔ.d͡ʒe/ n masc
jam lonceng

relíquia /reˈɫi.ki.a/ /rəˈɫi.ki.ə/ n fem
relikui

rem /ˈrem/ /ˈrəm/ /ˈrɛm/ n masc
dayung
Instrument de fusta que es fa servir per remar.

rematada en planxa n fem
meloncat ke dalam air

rematar /re.maˈta/ /re.maˈtaɾ/ /rə.məˈta/ v
melanda
(esports de pilota) Acabar una jugada llançant la pilota, la bola o el disc cap a la porteria contrària.

remei /reˈmej/ /rəˈməj/ /rəˈmɛj/ n masc
obat

remetre /reˈme.tɾe/ /rəˈmɛ.tɾə/ v
mengarahkan

remolatxa /re.moˈɫa.t͡ʃa/ /rə.moˈɫa.t͡ʃə/ /rə.muˈɫa.t͡ʃə/ n fem
bit merah

remolc /reˈmoɫk/ /rəˈmoɫk/ n masc
pracuplik

remot /reˈmɔt/ /rəˈmɔt/ adj masc
pengendali jarak jauh
Poc probable.

remugar /re.muˈɣa/ /re.muˈɣaɾ/ /rə.muˈɣa/ v
memamah biak
Els animals amb un estómac complex, mastegar per segona vegada els aliments.

ren /ˈren/ /ˈrɛn/ n masc
rusa kutub

renaixement /re.na.ʃeˈmen/ /re.naj.ʃeˈmen/ /re.naj.ʃeˈment/ /rə.nə.ʃəˈmen/ /rə.nə.ʃəˈment/ n masc
Renaisans
Període històric de transició entre l'Edat Mitjana i que dona inici a l'Edat Moderna (segle XIV a XVI).

renaixentista /re.na.ʃenˈtis.ta/ /re.na.ʃenˈtis.te/ /re.naj.ʃenˈtis.ta/ /re.naj.ʃenˈtis.te/ /rə.nə.ʃənˈtis.tə/ adj
Renaisans

renda /ˈren.da/ /ˈren.də/ n fem
sewa

rendició /ren.di.siˈo/ /rən.di.siˈo/ n fem
penyerahan

rendir /renˈdi/ /renˈdiɾ/ /rənˈdi/ v
retur
Reportar un benefici o utilitat.

renec /reˈnek/ n masc
pisuh

reng /ˈreŋ/ /ˈreŋk/ /ˈrɛŋ/ /ˈrɛŋk/ n masc
dering
Espai delimitat, generalment amb unes codes, per fer una competició de lluita.
peringkat
Línia on es col·loquen persones o coses l'una al costat de l'altra.

reni n masc
renium

renillar /re.niˈʎa/ /re.niˈʎaɾ/ v
merengeh

renom n masc
julukan
Nom amb què es coneix una persona i que no és el seu propi.
masyur
Conegut per la seva bona reputació.

rentador /ren.taˈðo/ /ren.taˈðoɾ/ /rən.təˈðo/ n masc
binatu
Lloc on es renta.

rentadora /ren.taˈðo.ɾa/ /rən.təˈðo.ɾə/ n fem
mesin cuci

rentar /renˈta/ /renˈtaɾ/ v
mencuci

reomplir /re.omˈpli/ /re.omˈpliɾ/ /rə.umˈpli/ v
urukan

repartiment /re.par.tiˈmen/ /re.paɾ.tiˈmen/ /re.paɾ.tiˈment/ /rə.pər.tiˈmen/ /rə.pəɾ.tiˈment/ n masc
bagian

repassar /re.paˈsa/ /re.paˈsaɾ/ v
menyeterika
Tornar a passar per un lloc.

repetir /re.peˈti/ /re.peˈtiɾ/ /rə.pəˈti/ v
mengulang

repicó /re.piˈko/ /rə.piˈko/ n masc
alarm

repixar /re.piˈʃa/ /re.piˈʃaɾ/ /rə.piˈʃa/ v
berkeringat
Traspuar la humitat degotant o regalimant.

reporter /re.porˈte/ /re.poɾˈteɾ/ /rə.poɾˈte/ /rə.purˈte/ n masc
menangguh

representació /re.pɾe.zen.ta.siˈo/ /rə.pɾə.zən.tə.siˈo/ n fem
representasi
Grup de persones que assisteixen a una cita en nom d'una altra persona o d'una entitat.
Interpretar els actors una obra teatral davant d'un públic.
Expressió, mitjançant símbols, d'una realitat.

representant /re.pɾe.zenˈtan/ /re.pɾe.zenˈtant/ /rə.pɾə.zənˈtan/ /rə.pɾə.zənˈtant/ adj neut
wakil

representar /re.pɾe.zenˈta/ /re.pɾe.zenˈtaɾ/ /rə.pɾə.zənˈta/ v
main
Fer una interpretació en públic.

represàlia /re.pɾeˈza.ɫi.a/ n fem
pembalasan

reprimir /re.pɾiˈmi/ /re.pɾiˈmiɾ/ /rə.pɾiˈmi/ v
menindih

reproducció /re.pɾo.ðuk.siˈo/ /rə.pɾo.ðuk.siˈo/ /rə.pɾu.ðuk.siˈo/ n fem
pembiakan

reptar /repˈta/ /repˈtaɾ/ /rəpˈta/ v
mempersalahkan
Reprendre, renyar algú.
melata
Desplaçar-se arrossegant-se com un rèptil.

repte /ˈrep.te/ /ˈrəp.tə/ /ˈrɛp.tə/ n masc
tantangan
Objectiu que hom dona prioritat i que requereix cert esforç.
Acte d'empènyer a algú a un enfrontament.

republicà /re.pu.bɫiˈka/ /re.pu.βɫiˈka/ /re.pub.bɫiˈka/ /rə.pu.βɫiˈka/ /rə.pub.bɫiˈka/ adj masc
republikan

repugnar /re.puŋˈna/ /re.puɡˈna/ /re.puɡˈnaɾ/ /rə.puŋˈna/ v
kejijikan

reputació /re.pu.ta.siˈo/ /rə.pu.tə.siˈo/ n fem
reputasi

repàs /reˈpas/ n masc
revisi
Estudi repetit, que es duu a terme després del primer aprenentatge, normalment per a preparar algun examen o per a obtenir una millor comprensió i retenció.

república /reˈpu.bɫi.ka/ /reˈpu.βɫi.ka/ /reˈpub.bɫi.ka/ /rəˈpu.βɫi.kə/ /rəˈpub.bɫi.kə/ n fem
republik

república bananera n fem
republik pisang

requesta /reˈkes.ta/ /rəˈkes.tə/ n fem
minta

reressaga /re.ɾeˈsa.ɣa/ /rə.ɾəˈsa.ɣə/ n fem
buntut

res /ˈre/ /ˈres/ /ˈrəs/ /ˈrɛ/ /ˈrɛs/ pronoun
nol
(negatiu) Cap cosa, buit o absència.

resar /raˈza/ /reˈza/ /reˈzaɾ/ /rəˈza/ /rəˈza/ v
berdoa

rescat /resˈkat/ /rəsˈkat/ n masc
tebusan
Preu que es paga per obtenir la llibertat d'algú.

resclosa /resˈkɫɔ.za/ /resˈkɫɔ.zɔ/ n fem
membendung

resident /re.ziˈðen/ /re.ziˈðent/ /rə.ziˈðen/ /rə.ziˈðent/ adj
dokter residen
Que resideix.

resident /re.ziˈðen/ /re.ziˈðent/ /rə.ziˈðen/ /rə.ziˈðent/ n neut
dokter residen
Ministre o ministra que resideix prop d'un govern estranger, de grau inferior al d'ambaixador.
Metge o metgessa que realitza el període de formació anomenat residència.

residir /re.ziˈði/ /re.ziˈðiɾ/ /rə.ziˈði/ v
tinggal

residència /re.ziˈðɛn.si.a/ /rə.ziˈðɛn.si.ə/ n fem
hunian

resistència /re.zisˈtɛn.si.a/ n fem
berlawanan arus
Acció i efecte de resistir o resistir-se.

resolució /re.zo.ɫu.siˈo/ /rə.zo.ɫu.siˈo/ /rə.zu.ɫu.siˈo/ n fem
keputusan
Acció de resoldre.
resolusi
(videojocs) Mesura de la quantitat d'informació que es pot mostrar en un dispositiu digital.

respatller /res.paɫˈɫeɾ/ /res.paʎˈʎe/ /rəs.pəɫˈɫe/ /rəs.pəʎˈʎe/ n masc
sandaran

respectar /res.pekˈta/ /res.pekˈtaɾ/ /rəs.pəkˈta/ v
hormat
Oferir respecte a alguna cosa, en especial a les persones.

respecte /resˈpɛk.te/ /rəsˈpek.tə/ /rəsˈpɛk.tə/ n masc
hormat

respirar /res.piˈɾa/ /res.piˈɾaɾ/ v
bernafas

resplendir /res.pɫenˈdi/ /res.pɫenˈdiɾ/ v
bersinar

respondre /resˈpɔn.dɾe/ v
menjawab
(transitiu) Dir quelcom en resposta a una demanda.

responsabilitat /res.pon.sa.bi.ɫiˈtat/ /rəs.pon.sə.bi.ɫiˈtat/ /rəs.pun.sə.bi.ɫiˈtat/ n fem
tanggung jawab

responsable /res.ponˈsa.bɫe/ /res.ponˈsa.βɫe/ /res.ponˈsab.bɫe/ /rəs.ponˈsab.bɫə/ /rəs.punˈsa.βɫə/ /rəs.punˈsab.bɫə/ adj
bertanggung jawab
Que ha de respondre sobre algú o alguna cosa.

responsable /res.ponˈsa.bɫe/ /res.ponˈsa.βɫe/ /res.ponˈsab.bɫe/ /rəs.ponˈsab.bɫə/ /rəs.punˈsa.βɫə/ /rəs.punˈsab.bɫə/ n neut
bertanggung jawab
Persona que té al seu càrrec alguna cosa, capacitat per prendre decisions o autoritat sobre un grup de persones.

resposta /resˈpɔs.ta/ /resˈpɔs.tɔ/ n fem
jawaban
Acció de respondre una pregunta, una acusació o una objecció, o a qui el crida o li truca.
Allò que es diu o s'escriu per contestar una pregunta.

ressaltar /re.saɫˈta/ /re.saɫˈtaɾ/ /rə.səɫˈta/ v
menekankan

ressenya /reˈsɛ.ɲa/ /rəˈsɛ.ɲə/ n fem
resensi

ressonar /re.soˈna/ /re.soˈnaɾ/ /rə.suˈna/ v
bergema
Produir una ressonància, un so prolongat.
melekat
(figuradament) produir impacte, divulgació

ressopar /re.soˈpa/ /re.soˈpaɾ/ /rə.suˈpa/ v
makan malam

restar /resˈta/ /resˈtaɾ/ /rəsˈta/ v
tinggal
No moure’s del lloc on hom és.
retur
(esports de pilota) Tornar la pilota, el volant o la bola procedent d'un servei.

restaurant /res.tawˈɾan/ /res.tawˈɾant/ /rəs.təwˈɾan/ /rəs.təwˈɾant/ n masc
restoran rumah makan

restituir /res.ti.tuˈi/ /res.ti.tuˈiɾ/ /rəs.ti.tuˈi/ v
retur
Tornar, fer recobrar a algú una cosa que havia tingut.

resultar /re.zuɫˈta/ /re.zuɫˈtaɾ/ /rə.zuɫˈta/ v
akibat

resultat /re.zuɫˈtat/ n masc
hasil akibat

resum /reˈzum/ /rəˈzum/ n masc
abstrak

retacada n fem
kereta sorong

retallada /re.taˈʎa.ða/ /rə.təˈʎa.ðə/ n fem
luka
Acció i efecte de retallar.

retenir /re.teˈni/ /re.teˈniɾ/ /rə.təˈni/ v
menawan
Impedir la marxa d'algú.
(pilota basca) Cometre una falta consistent a mantenir la pilota a la mà o a la cesta durant un període de temps excessiu abans de llançar-la.
beku
(esports de pilota) Controlar la pilota, la bola o el disc sense intentar fer cap jugada d'atac, amb l'objectiu de mantenir un resultat favorable sense donar opcions a l'adversari.

retina /reˈti.na/ /rəˈti.nə/ n fem
retina

retirar /re.tiˈɾa/ /re.tiˈɾaɾ/ /rə.tiˈɾa/ v
pindah
Apartar, allunyar una cosa d'altres.

retolar /re.toˈɫa/ /re.toˈɫaɾ/ /rə.toˈɫa/ /rə.tuˈɫa/ v
etiket

retopar /re.toˈpa/ /re.toˈpaɾ/ /rə.tuˈpa/ v
memantul

retornar /re.torˈna/ /re.toɾˈna/ /re.toɾˈnaɾ/ /rə.toɾˈna/ /rə.turˈna/ v
retur
Tornar una cosa a qui la tenia abans.
Tornar al lloc o la situació on era abans.

retrat /reˈtɾat/ /rəˈtɾat/ n masc
potret

retratar /re.tɾaˈta/ /re.tɾaˈtaɾ/ /rə.tɾəˈta/ v
melukiskan

retre /ˈre.tɾe/ /ˈrɛ.tɾə/ v
retur
Tornar a una persona allò que se li havia pres.
hasil
Renunciar a les aspiracions en ser vençut per un enemic.

retreta /reˈtɾe.ta/ /rəˈtɾe.tə/ n fem
pensiun
Retirada de la tropa per reposar.

retroacció n fem
umpan balik

retrovisor /re.tɾo.viˈzoɾ/ /re.tɾo.βiˈzo/ /re.tɾo.βiˈzoɾ/ /rə.tɾo.viˈzo/ /rə.tɾu.viˈzo/ /rə.tɾu.βiˈzo/ n masc
kaca spion tengah

returar /re.tuˈɾa/ /re.tuˈɾaɾ/ /rə.tuˈɾa/ v
gagap

retòrica /reˈtɔ.ɾi.ka/ /rəˈtɔ.ɾi.kə/ n fem
retorika

reunir /re.uˈni/ /re.uˈniɾ/ /rə.uˈni/ v
mengumpulkan
Unir diferents parts separades.

reunió /re.u.niˈo/ n fem
pertemuan

revelar /re.veˈɫaɾ/ /re.βeˈɫa/ /rə.vəˈɫa/ /rə.βəˈɫa/ v
membeberkan
Fer conèixer alguna cosa amagada.
mengembangkan
Fer visible una imatge impressionada en un suport fotosensible.

revestir /re.vesˈtiɾ/ /re.βesˈti/ /rə.vəsˈti/ /rə.βəsˈti/ v
mantel

revisar //ɾe.βiˈˈzaɾ/ /re.viˈzaɾ/ /re.βiˈza/ /rə.viˈza/ /rə.βiˈza/ v
conteng

revisió /re.vi.ziˈo/ /re.βi.ziˈo/ /rə.vi.ziˈo/ /rə.βi.ziˈo/ n fem
peninjauan kembali

revolt /reˈvɔɫt/ /reˈβɔɫ/ /rəˈvɔɫ/ /rəˈvɔɫt/ /rəˈβɔɫ/ n masc
belok

revolta /reˈvɔɫ.ta/ /reˈβɔɫ.ta/ /reˈβɔɫ.tɔ/ /rəˈvɔɫ.tə/ /rəˈβɔɫ.tə/ n fem
pemberontakan
Alçament, acció de revoltar-se.

revolució /re.vo.ɫu.siˈo/ /re.βo.ɫu.siˈo/ /rə.vo.ɫu.siˈo/ /rə.vu.ɫu.siˈo/ n fem
revolusi
Canvi dràstic polític, social o econòmic.

revés /reˈves/ /reˈβes/ /rəˈves/ /rəˈβes/ n masc
belakang
(basquetbol) Canvi de direcció en què l'atacant gira sobre ell mateix per a donar l'esquena al jugador que el marca.
(hoquei sobre herba) Falta consistent a tocar la bola intencionadament amb el revés d'una pala.

rial /riˈaɫ/ n masc
rial
Unitat monetària de diversos estats: l’Aràbia Saudí, el Iemen, l’Iran, Oman i Qatar.
sungai
(esports) Fossat darrere d’una barrera en curses d’obstacles.

rialla /riˈa.jə/ /riˈa.ʎa/ /riˈa.ʎə/ n fem
tawa

riba /ˈri.ba/ n fem
gosong

ribera /riˈbe.ɾa/ /riˈβe.ɾə/ n fem
gosong
Terreny proper al riu o al mar.

ribot /riˈβɔt/ n masc
ketam

ribotar /ri.βoˈta/ /ri.βoˈtaɾ/ /ri.βuˈta/ v
gosok

ric /ˈrik/ adj masc
kaya
Amb molts diners o recursos.

riell /riˈeʎ/ n masc
batangan
Peça petita de metall fos en brut.

rierol /ri.eˈɾɔɫ/ n masc
selokan

rigorós /ri.ɣoˈɾos/ /ri.ɣuˈɾos/ adj masc
parah

rinoceront /ri.no.seˈɾon/ /ri.no.seˈɾont/ /ri.no.səˈɾɔnt/ /ri.nu.səˈɾɔn/ n masc
badak

riota /riˈɔ.ta/ /riˈɔ.tɔ/ /riˈɔ.tə/ n fem
bahan tertawaan

ris /ˈris/ n masc
terumbu
(nàutica) Cordill de vela per a reduir la superfície exposada al vent.

risc n masc
risiko

rissar /riˈsa/ /riˈsaɾ/ v
terumbu

ritme /ˈrid.me/ n masc
irama ritme

ritu /ˈri.tu/ n masc
ritus

riu n masc
sungai
Curs d'aigua que flueix de manera força contínua.

riure /ˈriw.ɾe/ n masc
tawa tertawa
El resultat de l'acció de riure.

riure /ˈriw.ɾe/ v
tertawa
Fer un moviment facial repetitiu, i sovint incontrolat, amb la boca, normalment acompanyat de so, que expressa alegria sobtada o burla.

rival /riˈvaɫ/ /riˈvaɫ/ /riˈβaɫ/ n neut
lawan

rivet n masc
galon

roba /ˈrɔ.ba/ /ˈrɔ.βa/ /ˈrɔ.βɔ/ /ˈrɔ.βə/ n fem
pakaian

robar /roˈba/ /roˈbaɾ/ /roˈβa/ /ruˈba/ v
mencuri curi

robatori /ro.baˈtɔ.ɾi/ /ro.bəˈtɔ.ɾi/ /ru.bəˈtɔ.ɾi/ /ru.βəˈtɔ.ɾi/ n masc
pencurian

robot /roˈbɔt/ /ruˈbɔt/ n masc
robot
Màquina amb certa capacitat de decisió que duu a terme tasques de forma autònoma, en especial la que té forma humanoide.
(tennis de taula) Màquina que llança pilotes al camp d'un jugador, utilitzada per a practicar diferents tipus de cops en les sessions d'entrenament.

robust /roˈbust/ /ruˈbust/ /ruˈβust/ adj masc
tegar

robí /roˈbi/ /ruˈbi/ /ruˈβi/ n masc
delima
Pedra preciosa molt dura, lluenta i no molt pesant, de color rosa o carmí.

roc /ˈrɔk/ n masc
batu
Tros de pedra.
(heràldica) Representació heràldica de la torre o roc del joc d'escacs

roca /ˈrɔ.ka/ /ˈrɔ.kɔ/ n fem
bebatuan
Objecte mineral gran, en contrast amb la pedra que es considera petita.

roda /ˈrɔ.ða/ /ˈrɔ.ðɔ/ n fem
roda
Objecte circular, on normalment el diàmetre és molt més gran que la base, i que pot girar al voltant de l’eix central, facilitant el moviment de vehicles o de peces mecàniques.

roda de fira n fem
bianglala

rodal /roˈðaɫ/ /ruˈðaɫ/ n masc
diri
Espai amb forma circular.

rodar /roˈða/ /roˈðaɾ/ /ruˈða/ v
ubah
Moure's fent voltes com una roda.

rodi n masc
rhodium

rodolar /ro.ðoˈla/ /ro.ðoˈlaɾ/ /ru.ðuˈla/ v
roda

rodolí n masc
bait
Conjunt dels dos versos de cada quadre d'un auca i per extensió, conjunt de dos versos aparellats.

rodó /roˈðo/ /ruˈðo/ adj masc
bundar
De forma de cercle.

roentgeni n masc
roentgenium

rogall /roˈɣaʎ/ /ruˈɣaj/ /ruˈɣaʎ/ n masc
keparauan
Inflamació de la laringe que provoca una veu aspra.

rogallós /ro.ɣaˈʎos/ /ro.ɣəˈʎos/ /ru.ɣəˈjos/ /ru.ɣəˈʎos/ adj masc
parau

roig /ˈrot͡ʃ/ adj masc
merah
Pertanyent o relacionat amb les idees polítiques d'esquerres.

roig /ˈrot͡ʃ/ n masc
merah
Persona d'idees polítiques d'esquerres.

rol /ˈrɔɫ/ n masc
peranan
Conjunt de documents que es porten a bord d'una nau on consta la llista dels membres de la tripulació, entre altres dades.
Conjunt de funcions, pautes, comportaments que una societat determinada espera que una persona compleixi segons el seu estatus social adquirit o atribuït.

rom /ˈrom/ n masc
rum
(aliments) Beguda alcohòlica basada en la canya de sucre.

romanç /roˈmans/ /ruˈmans/ n masc
novel
Llengua romànica, llengua derivada del llatí.

romanès /ro.məˈnəs/ /ru.məˈnɛs/ n masc
bahasa Rumania
(masculí singular) Llengua romànica parlada principalment a Romania i a Moldàvia.

romaní /ro.maˈni/ /ro.məˈni/ /ru.məˈni/ n masc
rosemary
(botànica) Arbust mediterrani de la família de les labiades, amb fulles glàndules que contenen olis aromàtics, usades com a condiment i amb propietats estimulants (Rosmarinus officinalis).

rombe /ˈrom.be/ /ˈrom.bə/ n masc
belah ketupat

romiatge /ro.miˈa.d͡ʒe/ /ro.miˈa.d͡ʒə/ /ru.miˈa.d͡ʒə/ n masc
ziarah

rompre /ˈrom.pɾe/ /ˈrom.pɾə/ v
pecah
Dividir en parts o fragments per l’acció d’una força continuada.

romà /roˈma/ /ruˈma/ adj masc
Romawi
Relatiu o pertanyent a l'església romana i a la seva litúrgia.

romà /roˈma/ /ruˈma/ n masc
Romawi
Habitant de Roma.

ronc /ˈroŋ/ /ˈroŋk/ /ˈroŋk/ adj masc
parau
Veu o so tosc i aspre.

ronc /ˈroŋ/ /ˈroŋk/ /ˈroŋk/ n masc
dengkur
Soroll que es fa roncant.

roncar /roŋˈka/ /roŋˈkaɾ/ /ruŋˈka/ v
mendengkur

rondalla /runˈda.jə/ n fem
cerita dongeng

rondalla meravellosa /ronˌda.ʎa.me.ɾa.βeˈʎo.za/ /runˌda.ʎə.mə.ɾə.vəˈʎo.zə/ /runˌda.ʎə.mə.ɾə.βəˈʎo.zə/ n fem
dongeng

ronyó /roˈɲo/ /ruˈɲo/ n masc
ginjal
Cadascun dels dos òrgans de l'aparell circulatori i excretori de les persones i dels altres animals vertebrats encarregats de filtrar i netejar la sang. Es troben a banda i banda del cos en la part de l'abdomen just sota les costelles.

rorqual comú n masc
paus bersirip

ros /ˈros/ /ˈrɔs/ adj masc
pirang

rosa /ˈrɔ.za/ /ˈrɔ.zɔ/ adj
merah jambu
De color de la rosa.

rosa /ˈrɔ.za/ /ˈrɔ.zɔ/ n fem
bunga mawar
(botànica) Flor que cria el roser.

rosa /ˈrɔ.za/ /ˈrɔ.zɔ/ n masc
merah jambu
Color format a partir del vermell i el blanc.

rosada /roˈza.ða/ /roˈza.ðə/ /ruˈza.ðə/ n fem
embun

rosari /roˈza.ɾi/ /ruˈza.ɾi/ n masc
rosario
(religió) Pregària tradicional de l'església catòlica, consistent en la recitació de tres sèries d'oracions, en la qual es commemoren els 15 misteris principals de la vida de Cirst i de la verge.

rosbif /rozˈbif/ /ˌrɔzˈbif/ n masc
sapi panggang

rosca /ˈros.ka/ /ˈrɔs.kə/ n fem
cimeng

rosegador /ro.ze.ɣaˈðo/ /ro.ze.ɣaˈðoɾ/ /ro.zə.ɣəˈðo/ /ru.zə.ɣəˈðo/ adj masc
pengerat
Que rossega.

rosegador /ro.ze.ɣaˈðo/ /ro.ze.ɣaˈðoɾ/ /ro.zə.ɣəˈðo/ /ru.zə.ɣəˈðo/ n masc
pengerat
(masculí) Individu del grup d'animals que forma un ordre dins dels mamífers. Es caracteritza per tenir quatres potes, normalment curtes, cua, i uns incisius especialment llargs que no para de moure (rosegar) per desgastar-los i evitar que creixin en excés.

rosegar /ro.zeˈɣa/ /ro.zeˈɣaɾ/ /ro.zəˈɣa/ /ru.zəˈɣa/ v
merongrong
Un fort sentiment, turmentar continuadament.

rosella /roˈze.ʎa/ /roˈze.ʎə/ /ruˈze.ʎə/ n fem
apiun

rosquilla /rosˈki.ʎa/ /rosˈki.ʎə/ /rusˈki.ʎə/ n fem
donat

rossejar /ro.seˈd͡ʒa/ /ro.seˈd͡ʒaɾ/ /ro.seˈʒa/ /ro.səˈd͡ʒa/ /ru.səˈʒa/ v
cokelat
(transitiu, cuina) Torrar lleugerament prenent un color més fosc.

rossinyol /ro.siˈɲɔɫ/ /ru.siˈɲɔɫ/ n masc
bulbul
Ocell de la família dels muscicàpids, notable pel seu cant (Luscinia megarhynchos).

rossí /roˈsi/ /ruˈsi/ n masc
meretas

rost /ˈrost/ /ˈrɔst/ /ˈrɔst/ n masc
mata sipit
Zona amb molt de pendent.

rostir /rosˈti/ /rosˈtiɾ/ /rusˈti/ v
menggoreng

rostre /ˈrɔs.tɾe/ /ˈrɔs.tɾə/ n masc
menghadap
Cara de persona.

rotació n fem
putaran
Moviment que fa un cos sobre el seu eix
bantalan
(voleibol) Desplaçament simultani de tots els jugadors de l'equip que guanya un servei cap a la posició següent de cadascun, en el sentit de les agulles d'un rellotge, efectuat abans de servir.

rotar /roˈta/ /roˈtaɾ/ /ruˈta/ v
berserdawa

rotllana /roɫˈɫa.nə/ /roʎˈʎa.na/ /ruɫˈɫa.nə/ /ruʎˈʎa.nə/ n fem
dering

rotlle /ˈrɔ.ʎe/ /ˈrɔɫ.ɫə/ /ˈrɔʎ.ʎe/ /ˈrɔʎ.ʎə/ n masc
dering

rough n masc
kasar

roure /ˈrɔw.ɾe/ /ˈrɔw.ɾə/ n masc
ek

rovell /roˈveʎ/ /roˈvəʎ/ /roˈβeʎ/ /ruˈvɛj/ /ruˈβɛʎ/ n masc
karat
Pàtina rogenca que agafa el ferro quan es podreix.
kuning telur
Nucli d'un ou, de color ataronjat.

roí /roˈi/ /ruˈi/ adj masc
arti

rua /ˈru.a/ /ˈru.ə/ n fem
jalan
(antic) Carrer, camí, carretera, via pública.

rubidi n masc
rubidium

ruble /ˈru.bɫe/ /ˈru.βɫe/ /ˈru.βɫə/ /ˈrub.bɫe/ /ˈrub.bɫə/ n masc
rubel

ruca /ˈru.ka/ /ˈru.kə/ n fem
arugula
Herba de la família de les brassicàcies, de flors amb quatre pètals en creu blanquinoses o groguenques, de fulles amb sabor picant usades en amanides o com a condiment i de llavors que se n’obté un oli emprat en medicina popular per a la ronquera (Eruca vesicaria).

rufa /ˈru.fa/ /ˈru.fə/ n fem
geledek

ruflet n masc
mengi

rugós /ruˈɣos/ adj masc
kasar

ruixar /rujˈʃa/ /rujˈʃaɾ/ /ruˈʃa/ v
menyiram

ruixat /rujˈʃat/ /ruˈʃat/ n masc
dus

rumb /ˈrum/ /ˈrump/ /ˈrump/ n masc
kursus

rumiar /ru.miˈa/ /ru.miˈaɾ/ v
memamah biak

rumor n
gosip

rupia /ruˈpi.a/ /ruˈpi.ə/ n fem
rupee

rural /ruˈɾaɫ/ adj
pedesaan

rus adj masc
Rusia
Relatiu o pertanyent a Rússia.

rus n masc
Rusia
Natural de Rússia.
(només singular) Llengua eslava oriental parlada a Rússia i en bona part dels altres països de l'antiga URSS, en alguns d'aquests darrers també com a llengua oficial.

rusc /ˈrusk/ n masc
sarang lebah

ruta /ˈru.ta/ /ˈru.tə/ n fem
rute

rutherfordi /ru.tərˈfɔr.di/ n masc
rutherfordium

rutllar /ruɫˈɫa/ /ruɫˈɫa/ /ruɫˈɫaɾ/ /ruʎˈʎa/ v
melinting
Estar en funcionament un mecanisme.
Voltar una cosa sobre ella mateixa.
Anar amb fluïdesa.

ruïna /ruˈi.na/ n fem
puing

ràbia /ˈra.bi.a/ n fem
angkara
Ira, sentiment d'odi i agressivitat.
rabies anjing gila
Malaltia vírica transmesa pels gossos.

ràcord /ˈra.koɾt/ /ˈra.kurt/ n masc
hubung

ràdio /ˈra.ði.o/ /ˈra.ði.u/ n fem
radio
Dispositiu receptor de radiodifusió, radioreceptor.

ràfega /ˈra.fe.ɣa/ n fem
hembusan angin

ràpid /ˈra.pit/ adj masc
cepat
Que va a molta velocitat.

ràtio /ˈra.ti.o/ /ˈra.ti.u/ n fem
nisbah

rècord /ˈrɛ.koɾt/ /ˈrɛ.kurt/ n masc
rekor

rèdit /ˈrɛ.ðit/ n masc
pendapatan

règim /ˈrɛ.d͡ʒim/ /ˈrɛ.ʒim/ n masc
rezim

rèptil /ˈrɛp.tiɫ/ n masc
reptil

rètol /ˈrɛ.toɫ/ /ˈrɛ.tuɫ/ n masc
tanda

rígid /ˈri.d͡ʒit/ /ˈri.ʒit/ adj masc
beku

rímel /ˈri.meɫ/ /ˈri.məɫ/ n masc
maskara

rínxol /ˈriɲ.t͡ʃoɫ/ /ˈriɲ.ʃoɫ/ /ˈriɲ.ʃuɫ/ n masc
gesper

ròtula /ˈrɔ.tu.ɫa/ /ˈrɔ.tu.ɫə/ n fem
tempurung lutut

rúbrica /ˈru.bɾi.ka/ /ˈru.βɾi.kə/ n fem
penandatangan
Conjunt de traços que fa servir una persona, generalment sempre iguals, per identificar-se en una signatura.

rústec /ˈrus.tek/ /ˈrus.tək/ adj masc
kasar
Sense finor, no polit.
kaku
Que funciona amb dificultat, que no es mou amb soltesa.

sa /sa/ /sə/ adj masc
sehat
Que té salut i no està malalt.

saba /ˈsa.ba/ n fem
getah

sabata /saˈba.ta/ n fem
sepatu

sabata de tacs n fem
duri

saber /saˈbeɾ/ /saˈβe/ v
tahu
(transitiu) Conèixer o tenir notícia d'alguna cosa.

saber greu v
menyesali

sabor /saˈboɾ/ /səˈbo/ /səˈβor/ n
rasa

sabotejar /sa.bo.teˈd͡ʒaɾ/ /sa.βo.teˈd͡ʒa/ /sa.βo.teˈʒa/ /sə.bo.təˈd͡ʒa/ /sə.bu.təˈʒa/ /sə.βu.təˈʒa/ v
sabotase

sabó /saˈbo/ n masc
sabun

sac /ˈsak/ n masc
karung
Receptacle de roba.
(futbol americà) Placatge efectuat contra un quarterback en possessió de la pilota que està situat darrere la línia de scrimmage.

sacerdot /sa.seɾˈðɔt/ n masc
imam

sacrificar /sa.kɾi.fiˈka/ /sa.kɾi.fiˈkaɾ/ /sə.kɾi.fiˈka/ v
menyembelih

sacrificar-se v
mengorbankan
(beisbol) Fer, un batedor, una batada que implica un risc elevat de ser eliminat.

sacrifici /sa.kɾiˈfi.si/ /sə.kɾiˈfi.si/ n masc
kurban

sacsó /səkˈso/ n masc
ban cadangan
Regruix de carn entre dos solcs format en persones grasses.

sadisme /saˈðiz.me/ /səˈðiz.mə/ n masc
sadisme

safata /saˈfa.ta/ /səˈfa.tə/ n fem
nampan

safety n masc
keamanan

safir /səˈfir/ n masc
safir

safrà /səˈfɾa/ n masc
kuma-kuma

saga /ˈsa.ɣa/ /ˈsa.ɣə/ n fem
rangkaian
(videojocs) Conjunt de videojocs creats l'un com a continuació de l'anterior, que comparteixen característiques bàsiques com ara els personatges principals o l'argument.

sagnant /saŋˈnan/ /saɡˈnan/ /saɡˈnant/ /səŋˈnan/ /səŋˈnant/ adj
darah
De l’acció, acte o situació en què es vessa sang.

sagnar /saŋˈna/ /saɡˈna/ /saɡˈnaɾ/ /səŋˈna/ v
darah
(intransitiu) Perdre sang un ésser viu, vessar-la.
inden
(transitiu) Deixar un espai en blanc al marge esquerre d'un escrit.

sagrament /sa.ɣɾaˈmen/ /sa.ɣɾaˈment/ /sə.ɣɾəˈmen/ n masc
sakramen

sagrari /saˈɣɾa.ɾi/ /səˈɣɾa.ɾi/ n masc
tabernakel
Receptacle on es guarda l’eucaristia.

sagrat /saˈɣɾat/ /səˈɣɾat/ adj masc
keramat

sagrera /saˈɣɾe.ɾa/ /səˈɣɾe.ɾə/ n fem
suaka

saguer /saˈɣe/ /saˈɣeɾ/ /səˈɣe/ n masc
keamanan
(futbol americà) Defensor situat en l'àrea més endarrerida del camp propi, que s'encarrega principalment de placar els jugadors adversaris que han superat els altres companys d'equip i d'interceptar les passades de l'equip atacant.

sagí /saˈd͡ʒi/ /saˈʒi/ /səˈʒi/ n masc
gemuk
Greix animal.

sajolida /sa.d͡ʒoˈɫi.ða/ /sa.ʒoˈɫi.ða/ /sə.ʒoˈɫi.ðə/ /sə.ʒuˈɫi.ðə/ n fem
gurih
Especialment la Satureja hortensis.

sal n fem
garam
Substància blanca de clorur de sodi, obtinguda principalment de l’aigua de mar, usada com a condiment i conservant.
(química) Compost derivat de la neutralització d’un àcid amb una base o un metall.

sala /ˈsa.ɫa/ n fem
ruang

salar /saˈɫa/ /saˈɫaɾ/ /səˈɫa/ v
mengasamkan
Posar sal en aliments o begudes, especialment quan és en excés.

salari /saˈɫa.ɾi/ /səˈɫa.ɾi/ n masc
gaji
Retribució del treballador (assalariat) pel seu treball.

saldo /ˈsaɫ.do/ /ˈsaɫ.du/ n masc
keseimbangan
Diferència entre els ingressos o l'haver i el deure.
Article venut a baix preu, per ser de baixa qualitat o per estar fora de la moda.

salicar /sa.ɫiˈka/ /ss.ɫiˈkaɾ/ /sə.ɫiˈka/ v
bocor

saliva /saˈɫi.va/ /saˈɫi.βa/ /səˈɫi.və/ /səˈɫi.βə/ n fem
air liur air ludah

salivar /sa.ɫiˈvaɾ/ /sa.ɫiˈβa/ /sə.ɫiˈva/ /sə.ɫiˈβa/ v
mengiler

salivera /sa.ɫiˈve.ɾa/ /sa.ɫiˈβe.ɾa/ /sə.ɫiˈve.ɾə/ /sə.ɫiˈβe.ɾə/ n fem
busa
Escuma en la boca provocada per excés de salivació.

salmejar /saɫ.meˈd͡ʒa/ /saɫ.meˈd͡ʒaɾ/ /saɫ.meˈʒa/ /səɫ.məˈd͡ʒa/ /səɫ.məˈʒa/ v
mazmur

salmodiar /saɫ.mo.ðiˈa/ /saɫ.mo.ðiˈaɾ/ /səɫ.mo.ðiˈa/ /səɫ.mu.ðiˈa/ v
dengung
(per extensió) Cantar o recitar monòtonament.

salmó /səɫˈmo/ adj
bangbang
Que és de color rosat com el salmó.

salmó /səɫˈmo/ n masc
salmon
Peix de la família dels salmònids amb la carn vermella que neix, es reprodueix i mort en aigües dolces tot i viure la major part de la seva vida en aigua salada (Salmo salar).
Color rosa ataronjat com la carn del peix Salmo salar.

salsa /ˈsaɫ.sa/ /ˈsaɫ.sə/ n fem
saos
Acompanyament semilíquid del menjar per donar-li millor sabor.

salsera /saɫˈse.ɾa/ /səɫˈse.ɾə/ n fem
saus
Recipient destinat a contenir i servir a taula salses.

salsitxa /səɫˈsi.t͡ʃə/ n fem
sosis

salt /ˈsaɫ/ /ˈsaɫt/ n masc
lompat
Moviment cap endavant o cap amunt, conseqüència de saltar.
(billar) Jugada consistent a fer saltar la bola jugadora sobre el feltre per mitjà d'un cop efectuat amb un angle d'incidència del tac entre 36 i 45°, que generalment s'utilitza per a evitar el contacte amb una bola interposada en el camí de la bola d'atac.

saltamartí /ˌsaɫ.ta.maɾˈti/ /ˌsaɫ.tə.mərˈti/ n masc
belalang
Insecte saltador de l’ordre dels ortòpters, de color verd.

saltar /saɫˈta/ /saɫˈtaɾ/ v
melompat
Fer un moviment elevant els dos peus del terra per impulsar-se cap amunt o cap endavant.

saludar /sa.ɫuˈða/ /sa.ɫuˈðaɾ/ /sə.ɫuˈða/ v
menyambut

salut /saˈɫut/ n fem
kesehatan
Estat de benestar físic i absència de malaltia.

salvaguardar /ˌsaɫ.va.ɣwaɾˈðaɾ/ /ˌsaɫ.və.ɣwəɾˈða/ /ˌsaɫ.βa.ɣwarˈða/ /ˌsaɫ.βa.ɣwaɾˈða/ /ˌsaɫ.βə.ɣwərˈda/ v
ayom

salvar /saɫˈvaɾ/ /saɫˈβa/ /səɫˈva/ /səɫˈβa/ v
selamatkan

salvat /saɫˈvat/ /saɫˈβat/ /səɫˈvat/ /səɫˈβat/ Interjection
aman

salvatge /saɫˈva.d͡ʒe/ /saɫˈβa.d͡ʒe/ /səɫˈva.d͡ʒə/ adj
biadab
No domesticat.
No civilitzat, primitiu.
beringas
No cultivat, silvestre.

salze /ˈsaɫ.ze/ n masc
dedalu

saló /saˈɫo/ /səˈɫo/ n masc
salon

samarreta /sa.maˈre.ta/ /sə.məˈrə.tə/ /sə.məˈrɛ.tə/ n fem
singlet
Peça interior de roba que cobreix bona part del tronc, normalment fins poc més enllà de la cintura.

samarreta imperi n fem
singlet

sancionar /san.si.oˈna/ /san.si.oˈnaɾ/ /sən.si.uˈna/ v
sanksi

sanció /san.siˈo/ /sən.siˈo/ n fem
sanksi

sandvitx /sandˈbit͡ʃ/ /sandˈvit͡ʃ/ /sanˈbit͡ʃ/ /səɱˈvit͡ʃ/ n masc
roti lapis

sanefa /saˈne.fa/ /səˈnɛ.fə/ n fem
pinggir

sanejament /sa.ne.d͡ʒaˈmen/ /sa.ne.d͡ʒaˈment/ /sa.ne.ʒaˈmen/ /sə.nə.ʒəˈmen/ /sə.nə.ʒəˈment/ n masc
drainase

sang /ˈsaŋ/ /ˈsaŋk/ /ˈsaŋk/ n fem
darah

sanglot /saŋˈɡɫot/ /səŋˈɡɫot/ n masc
isak
Sospir amb inspiració i expiració convulsives.

sangonera /saŋ.ɡoˈne.ɾa/ /səŋ.ɡoˈne.ɾə/ /səŋ.ɡuˈne.ɾə/ n fem
lintah

sanitat /sa.niˈtat/ /sə.niˈtat/ n fem
kesehatan

sant /sent/ /sənt/ /ˈsan/ /ˈsant/ adj masc
keramat
Venerable per motius religiosos.

sant /sent/ /sənt/ /ˈsan/ /ˈsant/ n masc
santo
Títol amb què l'Església catòlica distingeix a les persones que han realitzat dos miracles en nom del cristianisme.

santuari /san.tuˈa.ɾi/ /sən.tuˈa.ɾi/ n masc
suaka

sardina /sərˈdi.nə/ n fem
sarden

sargantana /saɾ.ɣanˈta.na/ n fem
kadal

sarró /saˈro/ /səˈro/ n masc
tas sekolah

sarsuela /sar.suˈɛ.ɫa/ /saɾ.suˈɛ.ɫa/ /saɾ.suˈɛ.ɫɛ/ /sər.suˈɛ.ɫə/ n fem
panci
Recipient per cuinar fet de terra cuita, ample i no gaire fons, generalment emprat per fer plats de peix amb suc.

sastre /ˈsas.tɾe/ n masc
penjahit

satisfacció /sa.tis.fak.siˈo/ /sə.tis.fək.siˈo/ n fem
kepuasan

satisfer /sa.tisˈfe/ /sa.tisˈfeɾ/ /sə.tisˈfe/ v
memuaskan
Acomplir un anhel o una necessitat.
Fer contenta una persona amb allò que desitja.

satèl·lit /saˈtɛɫ.ɫit/ /səˈtɛɫ.ɫit/ n masc
satelit

savi /ˈsa.βi/ adj masc
cendikia
Que acumula molts sabers, molts coneixements.
D’un animal, que té habilitats.
bijak
Assenyat, que actua apropiadament.

savi /ˈsa.βi/ n masc
cendikia
Persona que acumula molts sabers, molts coneixements.

saviesa /sa.viˈe.za/ /sa.βiˈe.za/ /sə.viˈə.zə/ /sə.viˈɛ.zə/ /sə.βiˈɛ.zə/ n fem
kebijaksanaan

saxòfon /sakˈsɔ.fon/ /səkˈsɔ.fon/ /səkˈsɔ.fun/ n masc
saksofon

saó /saˈo/ /səˈo/ n fem
kesempatan
Ocasió, temps en el qual ocorre un fet.

seaborgi /siˈβɔr.ɡi/ n masc
seaborgium

sebollir /se.boˈʎiɾ/ /se.βoˈʎi/ /sə.boˈʎi/ /sə.buˈʎi/ /sə.βuˈʎi/ v
memendam
Enterrar un mort, introduir-lo a la seva tomba, inhumar.

sec /ˈsek/ /ˈsək/ /ˈsɛk/ adj masc
kering
Sense humitat o amb poca aigua.

seca /ˈse.ka/ /ˈsə.kə/ /ˈsɛ.kə/ n fem
mint

secret /seˈkɾet/ /səˈkɾet/ /səˈkɾət/ /səˈkɾɛt/ adj masc
rahasia
Que la seva comprensió resulta difícil o es té insuficients coneixements.

secret /seˈkɾet/ /səˈkɾet/ /səˈkɾət/ /səˈkɾɛt/ n masc
rahasia

secretari /se.kɾeˈta.ɾi/ /sə.kɾəˈta.ɾi/ n masc
sekretaris

secta /ˈsɛk.ta/ /ˈsɛk.tɛ/ n fem
sekte

sector /sekˈto/ /sekˈtoɾ/ /səkˈto/ n masc
sektor

secular /se.kuˈɫaɾ/ /sə.kuˈɫa/ /sə.kuˈɫar/ adj
sekuler
(religió) terrenal, mundà, no espiritual

secularització /se.ku.la.ri.za.siˈo/ /se.ku.ɫa.ri.d͡za.siˈo/ /sə.ku.ɫə.rid.za.siˈo/ n fem
sekularisasi

secundar /se.kunˈda/ /se.kunˈdaɾ/ /sə.kunˈda/ v
detik

secundari /se.kunˈda.ɾi/ /sə.kunˈda.ɾi/ adj masc
sekunder

seda /ˈse.ða/ /ˈsə.ðə/ /ˈsɛ.ðə/ n fem
sutra

sedegar /se.ðeˈɣa/ /se.ðeˈɣaɾ/ /sə.ðəˈɣa/ v
menuntut

sedegós /se.ðeˈɣos/ /sə.ðəˈɣos/ adj masc
haus

sedentari /se.ðenˈta.ɾi/ /sə.ðənˈta.ɾi/ adj masc
sambil duduk

seder /seˈðe/ /seˈðeɾ/ /səˈðe/ adj masc
sutra
Relatiu a la seda.

sediment /se.ðiˈment/ /sə.ðiˈmen/ n masc
endapan

sedàs /seˈðas/ /səˈðas/ n masc
saringan

segell /seˈd͡ʒeʎ/ /seˈʒeʎ/ /səˈʒeʎ/ n masc
cap
Objecte destinat estampar alguna mena de marca que té perfilada en volum. Aquesta marca s'utilitza principalment per a indicar una propietat, una autenticitat o la identificació de l'emissor.
prangko
Paper petit estampat que cal enganxar en l'element a tractar i que demostra un pagament previ a un dels següents serveis: enviament per correu d'una carta, postal o paquet o bé realització d'una gestió mitjançant un document (instància, pòlissa, etc).

segellar /se.d͡ʒeˈʎa/ /se.d͡ʒeˈʎaɾ/ /se.ʒeˈʎa/ /sə.ʒəˈʎa/ v
mengelak

segle /ˈse.ɣɫe/ /ˈse.ɣɫə/ /ˈseɡ.ɡɫe/ /ˈseɡ.ɡɫə/ /ˈsɛ.ɣɫə/ /ˈsɛɡ.ɡɫə/ n masc
abad

segon /seˈɣon/ n masc
detik sekon
Unitat de temps del sistema internacional que equival a la duració de 9.192.631.770 períodes de radiació corresponents a la transició entre dos nivells de l'estructura hiperfina de l'estat fonamental del cesi 133.

segon /seˈɣon/ number
kedua
(ordinal) Que va just darrere del primer.

segona línia n neut
kunci

segons /seˈɣons/ /səˈɣons/ conjunction
menurut

segregació n fem
segregasi

segregar /se.ɣɾeˈɣa/ /se.ɣɾeˈɣaɾ/ /sə.ɣɾəˈɣa/ v
memisahkan

segrest /seˈɣɾest/ /səˈɣɾest/ n masc
penawanan

segrestar /se.ɣɾesˈta/ /se.ɣɾesˈtaɾ/ v
menculik

seguiment /se.ɣiˈmen/ /se.ɣiˈment/ /sə.ɣiˈmen/ /sə.ɣiˈment/ n masc
lauk-pauk

seguir /seˈɣi/ /seˈɣiɾ/ /səˈɣi/ v
mengikuti
Anar darrere d'algú o d’alguna cosa que es mou en la mateixa direcció.

seguit /seˈɣit/ adj masc
kontinu
Continu ininterrompudament.

seguit /seˈɣit/ n masc
seri
Conjunt d’una cosa repetida successivament.

segur /seˈɣu/ /seˈɣuɾ/ /səˈɣu/ adj masc
reliabel
confiat, decidit
aman
ferm, sense perill
cert, evident

segurament /seˌɣu.ɾaˈmen/ /seˌɣu.ɾaˈment/ /səˌɣu.ɾəˈmen/ /səˌɣu.ɾəˈment/ adv
kemungkinan
probablement

seguretat /se.ɣu.ɾeˈtat/ n fem
keamanan keselamatan
Absència de perill, qualitat de segur.

segó /seˈɣo/ /səˈɣo/ n masc
dedak

següent /seˈɣwen/ /seˈɣwent/ /səˈɣwen/ /səˈɣwent/ adj
setelah

seient /seˈjen/ /seˈjent/ /səˈjen/ /səˈjent/ n masc
kursi

seixanta /sejˈʃan.ta/ /seˈʃan.ta/ /siˈʃan.ta/ /siˈʃan.tə/ /ʃiˈʃan.ta/ /ʃiˈʃan.tə/ number
enam puluh

seixanta-sis /sejˌʃan.taˈsis/ /seˌʃan.taˈsis/ /səˌʃan.təˈsis/ number
enampuluh enam

seixanta-vuit /sejˌʃan.taˈvujt/ /sejˌʃan.taˈβujt/ /seˌʃan.taˈβujt/ /səˌʃan.təˈvujt/ /səˌʃan.təˈβujt/ number
enam puluh delapan

seixantè /se.ʃanˈte/ /sej.ʃanˈte/ /sə.ʃənˈtə/ /sə.ʃənˈtɛ/ number
keenampuluh

seleccionar /se.ɫek.si.oˈna/ /se.ɫek.si.oˈnaɾ/ /sə.ɫək.si.uˈna/ v
memilih

seleni /səˈɫɛ.ni/ n masc
selenium

sella /ˈse.ʎa/ /ˈse.ʎə/ n fem
pelana

selvàtic /seɫˈva.tik/ /seɫˈβa.tik/ /səɫˈva.tik/ /səɫˈβa.tik/ adj masc
rimbawan

semblant /semˈbɫan/ /semˈbɫant/ /səmˈbɫan/ /səmˈbɫant/ adj
mirip
Que és gairebé igual a un altre.

semblant /semˈbɫan/ /semˈbɫant/ /səmˈbɫan/ /səmˈbɫant/ n masc
menghadap
Cara que manifesta l’estat d’ànim, l’estat de salut.

sembrar /semˈbɾa/ /semˈbɾaɾ/ /səmˈbɾa/ v
tabur

semen /ˈse.men/ /ˈsɛ.mən/ n masc
sperma

sement /seˈmen/ /seˈment/ /səˈmen/ /səˈment/ n masc
biji

seminari /se.miˈna.ɾi/ /sə.miˈna.ɾi/ n masc
seminari
Institució catòlica on es formen i eduquen els qui volen ser sacerdots.

sempre /ˈsem.pɾe/ adv
selalu

semàfor /seˈma.foɾ/ /səˈma.foɾ/ /səˈma.fur/ n masc
lampu lalu lintas

semàntica /seˈman.ti.ka/ /səˈman.ti.kə/ n fem
semantik

senalla /seˈna.ʎa/ /səˈna.jə/ /səˈna.ʎə/ n fem
keranjang

senar /seˈna/ /seˈnaɾ/ /səˈna/ adj
ganjil

senat /seˈnat/ /səˈnat/ n masc
senat

sencer /senˈse/ /senˈseɾ/ /sənˈsə/ /sənˈsɛ/ adj masc
antero

senderi /senˈðɛ.ɾi/ /sənˈðɛ.ɾi/ n masc
benak

senglar /seŋˈɡɫa/ /səŋˈɡɫa/ n masc
babi hutan

sense /ˈsen.sa/ /ˈsen.se/ /ˈsən.sə/ /ˈsɛn.sə/ preposition
tanpa

sensesostre /ˌsen.seˈsos.tɾe/ /ˌsɛn.səˈsos.tɾə/ n neut
tuna wisma

sensible /senˈsi.bɫe/ /senˈsi.βɫe/ /senˈsib.bɫe/ /sənˈsi.βɫə/ /sənˈsib.bɫə/ adj
peka
Que està dotat de sensibilitat.

sensor /senˈso/ /senˈsoɾ/ /sənˈso/ n masc
sensor

sentiment /sen.tiˈmen/ /sen.tiˈment/ /sən.tiˈmen/ /sən.tiˈment/ n masc
perasaan
Experiència subjectiva de l'emoció, estable i més o menys duradora.

sentir /senˈti/ /senˈtiɾ/ v
mencium
Percebre amb els sentits, tret del visual.
dengar
Percebre sons mitjançant l'oïda.
merasa
Tenir una sensació, una percepció, experimentar un sentiment, una emoció.
menyesal
(castellanisme) Lamentar, saber greu.

sentir-hi /senˈti.ɾi/ /sənˈti.ɾi/ v
dengar
Tenir la capacitat de percebre sons amb l'oïda.

sentir-se /senˈtiɾ.se/ /sənˈtir.sə/ v
merasa
Adonar-se del propi estat físic.

sentit /senˈtit/ n masc
arti
Facultat per relacionar el cos i l'exterior (la vista, el tacte....)
Intencionalitat d’allò que es diu.
Orientació d’una direcció.

sentència /senˈtɛn.si.a/ /sənˈtɛn.si.ə/ n fem
vonis

seny /ˈseɲ/ /ˈsəɲ/ /ˈsɛɲ/ n masc
akal sehat
Qualitat de ponderar les conseqüències dels actes abans de portar-los a terme.

senya /ˈse.ɲa/ /ˈsə.ɲə/ /ˈsɛ.ɲə/ n fem
bakat
Tret distintiu que identifica un individu o un objecte.
pertanda
(futbol americà) Combinació de paraules o números que un equip utilitza per a indicar les jugades que vol executar.

senyal /seˈɲaɫ/ /siˈɲaɫ/ n masc
tanda
Marca feta a alguna cosa.
Indicació per anar a alguna part o que conté alguna informació (especialment a trànsit).
(beisbol) Gest fet pel receptor al llançador amb la mà descoberta per a demanar-li un llançament determinat.
bekas
(rugbi) Marca feta a terra, en el punt exacte del camp de joc on s'ha d'executar un xut franc o un xut de càstig.

senyalitzar /se.ɲa.ɫiˈd͡za/ /se.ɲa.ɫiˈza/ /se.ɲa.ɫiˈzaɾ/ /sə.ɲə.ɫiˈd͡za/ v
plang

senyor /seˈɲo/ /seˈɲoɾ/ /siˈɲo/ /siˈɲoɾ/ /səˈɲo/ /səˈɲu/ n masc
tuan
(usat especialment pels nens) Home gran o desconegut.

senyoreta /se.ɲoˈɾe.ta/ /sə.ɲoˈɾə.tə/ /sə.ɲuˈɾɛ.tə/ n fem
nona
Tractament de cortesia donat a una dona jove o una empleada subalterna.

senzill /senˈziʎ/ /sənˈziʎ/ adj masc
mudah
De caràcter mancat de dolenteria i fàcil de conviure.
Mancat de tot allò que és superflu: guarniments, cerimònies, etc.
rendah hati
Persona de classe baixa.

separar /se.paˈɾa/ /se.paˈɾaɾ/ /sə.pəˈɾa/ v
memisahkan

separat /se.paˈɾat/ /sə.pəˈɾat/ adj masc
terpisah
Que no està unit, que guarda distància.

septentrió /sep.ten.tɾiˈo/ /səp.tən.tɾiˈo/ n masc
utara

sepultar /se.puɫˈta/ /se.puɫˈtaɾ/ /sə.puɫˈta/ v
memendam

seqüència /seˈkwɛn.si.a/ /səˈkwɛn.si.ə/ n fem
barisan

ser /ˈse/ /ˈser/ /ˈseɾ/ /ˈsə/ /ˈsɛ/ /ˈsɛr/ v
ada
ésser, existir

serbi adj masc
Serbia
Relatiu a Sèrbia o la seva llengua.

serbi n masc
Serbia
Individu de Sèrbia.
(només singular) Llengua eslava pròpia de Sèrbia.

sergent /serˈd͡ʒen/ /seɾˈd͡ʒen/ /seɾˈd͡ʒent/ /sərˈʒen/ /səɾˈʒent/ n masc
sersan

seriós /se.ɾiˈos/ /sə.ɾiˈos/ adj masc
serius

sermó /seɾˈmo/ /sərˈmo/ n masc
khotbah

serp n fem
ular
Rèptil sense extremitats (Serpentes).

serpentó /seɾ.penˈto/ /sər.pənˈto/ n masc
ular

serra /ˈsa.rə/ /ˈsa.rɛ/ /ˈsɛ.ra/ /ˈsɛ.rɛ/ n fem
gergaji
Fulla d’acer que no té dents i serveix per tallar la pedra amb l'ajuda d'aigua i sorra.

serralada /se.raˈɫa.ða/ /sə.rəˈɫa.ðə/ n fem
pegunungan

serrar /seˈra/ /seˈˈɾaɾ// /səˈra/ v
amsal
Fer servir la serra o el xerrac.
Tancar la mà fortament, agafant la d'un altre.

serrat /seˈrat/ /səˈrat/ adj masc
gergaji
Que té les vores dentades.
bukit
Sèrie de muntanyes poc elevades.

servei /serˈβej/ /seɾˈvej/ /seɾˈβej/ /sərˈbɛj/ /sərˈvɛj/ /səɾˈvəj/ n masc
gawang
(esports de pilota) Acció de posar la pilota, la bola, el volant o el disc en joc.

servent /serˈβen/ /seɾˈvent/ /seɾˈβen/ /sərˈben/ /sərˈven/ /səɾˈvent/ n masc
pembantu

servidor /ser.βiˈðo/ /seɾ.viˈðoɾ/ /seɾ.βiˈðoɾ/ /sər.biˈðo/ /səɾ.viˈðo/ n masc
peladen
(informàtica) Ordinador que emmagatzema informació per fer-la accessible a través d'una xarxa informàtica.
(pilota, esports de raqueta) Jugador encarregat de posar la pilota o el volant en joc.

servir /serˈβi/ /seɾˈviɾ/ /seɾˈβi/ /sərˈbi/ /səɾˈvi/ v
melayani
Ésser apte o propi a un ús.

serè /seˈɾe/ /səˈɾə/ /səˈɾɛ/ adj masc
aman

sessió /se.siˈo/ /sə.siˈo/ n fem
sesi
Reunió oficial dels membres d'una junta administrativa o d'un jutjat.
Temps de treball entre l'inici de la jornada i el primer descans o entre un descans i el següent, en alguns oficis com ara el de fotògraf, informàtic, etc.

set /ˈset/ /ˈsət/ /ˈsɛt/ n fem
haus
Necessitat, desig o sensació de necessitar beure.

set /ˈset/ /ˈsət/ /ˈsɛt/ number
tujuh
(cardinal) Sis més un.
(valor ordinal) Setè, setena.

set-cents /ˌsɛtˈsens/ number
ratus

setanta /seˈtan.ta/ number
tujuh puluh

setantè /se.tanˈte/ /sə.tənˈtə/ /sə.tənˈtɛ/ number
ketujuhpuluh

setembre /səˈtem.bɾə/ n masc
september
Novè mes de l'any.

setge /ˈse.d͡ʒe/ /ˈse.d͡ʒə/ /ˈsɛ.d͡ʒə/ n masc
pengepungan
Acció d'assetjar, encerclament d'una població, fortalesa, vaixell... per a bloquejar-la o per a combatre-la.

setmana /semˈma.na/ /seˈma.na/ n fem
minggu pekan

setmanal /se.maˈnaɫ/ /sem.maˈnaɫ/ adj
mingguan

setmanalment /se.maˌnaɫˈmen/ /se.maˌnaɫˈment/ /sem.maˌnaɫˈmen/ /səm.məˌnaɫˈmen/ /səm.məˌnaɫˈment/ adv
mingguan

setze /ˈse.d͡ze/ number
enam belas

setè /seˈte/ /səˈtə/ /səˈtɛ/ number
ketujuh

seu /ˈsew/ /ˈsəw/ /ˈsɛw/ n fem
pengepungan
Lloc o centre de poder o autoritat.
katedral
Catedral.

seu /ˈsew/ /ˈsəw/ /ˈsɛw/ pronoun
bunyi
Allò (una cosa en masculí) d'ell, d’ella, d’ells o d’elles.

sexe /ˈsɛk.se/ /ˈsɛk.sə/ n masc
jenis jenis kelamin
Conjunt de les peculiaritats bioquímiques, fisiològiques i orgàniques que divideixen els individus d'una espècie en mascles i femelles i fan possible entre ells, mitjançant els adequats processos de conjugació o fecundació, una periòdica modificació de la informació genètica.

sexi /ˈsɛk.si/ adj
seksi

sexual /sek.suˈaɫ/ /sək.suˈaɫ/ adj
seksual

sexualitat /sek.su.a.ɫiˈtat/ /sək.su.ə.ɫiˈtat/ n fem
seks

shotgun n fem
senapan gentel

si conjunction
kalau jika
Nexe condicional que introdueix un supòsit, una premissa.

si us plau adv
kumohon

signar /siŋˈna/ /siɡˈna/ /siɡˈnaɾ/ v
menandatangani
Una persona, posar la seva signatura en un escrit o una obra.

signe /ˈsiŋ.ne/ /ˈsiɡ.ne/ n masc
tanda

significar /siŋ.ni.fiˈka/ /siɡ.ni.fiˈka/ /siɡ.ni.fiˈkaɾ/ v
berniat
Voler dir, ser equivalent, tenir com a conseqüència.

significat /siŋ.ni.fiˈkat/ /siɡ.ni.fiˈkat/ n masc
arti

sikh /ˈsik/ /ˈsix/ adj
iskh
Relatiu al sikhisme o als seus seguidors.

sikh /ˈsik/ /ˈsix/ n neut
iskh
Membre o practicant del sikhisme.

silenci /siˈɫen.si/ n masc
diam
Estat d'absència de soroll o de no parlar.

silici n masc
silikon

sil·làbic /siɫˈɫa.bik/ /siˈɫa.βik/ adj masc
silabis
Pertanyent o relatiu a la síl·laba.
(lingüística) Que és el nucli d'una síl·laba.

simbiosi /sim.biˈɔ.zi/ n fem
simbiosis

simetria /si.meˈtɾi.a/ /si.məˈtɾi.ə/ n fem
simetris

simi /ˈsi.mi/ n masc
kera

similar adj
mirip

simitarra /si.miˈta.ra/ /si.miˈta.rə/ n fem
simitar

simpatia /sim.paˈti.a/ /sim.pəˈti.ə/ n fem
empati

simple /ˈsim.pɫe/ adj
mudah
Que no presenta complexitat, que no és res més que allò.

simposi /simˈpɔ.zi/ n masc
symposium

simptomàtic /sim.toˈma.tik/ /sim.tuˈma.tik/ adj masc
bergejala

simultàniament /si.muɫˌta.ni.aˈmen/ /si.muɫˌta.ni.aˈment/ /si.muɫˌta.ni.əˈmen/ /si.muɫˌta.ni.əˈment/ adv
sambil

simètric /siˈmɛ.tɾik/ adj masc
simetris

sin /ˈsin/ n fem
dosa

sincer /sinˈse/ /sinˈseɾ/ adj masc
ikhlas
Dit de la persona que diu la veritat, honesta.

sindicar /sin.diˈka/ /sin.diˈkaɾ/ v
sindikat

sinergia /si.neɾˈʒi.a/ /si.nəɾˈʒi.ə/ n fem
sinergi

singlot /siŋˈɡlot/ n masc
cegukan
Moviment inspiratori espasmòdic, que generalment es repeteix a intervals més o menys llargs, degut a una contracció sobtosa del diafragma i acompanyat d'un soroll de l'aire en forçar el seu pas per la glotis closa.

singlotar /siŋ.ɡɫoˈta/ /siŋ.ɡɫoˈtaɾ/ /siŋ.ɡɫuˈta/ v
cegukan

singular /siŋ.ɡuˈɫa/ /siŋ.ɡuˈɫaɾ/ adj
bentuk tunggal

sinistre /siˈnis.tɾe/ /siˈnis.tɾə/ adj masc
angker
Qualitat d'allò que presagia un esdeveniment desafortunat.

sinistre /siˈnis.tɾe/ /siˈnis.tɾə/ n masc
angker
Accident que comporta danys, per exemple un accident automobilístic, un incendi en una casa, una avaria en un vaixell.

sinofòbia /si.noˈfɔ.bi.a/ /si.noˈfɔ.bi.ə/ /si.nuˈfɔ.bi.ə/ /si.nuˈfɔ.βi.ə/ n fem
sinofobia

sintaxi n fem
sintaksis
Part de la gramàtica que s'ocupa d'establir les relacions entre les paraules d'una frase i la funció que hi fan.

sintonia /sin.toˈni.a/ /sin.tuˈni.ə/ n fem
penalaan

sintonitzar /sin.to.niˈd͡za/ /sin.to.niˈd͡zaɾ/ /sin.tu.niˈd͡za/ v
membereskan

sinus /ˈsi.nus/ n masc
sinus

sinusitis /si.nuˈzi.tis/ n fem
sinusitis

sinònim /siˈnɔ.nim/ n masc
sinonim
Mot amb un significat igual o similar al d'un altre.

sinó /siˈno/ conjunction
tetapi

sirena /siˈɾe.na/ /siˈɾɛ.nə/ n fem
sirene
So llarg i estrident emprat per cridar l'atenció en vehicles d'urgències o per anunciar l'arribada de les barques al port.

sirga /ˈsir.ɡə/ /ˈsiɾ.ɣa/ n fem
dawai

sis number
enam

sis-cents /ˌsiˈsens/ number
ratus

sistema /sisˈte.ma/ /sisˈtɛ.mə/ n masc
sistem

sistema catenaccio n masc
beton

sistema de joc n masc
formasi

sistemàtic /sis.teˈma.tik/ /sis.təˈma.tik/ adj masc
sistematis

sistèmic /sisˈtɛ.mik/ adj masc
sistemis
Que s'estén dins d'un sistema, afectant un grup o un sistema com poden ser el cos, l'economia, el mercat o a tota la societat.

sisè /siˈze/ /siˈzə/ /siˈzɛ/ number
keenam

sitar /siˈtar/ n masc
sitar

sitja /ˈsi.d͡ʒa/ /ˈsi.d͡ʒə/ n fem
silo

situació /si.tu.a.siˈo/ /si.tu.ə.siˈo/ n fem
keadaan
Manera d'estar quelcom situat.
baring
(golf) Conjunt de circumstàncies relatives a la posició i les condicions en què es troba una bola en repòs en el transcurs d'un partit.

situar /si.tuˈa/ /si.tuˈaɾ/ v
menempatkan

sivella /siˈve.ʎa/ /siˈve.ʎə/ /siˈβe.ʎa/ /siˈβe.ʎə/ n fem
gesper

slope n masc
mata sipit

snooker /ezˈnu.ker/ n masc
memperdaya

so /so/ /su/ /ˈso/ /ˈsɔ/ n masc
bunyi
Pertorbació de l'aire audible pels éssers vius.

sobirania /so.bi.ɾaˈni.a/ /so.bi.ɾəˈni.ə/ /su.bi.ɾəˈni.ə/ /su.βi.ɾəˈni.ə/ n fem
kedaulatan

sobirà /so.biˈɾa/ /su.biˈɾa/ n masc
penguasa
Persona que té l'autoritat suprema o sobirania dins un estat. Antigament a l'alta edat mitjana també se li deia un sobirà a les tinences d'un camperol.

sobrar /soˈbɾa/ /soˈbɾaɾ/ /soˈβɾa/ /suˈbɾa/ /suˈβɾa/ v
melebihi

sobre /ˈso.bɾe/ /ˈsɔ.bɾe/ /ˈsɔ.βɾə/ n masc
amplop
Objecte per contenir una carta o targeta.

sobreeixir /ˌso.βɾejˈʃi/ /ˌso.βɾejˈʃiɾ/ /ˌso.βɾəˈʃi/ v
melembak

sobreentendre /ˌso.βɾenˈten.dɾe/ /ˌso.βɾənˈtɛn.dɾə/ v
apal

sobrenom /ˌso.bɾeˈnɔm/ /ˌso.βɾəˈnɔm/ n masc
julukan

sobreposar /ˌso.bɾe.poˈzaɾ/ /ˌso.bɾə.poˈza/ /ˌso.bɾə.puˈza/ /ˌso.βɾe.poˈza/ /ˌso.βɾə.puˈza/ v
atas
(pronominal) Superar adversitats, un patiment emocional.

sobrepujar /ˌso.bɾe.puˈd͡ʒaɾ/ /ˌso.βɾe.puˈd͡ʒa/ /ˌso.βɾe.puˈʒa/ /ˌso.βɾə.puˈʒa/ v
lampau

sobresortir /ˌso.bɾe.soɾˈtiɾ/ /ˌso.bɾə.soɾˈti/ /ˌso.bɾə.surˈti/ /ˌso.βɾe.sorˈti/ /ˌso.βɾe.soɾˈti/ /ˌso.βɾə.surˈti/ v
melebihi

sobreviure /ˌso.bɾeˈviw.ɾe/ /ˌso.bɾəˈviw.ɾə/ /ˌso.βɾeˈβiw.ɾe/ /ˌso.βɾəˈβiw.ɾə/ v
bertahan hidup

sobtadament /sopˌta.ðaˈmen/ /sopˌta.ðaˈment/ /sopˌta.ðəˈment/ /supˌta.ðəˈmen/ adv
mendadak

soca /ˈso.kə/ /ˈsɔ.ka/ /ˈsɔ.kɔ/ /ˈsɔ.kə/ n fem
tunggul

soci n masc
mitra
Membre d'una institució o grup social.

socialdemocràcia /so.si.aɫ.de.moˈkɾa.si.a/ /so.si.əɫ.də.moˈkɾa.si.ə/ /su.si.əɫ.də.muˈkɾa.si.ə/ n fem
Demokrasi Sosial

socialisme /so.si.aˈɫiz.me/ /so.si.əˈɫiz.mə/ /su.si.əˈɫiz.mə/ n masc
sosialisme

socialista /so.si.aˈɫis.ta/ /so.si.aˈɫis.te/ /so.si.əˈɫis.tə/ /su.si.əˈɫis.tə/ adj
sosialis
Relatiu o pertanyent al socialisme.

socialista /so.si.aˈɫis.ta/ /so.si.aˈɫis.te/ /so.si.əˈɫis.tə/ /su.si.əˈɫis.tə/ n neut
sosialis
Partidari del socialisme.

societat /so.si.eˈtat/ /so.si.əˈtat/ /su.si.əˈtat/ n fem
masyarakat
Grup permanent de gent des de la perspectiva de les accions i interaccions que les afecten en comú.

sociolecte /so.si.oˈɫɛk.te/ /so.si.oˈɫɛk.tə/ /su.si.uˈɫɛk.tə/ n masc
sosiolek

sociolingüística /so.si.o.liŋˈɡwis.ti.ka/ /su.zi.u.ɫiŋˈɡ.wisˈti.kə// n fem
sosiolinguistik

sociologia /so.si.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /so.si.o.ɫoˈʒi.a/ /so.si.o.ɫoˈʒi.ə/ /su.si.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
sosiologi

socors /soˈkos/ /soˈkoɾs/ /suˈkors/ /suˈkos/ n masc
membantu

socórrer /soˈko.re/ /soˈko.reɾ/ /soˈko.rə/ /suˈko.rə/ v
bantu

sodi n masc
natrium
Element químic de nombre atòmic 11 i símbol Na.

sofre /ˈso.fɾə/ n masc
belerang

sofregir /so.fɾeˈd͡ʒiɾ/ /so.fɾeˈʒi/ /su.fɾəˈʒi/ v
gongseng

softbol /ˌsovˈbɔɫ/ /ˌsɔvˈβɔɫ/ n masc
sofbol

sofà /soˈfa/ /suˈfa/ n masc
dipan
Seient per a més d'una persona amb respatller i reposabraços format per components relativament tous, semblant a la textura dels coixins.

soga /ˈso.ɣa/ /ˈso.ɣə/ /ˈsɔ.ɣa/ /ˈsɔ.ɣɔ/ /ˈsɔ.ɣə/ n fem
dawai

sogra /ˈsɔ.ɣɾa/ /ˈsɔ.ɣɾɔ/ n fem
ibu mertua

sogre /ˈsɔ.ɣɾe/ n masc
ayah mertua

sol /ˈsoɫ/ /ˈsuɫ/ /ˈsɔɫ/ n masc
matahari surya
Astre estel·lar, estrella.
Lluentor o escalfor que produeix el sol.

sola /ˈsɔ.ɫa/ /ˈsɔ.ɫə/ n fem
sol
Part del calçat que està format per un material més resistent per a protegir la planta del peu.

solament /ˌsɔ.ɫaˈmen/ /ˌsɔ.ɫaˈment/ /ˌsɔ.ɫəˈmen/ /ˌsɔ.ɫəˈment/ adv
hanya

solaç /soˈɫas/ /suˈɫas/ n masc
waktu luang

soldar /soɫˈda/ /soɫˈdaɾ/ /suɫˈda/ v
mengelas

soldat /soɫˈdat/ /suɫˈdat/ n masc
prajurit
Persona que forma part d'un exèrcit.

soldà /soɫˈda/ /suɫˈda/ n masc
sultan

soler /soˈɫe/ /soˈɫeɾ/ /soˈɫeɾ/ /soˈɫə/ /suˈɫe/ /suˈɫɛ/ v
adat kebiasan

solidaritat /so.ɫi.ða.ɾiˈtat/ /so.ɫi.ðə.ɾiˈtat/ /su.ɫi.ðə.ɾiˈtat/ n fem
solidaritas

solitari /so.ɫiˈta.ɾi/ /su.ɫiˈta.ɾi/ n masc
kesabaran
Joc de cartes per al qual només cal un jugador.

solitud /so.ɫiˈtut/ /su.ɫiˈtut/ n fem
kesendirian

solter /soɫˈte/ /soɫˈteɾ/ /suɫˈte/ adj masc
bebas
Solt, que ha estat separat del conjunt.
lajang
(central, nord-occidental) Sense parella, no casat.

solter /soɫˈte/ /soɫˈteɾ/ /suɫˈte/ n masc
selibat
(central, nord-occidental) Persona sense parella, no casada.

solubilitat /so.ɫu.bi.ɫiˈtat/ /su.ɫu.bi.ɫiˈtat/ /su.ɫu.βi.ɫiˈtat/ n fem
kelarutan

solucionari n masc
kunci jawaban

solució /so.ɫu.siˈo/ /su.ɫu.siˈo/ n fem
larutan
Fet de finalitzar adequadament algun tipus de problema.
(química) Barreja homogènia de components químics que no reaccionen entre si.
solusi larutan
Qualsevol cosa que permet finalitzar adequadament un problema.

sol·licitar /so.ɫi.siˈta/ /soɫ.ɫi.siˈta/ /soɫ.ɫi.siˈtaɾ/ /su.ɫi.siˈta/ /suɫ.ɫi.siˈta/ v
ajak

som-hi /ˈso.mi/ Interjection
ayo
Encoratjament a començar quelcom.

sometent /so.meˈten/ /so.meˈtent/ /so.məˈtent/ /su.məˈten/ n masc
milisi
(històric) Milícia organitzada en vegueries i mobilitzada a toc de campana per a tasques de seguretat.

somiar /so.miˈa/ /so.miˈaɾ/ /su.miˈa/ v
bermimpi
Veure representacions fictícies de la realitat durant la pèrdua de consciència del son.

somni /ˈsɔm.ni/ n masc
mimpi impian

somort /soˈmɔɾt/ /suˈmɔrt/ adj masc
tumpul

somriure /somˈɾiw.ɾe/ /somˈɾiw.ɾə/ /sumˈɾiw.ɾə/ n masc
tersenyum
Gest corbant la boca cap amunt com si s'estigués a punt de riure, però sense fer soroll.

somriure /somˈɾiw.ɾe/ /somˈɾiw.ɾə/ /sumˈɾiw.ɾə/ v
tersenyum
Riure lleument.

son /son/ /sun/ n masc
tidur
Estat de somni, de suspensió de la consciència

sonar /soˈna/ /soˈnaɾ/ /suˈna/ v
bunyi
Emetre so.

sondanès /son.daˈnes/ /sun.dəˈnɛs/ n masc
bahasa sunda
Llengua malaiopolinèsia de la part occidental de l'illa de Java.

sondar /sonˈda/ /sonˈdaɾ/ /sunˈda/ v
bunyi
Explorar, mesurar, examinar amb una sonda.
survei
Mirar d’esbrinar les intencions, l’opinió.

sondeig /sonˈdet͡ʃ/ /sonˈdət͡ʃ/ /sunˈdɛt͡ʃ/ n masc
jajak pendapat

sonor /soˈnoɾ/ /suˈnor/ adj masc
pendugaan

sonorització /so.no.ɾi.d͡za.siˈo/ /so.no.ɾi.d͡zə.siˈo/ /so.no.ɾi.za.siˈo/ /su.nu.ɾi.d͡zə.siˈo/ n fem
dabing
Amplificació de sons per la seva difusió amb una bona audició.

sonso /ˈson.so/ /ˈson.su/ /ˈsɔn.su/ adj masc
tawar

sopa /ˈso.pa/ n fem
sup

soprano /soˈpɾa.no/ /suˈpɾa.nu/ n masc
sopran

sor /ˈsɔr/ n fem
biarawati

sorbet /soɾˈbet/ /soɾˈbət/ /surˈbɛt/ n masc
sorbet

sord /ˈsort/ adj masc
tuli tuna rungu

sordesa /soɾˈðe.za/ /soɾˈðə.zə/ /surˈðɛ.zə/ n fem
tuli

soroll /soˈɾoʎ/ /suˈɾoʎ/ n masc
berisik
So no articulat i confús més o menys fort.
So procedent d'una multitud enrabiada.

sorollós /so.ɾoˈʎos/ /su.ɾuˈʎos/ adj masc
ribut

sorprendre /soɾˈpen.dɾe/ /soɾˈpən.dɾə/ /surˈpɛn.dɾə/ v
mengejutkan

sorpresa /soɾˈpɾe.za/ /soɾˈpɾə.zə/ /surˈpɾɛ.zə/ n fem
kejutan

sorra /ˈso.ra/ n fem
pasir

sort n fem
keberuntungan

sortida /soɾˈti.ða/ /soɾˈti.ðə/ /surˈti.ðə/ n fem
jalan keluar
En un lloc tancat, zona que permet l'accés al seu exterior.

sortir /sorˈti/ /soɾˈti/ /soɾˈtiɾ/ /surˈti/ v
berjalan-jalan
Passar a fora.
datang
(esports de pilota) Desplaçar-se, un porter, en direcció a un adversari que controla la pilota, la bola o el disc amb opcions de marcar, amb la intenció de prendre-l'hi o dificultar-li el xut cap a la porteria.

sortir de l'armari /soɾ.tiɾ v
melela

sospirar /sos.piˈɾa/ /sos.piˈɾaɾ/ /sus.piˈɾa/ v
mengeluh

sospita /sosˈpi.ta/ /sosˈpi.tə/ /susˈpi.tə/ n fem
kecurigaan

sospitar /sos.piˈta/ /sos.piˈtaɾ/ /sus.piˈta/ v
sangsi mencurigai
Tenir una creença negativa no confirmada sobre algú, malfiar-se.

sostenible /sos.teˈni.bɫe/ /sos.teˈni.βɫe/ /sos.teˈnib.bɫe/ /sos.təˈnib.bɫə/ /sus.təˈni.βɫə/ /sus.təˈnib.bɫə/ adj
berkelanjutan
(ecologia, economia) Que pot perdurar sense afectar el medi ambient o esgotar els recursos.

sostenidors /sos.te.niˈðos/ /sos.te.niˈðoɾs/ /sos.tə.niˈðos/ /sus.tə.niˈðos/ n masc
beha

sostingut /sos.tiŋˈɡut/ /sus.tiŋˈɡut/ n masc
pagar

sostre /ˈsos.tɾe/ /ˈsos.tɾə/ n masc
langit-langit plafon
Part interior d'una casa, habitació o construcció que la limita per dalt, oposada al sòl.

sostreure /sosˈtɾɛw.ɾe/ /sosˈtɾɛw.ɾə/ /susˈtɾɛw.ɾə/ v
membatalkan

sota /ˈso.ta/ /ˈso.tə/ n fem
kartu jack

soterrani /so.teˈra.ni/ /so.təˈra.ni/ /su.təˈra.ni/ n masc
bawah tanah

sotmetre /somˈme.tɾe/ /somˈmə.tɾə/ /soˈme.tɾe/ /sudˈmɛ.tɾə/ /sumˈmɛ.tɾə/ v
inti
Lliurar a la decisió d’altri.

sou /ˈsow/ /ˈsɔw/ n masc
gaji
Diners que es perceben per un treball, salari.

soul /ˈsowɫ/ n masc
insan

sovint /soˈvint/ /soˈβin/ /suˈvin/ adv
sering

sprite n masc
hantu

staff /esˈtaf/ /əsˈtaf/ n masc
tongkat

strike /esˈtɾajk/ Interjection
serang

suahili /swaˈhi.li/ /swəˈhi.li/ n masc
Swahili

suar /suˈa/ /suˈaɾ/ v
berkeringat

suau /suˈaw/ adj
lembut

subestimar /su.pes.tiˈma/ /su.pes.tiˈmaɾ/ /su.pəs.tiˈma/ /su.βes.tiˈma/ v
meremehkan

subhasta /suˈbas.ta/ /suˈβas.tə/ n fem
lelang

subhastar /su.basˈtaɾ/ /su.βasˈta/ /su.βəsˈta/ v
lelang

subjectar /sub.d͡ʒekˈta/ /sub.d͡ʒekˈtaɾ/ v
mengamankan

subjecte /subˈd͡ʒɛk.te/ /subˈʒek.tə/ /subˈʒɛk.tə/ n masc
subjek

submarí /sub.maˈɾi/ /sum.maˈɾi/ /sum.məˈɾi/ n masc
kapal selam
Vaixell construït per a navegar per sota la superfície de l'aigua. Gairebé sempre són de propòsit militar.

submergir /sub.meɾˈd͡ʒi/ /sub.meɾˈd͡ʒiɾ/ /sum.merˈd͡ʒi/ /sum.mərˈʒi/ v
bak cuci

subministrament /sub.mi.nis.tɾaˈmen/ /sub.mi.nis.tɾaˈment/ /sum.mi.nis.tɾaˈmen/ /sum.mi.nis.tɾəˈmen/ /sum.mi.nis.tɾəˈment/ n masc
bekal

suborn /suˈβorn/ n masc
penyogokan

suborn de funcionari n masc
uang suap

subornar /su.boɾˈna/ /su.boɾˈnaɾ/ /su.burˈna/ /su.βorˈna/ /su.βoɾˈna/ /su.βurˈna/ v
menyogok

subratllar /sub.raʎˈʎa/ /sub.raˈʎa/ /sub.raˈʎaɾ/ /sub.rəˈʎa/ v
menggarisbawahi

substantiu /sups.tanˈtiw/ /sus.tanˈtiw/ n masc
kata benda

substitució /sups.ti.tu.siˈo/ /sus.ti.tu.siˈo/ n fem
substitusi

substància /supsˈtan.si.a/ /supsˈtan.si.ə/ /susˈtan.si.a/ /susˈtan.si.ə/ n fem
zat

subtítol /supˈti.toɫ/ /supˈti.tuɫ/ n masc
subjudul

suc n masc
jus sari buah
Substància líquida obtinguda esprement fruita.

sucar-hi /suˈka.ɾi/ v
makan
Treure'n profit de forma il·legal o abusiva, acceptar suborns, en especial en càrrecs de responsabilitat.

successiu /suk.seˈsiw/ /suk.səˈsiw/ adj masc
suksesif

successió /suk.se.siˈo/ /suk.sə.siˈo/ n fem
suksesi
Fet o conjunt de fets que passen seguits l'un després de l'altre.
Conjunt d'imatges en una aplicació matemàtica.
Traspàs de poder en un càrrec, d'una persona a una altra.

successor /suk.seˈso/ /suk.seˈsoɾ/ /suk.səˈso/ adj masc
penerus

succés /sukˈses/ n masc
keberhasilan
Bon resultat, resultat feliç.

sucre /ˈsu.kɾe/ n masc
gula

sud n masc
selatan

sud-est /ˌsuˈtest/ n masc
tenggara

sud-oest /ˌsu.toˈest/ /ˌsu.tuˈest/ n masc
barat daya

suec n masc
bahasa Swedia
(només singular) Llengua germànica escandinava oriental parlada a Suècia i Finlàndia.

suficient /su.fi.siˈen/ /su.fi.siˈent/ adj
cukup

sufix /suˈfiks/ n masc
akhiran

sufragar /su.fɾaˈɣa/ /su.fɾaˈɣaɾ/ /su.fɾəˈɣa/ v
keuangan

sufragi /suˈfɾa.d͡ʒi/ /suˈfɾa.ʒi/ n masc
hak pilih

suggeriment /su.d͡ʒe.ɾiˈmen/ /su.d͡ʒe.ɾiˈment/ /su.d͡ʒə.ɾiˈmen/ /su.d͡ʒə.ɾiˈment/ n masc
anjur

suggestió /su.d͡ʒes.tiˈo/ /su.d͡ʒəs.tiˈo/ n fem
anjur

suma /ˈsu.ma/ n fem
jumlah

sumar /suˈma/ /suˈmaɾ/ v
tambah
Comptar plegades dues quantitats o més per establir-ne el total.

sumari /suˈma.ɾi/ n masc
ringkasan
Breu resum, compendi.

sumir /suˈmi/ /suˈmiɾ/ v
bak cuci
Enfonsar sota la terra o sota un líquid.
benam
(figurat) Abatre, enfonsar l’ànim, la moral.

sumària /suˈma.ɾi.a/ /suˈma.ɾi.ə/ n fem
dakwaan

suor /suˈo/ /suˈoɾ/ n fem
keringat

superar /su.peˈɾa/ /su.peˈɾaɾ/ /su.pəˈɾa/ v
menyalip
Passar per sobre d'algú o alguna cosa.

superficial /su.peɾ.fi.siˈaɫ/ /su.pər.fi.siˈaɫ/ adj
dangkal
Relatiu a la superfície.

superfície /su.peɾˈfi.si.e/ /su.pərˈfi.si.ə/ n fem
permukaan
extensió plana, cara.

superior /su.pe.ɾiˈoɾ/ /su.pə.ɾiˈo/ adj
unggul
D'un nivell més alt.

superior /su.pe.ɾiˈoɾ/ /su.pə.ɾiˈo/ n neut
unggul
Persona situada jeràrquicament per sobre i amb poder.

supermercat /su.peɾ.meɾˈkat/ /su.pər.mərˈkat/ n masc
supermarket
Autoservei de mida mitjana o gran destinat a la venda de queviures, productes de neteja i altres articles d'ús quotidià.

superstició n fem
takhayul
Creença, no basada en fets científics ni en el raonament, segons la qual la conducta pot influir en els esdeveniments.

supervivent /su.per.βiˈβen/ /su.peɾ.viˈvent/ /su.peɾ.βiˈβen/ /su.pər.biˈβen/ /su.pər.viˈven/ /su.pəɾ.viˈvent/ n masc
penyintas

suplicar /su.pɫiˈka/ /su.pɫiˈkaɾ/ v
berdoa

suport n masc
penyangga
Allò que sosté una altra cosa
(rugbi) Acció d'un jugador de situar-se de manera anticipada en una posició favorable per a ajudar un company d'equip, amb l'objectiu de millorar la continuïtat del joc.
bantu
Acció d'ajuda i manteniment d'una causa o objectiu
te
(futbol americà) Estri, generalment de plàstic, de petites dimensions que es posa a sobre el camp de joc per a sostenir la pilota immòbil, utilitzat per a fer el xut de determinats serveis.

suport n neut
penyangga
(handbol) Jugador encarregat d'ajudar un company d'equip situant-se en una posició favorable per a rebre la pilota, en una fase d'atac, o col·laborant en el marcatge d'un atacant o en la recuperació de la pilota, en una fase de defensa.

suportar /su.poɾˈta/ /su.poɾˈtaɾ/ /su.puɾˈta/ v
memegang

supositori /su.po.ziˈtɔ.ɾi/ /su.pu.ziˈtɔ.ɾi/ n masc
supositoria

suprem /suˈpɾem/ adj masc
akbar

supremacisme /su.pɾe.maˈsiz.me/ /su.pɾə.məˈsiz.mə/ n masc
supremasisme

suprimir /su.pɾiˈmi/ /su.pɾiˈmiɾ/ v
membinasakan

suquejar /su.keˈd͡ʒa/ /su.keˈd͡ʒaɾ/ /su.keˈʒa/ /su.kəˈd͡ʒa/ /su.kəˈʒa/ v
berkeringat

sura /ˈsu.ɾa/ /ˈsu.ɾə/ n fem
surah

surar /suˈɾa/ /suˈɾaɾ/ v
mengapung
Mantenir-se un cos en la superfície d'un líquid sense enfonsar-se.

suro /ˈsu.ɾo/ /ˈsu.ɾu/ n masc
gabus

sushi /ˈsu.t͡ʃi/ /ˈsu.ʃi/ n masc
sushi susyi

suspendre /susˈpen.dɾe/ /susˈpən.dɾə/ /susˈpɛn.dɾə/ v
gantung
Aguantar en l'aire penjant, en suspensió.
gagal
No aprovar, no treure la qualificació mínima exigida en una prova o treball

suspens /susˈpens/ /susˈpɛns/ n masc
gagal
Nota que certifica que un alumne no ha superat amb èxit un examen, un curs, etc. i que generalment comporta l'exigència de repetir-lo.

suspensió n fem
lompat
(handbol) Moment de màxima elevació d'un jugador en el transcurs d'un salt vertical, que s'utilitza per a jugar la pilota amb menys oposició dels defensors.

sustentar /sus.tenˈta/ /sus.tenˈtaɾ/ /sus.tənˈta/ v
bantu
Fer que alguna cosa no caigui.
Existir arguments que donen suport a una idea.
Mantenir les forces vitals.

sutge /ˈsu.d͡ʒe/ n masc
jelaga

sutura /suˈtu.ɾa/ /suˈtu.ɾə/ n fem
juni

suèter /suˈe.teɾ/ /suˈɛ.tər/ n masc
switer

suís /suˈis/ n masc
Swiss
Habitant de Suïssa.

suïcida /su.iˈsi.ða/ /su.iˈsi.ðə/ n neut
pembunuh diri

suïcidar-se /su.i.si.ðərˈsə/ /su.i.siˈðar.sə/ /su.i.siˈðaɾ.se/ /su.i.siˈðaɾ.sə/ v
bunuh diri
Matar-se a un mateix.

suïcidi /su.iˈsi.ði/ n masc
bunuh diri

suïcidi col·lectiu /su.i.si.ði n masc
bunuh diri massal

swing /ˈswiŋ/ /ˈswiŋk/ /ˈswiŋk/ n masc
ayun

sàbat /ˈsa.bat/ /ˈsa.βət/ n masc
sabat

sàdic /ˈsa.ðik/ n masc
sadis

sàndal /ˈsan.daɫ/ /ˈsan.dəɫ/ n masc
cendana
Planta asiàtica del gènere Santalum apreciada per la seva fusta.

sànscrit /ˈsans.kɾit/ n masc
bahasa Sanskerta
Llengua clàssica de l'Índia i litúrgica de l'hinduisme, el budisme i el jainisme.

sègol /ˈse.ɣoɫ/ /ˈsɛ.ɣoɫ/ /ˈsɛ.ɣuɫ/ n masc
gandum hitam

sèpal /ˈsɛ.paɫ/ /ˈsɛ.pəɫ/ n masc
kelopak

sèrie /ˈse.ɾi.e/ /ˈse.ɾje/ /ˈsɛ.ɾi.ə/ /ˈsɛ.ɾjə/ n fem
rangkaian
Conjunt ordenat d'elements
Ficció televisiva o radiofònica per capítols.

sí adv
ya
Expressió d'afirmació com a resposta.

sí n masc
ya
Afirmació, consentiment.

síl·laba /ˈsi.ɫa.βa/ /ˈsi.ɫə.βə/ /ˈsiɫ.ɫa.ba/ /ˈsiɫ.ɫə.bə/ n fem
suku kata silabel
Unió de diversos sons en un sol cop de veu, cadascuna de les divisions fonètiques d'una paraula segons les espiracions necessàries per pronunciar-la.

símbol /ˈsim.boɫ/ /ˈsim.buɫ/ n masc
simbol

símptoma /ˈsim.to.ma/ /ˈsim.to.mə/ /ˈsim.tu.mə/ n masc
gejala

síndic de greuges n masc
ombudsman

síndria /ˈsin.dɾi.a/ n fem
semangka

síndrome /ˈsin.dɾo.me/ /ˈsin.dɾu.mə/ n fem
sindrom

síndrome de Down n fem
sindrom Down

sípia /ˈsi.pi.a/ /ˈsi.pi.ə/ n fem
sotong
Mol·lusc cefalòpode de la família dels sèpids, de cos oval i amb glàndula de tinta (Sepia officinalis).
(col·loquial) Color sèpia.
(col·loquial, penedesenc, menorquí) Gargall.

sòl n masc
lapang

sòlid /ˈsɔ.ɫit/ n masc
padat
Estat de la matèria que es caracteritza per resistir-se a la deformació.

súper /ˈsu.peɾ/ adj
amat

tabac /taˈbak/ n masc
tembakau

tabalejar /ta.βa.leˈd͡ʒaɾ/ /ta.βa.leˈʒa/ /tə.βə.ɫəˈʒa/ v
drum
Tocar el tabal.

tabarra /taˈba.ra/ /təˈβa.rə/ n fem
gergaji

tabernacle /ta.beɾˈna.kɫe/ /tə.βərˈna.kɫə/ n masc
tabernakel
Sagrari de l’altar major.

tabular /ta.buˈɫaɾ/ /ta.βuˈɫa/ /tə.βuˈɫa/ /tə.βuˈɫar/ v
menabelkan
(transitiu) Presentar informació escrita organitzada en taules.

tac /ˈtak/ n masc
chopstik
(billar) Bastó lleugerament cònic constituït per una o més peces fixades, que serveix per a impulsar les boles sobre una taula de billar.
(pilota basca) Peça de fusta situada a l'extrem superior d'una cesta, que serveix per a encaixar-hi els dos extrems del cèrcol i les cinc costelles principals.
duri
(esports de pilota) Cadascuna de les petites peces cilíndriques de cautxú o alumini muntades a la sola d'una bota o una sabatilla, que serveixen per a augmentar l'adherència del calçat al camp de joc.
bokong
(hoquei sobre gel) Extrem superior de l'empunyadura d'un estic, constituït per una peça curta i ampla.
cap
(pilota basca) Cadascuna de les peces de cotó o d'escuma de l'equip d'un jugador de mà que serveixen per a protegir-se els artells de les bases dels dits.

taca /ˈta.ka/ /ˈta.kə/ n fem
noda
Brutícia que es troba sobre un objecte o persona.

tacte /ˈtak.te/ /ˈtak.tə/ n masc
penyentuhan
Sentit pel qual es percep l'exterior a partir de les terminacions nervioses situades a la pell del cos.

tacó /taˈko/ /təˈko/ n masc
hak
Taló d’un calçat.

tailandès /təj.ɫənˈdəs/ /təj.ɫənˈdɛs/ adj masc
Thai
Relatiu o pertanyent a Tailàndia o la seva llengua.

tailandès /təj.ɫənˈdəs/ /təj.ɫənˈdɛs/ n masc
Thai
Persona que habita o és originària de Tailàndia.
(masculí singular) Llengua de la família tai-kadai, parlada a Tailàndia.

taiwanès /təj.wəˈnəs/ /təj.wəˈnɛs/ adj masc
orang Taiwan
Relatiu o pertanyent a Taiwan.

taiwanès /təj.wəˈnəs/ /təj.wəˈnɛs/ n masc
orang Taiwan
Persona que habita o és originària de Taiwan.

tal /ˈtaɫ/ adj
merasa pasti
Introducció del nom d'una persona que és desconeguda a les persones a les quals va destinada la frase.

taleca /taˈɫe.ka/ /təˈɫe.kə/ n fem
karung
Saquet o bossa de roba per portar diners, pa, menjar, sorra, etc.

talent /taˈɫen/ /taˈɫent/ /təˈɫen/ /təˈɫent/ n masc
bakat
Especial aptitud intel·lectual, natural o adquirida, per a dur a terme tasques que, en general, requereixen una elevada participació de continguts de tota mena.

talibà /ta.ɫiˈba/ /tə.ɫiˈβa/ n masc
Taliban

tall /ˈtaj/ /ˈtaʎ/ n masc
iris
Incisió feta pel contacte amb un objecte esmolat.
beker
(golf) Nombre de cops màxim permès a un jugador per a passar a la fase següent en una competició de més d'una fase.

tallar /taˈʎa/ /taˈʎaɾ/ /təˈja/ /təˈʎa/ v
potong
Trencar o separar un objecte amb ajuda d'un instrument de tall.

taller /taˈʎe/ /taˈʎeɾ/ /təˈʎe/ n masc
lokakarya

talonar /ta.loˈna/ /tə.ɫuˈna/ v
kaki

talp n masc
tikus tanah

tal·li /ˈta.ɫi/ /ˈtaɫ.ɫi/ n masc
talium

taló /taˈɫo/ n masc
tumit
Part del peu oposada a la banda dels dits.
Part d'una sabata sobre la qual descansa el taló del peu.
(golf) Part posterior del cap d'un bastó.
(hoquei sobre gel) Part angular intermèdia d'un estic.

tambor /tamˈbo/ /tamˈboɾ/ /təmˈbo/ n masc
drum
Cilindre, sovint buit i giratori, que recorda la forma de l'instrument membranòfon de percussió.

tamborer /tam.boˈɾe/ /tam.boˈɾeɾ/ /təm.boˈɾe/ /təm.buˈɾe/ n masc
tromol
Músic que toca el tambor.

tamboret /tam.boˈɾet/ /təm.boˈɾət/ /təm.buˈɾɛt/ n masc
dingklik
Seient per a una persona sense respatller.

tamborinejar /tam.bo.ɾi.neˈd͡ʒaɾ/ /tam.bo.ɾi.neˈʒa/ /təm.bu.ɾi.nəˈʒa/ v
drum

també /tamˈbe/ adv
juga
Adverbi d'afirmació que serveix per unir dos conceptes en forma de suma o addició.

tamisar /ta.miˈza/ /ta.miˈzaɾ/ /tə.miˈza/ v
ayak

tampoc /tamˈpɔk/ /təmˈpɔk/ adv
antara ... atau

tamponar /tam.poˈna/ /tam.poˈnaɾ/ /təm.poˈna/ /təm.puˈna/ v
tampon
Obstruir una hemorràgia o secreció amb un tampó absorbent.

tampó /tamˈpo/ /təmˈpo/ n masc
cap
Feltre amb tinta on se suca un segell o altre marca que es vol estampar.
Apòsit per obstruir una ferida o una secreció orgànica, especialment l'hemorràgia menstrual.

tan adv
sangat

tanc /ˈtaŋ/ /ˈtaŋk/ /ˈtaŋk/ n masc
mobil baja
Dipòsit destinat a contenir líquids, gasos o sòlids de mida molt petita (gra, sorra, ...).
Vehicle de combat blindat mogut sobre erugues que disposa d'una o més torretes giratòries les quals tenen instal·lats un o més armaments pesants (canó d'artilleria, canó llançaflames, metralladora pesant, llançacoets o llançamíssils).

tanca /ˈtaŋ.ka/ n fem
pagar
Barrera col·locada en un terreny per impedir o dificultar el pas.

tanca de fons n fem
pagar
(beisbol) Paret d'una alçària mínima de 2,5 m en competicions internacionals situada al voltant d'un camp de joc, que serveix per a delimitar-lo.

tanca de seguretat n fem
pagar

tancar /taŋˈka/ /taŋˈkaɾ/ v
tutup
Posar algun impediment per a privar l'entrada o sortida d'algun lloc.
Posar algú o alguna cosa dins d'un lloc tancat.
Acabar alguna cosa, cloure-la.

tancat /taŋˈkat/ /təŋˈkat/ adj
tertutup

tanyar /taˈɲa/ /taˈɲaɾ/ /təˈɲa/ v
anakan

tap /ˈtap/ n masc
sumbat
Peça que impedeix la sortida del contingut d'un envàs.

tapa /ˈta.pa/ /ˈta.pə/ n fem
tudung
Peça d'un recipient o envàs que serveix per tancar o segellar i evitar que el contingut del recipient es vessi o s'espargeixi.

tapar /taˈpa/ /taˈpaɾ/ /təˈpa/ v
lingkup
Tancar amb tap o tapa.
Cobrir una cosa, en especial per evitar ser vista.

tapiar /ta.piˈa/ /ta.piˈaɾ/ /tə.piˈa/ v
dinding
Tancar amb paret un portal, finestra, etc.

taponar /ta.poˈna/ /ta.poˈnaɾ/ /tə.poˈna/ /tə.puˈna/ v
sumbat

tapís /taˈpis/ /təˈpis/ n masc
babut

taquilla /taˈki.ʎa/ /təˈki.ʎə/ n fem
loket

tarannà /ta.ɾanˈna/ /tə.ɾənˈna/ n masc
pola pikir

tarar /taˈɾa/ /taˈɾaɾ/ /təˈɾa/ v
tara
Calcular la tara d'una mercaderia.
kerusakan
Causar una imperfecció, una tara.

tard /ˈtart/ adv
telat

tarda /ˈtal.da/ /ˈtaɾ.ða/ /ˈtaɾ.ðe/ /ˈtaɾ.ðə/ n fem
sore

tardança /taɾˈðan.sa/ /tərˈdan.sə/ n fem
keterlambatan

tardar /tarˈða/ /taɾˈða/ /taɾˈðaɾ/ /tərˈda/ v
keterlambatan

tardor /tarˈðo/ /taɾˈðoɾ/ n fem
musim gugur gugur

tardà /taɾˈða/ /tərˈda/ adj masc
kasip

targeta /taɾˈd͡ʒe.ta/ /tərˈʒɛ.tə/ /təɾˈʒə.tə/ n fem
kartu
Petita carta amb les dades personals.

targeta d'embarcament n fem
pas naik

targeta de crèdit n fem
kartu kredit

tarifar /ta.ɾiˈfa/ /ta.ɾiˈfaɾ/ /tə.ɾiˈfa/ v
harga

taro /ˈta.ɾo/ /ˈta.ɾu/ n masc
keladi

taronja /taˈɾɔɲ.d͡ʒa/ /taˈɾɔɲ.d͡ʒɔ/ /təˈɾoɲ.ʒə/ /təˈɾɔɲ.ʒə/ n fem
jeruk limau
Fruit del taronger.

taronja /taˈɾɔɲ.d͡ʒa/ /taˈɾɔɲ.d͡ʒɔ/ /təˈɾoɲ.ʒə/ /təˈɾɔɲ.ʒə/ n masc
jingga oranye
Color de l'espectre entre el vermell i el groc.

tartamut /taɾ.taˈmut/ n masc
gagap

tas /ˈtas/ n masc
timbun

tasca /ˈtas.ka/ /ˈtas.kə/ n fem
tugas

tassa /ˈta.sa/ n fem
cangkir

tast /ˈtast/ n masc
rasa
Sabor que s’aprecia en prendre una petita quantitat de menjar o beguda.
sampel
Quantitat petita de menjar o beguda que es pren per apreciar-ne la qualitat.

tastar /tasˈta/ /tasˈtaɾ/ /təsˈta/ v
rasa

tatuar /ta.tuˈa/ /ta.tuˈaɾ/ /tə.tuˈa/ /tə.tuˈa/ v
rajah
Pintar o dibuixar a la pell, amb procediments indelebles, lletres, figures o senyals.

tatuatge /ta.tuˈa.d͡ʒe/ /tə.tuˈa.d͡ʒə/ n masc
tato

taula /ˈtaw.ɫa/ n fem
meja
Moble amb una superfície i potes per recolzar o deixar coses.
(tennis de taula) Taula rectangular sostinguda generalment sobre vuit potes a 76 cm d'altura, de color fosc mat, amb una superfície plana dividida per una xarxa en dos camps.
tabel
(informàtica) Cadascuna de les estructures i les dades que conté una base de dades relacional que està formada per grups d'informació de files o registres, els quals es divideixen alhora en elements més petits de camps o columnes.

taula de billar n fem
bola sodok

taulell /tawˈɫeʎ/ /təwˈɫeʎ/ n masc
loket

taure /ˈtaw.ɾe/ /ˈtaw.ɾə/ n neut
Taurus

tauró /tawˈɾo/ n masc
hiu

tauró tigre n masc
hiu harimau

tavella /taˈve.ʎa/ /taˈβe.ʎa/ /təˈve.ʎə/ /təˈβe.ʎə/ n fem
polong

tavellar /ta.veˈʎaɾ/ /ta.βeˈʎa/ /tə.vəˈʎa/ /tə.βəˈʎa/ v
polong
Formar tavella els llegums.

taxa /ˈtak.sa/ /ˈtak.sə/ n fem
cukai

taxi /ˈtak.si/ n masc
taksi
Servei públic de transport de passatges en automòbil.

taxonomia /tak.so.noˈmi.a/ /tək.so.noˈmi.ə/ /tək.su.nuˈmi.ə/ n fem
taksonomi
Ciència que tracta de la classificació dels animals i de les plantes.

taüt /taˈut/ n masc
peti jenazah
Caixa emprada per enterrar un cadàver.

te /te/ /tə/ /ˈte/ n masc
teh
(aliments) Infusió amb aquestes fulles.

teatre /teˈa.tɾe/ n masc
teater

tebi /ˈte.βi/ /ˈtɛ.βi/ adj masc
hangat-hangat

tecla /ˈte.kɫa/ /ˈte.kɫə/ n fem
tombol tuts

teclat /teˈkɫat/ n masc
papan ketik papan tombol

teclejar /te.kɫeˈd͡ʒa/ /te.kɫeˈd͡ʒaɾ/ /te.kɫeˈʒa/ /tə.kɫəˈd͡ʒa/ /tə.kɫəˈʒa/ v
mengetik
Prémer les tecles d'un teclat (de piano, d'ordinador, etc).
keran
Repicar amb diferents dits alternativament sobre un material sòlid.

tecneci /teŋˈnɛ.si/ /təŋˈnɛ.si/ n masc
teknesium

tecnologia /teŋ.no.ɫoˈʒi.a/ /teɡ.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /təŋ.no.ɫoˈʒi.ə/ /təŋ.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
teknologi

tee n masc
te

teixir /tejˈʃi/ /tejˈʃiɾ/ /teˈʃi/ /təˈʃi/ v
menenun

teixit /tejˈʃit/ /teˈʃit/ /təˈʃit/ n masc
anyam
Encreuament de diversos fils que formen una capa fina i ample, que s'adapta fàcilment a un cos o objecte i que s'utilitza principalment per a fer vestits.

teixó /tejˈʃo/ /teˈʃo/ /təˈʃo/ n masc
biul

tela /ˈtə.ɫə/ /ˈtɛ.ɫa/ /ˈtɛ.ɫə/ /ˈtɛ.ɾa/ n fem
kain
Material tèxtil per fer roba.

telar /teˈɫa/ /teˈɫaɾ/ /təˈɫa/ v
lingkup

telefonar /te.ɫe.foˈna/ /te.ɫe.foˈnaɾ/ /tə.ɫə.foˈna/ /tə.ɫə.fuˈna/ v
memanggil

telegrafiar /te.le.ɣɾa.fiˈa/ /te.le.ɣɾa.fiˈaɾ/ /tə.ɫə.ɣɾə.fiˈa/ v
telegraf

telenovel·la /te.ɫe.noˈvɛɫ.ɫa/ /te.ɫe.noˈβɛ.ɫa/ /te.ɫe.noˈβɛ.ɫɛ/ /te.ɫe.noˈβɛɫ.ɫa/ /tə.ɫə.noˈvɛɫ.ɫə/ /tə.ɫə.nuˈvɛɫ.ɫə/ /tə.ɫə.nuˈβɛ.ɫə/ /tə.ɫə.nuˈβɛɫ.ɫə/ n fem
opera sabun

teler /teˈɫe/ /teˈɫeɾ/ /təˈɫe/ n masc
alat tenun
Estri per fer teixits.

telescopi /te.ɫesˈkɔ.pi/ /tə.ɫəsˈkɔ.pi/ n masc
teleskop

televisió /te.le.vi.ziˈo/ /te.ɫe.vi.ziˈo/ /te.ɫe.βi.ziˈo/ /tə.ɫə.vi.ziˈo/ n fem
televisi

televisor /te.ɫe.viˈzoɾ/ /te.ɫe.βiˈzo/ /te.ɫe.βiˈzoɾ/ /tə.ɫə.viˈzo/ /tə.ɫə.βiˈzo/ n masc
televisi

tel·luri /teɫˈɫu.ɾi/ /təɫˈɫu.ɾi/ /təˈɫu.ɾi/ n masc
telurium

telèfon /teˈɫɛ.fon/ /təˈɫɛ.fon/ /təˈɫɛ.fun/ n masc
telepon
Aparell que permet la comunicació oral a distància, fent tant de transmissor com de receptor, amb un dispositiu per a seleccionar el destinatari.

telèfon mòbil n masc
ponsel

tema /ˈte.ma/ /ˈte.mə/ /ˈtə.mə/ /ˈtɛ.mə/ n masc
tema
Assumpte de què tracta una obra o discurs.

temorejar /te.mo.ɾeˈd͡ʒa/ /te.mo.ɾeˈd͡ʒaɾ/ /tə.mu.ɾəˈʒa/ v
takut

temperatura /tem.pe.ɾaˈtu.ɾa/ n fem
suhu

tempesta /temˈpes.ta/ n fem
badai

templa /ˈtem.pɫa/ /ˈtem.pɫə/ n fem
pelipis

temple /ˈtem.pɫe/ /ˈtem.pɫə/ n masc
kuil

tempo /ˈtem.po/ n masc
tempo

temporada /tem.poˈɾa.ða/ /təm.puˈɾa.ðə/ n fem
musim
Període de temps durant el qual es practica una activitat.

temporal /tem.poˈɾaɫ/ /təm.poˈɾaɫ/ /təm.puˈɾaɫ/ adj
hujan lebat
Relatiu als ossos del crani anomenats temples.

temporalització n fem
penjadwalan

temprar /temˈpɾa/ /temˈpɾaɾ/ /təmˈpɾa/ v
mengabulkan

temps n masc
waktu
Magnitud física que serveix per a avaluar l'evolució dels fets o bé per a organitzar o pronosticar allò que s'espera o es vol que passi.
cuaca
Oratge, temps atmosfèric.

temptació /tem.ta.siˈo/ /təm.tə.siˈo/ n fem
goda

temptar /temˈta/ /temˈtaɾ/ /təmˈta/ v
coba
Provar a algú, posar a prova la seva constància i fortalesa.
menggoda
Intentar, procurar d'aconseguir alguna cosa dificultosa.
Instigar, induir, excitar el desig per fer alguna cosa.

temptejar /tem.teˈd͡ʒa/ /tem.teˈd͡ʒaɾ/ /təm.təˈʒa/ v
coba

temàtica /teˈma.ti.ka/ /təˈma.ti.kə/ n fem
tema
Conjunt de temes d'una obra en concret, tractats per un autor o autora o agrupats segons un criteri determinat.

tenda /ˈten.da/ /ˈten.də/ n fem
tenda
Habitacle portàtil fàcilment desmuntable.

tendir /tenˈdi/ /tenˈdiɾ/ /tənˈdi/ v
kenyal

tendre /ˈtɛn.dɾe/ /ˈtɛn.dɾə/ /ˈtɛn.dɾə/ /ˈtɛn.dɾɛ/ adj masc
kenyal
Tou, suau.
Ple d'afecte i tendresa.

tendència /tenˈdɛn.si.a/ n fem
kecenderungan
Inclinació que succeeixi quelcom o que algú es comporti d'una certa manera.

tendó /tenˈdo/ /tənˈdo/ n masc
tendon

tenebra /teˈne.βɾa/ /təˈne.βɾə/ n fem
kegelapan
(sovint en plural) Gran obscuritat.

tenir /teˈni/ /teˈniɾ/ /təˈni/ v
punya
Expressar pertinença o possessió.

tennes /ˈtɛn.nəs/ n masc
tenesin

tennis /ˈtɛn.nis/ n masc
tenis

tens /ˈtens/ /ˈtɛns/ adj masc
regang
Sotmès a tensió.
[[kemudi|mengemudi(kan)]]
(bàdminton) Dit del cop o del servei, executat de manera que el volant surt projectat cap al fons de la pista de joc amb una trajectòria gairebé paral·lela a terra.

tentacle /tenˈta.kɫe/ /tənˈta.kɫə/ n masc
tentakel

tenyir /teˈɲi/ /teˈɲiɾ/ /təˈɲi/ v
mencelup
Donar a la roba, o a una altra cosa, un color distint del que tenia.

teologia /te.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /te.o.ɫoˈʒi.a/ /tə.o.ɫoˈʒi.ə/ /tə.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
ilmu agama

teorema /te.oˈɾe.ma/ /tə.oˈɾɛ.mə/ /tə.uˈɾɛ.mə/ n masc
teorema

teoria /te.oˈɾi.a/ /tə.oˈɾi.ə/ /tə.uˈɾi.ə/ n fem
teori
Coneixement especulatiu, principis generals d'una matèria, d'un art, etc., amb independència de les aplicacions.
Construcció intel·lectual que dóna compte, de manera sintetitzada i referida a principis, de fenòmens, realitats o problemes.

teoria del caos n fem
teori chaos

terbi n masc
terbium

tercer /terˈse/ /teɾˈseɾ/ number
ketiga

terme /ˈteɾ.me/ n masc
istilah
Fi, termini.
Denominació d’un concepte en un àmbit d’especialitat.

termenal /teɾ.meˈnaɫ/ /tər.məˈnaɫ/ n masc
perbatasan

terminar /ter.miˈna/ /teɾ.miˈna/ /teɾ.miˈnaɾ/ /tər.miˈna/ v
akhir
Tenir fi, finir.

terminologia /teɾ.mi.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /tər.mi.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
peristilahan

termodinàmic /teɾ.mo.ðiˈna.mik/ /tər.mu.ðiˈna.mik/ /təɾ.mo.ðiˈna.mik/ adj masc
termodinamis

termodinàmica /teɾ.mo.ðiˈna.mi.ka/ /tər.mu.ðiˈna.mi.kə/ /təɾ.mo.ðiˈna.mi.kə/ n fem
termodinamika

termosfera /ˌtɛr.musˈfe.ɾə/ /ˌtɛɾ.mosˈfe.ɾa/ /ˌtɛɾ.mosˈfe.ɾə/ n fem
termosfer

termòmetre /teɾˈmɔ.me.tɾe/ n masc
pengukur suhu

termòstat /teɾˈmɔs.tat/ /təɾˈmɔs.tət/ n masc
termostat
Dispositiu que emet un senyal o tanca un circuit quan detecta que la temperatura ha sobrepassat o ha baixat per sota d'un valor preestablert. Sovint s'utilitza per a regular la temperatura d'un lloc.

terra /ˈtɛ.ra/ /ˈtɛ.rɛ/ n fem
bumi tanah
Sòlid esmicolat.
Qualsevol àrea o tipologia de terreny.
Superfície del planeta no coberta per aigua.

terrassa /teˈra.sa/ /təˈra.sə/ n fem
teras

terratrèmol /ˌtɛ.raˈtɾe.moɫ/ /ˌtɛ.rəˈtɾə.moɫ/ /ˌtɛ.rəˈtɾɛ.muɫ/ n masc
gempa bumi

terreny /teˈreɲ/ /təˈrəɲ/ /təˈrɛɲ/ n masc
medan

terrissaire /te.riˈsaj.ɾe/ n neut
kumbakara

territori /te.riˈtɔ.ɾi/ /tə.riˈtɔ.ɾi/ n masc
wilayah

territorial /te.ri.to.ɾiˈaɫ/ /tə.ri.to.ɾiˈaɫ/ /tə.ri.tu.ɾiˈaɫ/ adj
teritorial

terror /teˈroɾ/ /təˈro/ /təˈror/ n
kengerian

terrorisme /te.roˈɾiz.me/ /tə.roˈɾiz.mə/ /tə.ruˈɾiz.mə/ n masc
terorisme

terrorista /te.roˈɾis.ta/ /te.roˈɾis.te/ /tə.roˈɾis.tə/ /tə.ruˈɾis.tə/ adj
penggentar

teràpia /teˈɾa.pi.a/ /təˈɾa.pi.ə/ n fem
terapi

terç /ˈtɛɾs/ n masc
ketiga

tes /tes/ /təs/ /təs/ /ˈtes/ /ˈtɛs/ /ˈtɛs/ adj masc
bokek

tesaurus /teˈzaw.ɾus/ /təˈzaw.ɾus/ n masc
tesaurus

tesi /ˈtɛ.zi/ n fem
disertasi

tesi doctoral n fem
disertasi

tesina /teˈzi.na/ /təˈzi.nə/ n fem
riwayat hidup

test /ˈtest/ adj masc
kaku
Tens, rígid.

test /ˈtest/ n masc
tes
Prova, assaig, experiment.
(psicologia, ensenyament) Examen, avaluació d'aptitud.

testa /ˈtes.ta/ /ˈtes.tə/ n fem
hulu
Cap d'una persona o animal.
kepala
Part anterior, frontal, d'una cosa.
Tap o part anterior de les bótes i barrils.
Mena de closca que cobreix el cos de les garoines.

testament /tes.taˈmen/ /tes.taˈment/ /təs.təˈmen/ /təs.təˈment/ n masc
akan

testar /tesˈta/ /tesˈtaɾ/ /təsˈta/ v
akan
Fer testament.
coba
Posar a prova, generalment un producte abans de treure'l al mercat.

testicle /tesˈti.kɫe/ /təsˈti.kɫə/ n masc
testis

testificar /tes.ti.fiˈka/ /tes.ti.fiˈkaɾ/ /təs.ti.fiˈka/ v
bersaksi
Declara com a testimoni en un acte judicial.

testimoni /tes.tiˈmɔ.ni/ /təs.tiˈmɔ.ni/ n neut
saksi

testimoniar /tes.ti.mo.niˈa/ /tes.ti.mo.niˈaɾ/ /təs.ti.mo.niˈa/ /təs.ti.mu.niˈa/ v
bersaksi
Manifestar alguna cosa amb proves.

testosterona /tes.tos.teˈɾo.na/ /təs.tos.təˈɾɔ.nə/ /təs.tus.təˈɾɔ.nə/ n fem
testosteron

teula /ˈtew.ɫa/ /ˈtəw.ɫə/ /ˈtɛw.ɫə/ n fem
genting
Peça corbada emprada per a cobrir un sostre per la part exterior i protegir-lo de l'acumulació d'aigua de pluja o neu.

teulada /tewˈɫa.ða/ /təwˈɫa.ðə/ n fem
atap

text /ˈtekst/ /ˈtɛkst/ n masc
teks

textura /teksˈtu.ɾa/ /təksˈtu.ɾə/ n fem
tekstur
Estructura dels fils d'un teixit.
(videojocs) Propietat d'un objecte gràfic relativa a l'aspecte del material que el compon.

texturar /teks.tuˈɾa/ /teks.tuˈɾaɾ/ /təks.tuˈɾa/ v
tekstur

texà /təkˈsa/ n masc
jins
(plural) Tipus de pantalons, generalment blaus, de teixit gruixut de cotó.

teòric /teˈɔ.ɾik/ adj masc
teoretis
Relatiu o pertanyent a la teoria.

tia /ˈti.a/ n fem
tante

tibantor /ti.banˈtoɾ/ /ti.βanˈto/ /ti.βənˈto/ n fem
galur
(figuradament) Gran tensió de relacions entre persones o col·lectius.

tibar /tiˈbaɾ/ /tiˈβa/ v
kenyal

tibat /tiˈβat/ adj masc
kaku

tiberi /tiˈβɛ.ɾi/ n masc
pesta

tibetà /ti.βəˈta/ adj masc
bahasa tibet
Relatiu al Tibet, als seus habitants o la seva llengua.

tibetà /ti.βəˈta/ n masc
bahasa tibet
Individu de raça mongòlica natural del Tibet.
(només singular) Llengua del Tibet, de la branca tibetobirmana, de la família sinotibetana.

tifa /ˈti.fa/ /ˈti.fə/ adj
lemah
(també substantivat) Poc seriós, inconsistent i amb presumpcions ridícules.

tifa /ˈti.fa/ /ˈti.fə/ n fem
bajingan
(col·loquial) cagarada

tifus /ˈti.fus/ n masc
tifus

tigre /ˈti.ɣɾə/ n masc
harimau macan

tija /ˈti.d͡ʒa/ /ˈti.ʒa/ /ˈti.ʒə/ n fem
kata dasar

timbala /timˈba.la/ /timˈba.ɫə/ n fem
timpani

timbalejar /tim.ba.leˈd͡ʒaɾ/ /tim.ba.leˈʒa/ /tim.bə.ɫəˈʒa/ v
drum

timbrar /timˈbɾa/ /timˈbɾaɾ/ v
cap
Segellar amb timbre.

timbre /ˈtim.bɾe/ /ˈtim.bɾə/ n masc
warna nada
(heràldica) Insígnia de noblesa sobre l’escut d'armes.
Qualitat del so que depèn de les notes harmòniques.
cap
Segell estampat en un document com a marca dels drets a pagar.
bel
Aparell sonor per percussió que serveix d’avís.

timpà /timˈpa/ n masc
gendang telinga
Membrana de l'orella present en els animals de l'ordre dels cordats.

timó /tiˈmo/ n masc
daun kemudi

tinell /tiˈneʎ/ n masc
aula
Saló principal en una casa senyorial.

tinent /tiˈnen/ /tiˈnent/ n masc
letnan
Grau genèric als cossos militars o paramilitars, generalment situat entre l'alferes i el capità.

tinta /ˈtin.ta/ /ˈtin.tə/ n fem
tinta

tinter /tinˈte/ /tinˈteɾ/ n masc
kotak tinta

tinya /ˈti.ɲa/ /ˈti.ɲə/ n fem
kurap
Infecció per fongs de la pell que afecta a la pell amb escates i crostes.

tip /ˈtip/ adj masc
kenyang
Que ha satisfet de la necessitat d'aliment.
lelah
Que ja en té prou, cansat i enutjat.

tipus n masc
fon
Cadascuna de les peces que, en una impremta, representen a una lletra.
baik
Model que exemplifica un conjunt de característiques comunes a diverses coses o persones.
angka
Valor o preu establert per determinades operacions financeres.

tiquet /tiˈket/ /tiˈkɛt/ n masc
struck

tir /ˈtir/ n masc
lontar
(beisbol) Acció d'un defensor d'enviar la pilota a un company d'equip per eliminar un corredor.

tira /ˈti.ɾa/ /ˈti.ɾə/ n fem
jalur
Tros llarg i prim de roba, de paper o altre material.
deretan
Filera de coses.

tirabec /ti.ɾaˈbek/ /ti.ɾəˈβek/ n masc
kacang kapri

tirabuixó /ˌti.ɾa.bujˈʃo/ /ˌti.ɾa.βujˈʃo/ /ˌti.ɾa.βuˈʃo/ /ˌti.ɾə.βuˈʃo/ n masc
kotrek
Rull llarg de cabells en forma d’espiral.

tirada /tiˈɾa.ða/ /tiˈɾa.ðə/ n fem
korek api
(pentatló modern, esports de pilota, caça, pesca i tir) Torn habitual d'un participant en una prova, un encontre o una competició de tirs o llançaments contra un blanc, constituït per un conjunt d'intents.

tirania /ti.ɾaˈni.a/ n fem
istibdad

tirar /tiˈɾa/ /tiˈɾaɾ/ v
menarik
Fer força cap a si per portar algun pes.
go
Prendre una direcció determinada.
lempar
Llançar amb la mà alguna cosa.
(esports de pilota) llançar
tembakan
Disparar un arma de foc o un artifici de pólvora.
tembak
(petanca, botxes) Llançar una bola contra la bola contrària més pròxima al bolig amb l'objectiu d'allunyar-la'n.

tireta /tiˈɾe.ta/ /tiˈɾə.tə/ /tiˈɾɛ.tə/ n fem
plester
Tros d'esparadrap amb un petit apòsit utilitzat per a protegir petites ferides.

tiroide /tiˈɾɔj.ðe/ /tiˈɾɔj.ðə/ n masc
kelenjar tiroid

tirotejar /ti.ɾo.teˈd͡ʒa/ /ti.ɾo.teˈd͡ʒaɾ/ /ti.ɾo.teˈʒa/ /ti.ɾo.təˈd͡ʒa/ /ti.ɾu.təˈʒa/ v
tembak

tisores /tiˈzo.ɾes/ n fem
gunting
Eina metàl·lica per a tallar formada per dues peces iguals (o gairebé) creuades i agafades entre elles per un petit eix també metàl·lic. Cada peça, anomenada tisora, té, a un costat del creuament, una part tallant disposada de manera que les parts tallants de les dues peces es toquen; i, a l'altra, una anella per a agafar l'eina amb un o més dits.

tit /ˈtit/ Interjection
ciak
Reclam de gallines i pollets.

titani n masc
titanium

titella /tiˈte.ʎa/ /tiˈte.ʎə/ n masc
boneka

titllar /tiɫˈɫa/ /tiʎˈʎa/ /tiʎˈʎaɾ/ v
jenama
Qualificar a algú de manera desfavorable.

titubejar /ti.tu.βeˈd͡ʒa/ /ti.tu.βeˈd͡ʒaɾ/ /ti.tu.βəˈʒa/ v
terhuyung
Perdre part de l'equilibri, de l'estabilitat.
bimbang
Dubtar, no saber resoldre.

titulació /ti.tu.ɫa.siˈo/ /ti.tu.ɫə.siˈo/ n fem
oplah
títol acadèmic
(química) Anàlisi quantitativa de la presència d'una substància en una dissolució.

titular /ti.tuˈɫa/ /ti.tuˈɫa/ /ti.tuˈɫaɾ/ v
hak kebendaan
Posar títol, inscripció o nom a alguna cosa.

tità /tiˈta/ n masc
Titan
(mitologia grega) Cadascun dels fills d’Urà i de Gea (el Cel i la Terra) amb una força prodigiosa.

tió /tiˈo/ n masc
kayu

to /ˈtɔ/ n masc
nada

tobogan /to.boˈɣan/ /tu.buˈɣan/ /tu.βuˈɣan/ n masc
pelosotan

toc /ˈtɔk/ n masc
penyentuhan
Acció de tocar.
(rugbi) Fet d'entrar en contacte amb la línia de toc o de traspassar-la la pilota o bé el jugador que porta la pilota.
(esports de raqueta) Manera d'impulsar la pilota o el volant en què el jugador la colpeja amb precisió, suavitat i habilitat.

toc de pilota n masc
tombol
(voleibol) Acció i efecte d'un jugador de tocar la pilota o de ser tocat per la pilota.

toc de queda n masc
jam malam

toc de sorpresa impulsat n masc
dorong

tocar /toˈka/ /toˈkaɾ/ /tuˈka/ v
menyentuh
Posar els dits o una altra part exterior del cos fregant un altre cos.

tocar ferro /to.kaɾ /to.kəɾ /tu.kər v
amit-amit

toia /ˈtɔ.ja/ /ˈtɔ.jɔ/ /ˈtɔ.jə/ n fem
buket

toll /ˈtoʎ/ n masc
genangan air
Clot, natural o artificial, on hi ha aigua acumulada.
Petita quantitat d'aigua o d'un altre líquid escampada per terra, generalment de poca profunditat.
kolam
En un riu, indret on l'aigua té una profunditat més gran que la mitjana i té poc moviment.
Un clot natural, ple d'aigua que s'aprofita per a rentar roba.

tom /ˈtom/ n masc
nada

tomar /toˈma/ /tuˈma/ v
sergap
(oriental) Para la mà, estendre una tela, per agafar al vol una cosa que cau.
peleset
(mallorquí) Fer caure a cops o empentes.

tomb /ˈtom/ /ˈtomp/ /ˈtomp/ n masc
air terjun
Canvi de direcció complet que experimenta un cos, per exemple quan cau.
ubah
Canvi de direcció mentre hom s'està desplaçant.
jalan-jalan
Passejada curta.

tomba /ˈtom.ba/ /ˈtom.bə/ n fem
kubur

tomballar /tom.baˈʎa/ /tom.baˈʎaɾ/ /tom.bəˈʎa/ /tum.bəˈʎa/ v
melinting

tombar /tomˈba/ /tomˈbaɾ/ /tumˈba/ v
ubah
Girar una cosa d'una part a una altra.
Girar, canviar de direcció.
balik
Fer caure.
(bitlles) Colpejar una o més bitlles directament amb l'element llançat amb la mà o bé indirectament per mitjà d'una altra bitlla plantada, de la manera adequada per a aconseguir puntuar.

tombarella /tom.baˈɾe.ʎa/ /tom.bəˈɾe.ʎə/ /tum.bəˈɾe.ʎə/ n fem
guling

tomàquet /toˈma.kət/ /tuˈma.kət/ n masc
tomat

tona /ˈto.na/ /ˈto.nə/ n fem
ton
Unitat de mesura d'una massa equivalent a mil quilos, de símbol t.

tondosar /ton.doˈza/ /ton.doˈzaɾ/ /tun.duˈza/ v
memotong

tondre /ˈton.dɾe/ /ˈton.dɾə/ v
tembolok

tonyina /toˈɲi.na/ /toˈɲi.nə/ /tuˈɲi.nə/ n fem
ikan tongkol

topar /toˈpa/ /toˈpaɾ/ /tuˈpa/ v
peleset
Trobar inesperadament allò que es buscava.

toponímia /to.poˈni.mi.a/ /to.poˈni.mi.ə/ /tu.puˈni.mi.ə/ n fem
toponimi

toquejar /to.keˈd͡ʒa/ /to.keˈd͡ʒaɾ/ /tu.kəˈʒa/ v
pegangan

torba /ˈtoɾ.βa/ /ˈtɔr.bə/ n fem
gambut

torcar /torˈka/ /toɾˈka/ /toɾˈkaɾ/ /tulˈka/ /turˈka/ v
basmi

torcebraç /ˌtɔr.səˈβɾas/ /ˌtɔɾ.seˈbɾas/ n masc
panco

torcejar /tor.seˈd͡ʒa/ /toɾ.seˈd͡ʒaɾ/ /tur.səˈʒa/ v
belok

tord /ˈtort/ adj masc
warna abu-abu

torejar /to.ɾeˈd͡ʒa/ /to.ɾeˈd͡ʒaɾ/ /tu.ɾəˈʒa/ v
serang
Lluitar, combatre amb els toros a la plaça.

torn /ˈtorn/ n masc
mesin bubut
Estri de terrissaire que gira mentre ell dóna la forma a la ceràmica.
Mecanisme que consisteix en un cilindre i una resistència, emprat per fusters o altres artesans per girar una peça mentre li donen forma amb una llima.
Temps que correspon a un individu quan s'ha establert repartir el temps entre diverses persones.

tornada /toɾˈna.ða/ /toɾˈna.ðə/ /turˈna.ðə/ n fem
retur
Camí de retorn al punt de partida.
(voleibol, pilota, esports de raqueta) Acció de colpejar la pilota o el volant enviat per l'adversari fent-lo passar per sobre la xarxa o bé fent-lo impactar contra el frontis.
membelokkan
Tros de cançó que es repeteix periòdicament i que sovint conté el tema central o la melodia més reeixida.

tornado /toɾˈna.ðo/ /turˈna.ðu/ n masc
tornado

tornar /torˈna/ /toɾˈna/ /toɾˈnaɾ/ /turˈna/ v
balik
Anar al lloc del qual s'ha partit prèviament, refer un camí.
(voleibol, pilota, esports de raqueta) Colpejar la pilota o el volant enviat per l'adversari fent-lo passar per sobre la xarxa o bé fent-lo impactar contra el frontis.
mengulang
Repetir.
mengembalikan
Donar al propietari una cosa rebuda.
jadi
(pronominal) esdevenir-se

tornaveu /ˌtor.naˈβew/ /ˌtor.nəˈvɛw/ /ˌtor.nəˈβɛw/ /ˌtoɾ.naˈvew/ /ˌtoɾ.naˈβew/ /ˌtoɾ.nəˈvəw/ n masc
gema

tornavís /ˌtor.naˈβis/ /ˌtor.nəˈβis/ /ˌtoɾ.naˈvis/ /ˌtoɾ.naˈβis/ /ˌtoɾ.nəˈvis/ n masc
obeng
Eina destinada a caragolar i descaragolar visos. Normalment està composta per un mànec del qual sobresurt una barreta metàl·lica que acaba en punta, la forma de la qual determinarà el tipus de visos sobre els quals està destinat a actuar.

tornejament n masc
turnamen

tornejar /tor.neˈd͡ʒa/ /toɾ.neˈd͡ʒaɾ/ /tur.nəˈʒa/ v
ubah
(transitiu) Treballar amb el torn per arrodonir esfèricament o cilíndrica una cosa que està en brut, polint-la i allisant-la.

tornet n masc
sekrup

torracollons /ˌto.ra.koˈʎons/ /ˌto.rə.koˈʎons/ /ˌto.rə.kuˈjons/ /ˌto.rə.kuˈʎons/ n neut
brengsek

torrada /toˈra.ða/ /toˈra.ðə/ /tuˈra.ðə/ n fem
roti panggang
Llesca de pa torrat.

torrar /toˈra/ /tuˈra/ v
bakar
Escalfar una cosa al foc, cremar-la superficialment, fins que prengui color.
(pronominal) Patir molta calor.
sawo matang
Bronzejar, adquirir un color bru per acció del sol.

torre /ˈto.re/ n fem
menara benteng
Edificació militar amb una alçada superior a l'amplada per a la defensa o l'observació, que quan forma part d'una construcció més gran sobresurt dels elements que té al voltant.
Construcció mòbil de certa alçària utilitzada antigament per assaltar els castells i altres fortificacions.
benteng menara
(escacs) Peça dels escacs que es mou una o més cases per files o columnes del tauler.

torrejar /to.reˈd͡ʒa/ /to.reˈd͡ʒaɾ/ /to.reˈʒa/ /to.rəˈd͡ʒa/ /tu.rəˈʒa/ v
mendominasi

tort /ˈtɔrt/ adj masc
bengkok
Desviat o torçat.

tort /ˈtɔrt/ n masc
cedera
Perjudici, malifeta o dany, causat sense justificació.

tortuga /toɾˈtu.ɣə/ /turˈtu.ɣə/ n fem
penyu
Rèptil que forma un ordre propi (testudines), caracteritzat per l'enorme closca que li cobreix quasi tot el cos (tant per dalt com per sota). Té quatre potes curtes, una cua i una boca en forma de bec.

tortura /toɾˈtu.ɾa/ /toɾˈtu.ɾə/ /turˈtu.ɾə/ n fem
siksa

torxa /ˈtɔr.t͡ʃa/ /ˈtɔr.ʃə/ /ˈtɔɾ.t͡ʃa/ /ˈtɔɾ.t͡ʃɔ/ n fem
obor

torçar /torˈsa/ /toɾˈsa/ /toɾˈsaɾ/ /turˈsa/ v
memilin
Doblegar, posar corbada una cosa.

torçó /toɾˈso/ /turˈso/ n masc
kolik

tos /tos/ /tus/ /ˈtos/ /ˈtɔs/ n fem
batuk
Alliberament violent de l'aire dels pulmons produït per una contracció espasmòdica sobtada i acompanyat d'un so característic.

tosca /ˈtos.ka/ /ˈtos.kə/ n fem
karang gigi
Substància calcària que resta adherida per dipòsit provocat per la duresa de l'aigua.
Substància calcària incrustada en l’esmalt de les dents.

tosquejar /tos.keˈd͡ʒa/ /tos.keˈd͡ʒaɾ/ /tus.kəˈʒa/ v
batu apung

tossar /toˈsa/ /toˈsaɾ/ /tuˈsa/ v
bokong

tossir /toˈsi/ /toˈsiɾ/ /tuˈsi/ v
batuk

tossut /toˈsut/ /tuˈsut/ adj masc
kepala batu
Persona que s'entesta a tenir la raó o a fer una cosa d'una determinada manera malgrat els avisos d'altri.

tot /ˈtɔt/ adj masc
semua
Enter, sencer, que es pren o comprèn totes les seves parts.

totalitzar /to.ta.liˈd͡za/ /to.ta.liˈzaɾ/ /tu.tə.lidˈza/ v
berjumlah

tots /ˈtots/ adj masc
antero
Uns i altres, el conjunt sencer de gent.

totxo /ˈto.t͡ʃo/ /ˈtɔ.t͡ʃo/ /ˈtɔ.t͡ʃu/ n masc
catu daya
Maó gruixut.

tou /ˈtow/ /ˈtɔw/ adj masc
lembut
De consistència fluixa, que en tocar-lo s'enfonsa el dit lleument.

tovalles /toˈva.ʎes/ /toˈva.ʎəs/ /toˈβa.ʎes/ /tuˈva.jəs/ /tuˈβa.ʎəs/ n fem
alas meja

tovallola /to.vaˈʎɔ.ɫa/ /to.vəˈʎɔ.ɫə/ /to.βaˈʎɔ.ɫa/ /to.βaˈʎɔ.ɫɔ/ /tu.vəˈjɔ.ɫə/ n fem
handuk

tovalló /to.vaˈʎo/ /to.vəˈʎo/ /to.βaˈʎo/ /tu.vəˈjo/ /tu.βəˈʎo/ n masc
serbet

toxina /tokˈsi.na/ /tokˈsi.nə/ /tukˈsi.nə/ n fem
toksin

trabuc /tɾaˈbuk/ /tɾəˈβuk/ n masc
pemuras
Escopeta curta amb el canó molt ample i de boca de campana.

trabucar /tɾa.buˈkaɾ/ /tɾa.βuˈka/ /tɾə.βuˈka/ v
berselingkuh
En una xerrada, embolicar paraules o frases canviant, afegint o eliminant lletres o mots.

tracamanya /tɾa.kaˈma.ɲa/ /tɾə.kəˈma.ɲə/ n fem
mengecoh

tractament /tɾak.taˈmen/ /tɾak.taˈment/ /tɾək.təˈmen/ /tɾək.təˈment/ n masc
pemrosesan

tractar /tɾakˈta/ /tɾakˈtaɾ/ /tɾəkˈta/ v
kait
Conversar, tenir amistat i tracte amb algú.
memperlakukan
Procedir envers algú d'una manera o altra.
Aplicar un tractament pel guariment d'un malalt, d'una malaltia, o en una operació química.

tractor /tɾakˈto/ /tɾakˈtoɾ/ n masc
traktor

tradicional /tɾa.ði.si.oˈnaɫ/ /tɾə.ði.si.oˈnaɫ/ /tɾə.ði.si.uˈnaɫ/ adj
tradisional

tradició /tɾa.ði.siˈo/ n fem
tradisi adat
Tot allò que té origen en les generacions passades i que, mantenint un fort contingut social, es transmet a les següents generacions. Fa referència a l'herència que rebem dels avantpassats. Per tant, és l'objecte de culte del tradicionalisme.

traducció /tɾa.ðuk.siˈo/ n fem
terjemahan
Acte i efecte de traduir.

traductor /tɾa.ðukˈto/ /tɾa.ðukˈtoɾ/ n masc
penerjemah

traduir /tɾa.ðuˈi/ /tɾa.ðuˈiɾ/ /tɾə.ðuˈi/ v
terjemah menerjemahkan

traficant /tɾa.fiˈkan/ /tɾa.fiˈkant/ /tɾə.fiˈkan/ /tɾə.fiˈkant/ n neut
pedagang narkoba

traficar /tɾa.fiˈka/ /tɾa.fiˈkaɾ/ /tɾə.fiˈka/ v
dagang

tragèdia /tɾaˈd͡ʒɛ.ði.a/ /tɾəˈʒɛ.ði.ə/ n fem
tragedi

trair /tɾaˈi/ /tɾaˈiɾ/ v
mengkhianati
Cometre traïció.

trajectòria /tɾa.d͡ʒekˈtɔ.ɾi.a/ /tɾa.ʒekˈtɔ.ɾi.a/ /tɾə.ʒəkˈtɔ.ɾi.ə/ n fem
lintasan

trajo /ˈtɾa.ʒo/ /ˈtɾa.ʒu/ n masc
jas
Vestit especialment d’home, tern.

tram /ˈtɾam/ n masc
seksi

trama /ˈtɾa.ma/ /ˈtɾa.mə/ n fem
alur
Conjunt de fils que són la base d'un teixit i que van entrellaçats en sentit contrari a l'ordit.
Part d'una història en què es planteja alguna dificultat que ha de resoldre el protagonista.
Maquinació secreta.

trametre /tɾaˈme.tɾe/ /tɾəˈmə.tɾə/ /tɾəˈmɛ.tɾə/ v
mengirim

trampa /ˈtɾam.pa/ /ˈtɾam.pə/ n fem
perangkap
Enginy destinat a caçar animals.

trampolí /tɾam.poˈɫi/ /tɾəm.poˈɫi/ /tɾəm.puˈɫi/ n masc
trampolin

tramvia /tɾamˈbi.a/ /tɾaɱˈvi.a/ /tɾəmˈbi.ə/ /tɾəɱˈvi.ə/ n masc
trem

transbordar /tɾanz.boɾˈðaɾ/ /tɾanz.βorˈða/ /tɾanz.βoɾˈða/ /tɾənz.boɾˈða/ /tɾənz.burˈda/ /tɾənz.burˈða/ v
ganti

transeünt /tɾan.zeˈun/ /tɾan.zeˈunt/ /tɾən.zəˈun/ /tɾən.zəˈunt/ adj
penumpang
Que està de pas, temporal.

transformació n fem
adaptasi

transigir /tɾan.ziˈd͡ʒi/ /tɾan.ziˈd͡ʒiɾ/ /tɾan.ziˈʒi/ /tɾən.ziˈʒi/ v
kompromi

transistor /tɾan.zisˈto/ /tɾan.zisˈtoɾ/ /tɾən.zisˈto/ n masc
transistor

transliteració /tɾanz.li.te.ɾa.siˈo/ /tɾənz.ɫi.tə.ɾə.siˈo/ n fem
alih aksara

transmetre /tɾanzˈme.tɾe/ /tɾənzˈmə.tɾə/ /tɾənzˈmɛ.tɾə/ v
antar
Fer arribar quelcom a un altre lloc.
Transferir un possessió a algú altre.
(física) Conduir o ser el mitjà pel què passen vibracions o radicacions.
(pronominal) Passar, comunicar a altres persones.

transparència /tɾans.paˈɾɛn.si.a/ n fem
transparansi
Qualitat de transparent.
asetat
Full transparent d'acetat de cel·lulosa que s'utilitza com a suport de textos i imatges destinats a ser projectats per mitjà d'un retroprojector.

transpirar /tɾans.piˈɾa/ /tɾans.piˈɾaɾ/ /tɾəns.piˈɾa/ v
berkeringat
Excretar vapor a través de la pell.

transport /tɾansˈpɔɾt/ /tɾənsˈpɔrt/ n masc
transportasi

transversal /tɾanz.veɾˈsaɫ/ /tɾanz.βerˈsaɫ/ /tɾanz.βeɾˈsaɫ/ /tɾənz.bərˈsaɫ/ /tɾənz.vəɾˈsaɫ/ adj
biak silang
Que travessa d'un costat a un altre.

trasbalsar /tɾaz.baɫˈsaɾ/ /tɾaz.βaɫˈsa/ /tɾəz.bəɫˈsa/ v
afek
Commoure profundament.

traslladar /tɾaz.ʎaˈða/ /tɾaz.ʎaˈðaɾ/ /tɾəz.ʎəˈða/ v
pindah

trasmudar /tɾaz.muˈða/ /tɾaz.muˈðaɾ/ /tɾəz.muˈða/ v
ganti

trastorn /tɾasˈtoɾn/ /tɾəsˈtorn/ n masc
gangguan

trastorn antisocial de la personalitat n masc
gangguan kepribadian antisosial

trastorn per dèficit d'atenció amb hiperactivitat n masc
gangguan pemusatan perhatian dan hiperaktivitas

trastorn psicòtic n masc
psikosis

trau /tɾaw/ n masc
rumah
Forat o tall en una peça de roba per on ha de passar un botó.

trauma /ˈtɾaw.ma/ /ˈtɾaw.mə/ n masc
trauma

trava /ˈtɾa.va/ /ˈtɾa.və/ /ˈtɾa.βa/ /ˈtɾa.βə/ n fem
belenggu

travar /tɾaˈvaɾ/ /tɾaˈβa/ /tɾəˈva/ /tɾəˈβa/ v
ikat
Posar una trava per a immobilitzar.
sambung
Unir coses per a que no es puguin moure separadament.

travessar /tɾa.veˈsaɾ/ /tɾa.βeˈsa/ /tɾə.vəˈsa/ /tɾə.βəˈsa/ v
arung

travessia /tɾa.veˈsi.a/ /tɾa.βeˈsi.a/ /tɾə.vəˈsi.ə/ /tɾə.βəˈsi.ə/ n fem
bantalan rel
Carrer que travessa un altre més important o que comunica dos carrers.
persilangan
Viatge per mar o per riu.

traveta /tɾaˈve.ta/ /tɾaˈβe.ta/ /tɾəˈvə.tə/ /tɾəˈvɛ.tə/ /tɾəˈβɛ.tə/ n fem
perjalanan
(esports de pilota) Falta consistent a posar una cama o l'estic encreuat amb la cama d'un adversari amb l'objectiu de fer-lo caure.

traç /ˈtɾas/ n masc
reguk

traça /ˈtɾa.sa/ /ˈtɾa.sə/ n fem
ahli

traçar /tɾaˈsa/ /tɾaˈsaɾ/ /tɾəˈsa/ v
jejak

traçut /tɾaˈsut/ /tɾəˈsut/ adj masc
cakap

traïció /tɾa.i.siˈo/ /tɾə.i.siˈo/ n fem
pengkhianatan

traïdor /tɾa.iˈðo/ /tɾa.iˈðoɾ/ /tɾə.iˈðo/ adj masc
pembelot

treball /tɾeˈbaʎ/ /tɾəˈbaj/ /tɾəˈbaʎ/ n masc
pekerjaan
Esforç per assolir una finalitat.
Resultat d'un esforç.
Allò a què una persona dedica la seva activitat professional.
Activitat, professional o no, que requereix esforç o no, que es desenvolupa per assolir una finalitat.
kerja
(física) Magnitud que mesura l'energia necessària per a modificar l'energia d'algun sistema, en especial per a generar moviment o alterar cossos.

treball social n masc
pekerjaan sosial

treballador /tɾe.ba.ʎaˈðoɾ/ /tɾe.βa.ʎaˈðo/ /tɾə.bə.jəˈðo/ /tɾə.bə.ʎəˈðo/ n masc
buruh
Empleat, persona contractada per altri.

treballar /tɾe.baˈʎaɾ/ /tɾe.βaˈʎa/ /tɾə.bəˈja/ /tɾə.bəˈʎa/ v
bekerja

tremolar /tɾe.moˈɫa/ /tɾe.moˈɫaɾ/ /tɾə.moˈɫa/ /tɾə.muˈɫa/ v
menggigil

trempar /tɾemˈpa/ /tɾemˈpaɾ/ /tɾəmˈpa/ v
menyepuh
Fer assolir a un metall o al vidre el punt de fusió òptim per a treballar-lo.

trempera /tɾemˈpe.ɾa/ /tɾəmˈpe.ɾə/ n fem
ngaceng
(col·loquial) Estat del penis en erecció.

tren /ˈtɾen/ /ˈtɾen/ n masc
kereta api

trencaclosques /ˌtɾeŋ.kaˈkɫɔs.kes/ /ˌtɾəŋ.kəˈkɫɔs.kəs/ /ˌtɾɛŋ.kəˈkɫɔs.kəs/ n masc
teka-teki
Joc de pensar amb una solució no òbvia.
Joc en el qual cal col·locar un conjunt de peces d'una forma concreta per a que mostrin una imatge de forma correcta.

trencament /tɾeŋ.kaˈmen/ /tɾeŋ.kaˈment/ /tɾəŋ.kəˈmen/ /tɾəŋ.kəˈment/ n masc
pecah
Acció de trencar.
Acció d'incomplir una llei u ordre judicial.

trencament de servei n masc
pecah

trencar /tɾeŋˈka/ /tɾeŋˈkaɾ/ /tɾəŋˈka/ v
pecah
Fer trossos una cosa a base de cops, de pressió.
ubah
(intransitiu) Canviar de direcció d’un camí o carrer a un altre.

trencar el servei v
pecah

trenta /ˈtɾen.ta/ /ˈtɾən.tə/ /ˈtɾɛn.tə/ number
tiga puluh

trenta-un /ˌtɾen.taˈun/ /ˌtɾən.təˈun/ /ˌtɾɛn.təˈun/ number
tigapuluh satu

trentè /tɾenˈte/ /tɾənˈtə/ /tɾənˈtɛ/ number
ketigapuluh

trep /ˈtrep/ n masc
air mata

trepant /tɾeˈpan/ /tɾeˈpant/ /tɾəˈpan/ /tɾəˈpant/ n masc
bor

trepar /tɾeˈpa/ /tɾeˈpaɾ/ /tɾəˈpa/ v
berlatih

tres /ˈtɾes/ /ˈtɾəs/ /ˈtɾɛs/ number
tiga

tres-cents /ˌtɾeˈsens/ /ˌtɾəˈsens/ /ˌtɾɛˈsens/ number
ratus

tresor /tɾeˈzɔɾ/ /tɾəˈzɔ/ n masc
harta
Conjunt agrupat de diners o de coses de gran valor.

tresorer /tɾe.zoˈɾe/ /tɾe.zoˈɾeɾ/ /tɾə.zoˈɾe/ /tɾə.zuˈɾe/ n masc
bendahara

tresoreria /tɾe.zo.ɾeˈɾi.a/ /tɾə.zo.ɾəˈɾi.ə/ /tɾə.zu.ɾəˈɾi.ə/ n fem
perbendaharaan

tret /ˈtret/ n masc
tembak
Tir, acció de disparar una arma.

tret /ˈtret/ preposition
kecuali
Expressió d'una excepció.

tretze /ˈtɾe.d͡ze/ number
tiga belas

treva /ˈtɾe.va/ /ˈtɾe.və/ /ˈtɾe.βa/ /ˈtɾe.βə/ n fem
gencatan
Acord per aturar temporalment les hostilitats en una guerra o conflicte.

triangle /tɾiˈaŋ.ɡɫe/ n masc
segitiga
Figura geomètrica de tres costats i tres angles.
Instrument idiòfon que consisteix en una vareta de metall doblegada en forma de triangle i que es toca colpejant-la amb una vareta metàl·lica.

triar /tɾiˈa/ /tɾiˈaɾ/ v
memilih
Separar un o més elements dins d'un conjunt segons unes característiques concretes.

tribu /ˈtɾi.βu/ n fem
suku

tribuna /tɾiˈbu.na/ /tɾiˈβu.nə/ n fem
mimbar

tribunal /tɾi.βuˈnaɫ/ n masc
tribunal

tribut /tɾiˈβut/ n masc
upeti

tricotar /tɾi.koˈta/ /tɾi.koˈtaɾ/ /tɾi.kuˈta/ v
rajut

trident /tɾiˈðen/ /tɾiˈðent/ n masc
trisula

trigar /tɾiˈɣa/ /tɾiˈɣaɾ/ v
keterlambatan

trimestralment /tɾi.mesˌtɾaɫˈmen/ /tɾi.mesˌtɾaɫˈment/ /tɾi.məsˌtɾaɫˈmen/ /tɾi.məsˌtɾaɫˈment/ adv
per kuartal

trimestre /tɾiˈmes.tɾe/ /tɾiˈmɛs.tɾə/ n masc
kuartal

trineu /tɾiˈnew/ /tɾiˈnəw/ /tɾiˈnɛw/ n masc
kereta salju

trinxera /tɾiɲˈt͡ʃe.ɾa/ /tɾiɲˈʃe.ɾə/ n fem
palung

triomfar /tɾi.oɱˈfa/ /tɾi.oɱˈfaɾ/ /tɾi.uɱˈfa/ v
kemenangan

tripulació /tɾi.pu.ɫa.siˈo/ /tɾi.pu.ɫə.siˈo/ n fem
awak
Conjunt de persones que viatgen en una embarcació i que estan encarregades de mantenir-la i dirigir-la.
Per extensió totes aquelles persones que viatgen en qualsevol vehicle i que estan encarregades de mantenir-lo i dirigir-lo, en especial quan el número d'aquestes persones és gran o bé quan el vehicle es considera de difícil maneig.

tripulant /tɾi.puˈɫan/ /tɾi.puˈɫant/ n neut
awak
Membre d'una tripulació.

triquèquid /tɾiˈkɛ.kit/ n masc
lembu laut

trist /ˈtɾist/ adj
sedih
Que no té alegria.

tristesa /tɾisˈte.za/ /tɾisˈtə.zə/ /tɾisˈtɛ.zə/ n fem
kesedihan

tristor /tɾisˈto/ /tɾisˈtoɾ/ n fem
kesedihan

tro /ˈtɾo/ n masc
guntur
So sobtat que acompanya un llampec que és conseqüència de l'expansió de l'aire al pas de la descàrrega elèctrica.

troba /ˈtɾɔ.βa/ /ˈtɾɔ.βə/ n fem
temu

trobador /tɾo.baˈðoɾ/ /tɾo.bəˈðo/ /tɾo.βaˈðo/ /tɾu.bəˈðo/ /tɾu.βəˈðo/ n masc
troubadour
Poeta medieval que componia versos per a ser cantats en públic.

troballa /tɾoˈba.ʎa/ /tɾoˈba.ʎə/ /tɾuˈba.jə/ n fem
temu

trobar /tɾoˈba/ /tɾoˈbaɾ/ /tɾoˈβa/ /tɾuˈba/ /tɾuˈβa/ v
menemukan
Veure alguna cosa que s'havia perdut.

troca /ˈtɾɔ.ka/ /ˈtɾɔ.kɔ/ /ˈtɾɔ.kə/ n fem
untai

trofeu /tɾoˈfɛw/ /tɾuˈfɛw/ n masc
trofi

troica /ˈtɾɔj.ka/ /ˈtɾɔj.kɔ/ /ˈtɾɔj.kə/ n fem
troika

trol /ˈtɾɔɫ/ n masc
troll
(mitologia nòrdica) Gegant o gnom que viu en llocs solitaris.

trol /ˈtɾɔɫ/ n neut
troll
(internet) Persona que publica continguts només amb intenció provocativa per generar polèmica.

trolejar /tɾo.ɫeˈd͡ʒa/ /tɾo.ɫeˈd͡ʒaɾ/ /tɾo.ɫeˈʒa/ /tɾo.ɫəˈd͡ʒa/ /tɾu.ɫəˈʒa/ v
troll
(internet) Atacar provocant com un trol.

trombó /tɾomˈbo/ /tɾumˈbo/ n masc
trombon

trompa /ˈtɾom.pa/ /ˈtɾom.pə/ n fem
belalai
Allargament muscular del nas o del llavi de l'elefant com a òrgan prènsil.

trompeta /tɾomˈpe.ta/ /tɾomˈpə.tə/ /tɾumˈpɛ.tə/ n fem
terompet trompet
Instrument aeròfon de metall, amb broquet, que consisteix en un llarg tub cilíndric metàl·lic, comunament corbat dues vegades, amb embocadura en forma de copa, proveït de claus o pistons i terminat en pavelló.

tron /ˈtɾɔn/ n masc
singgasana

tronada /tɾoˈna.ða/ /tɾoˈna.ðə/ /tɾuˈna.ðə/ n fem
badai guntur

tronar /tɾoˈna/ /tɾoˈnaɾ/ /tɾuˈna/ v
mengguntur

tronc /ˈtɾoŋ/ /ˈtɾoŋk/ /ˈtɾoŋk/ n masc
batang
(botànica) Part dels arbres entre l'arrel i la copa, equivalent a la tija d'altres vegetals.
(argot casteller) Part vertical central d'un castell per sota del pom de dalt.

tronera /tɾoˈne.ɾa/ /tɾoˈne.ɾə/ /tɾuˈne.ɾə/ n fem
kocek
(billar) Cadascun dels sis forats d'una taula de billar destinada al billar americà, l'snooker o el xapó, que estan situats en els angles i a la meitat dels costats llargs.

tropa /ˈtɾɔ.pa/ /ˈtɾɔ.pɔ/ /ˈtɾɔ.pə/ n fem
tentara

troposfera /ˌtɾo.posˈfe.ɾa/ /ˌtɾo.posˈfe.ɾə/ /ˌtɾo.pusˈfe.ɾə/ n fem
troposfer

tros /ˈtɾɔs/ n masc
potong

tros de quòniam n masc
bebal

truc /ˈtɾuk/ n masc
kecohan
Acció enginyosa que aconsegueix un efecte insospitat.

trucar /tɾuˈka/ /tɾuˈkaɾ/ v
ketok
(intransitiu, central, nord-occidental) Donar cops per a demanar que obrin.
menelepon
(intransitiu) Telefonar.

truita /ˈtɾuj.ta/ /ˈtɾwi.ta/ n fem
telur dadar
(cuina, metafòric) Ous batuts i fregits a la paella.

truja /ˈtɾu.d͡ʒa/ /ˈtɾu.ʒa/ /ˈtɾu.ʒə/ n fem
babi betina
Porc femella

trumfar /tɾuɱˈfa/ /tɾuɱˈfaɾ/ v
babat

trust /ˈtɾust/ n masc
kepercayaan

tràmit n masc
berjalan

trèvol /ˈtɾe.voɫ/ /ˈtɾe.βoɫ/ /ˈtɾə.voɫ/ /ˈtɾɛ.vuɫ/ n masc
semanggi
Planta silvestre caracteritzada per les seves fulles trifoliades (Trifolium).

tsar /ˈsaɾ/ /ˈtsar/ n masc
tsar

tu pronoun
kamu

tub /ˈtup/ n masc
tabung

tuba /ˈtu.ba/ /ˈtu.βə/ n fem
tuba
Instrument aeròfon de metall, de tub cònic, amb broquet, que dóna les notes més baixes.
Complement de núvol del gènere cumulonimbus o cúmulus en forma de columna, de vegades en forma de conus invertit, que sobresurt de la base del núvol com la manifestació d'una vorticitat intensa.

tuberculosi /tu.beɾ.kuˈɫɔ.zi/ /tu.βər.kuˈɫɔ.zi/ n fem
tuberkulosis

tuf /ˈtuf/ n masc
amis
Olor desagradable, com la que fan certs cossos en fermentació o en descomposició.

tuli n masc
thulium

tulipa /tuˈɫi.pa/ /tuˈɫi.pə/ n fem
tulip

tumor /tuˈmor/ n masc
penggelembungan

tungstè /tuŋsˈtɛ/ n masc
wolfram

tupí /tuˈpi/ n masc
panci

turbant /turˈban/ /turˈβan/ /tuɾˈbant/ /tuɾˈβan/ n masc
serban

turbina /turˈbi.nə/ /tuɾˈbi.na/ n fem
turbin

turc adj masc
Turki
Relatiu o pertanyent a Turquia, als turcs o a l'idioma turc.

turc n masc
orang turki
Natural de Turquia
bahasa Turki
(masculí singular) Llengua turquesa parlada principalment a Turquia i Xipre.

turisme /tuˈɾiz.me/ n masc
pariwisata

turista /tuˈɾis.ta/ /tuˈɾis.te/ /tuˈɾis.tə/ n neut
turis wisatawan

turmell /toɾˈmeʎ/ n masc
pergelangan kaki

turmentar /tur.menˈta/ /tur.mənˈta/ /tuɾ.menˈta/ /tuɾ.menˈtaɾ/ v
mengazab
Causar turment a algú.

turo /ˈtu.ɾo/ /ˈtu.ɾu/ n masc
bulu
Tosca formada en l’interior de canonades.

turquesa /turˈkɛ.zə/ /tuɾˈkə.zə/ n fem
biru pirus

turístic /tuˈɾis.tik/ adj masc
turis

turó n masc
bukit
Elevació moderada del terreny; muntanya o puig poc elevat; pujol.

tutelar /tu.teˈɫa/ /tu.teˈɫaɾ/ /tu.təˈɫa/ /tu.təˈɫa/ /tu.təˈɫar/ v
garda
Exercir la tutela d’algú altre.

tuvalià /tu.va.ɫiˈa/ /tu.və.ɫiˈa/ /tu.βa.ɫiˈa/ /tu.βə.ɫiˈa/ adj masc
orang Tuvalu
Originari, pertanyent o relatiu a Tuvalu (estat d'Oceania).

tuvalià /tu.va.ɫiˈa/ /tu.və.ɫiˈa/ /tu.βa.ɫiˈa/ /tu.βə.ɫiˈa/ n masc
orang Tuvalu
Natural de Tuvalu.
Idioma polinesi propi i oficial de Tuvalu i algunes illes properes.

txec /ˈt͡ʃɛk/ adj masc
Ceko
Relatiu o pertanyent a Txèquia.

tàmil /ˈta.miɫ/ n masc
bahasa Tamil
Llengua dravídica parlada pels tàmils.

tàntal /ˈtan.təɫ/ n masc
tantalum

tàrtar /ˈtar.tər/ /ˈtaɾ.taɾ/ adj masc
bahasa Tatar
Relatiu o pertanyent a Tartària, la seva llengua o el seu poble.

tàrtar /ˈtar.tər/ /ˈtaɾ.taɾ/ n masc
bahasa Tatar
Persona que habita o és originària de Àsia Central.
(només singular) Llengua altaica parlada pels tàrtars.

tàvec /ˈta.vek/ /ˈta.vək/ /ˈta.βek/ /ˈta.βək/ n masc
pikat

tècnica /ˈtɛŋ.ni.ka/ /ˈtɛŋ.ni.kə/ /ˈtɛɡ.ni.ka/ n fem
teknik

tètum /ˈtɛ.tum/ n masc
bahasa Tetun
Llengua austronèsica amb forta influència del malai i del portuguès parlada a Timor Oriental on és cooficial amb el portuguès.

témer /ˈte.me/ /ˈte.meɾ/ /ˈtə.mə/ /ˈtɛ.mə/ v
takut
Sentir por.

tímid /ˈti.mit/ adj masc
sipu

típic adj masc
tipikal
propi o exclusiu d'un lloc o persona, característic

típicament /ˌti.pi.kaˈmen/ /ˌti.pi.kaˈment/ /ˌti.pi.kəˈmen/ /ˌti.pi.kəˈment/ adv
khususnya

títol /ˈti.toɫ/ /ˈti.tuɫ/ n masc
hak kebendaan

títol acadèmic n masc
derajat

tòner /ˈtɔ.neɾ/ /ˈtɔ.nər/ n masc
toner

tòpic /ˈtɔ.pik/ adj masc
aktual
Relatiu a la pell.

tòpic /ˈtɔ.pik/ n masc
klise
Lloc comú, prototipus.

tòrax /ˈtɔ.ɾaks/ /ˈtɔ.ɾəks/ n masc
thorax

tòxic /ˈtɔk.sik/ n masc
bisa
Substància d’efecte morbós o letal per a un organisme viu.

túmul /ˈtu.muɫ/ n masc
kubur prasejarah
Mota de terra o pedres que cobreix una sepultura.

túnel /ˈtu.neɫ/ /ˈtu.nəɫ/ n masc
lorong
Pas subterrani de comunicació o de conducció obert a través d'un accident geogràfic.
pala
(esports de pilota) Driblatge en què el jugador fa passar la pilota o la bola entre les cames d'un adversari i la recupera darrere seu.

ubicar /u.biˈkaɾ/ /u.βiˈka/ v
memasang

ubiqüitat /u.βi.kwiˈtat/ n fem
mahahadir

ucraïnès /u.kɾa.iˈnes/ /u.kɾə.iˈnəs/ /u.kɾə.iˈnɛs/ n masc
bahasa Ukrainia
(només singular) Llengua eslava de la branca oriental parlada pels ucraïnesos.

udolar /u.ðoˈɫa/ /u.ðoˈɫaɾ/ /u.ðuˈɫa/ v
mengaung

ufana /uˈfa.na/ /uˈfa.nə/ n fem
angkuh
Pompa, ostentació.

ufanós /u.faˈnos/ /u.fəˈnos/ adj masc
angkuh

ufà /uˈfa/ adj
bangga

uigur /ujˈɣur/ /ujˈɣuɾ/ n masc
uighur
Llengua turquesa parlada pels uigurs.

uigur /ujˈɣur/ /ujˈɣuɾ/ n neut
uighur
Natural del poble turc de la regió xinesa Uigur i del Kazakhstan.

uixer /ujˈʃe/ /ujˈʃeɾ/ /uˈʃeɾ/ n masc
juru sita

ulema /uˈle.ma/ /uˈlɛ.mə/ n masc
ulama

ull /ˈuj/ /ˈuʎ/ n masc
mata
Òrgan dels éssers vius capaç de fixar imatges en el cervell a través de receptors de llum.

ullal /uˈjaɫ/ /uˈʎaɫ/ n masc
taring
(central, septentrional) Dent dels mamífers, de forma cònica, acabada en una punxa i amb una sola arrel, situada entre les incisives i les premolars.

ulleres /uˈje.ɾəs/ /uˈʎe.ɾes/ /uˈʎe.ɾəs/ n fem
kacamata
Lents que es col·loquen davant dels ulls per a corregir defectes de visió, per a protegir els ulls o per motius estètics.

ultimàtum n masc
ultimatum

un article
sebuah
Article indefinit, masculí i singular.

un number
satu
(cardinal) La unitat completa.

un pronoun
seseorang
Una persona anònima.

una mica adv
sedikit

unbinili /um.biˈni.li/ n masc
unbinilium

ungir /uɲˈd͡ʒi/ /uɲˈd͡ʒiɾ/ /uɲˈʒi/ v
membalur

ungla /ˈuŋ.ɡɫa/ n fem
kuku
Protecció de calci del dit humà i d'altres animals.

unglot /uŋˈɡɫɔt/ n masc
gembok roda

unificació /u.ni.fi.ka.siˈo/ /u.ni.fi.kə.siˈo/ n fem
pemersatuan

unificar /u.ni.fiˈka/ /u.ni.fiˈkaɾ/ v
menyatukan

uniformar /u.ni.forˈma/ /u.ni.foɾˈma/ /u.ni.foɾˈmaɾ/ /u.ni.furˈma/ v
menyeragamkan

uniforme /u.niˈfor.mə/ /u.niˈfoɾ.me/ adj
seragam

unilateral /u.ni.ɫa.teˈɾaɫ/ /u.ni.ɫə.təˈɾaɫ/ adj
unilateral

unir /uˈni/ /uˈniɾ/ v
mempersatukan

unitat /u.niˈtat/ n fem
satuan

univers /u.niˈvɛls/ /u.niˈvɛɾs/ /u.niˈvɛɾs/ /u.niˈβɛrs/ /u.niˈβɛɾs/ n masc
alam semesta

universitari /u.ni.veɾ.siˈta.ɾi/ /u.ni.vəɾ.siˈta.ɾi/ /u.ni.βer.siˈta.ɾi/ /u.ni.βeɾ.siˈta.ɾi/ /u.ni.βər.siˈta.ɾi/ adj masc
akademik
Relatiu a la universitat.

universitari /u.ni.veɾ.siˈta.ɾi/ /u.ni.vəɾ.siˈta.ɾi/ /u.ni.βer.siˈta.ɾi/ /u.ni.βeɾ.siˈta.ɾi/ /u.ni.βər.siˈta.ɾi/ n masc
mahasiswa
Estudiant o graduat en una universitat.

universitat /u.ni.ver.siˈtat/ /u.ni.veɾ.siˈtat/ /u.ni.vəɾ.siˈtat/ /u.ni.βer.siˈtat/ /u.ni.βeɾ.siˈtat/ n fem
universitas universitet

unió /u.niˈo/ n fem
uni

untar /unˈta/ /unˈtaɾ/ v
sebar luas

ununbi /unˈum.bi/ n masc
ununbium

ununenni /un.unˈɛn.ni/ n masc
ununennium

ununhexi /u.nuˈnɛɡ.zi/ n masc
ununhexium

ununocti n masc
ununoktium

ununpenti n masc
ununpentium

ununquadi /un.unˈkwa.ði/ n masc
ununquadium

ununsepti n masc
ununseptium

ununtri n masc
ununtrium

urani n masc
uranium

urbanització /ur.bə.ni.d͡zə.siˈo/ /ur.βa.ni.d͡za.siˈo/ /uɾ.ba.ni.za.siˈo/ n fem
urbanisasi

uretra /uˈɾɛ.tɾa/ /uˈɾɛ.tɾə/ /uˈɾɛ.tɾɛ/ n fem
uretra

urgència /urˈʒɛn.si.a/ /uɾˈd͡ʒɛn.si.a/ n fem
kêgêntingan
Precisió, necessitat de fer alguna cosa.

urna /ˈur.nə/ /ˈuɾ.na/ n fem
pasu

urologia /u.ɾo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /u.ɾo.ɫoˈʒi.a/ /u.ɾo.ɫoˈʒi.ə/ /u.ɾu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
urologi

urpa /ˈur.pə/ /ˈuɾ.pa/ n fem
cakar

urpar /urˈpa/ /uɾˈpa/ /uɾˈpaɾ/ v
cakar

urpejar /ur.peˈʒa/ /ur.pəˈʒa/ /uɾ.peˈd͡ʒa/ /uɾ.peˈd͡ʒaɾ/ /uɾ.pəˈd͡ʒa/ v
garuk

usat /uˈzat/ adj masc
aus

usual /u.zuˈaɫ/ adj
biasa

usualment /u.zuˌaɫˈmen/ /u.zuˌaɫˈment/ adv
biasanya

usuari /u.zuˈa.ɾi/ n masc
pengguna

utensili /u.tenˈsi.li/ /u.tənˈsi.ɫi/ n masc
perkakas

utilitzar /u.ti.ɫiˈd͡za/ /u.ti.ɫiˈza/ /u.ti.ɫiˈzaɾ/ v
menggunakan

utopia /u.toˈpi.a/ /u.toˈpi.ə/ /u.tuˈpi.ə/ n fem
utopia

vaca /ˈba.ka/ /ˈba.kə/ /ˈva.ka/ /ˈva.kə/ n fem
sapi
(mamífers) Mamífer remugant de granja que dóna llet, femella del bou.

vacances /baˈkan.ses/ /bəˈkan.səs/ /vaˈkan.ses/ /vəˈkan.səs/ n fem
liburan
(plurale tantum) Temps de repòs durant el qual cessa l'activitat habitual de treball o estudis.

vacança /baˈkan.sa/ /bəˈkan.sə/ /vaˈkan.sa/ /vəˈkan.sə/ n fem
kekosongan

vaccinador /bak.si.naˈðo/ /bak.si.naˈðoɾ/ /bək.si.nəˈðo/ /vak.si.naˈðoɾ/ /vək.si.nəˈðo/ n masc
mantri cacar

vaccí /bakˈsi/ /bəkˈsi/ /vakˈsi/ /vəkˈsi/ n masc
vaksin
Preparat biològic que aconsegueix immunitzar una persona o animal contra una malaltia vírica.

vaga /ˈba.ɣa/ /ˈba.ɣə/ /ˈva.ɣa/ /ˈva.ɣə/ n fem
mogok pemogokan

vagina /baˈd͡ʒi.na/ /baˈʒi.na/ /vaˈd͡ʒi.na/ /vəˈʒi.nə/ n fem
vagina puki

vainilla /bajˈni.ʎa/ /bəjˈni.ʎə/ /vajˈni.ʎa/ /vəjˈni.ʎə/ n fem
vanila

vaitot /ˌbajˈtot/ /ˌvajˈtot/ /ˌvajˈtot/ n masc
hamparan

vaixell /bajˈʃeʎ/ /baˈʃeʎ/ /vajˈʃeʎ/ /vəˈʃeʎ/ n masc
kapal

valent /baˈɫen/ /bəˈɫen/ /vaˈɫent/ /vəˈɫen/ /vəˈɫent/ adj masc
berani

valentia /ba.ɫenˈti.a/ /bə.ɫənˈti.ə/ /va.ɫenˈti.a/ /və.ɫənˈti.ə/ n fem
keberanian

valer /baˈɫe/ /vaˈɫeɾ/ /vəˈɫə/ /vəˈɫɛ/ v
nilai

valet /baˈɫet/ /bəˈɫɛt/ /vaˈɫet/ /vəˈɫət/ /vəˈɫɛt/ n masc
dongkrak
Carta de la baralla francesa marcada amb una J representant un servent d’armes.

validació n fem
pengabsahan

validar /ba.ɫiˈða/ /bə.ɫiˈða/ /va.ɫiˈðaɾ/ /və.ɫiˈða/ v
mengabsahkan

validesa /ba.ɫiˈðe.za/ /va.ɫiˈðe.za/ /və.ɫiˈðə.zə/ /və.ɫiˈðɛ.zə/ n fem
keabsahan

vall /ˈbaʎ/ /ˈvaʎ/ /ˈvaʎ/ n fem
lembah
Depressió allargada entre dos vessants de muntanyes.

valor /baˈɫor/ /baˈɫoɾ/ /vaˈɫoɾ/ /vəˈɫo/ /vəˈɫoɾ/ n
nilai
Vàlua, estimació que una cosa produeix en una persona.
(matemàtiques) Quantitat numèrica que pot prendre una variable.
keberanian
Tret de la persona que és valenta.

valència /baˈɫɛn.si.a/ /vaˈɫɛn.si.a/ /vəˈɫɛn.si.ə/ n fem
valensi

vampir /bamˈpir/ /bəmˈpir/ /vamˈpiɾ/ /vəmˈpiɾ/ n masc
vampir
Personatge demoníac literari que xucla la sang i l'ànima de les persones.

vanadi /baˈna.ði/ /bəˈna.ði/ /vəˈna.ði/ n masc
vanadium

vanar-se /baˈnar.se/ /baˈnaɾ.se/ /bəˈnar.sə/ /vaˈnaɾ.se/ /və.nərˈsə/ /vəˈnaɾ.sə/ v
berbual

vanisar /ba.niˈza/ /ba.niˈzaɾ/ /bə.niˈza/ /va.niˈzaɾ/ /və.niˈza/ v
pinggan

vapor /baˈpor/ /baˈpoɾ/ /bəˈpor/ /vaˈpoɾ/ /vəˈpoɾ/ n masc
kukus uap
Gas, especialment referit a l'aigua.
kapa uap
Nau o màquina (especialment vaixells) propulsada per un motor de combustió amb vapor d'aigua.

vaporadora /ba.po.ɾaˈðo.ɾa/ /bə.pu.ɾəˈðo.ɾə/ /va.po.ɾaˈðo.ɾa/ /və.po.ɾəˈðo.ɾə/ /və.pu.ɾəˈðo.ɾə/ n fem
kapal uap

vaporar /ba.poˈɾa/ /bə.puˈɾa/ /va.poˈɾaɾ/ /və.poˈɾa/ /və.puˈɾa/ v
setom

vara /ˈba.ɾa/ /ˈba.ɾə/ /ˈva.ɾa/ /ˈva.ɾə/ n fem
tongkat
Brancó net de fulles usat com a bastó o mànec.
chopstik
Bastó usat com a insígnia d'autoritat, especialment els alcaldes.

vareta /baˈɾe.ta/ /bəˈɾɛ.tə/ /vaˈɾe.ta/ /vəˈɾə.tə/ /vəˈɾɛ.tə/ n fem
chopstik
Instrument de vidre que s'utilitza en els laboratoris per fer mescles.

vari /ˈba.ɾi/ /ˈva.ɾi/ /ˈva.ɾi/ adj
peubah
De caràcter variable, mudable.
aneka
Divers, de distinta espècie o mena.

variable /ba.ɾiˈa.βɫe/ /ba.ɾiˈab.bɫe/ /bə.ɾiˈa.βɫə/ /bə.ɾiˈab.bɫə/ /va.ɾiˈa.bɫe/ /və.ɾiˈab.bɫə/ adj
peubah
Que pot variar.
Que es pot diferenciar.

variable /ba.ɾiˈa.βɫe/ /ba.ɾiˈab.bɫe/ /bə.ɾiˈa.βɫə/ /bə.ɾiˈab.bɫə/ /va.ɾiˈa.bɫe/ /və.ɾiˈab.bɫə/ n fem
peubah
Element mesurable que pot prendre més d'un valor quantitatiu o qualitatiu.
(informàtica) Zona de memòria destinada a emmagatzemar informació útil per a un programa.

variada /ba.ɾiˈa.ða/ /bə.ɾiˈa.ðə/ /va.ɾiˈa.ða/ /və.ɾiˈa.ðə/ n fem
alas

variat /ba.ɾiˈat/ /bə.ɾiˈat/ /va.ɾiˈat/ /və.ɾiˈat/ adj masc
serba

vas /ˈbas/ /ˈvas/ /ˈvas/ n masc
bejana

ve /ˈbe/ /ˈbɛ/ /ˈve/ /ˈve/ /ˈvə/ /ˈvɛ/ n fem
ve

ve doble n fem
we

vedar /beˈða/ /bəˈða/ /veˈðaɾ/ /vəˈða/ v
bela

vedell /beˈðeʎ/ /bəˈðeʎ/ /veˈðeʎ/ /vəˈðeʎ/ n masc
anak sapi

vedella /beˈðe.ʎa/ /bəˈðe.ʎə/ /veˈðe.ʎa/ /vəˈðe.ʎə/ n fem
daging sapi muda
(no comptable) Carn per menjar preparada de vedell o de vedella.

vedet /beˈðet/ /bəˈðɛt/ /veˈðet/ /vəˈðət/ /vəˈðɛt/ n fem
bintang
Artista femenina principal d’un espectacle de varietats o de revista.

vegada /beˈɣa.ða/ /bəˈɣa.ðə/ /veˈɣa.ða/ /vəˈɣa.ðə/ /vəˈʝa.ðə/ n fem
kali

veganisme /be.ɣaˈniz.me/ /bə.ɣəˈniz.mə/ /ve.ɣaˈniz.me/ /və.ɣəˈniz.mə/ n masc
veganisme

vehicle /beˈi.kɫe/ /bəˈi.kɫə/ /veˈi.kɫe/ /vəˈi.kɫə/ n masc
kendaraan
Per extensió, qualsevol cosa mitjançant la qual es realitza un transport de matèria o, fins i tot, de conceptes abstractes com la informació.

vela /ˈbɛ.ɫa/ /ˈvə.ɫə/ /ˈvɛ.ɫa/ /ˈvɛ.ɫə/ /ˈvɛ.ɾa/ n fem
layar

velar /beˈɫa/ /beˈɫar/ /beˈɫaɾ/ /bəˈɫa/ /bəˈɫar/ /veˈɫaɾ/ /vəˈɫa/ /vəˈɫaɾ/ v
kabut
(fotografia) Inutilitzar una emulsió fotogràfica per l’acció d’un factor ambiental, normalment la llum.

veler /beˈɫe/ /beˈɫeɾ/ /bəˈɫe/ /veˈɫeɾ/ /vəˈɫe/ n masc
kapal layar
Embarcació amb veles.

vell /ˈbeʎ/ /ˈvej/ /ˈveʎ/ adj masc
lama
De llarga vida, gran.

vellesa /beˈʎe.za/ /veˈʎe.za/ /vəˈjɛ.zə/ /vəˈʎə.zə/ n fem
masa tua
Edat avançada d'un ésser viu.

vellut /beˈʎut/ /bəˈʎut/ /veˈʎut/ /vəˈʎut/ n masc
beledu

velocitat /be.ɫo.siˈtat/ /ve.ɫo.siˈtat/ /və.ɫo.siˈtat/ /və.ɫu.siˈtat/ n fem
kecepatan

veloç /beˈɫos/ /veˈɫos/ /vəˈɫos/ adj
cepat

vena /ˈbe.na/ /ˈve.na/ /ˈvə.nə/ /ˈvɛ.nə/ n masc
pembuluh balik vena

vencillar /ben.siˈʎa/ /bən.siˈʎa/ /ven.siˈʎaɾ/ /vən.siˈʎa/ v
hubung

venda /ˈben.da/ /ˈben.də/ /ˈbɛn.də/ /ˈven.da/ /ˈven.də/ /ˈvən.də/ /ˈvɛn.də/ n fem
penjualan

vendre /ˈben.dɾe/ /ˈven.dɾe/ /ˈvən.dɾə/ /ˈvɛn.dɾə/ v
jual menjual

venedor /be.neˈðo/ /be.neˈðoɾ/ /ve.neˈðoɾ/ /və.nəˈðo/ n masc
penjual

venir /beˈni/ /veˈniɾ/ /vəˈni/ v
datang
Desplaçar-se vers el lloc on és l'interlocutor.

venjança /beɲˈd͡ʒan.sa/ /bəɲˈʒan.sə/ /veɲˈd͡ʒan.sa/ /vəɲˈʒan.sə/ n fem
pembalasan balas dendam

vent /ˈben/ /ˈven/ /ˈvent/ n masc
angin

ventall /benˈtaʎ/ /bənˈtaʎ/ /venˈtaʎ/ /vənˈtaj/ /vənˈtaʎ/ n masc
kipas

ventar /benˈta/ /bənˈta/ /venˈtaɾ/ /vənˈta/ v
mengipasi
Fer vent agitant l’aire.

ventilació /ben.ti.ɫa.siˈo/ /bən.ti.ɫə.siˈo/ /ven.ti.ɫa.siˈo/ /vən.ti.ɫə.siˈo/ n fem
ventilasi

ventilador /ben.ti.ɫaˈðo/ /ben.ti.ɫaˈðoɾ/ /bən.ti.ɫəˈðo/ /ven.ti.ɫaˈðoɾ/ /vən.ti.ɫəˈðo/ n masc
kipas angin

ventilar /ben.tiˈɫa/ /bən.tiˈɫa/ /ven.tiˈɫaɾ/ /vən.tiˈɫa/ v
menayangkan

ventosa /benˈto.za/ /bənˈto.zə/ /venˈto.za/ /vənˈto.zə/ n fem
tolol

ventre /ˈben.tɾe/ /ˈben.tɾə/ /ˈven.tɾe/ /ˈven.tɾə/ n masc
perut

ver /ˈber/ /ˈbeɾ/ /ˈbɛr/ /ˈveɾ/ /ˈvə/ /ˈvɛ/ /ˈvɛr/ adj masc
benar

verb /ˈbɛrp/ /ˈbɛɾp/ /ˈvɛɾp/ /ˈvɛɾp/ n masc
kata kerja verba

verb intransitiu n masc
kata kerja intransitif

verd /ˈbɛrt/ /ˈvelt/ /ˈvəɾt/ /ˈvɛɾt/ adj masc
hijau
De color verd.
Dit d'una fruita, que encara no és madura.

verd /ˈbɛrt/ /ˈvelt/ /ˈvəɾt/ /ˈvɛɾt/ n masc
hijau
Color de l'espectre entre el groc i el blau.

verdura /berˈðu.ɾa/ /beɾˈðu.ɾa/ /veɾˈðu.ɾa/ /vəɾˈðu.ɾə/ n fem
sayur

verema /beˈɾe.ma/ /bəˈɾɛ.mə/ /veˈɾe.ma/ /vəˈɾə.mə/ /vəˈɾɛ.mə/ /ˈbɾɛ.ma/ /ˈbɾɛ.mə/ n fem
panen

verge /ˈbɛr.d͡ʒe/ /ˈbɛr.ʒə/ /ˈbɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.ʒə/ adj
perawan
Persona que no ha mantingut relacions sexuals.
Immaculat, pur, intacte.

verge /ˈbɛr.d͡ʒe/ /ˈbɛr.ʒə/ /ˈbɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.ʒə/ n fem
perawan

verge /ˈbɛr.d͡ʒe/ /ˈbɛr.ʒə/ /ˈbɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.ʒə/ n neut
Virgo
Persona del signe zodiacal de Verge.

vergonya /berˈɣo.ɲa/ /beɾˈɣo.ɲa/ /veɾˈɣo.ɲa/ /vəɾˈɣo.ɲə/ n fem
malu

vergonyós /ber.ɣoˈɲos/ /beɾ.ɣoˈɲos/ /bər.ɡuˈɲos/ /veɾ.ɣoˈɲos/ /vər.ɣuˈɲos/ /vəɾ.ɣoˈɲos/ adj masc
memalukan
Que fa vergonya.

verificador n masc
kondektur

verificar /be.ɾi.fiˈka/ /bə.ɾi.fiˈka/ /ve.ɾi.fiˈkaɾ/ /və.ɾi.fiˈka/ v
Periksa

veritat /be.ɾiˈtat/ /bɾiˈtat/ /ve.ɾiˈtat/ /və.ɾiˈtat/ n fem
kebenaran
Qualitat de ser cert.

vermell /berˈmeʎ/ /beɾˈmeʎ/ /veɾˈmeʎ/ /vərˈmɛj/ /vəɾˈməʎ/ adj masc
merah
Franja de l'espectre solar entre el violat i el taronja, amb una llargada d'ona d'entre 627 i 770 nm.

vermelló /ber.meˈʎo/ /beɾ.meˈʎo/ /bər.məˈʎo/ /veɾ.meˈʎo/ /vər.məˈjo/ /vəɾ.məˈʎo/ n masc
merah marak

vermut /berˈmut/ /beɾˈmut/ /bərˈmut/ /veɾˈmut/ /vəɾˈmut/ n masc
vermouth

vernís /berˈnis/ /beɾˈnis/ /veɾˈnis/ /vəɾˈnis/ n masc
pernis

verola /beˈɾɔ.ɫa/ /beˈɾɔ.ɫɔ/ /bəˈɾɔ.ɫə/ /veˈɾɔ.ɫa/ /vəˈɾɔ.ɫə/ n fem
cacar

vers /ˈbers/ /ˈbeɾs/ /ˈbɛrs/ /ˈbɛɾs/ /ˈveɾs/ /ˈveɾs/ /ˈvəs/ /ˈvɛls/ /ˈvɛrs/ /ˈvɛs/ /ˈvɛɾs/ /ˈvɛɾs/ preposition
hingga
Cap a, en direcció a.

versar /berˈsa/ /beɾˈsa/ /bərˈsa/ /veɾˈsaɾ/ /vəɾˈsa/ v
bawa

versió /ber.siˈo/ /beɾ.siˈo/ n fem
versi

versió beta n fem
versi beta

vertader /ber.taˈðe/ /beɾ.taˈðeɾ/ /bər.təˈðe/ /veɾ.taˈðeɾ/ /vəɾ.təˈðe/ adj masc
benar

vertebrar /ber.teˈβɾa/ /beɾ.teˈβɾa/ /bər.təˈβɾa/ /veɾ.teˈbɾaɾ/ /vəɾ.təˈbɾa/ v
struktur

vertebrat /ber.teˈβɾat/ /beɾ.teˈβɾat/ /bər.təˈβɾat/ /veɾ.teˈbɾat/ /vəɾ.təˈbɾat/ n masc
bertulang belakang hewan bertulang belakang

verí /beˈɾi/ /veˈɾi/ /vəˈɾi/ n masc
racun
Substància que altera les funcions normals d'un organisme quan entra en contacte amb ell.

vesprada /besˈpɾa.ða/ /bəsˈpɾa.ðə/ /vesˈpɾa.ða/ /vəsˈpɾa.ðə/ n fem
sore

vespre /ˈbes.pɾe/ /ˈves.pɾe/ /ˈves.pɾə/ n masc
malam

vessant /beˈsan/ /bəˈsan/ /veˈsant/ /vəˈsan/ n masc
mata sipit
Costat inclinat d'una muntanya.

vestigi /besˈti.d͡ʒi/ /besˈti.ʒi/ /bəsˈti.ʒi/ /vesˈti.d͡ʒi/ /vəsˈti.ʒi/ n masc
peninggalan

vestir /besˈti/ /besˈtiɾ/ /bəsˈti/ /vesˈtiɾ/ /vəsˈti/ v
berpakaian
Cobrir el cos d'algú amb roba.

vestit /besˈtit/ /vesˈtit/ /vəsˈtit/ n masc
baju

vestuari /bes.tuˈa.ɾi/ /bəs.tuˈa.ɾi/ /ves.tuˈa.ɾi/ /vəs.tuˈa.ɾi/ n masc
pakaian
Conjunt de vestits de què disposa una persona.
kamar ganti
Lloc on es guarden els vestits de diverses persones.

vestíbul /besˈti.βuɫ/ /bəsˈti.βuɫ/ /vesˈti.buɫ/ /vəsˈti.buɫ/ n masc
aula
En un edifici, cambra a la que s'accedeix des de la porta principal i que sovint es un lloc d'espera i d'accés a la resta de l'edifici.

vesícula biliar n fem
kantung empedu

veta /ˈbe.ta/ /ˈbɛ.tə/ /ˈve.ta/ /ˈvə.tə/ /ˈvɛ.tə/ n fem
ban
Tros de roba estret i allargat emprat per rivetejar.

vetar /beˈta/ /bəˈta/ /veˈtaɾ/ /vəˈta/ v
memveto

veterinari /be.te.ɾiˈna.ɾi/ /bə.tə.ɾiˈna.ɾi/ /ve.te.ɾiˈna.ɾi/ /və.tə.ɾiˈna.ɾi/ n masc
dokter hewan
Persona que per professió o estudi es dedica a la veterinària.

vetllar /beɫˈɫa/ /beʎˈʎa/ /veɫˈɫaɾ/ /vəɫˈɫa/ v
bergadang

vetllatori /beɫ.ɫaˈtɔ.ɾi/ /beʎ.ʎaˈtɔ.ɾi/ /bəʎ.ʎəˈtɔ.ɾi/ /veɫ.ɫaˈtɔ.ɾi/ /vəɫ.ɫəˈtɔ.ɾi/ n masc
bangkit

veto /ˈbe.to/ /ˈbɛ.tu/ /ˈve.to/ /ˈvə.to/ /ˈvɛ.tu/ n masc
memveto

veu /ˈbew/ /ˈvew/ /ˈvəw/ /ˈvɛw/ n fem
suara
So humà que li permet comunicar-se amb altres fent passar l'aire per les cordes vocals, que vibren i sonen.

veure /ˈbew.ɾe/ /ˈvew.ɾe/ /ˈvəw.ɾə/ /ˈvɛw.ɾə/ v
lihat melihat
Percebre amb la vista

veure-hi /vəwˈɾej/ /ˈbew.ɾej/ /ˈvew.ɾej/ /ˈvəw.ɾəj/ /ˈvɛw.ɾəj/ v
lihat
Tenir la capacitat de percebre amb la vista.

veí /beˈi/ /vaˈi/ /veˈi/ /vəˈi/ n masc
tetangga
Habitant d'una casa propera.

vi /ˈbi/ /ˈvi/ /ˈvi/ n masc
anggur
(normalment no comptable) Beguda creada de la fermentació del raïm.

vi negre n masc
anggur merah

vianant /bi.aˈnan/ /bi.əˈnan/ /vi.aˈnant/ /vi.əˈnan/ /vi.əˈnant/ n neut
pejalan kaki

viatge /biˈa.d͡ʒe/ /viˈa.d͡ʒe/ /viˈa.d͡ʒə/ n masc
perjalanan
Desplaçament a una destinació prou allunyada.
Cada anada i tornada que es fa per transportar quelcom o fer un encàrrec

viatjar /bi.aˈd͡ʒa/ /vi.aˈd͡ʒaɾ/ /vi.əˈd͡ʒa/ v
bepergian

vibració n fem
vibrasi

vibrar /biˈβɾa/ /viˈbɾa/ /viˈbɾaɾ/ v
bergetar
Un cos, estar en vibració.
Commoure’s per una emoció.

vibràfon /biˈβɾa.fon/ /biˈβɾa.fun/ /viˈbɾa.fon/ /viˈbɾa.fun/ n masc
vibrafon

vicari /biˈka.ɾi/ /viˈka.ɾi/ /viˈka.ɾi/ n masc
vikaris

vicepresident /ˌbi.se.pɾe.ziˈðen/ /ˌbi.sə.pɾə.ziˈðen/ /ˌvi.se.pɾe.ziˈðent/ /ˌvi.sə.pɾə.ziˈðen/ /ˌvi.sə.pɾə.ziˈðent/ n masc
wakil presiden

vici /ˈbi.si/ /ˈvi.si/ /ˈvi.si/ n masc
cela

victòria /bikˈtɔ.ɾi.a/ /vikˈtɔ.ɾi.a/ /vikˈtɔ.ɾi.ə/ n fem
kemenangan

victòria pírrica n fem
kemenangan Piris

vida /ˈbi.ða/ /ˈvi.ða/ /ˈvi.ðə/ n fem
hidup kehidupan
Capacitat d'alguns éssers (vius) de complir les funcions vitals: néixer, créixer i reproduir-se.

vida eterna n fem
akhirat

videoclip /bi.ðe.oˈkɫip/ /bi.ðə.uˈkɫip/ /vi.ðe.oˈkɫip/ /vi.ðə.oˈkɫip/ /vi.ðə.uˈkɫip/ n masc
video musik

vidre /ˈbi.ðɾe/ /ˈvi.ðɾe/ /ˈvi.ðɾə/ n masc
kaca gelas

vidu /ˈbi.ðu/ /ˈvi.ðu/ /ˈvi.ðu/ adj masc
janda

vigilar /bi.d͡ʒiˈɫa/ /bi.ʒiˈɫa/ /vi.d͡ʒiˈɫaɾ/ /vi.ʒiˈɫa/ v
bergadang

vila /ˈbi.ɫa/ /ˈbi.ɫə/ /ˈvi.ɫa/ /ˈvi.ɫə/ n fem
kota

vil·la /ˈbi.ɫa/ /ˈbi.ɫə/ /ˈbiɫ.ɫa/ /ˈbiɫ.ɫə/ /ˈviɫ.ɫa/ /ˈviɫ.ɫə/ n fem
vila
Casa luxosa envoltada de jardí, situada als afores del nucli urbà d'una població.

vinagre /biˈna.ɣɾe/ /viˈna.ɣɾe/ /viˈna.ɣɾə/ n masc
cuka

vinclar /biŋˈkɫa/ /viŋˈkɫa/ /viŋˈkɫaɾ/ v
belok

vincle /ˈbiŋ.kɫe/ /ˈbiŋ.kɫə/ /ˈviŋ.kɫe/ /ˈviŋ.kɫə/ n masc
pranala

vincular /biŋ.kuˈɫa/ /viŋ.kuˈɫa/ /viŋ.kuˈɫaɾ/ v
menghubungkan

vinent /biˈnen/ /viˈnen/ /viˈnent/ adj
berikut

vint /ˈbin/ /ˈvin/ /ˈvint/ number
dua puluh

vint-i-cinc /ˌbin.tiˈsiŋ/ /ˌvin.tiˈsiŋk/ /ˌvin.tiˈsiŋk/ number
dua puluh lima

vint-i-dos /ˌbin.tiˈðos/ /ˌvin.tiˈðos/ /ˌvin.tiˈðos/ number
dua puluh dua

vint-i-dues /ˌbin.tiˈðu.es/ /ˌbin.tiˈðu.əs/ /ˌvin.tiˈðu.es/ /ˌvin.tiˈðu.əs/ number
dua puluh
Forma femenina de vint-i-dos.

vint-i-nou /ˌbin.tiˈnɔw/ /ˌvin.tiˈnɔw/ /ˌvin.tiˈnɔw/ number
dua puluh

vint-i-quatre /ˌbin.tiˈkwa.tɾe/ /ˌvin.tiˈkwa.tɾe/ /ˌvin.tiˈkwa.tɾə/ number
dua puluh empat

vint-i-set /ˌbin.tiˈsɛt/ /ˌvin.tiˈsɛt/ /ˌvin.tiˈsɛt/ number
dua puluh tujuh

vint-i-sis /ˌbin.tiˈsis/ /ˌvin.tiˈsis/ /ˌvin.tiˈsis/ number
dua puluh enam

vint-i-tres /ˌbin.tiˈtɾes/ /ˌbin.tiˈtɾɛs/ /ˌvin.tiˈtɾes/ /ˌvin.tiˈtɾəs/ /ˌvin.tiˈtɾɛs/ number
dua puluh tiga

vint-i-un /ˌbin.tiˈun/ /ˌvin.tiˈun/ /ˌvin.tiˈun/ number
dua puluh satu

vint-i-una /bin.tiˈu.na/ /bin.tiˈu.nə/ /vin.tiˈu.na/ /vin.tiˈu.nə/ number
dua puluh
Forma femenina de vint-i-un.

vint-i-vuit /bin.tiˈβujt/ /vin.tiˈvujt/ /vin.tiˈvujt/ number
dua puluh delapan

vintè /binˈte/ /binˈtɛ/ /vinˈtə/ number
keduapuluh

vinya /ˈbi.ɲa/ /ˈbi.ɲə/ /ˈvi.ɲa/ /ˈvi.ɲə/ n fem
kebun anggur
Planta del gènere Vitis, una variant de la qual, la Vitis vinifera, produeix el raïm.
Zona de terreny on hi ha plantades vinyes.

vinyar /biˈɲa/ /biˈɲaɾ/ /viˈɲa/ /viˈɲaɾ/ n masc
kebun anggur

viola /biˈɔ.ɫa/ /biˈɔ.ɫɔ/ /biˈɔ.ɫə/ /viˈɔ.ɫa/ /viˈɔ.ɫə/ n fem
viola
Instrument cordòfon de la família del violí, intermediari entre el violí i el violoncel.
lili
Planta que fa flors de color lila.

violació /bi.o.ɫa.siˈo/ /bi.u.ɫə.siˈo/ /vi.o.ɫa.siˈo/ /vi.o.ɫə.siˈo/ /vi.u.ɫə.siˈo/ n fem
pemerkosaan
Relació sexual forçada sense consentiment.

violar /bi.oˈɫa/ /bi.uˈɫa/ /vi.oˈɫa/ /vi.oˈɫaɾ/ /vi.uˈɫa/ v
perkosa
Mantenir relacions sexuals amb algú sense el seu consentiment, usant coaccions, enganys o la violència.

violat /bi.oˈɫat/ /vi.oˈɫat/ /vi.uˈɫat/ adj
lili
De color morat clar com la viola.

violat /bi.oˈɫat/ /vi.oˈɫat/ /vi.uˈɫat/ n masc
lili
Color morat clar com la viola.

violent /bi.oˈɫen/ /bi.uˈɫen/ /vi.oˈɫent/ /vi.uˈɫen/ adj masc
keras
Relatiu a la violència.
Que descarrega la ira en altres o en l'entorn.
memalukan
Situació o objecte que provoca angoixa i vergonya.

violentar /bi.o.ɫenˈta/ /bi.u.ɫənˈta/ /vi.o.ɫenˈtaɾ/ /vi.o.ɫənˈta/ /vi.u.ɫənˈta/ v
forsa

violoncel /bi.o.ɫonˈsɛɫ/ /vi.o.ɫonˈsɛɫ/ /vi.u.ɫunˈsɛɫ/ n masc
selo

violència /bi.oˈɫɛn.si.a/ /bi.uˈɫɛn.si.ə/ /vi.oˈɫɛn.si.a/ /vi.oˈɫɛn.si.ə/ /vi.uˈɫɛn.si.ə/ n fem
kekerasan

violència domèstica n fem
kekerasan dalam rumah tangga

violí /bi.oˈɫi/ /vi.oˈɫi/ /vi.uˈɫi/ n masc
biola

viquipedista /bi.ki.peˈðis.ta/ /bi.ki.peˈðis.te/ /bi.ki.pəˈðis.tə/ /vi.ki.peˈðis.ta/ /vi.ki.peˈðis.te/ /vi.ki.pəˈðis.tə/ n neut
Wikipediawan

virar /biˈɾa/ /viˈɾa/ /viˈɾaɾ/ v
belok

virrei /biˈrej/ /viˈrej/ /viˈrej/ n masc
raja muda

virtual /bir.tuˈaɫ/ /biɾ.tuˈaɫ/ /viɾ.tuˈaɫ/ /viɾ.tuˈaɫ/ adj
maya

virtut /birˈtut/ /biɾˈtut/ /viɾˈtut/ /viɾˈtut/ n fem
fadilat

virtuós /bir.tuˈos/ /biɾ.tuˈos/ /viɾ.tuˈos/ /viɾ.tuˈos/ adj masc
bajik
Que posseeix bones qualitats o aptituds.

virus /ˈbi.ɾus/ /ˈvi.ɾus/ /ˈvi.ɾus/ n masc
virus pathik

visar /biˈza/ /viˈza/ /viˈzaɾ/ v
membidik
Verificar un document perquè tingui validesa.
Dirigir la visual d’un instrument o d’una arma.
Tenir en vista una possibilitat futura.

visca /ˈbis.ka/ /ˈbis.kə/ /ˈbiʃ.ka/ /ˈvis.cə/ /ˈvis.ka/ /ˈvis.kə/ Interjection
dirgahayu

visionar /bi.zi.oˈna/ /bi.zi.uˈna/ /vi.zi.oˈna/ /vi.zi.oˈnaɾ/ /vi.zi.uˈna/ v
menayangkan

visita /biˈzi.ta/ /viˈzi.ta/ /viˈzi.tə/ n fem
kunjungan

visitant /bi.ziˈtan/ /vi.ziˈtan/ /vi.ziˈtant/ n neut
pengunjung
Persona que visita un lloc fora del seu entorn habitual, sense passar-hi una nit.

visitar /bi.ziˈta/ /vi.ziˈta/ /vi.ziˈtaɾ/ v
kunjung

visió /bi.ziˈo/ /vi.ziˈo/ /vi.ziˈo/ n fem
visi

vista /ˈbis.ta/ /ˈvis.ta/ /ˈvis.tə/ n fem
tampak
Sentit que permet percebre mitjançant els ulls
nampak
Allò que és percebut des d'un punt concret.

visual /bi.zuˈaɫ/ /vi.zuˈaɫ/ /vi.zuˈaɫ/ adj
penglihatan

vital /biˈtaɫ/ /viˈtaɫ/ /viˈtaɫ/ adj
vital

vitamina /bi.taˈmi.na/ /vi.taˈmi.na/ /vi.təˈmi.nə/ n fem
vitamin

vitel·la /biˈtɛ.ɫa/ /biˈtɛ.ɫə/ /biˈtɛ.ɫɛ/ /biˈtɛɫ.ɫa/ /biˈtɛɫ.ɫə/ /viˈtɛɫ.ɫa/ /viˈtɛɫ.ɫə/ n fem
perkamen

vitrina /biˈtɾi.na/ /biˈtɾi.nə/ /viˈtɾi.na/ /viˈtɾi.nə/ n fem
etalase

vitualla /bi.tuˈa.ʎa/ /bi.tuˈa.ʎə/ /vi.tuˈa.ʎa/ /vi.tuˈa.ʎə/ n fem
penyediaan

viu /ˈbiw/ /ˈviw/ /ˈviw/ adj
hidup
Que té vida.

viu /ˈbiw/ /ˈviw/ /ˈviw/ n masc
hidup
Persona que no és morta.

viure /ˈbiw.ɾe/ /ˈviw.ɾe/ /ˈviw.ɾə/ v
hidup
Existir, estar viu.

vocabulari /bo.ka.βuˈɫa.ɾi/ /bu.kə.βuˈɫa.ɾi/ /vo.ka.buˈɫa.ɾi/ /vo.kə.buˈɫa.ɾi/ /vu.kə.buˈɫa.ɾi/ n masc
kosakata

vocació n fem
vokasi

vocal /boˈkaɫ/ /voˈkaɫ/ /vuˈkaɫ/ adj
lisan

vocal /boˈkaɫ/ /voˈkaɫ/ /vuˈkaɫ/ n fem
huruf hidup

vodka /ˈbot.ka/ /ˈbɔt.kə/ /ˈvot.ka/ /ˈvɔk.kə/ n
vodka

vogir /boˈd͡ʒi/ /boˈʒi/ /buˈʒi/ /voˈd͡ʒiɾ/ /voˈʒi/ /vuˈʒi/ v
menyusuri
Recórrer el perímetre d’una cosa.

vol /ˈbɔɫ/ /ˈvɔɫ/ /ˈvɔɫ/ n masc
layang
(handbol) Acció d'un jugador situat a prop de l'àrea de porteria contrària de saltar en direcció a la porteria per controlar una pilota procedent d'una passada i llançar-la immediatament per intentar marcar abans de tocar a terra.

volant /boˈɫan/ /buˈɫan/ /voˈɫant/ /vuˈɫan/ n masc
kemudi
Peça d'un vehicle, normalment en forma circular, que permet dirigir-lo.
(bàdminton) Objecte de 4,74 a 5,5 g de pes format per un nucli rodó i per un element allargat de material lleuger que hi està fixat per un extrem amb l'objectiu d'alentir-ne el vol i estabilitzar-lo.

volapük /bo.ɫaˈpuk/ /bu.ɫəˈpuk/ /vo.ɫaˈpuk/ /vo.ɫəˈpuk/ /vu.ɫəˈpuk/ n masc
bahasa Volapük
Llengua planificada creada pel capellà alemany Johann Martin Schleyer el 1879 amb la intenció de facilitar la comprensió entre persones de distintes cultures.

volar /boˈɫa/ /voˈɫa/ /voˈɫaɾ/ /vuˈɫa/ v
terbang
Sostenir-se i moure's dins l'aire.

volcà /boɫˈka/ /voɫˈka/ /vuɫˈka/ n masc
gunung api gunung berapi

volcànic /boɫˈka.nik/ /buɫˈka.nik/ /voɫˈka.nik/ /vuɫˈka.nik/ adj masc
vulkanis
Relacionat amb els volcans.

voleiar /bo.ɫeˈja/ /bu.ɫəˈja/ /vo.ɫeˈjaɾ/ /vo.ɫəˈja/ /vu.ɫəˈja/ v
layang

voleibol /ˌbo.ɫejˈβɔɫ/ /ˌbɔ.ɫəjˈβɔɫ/ /ˌvo.ɫejˈbɔɫ/ /ˌvɔ.ɫəjˈbɔɫ/ n masc
bola voli

voler /boˈɫe/ /voˈɫeɾ/ /voˈɫə/ /vuˈɫɛ/ v
mau hendak

volt /ˈbɔɫ/ /ˈvɔɫ/ /ˈvɔɫt/ n masc
benteng
Contorn, perímetre d’un lloc o d’un objecte.
volt
Unitat diferència de potencial i de força electromotriu del sistema internacional quan un corrent d'un ampere dissipa un watt de potència, amb símbol V.

volta /ˈbɔɫ.ta/ /ˈbɔɫ.tɔ/ /ˈbɔɫ.tə/ /ˈvɔɫ.ta/ /ˈvɔɫ.tə/ n fem
ubah
Trajectòria completa girant al voltant d'un eix.
babak
(golf) Acció de completar tots els forats d'un camp de golf en el transcurs d'una prova.

voltor /boɫˈto/ /boɫˈtoɾ/ /voɫˈto/ /voɫˈtoɾ/ /vuɫˈto/ n masc
nazar hering

volum /boˈɫum/ /voˈɫum/ /vuˈɫum/ n masc
volume

voluntari /bo.ɫunˈta.ɾi/ /bu.ɫunˈta.ɾi/ /vo.ɫunˈta.ɾi/ /vu.ɫunˈta.ɾi/ adj masc
rela hati
Que neix de la voluntat.

voluntari /bo.ɫunˈta.ɾi/ /bu.ɫunˈta.ɾi/ /vo.ɫunˈta.ɾi/ /vu.ɫunˈta.ɾi/ n masc
relawan
Persona que s'ofereix per fer quelcom pel qual no està obligat.

voluntat /bo.ɫunˈtat/ /bu.ɫunˈtat/ /vo.ɫunˈtat/ /vu.ɫunˈtat/ n fem
hendak

volva /ˈboɫ.βə/ /ˈbɔɫ.βa/ /ˈbɔɫ.βɔ/ /ˈbɔɫ.βə/ /ˈvoɫ.və/ /ˈvɔɫ.va/ n fem
sekam
Embolcall d'una panolla.

vomitar /bo.miˈta/ /vo.miˈta/ /vo.miˈtaɾ/ /vu.miˈta/ v
muntah
Expulsar convulsivament per la boca.

vorejar /bo.ɾeˈd͡ʒa/ /bo.ɾeˈʒa/ /vo.ɾeˈd͡ʒaɾ/ /vo.ɾəˈd͡ʒa/ /vu.ɾəˈʒa/ v
perbatasan

vorera /boˈɾe.ɾa/ /buˈɾe.ɾə/ /voˈɾe.ɾa/ /voˈɾe.ɾə/ /vuˈɾe.ɾə/ n fem
trotoar

vori /ˈbɔ.ɾi/ /ˈvɔ.ɾi/ /ˈvɔ.ɾi/ n masc
gading
Substància de què consten els ullals de defensa de l'elefant i altres animals.

vosaltres /boˈza.tɾes/ /boˈzaɫ.tɾes/ /buˈza.tɾəs/ /voˈza.tɾes/ /voˈzaɫ.tɾes/ /voˈzaɫ.tɾəs/ /vuˈzal.trus/ /vuˈzaɫ.tɾəs/ pronoun
anda

vostre /ˈbɔs.tɾe/ /ˈbɔs.tɾə/ /ˈvɔs.tɾe/ /ˈvɔs.tɾə/ adj masc
kalian

vostè /bosˈte/ /busˈtɛ/ /vosˈte/ /vosˈtə/ /vusˈtɛ/ pronoun
anda

vot /ˈbot/ /ˈbɔt/ /ˈvɔt/ n masc
pemilihan
Suport donat en una elecció a una proposta o persona, acte de votar.

votació /bo.ta.siˈo/ /bu.tə.siˈo/ /vo.ta.siˈo/ /vo.tə.siˈo/ /vu.tə.siˈo/ n fem
pemilihan

votar /boˈta/ /buˈta/ /voˈta/ /voˈtaɾ/ /vuˈta/ v
pemungutan suara
Elegir amb el vot entre diverses persones una opció o candidat.

vuit /ˈbujt/ /ˈvujt/ /ˈvujt/ number
delapan

vuit-cents /ˌbujtˈsens/ /ˌbwitˈsens/ /ˌvujtˈsens/ /ˌvujtˈsens/ number
ratus

vuitanta /bujˈtan.ta/ /bwiˈtan.ta/ /vujˈtan.ta/ /vujˈtan.tə/ number
delapan puluh

vuitanta-vuit /bujˌtan.taˈβujt/ /bujˌtan.təˈβujt/ /bwiˌtan.taˈβujt/ /vujˌtan.taˈvujt/ /vujˌtan.təˈvujt/ number
delapanpuluh delapan

vuitantè /buj.tanˈte/ /buj.tənˈtɛ/ /bwi.tanˈte/ /vuj.tanˈte/ /vuj.tənˈtə/ /vuj.tənˈtɛ/ number
kedelapanpuluh

vuitè /bujˈte/ /bwiˈte/ /vujˈte/ /vujˈtə/ /vujˈtɛ/ number
kedelapan

vulcanologia /buɫ.ka.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /buɫ.ka.no.ɫoˈʒi.a/ /buɫ.kə.nu.ɫuˈʒi.ə/ /vuɫ.ka.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /vuɫ.kə.no.ɫoˈʒi.ə/ /vuɫ.kə.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
vulkanologi

vulgar /buɫˈɣar/ /buɫˈɣaɾ/ /vuɫˈɣa/ /vuɫˈɣaɾ/ adj
vulgar

vulnerable /buɫ.neˈɾa.βɫe/ /buɫ.neˈɾab.bɫe/ /buɫ.nəˈɾa.βɫə/ /buɫ.nəˈɾab.bɫə/ /vuɫ.neˈɾa.bɫe/ /vuɫ.nəˈɾab.bɫə/ adj
rentan

vulnerar /buɫ.neˈɾa/ /buɫ.nəˈɾa/ /vuɫ.neˈɾaɾ/ /vuɫ.nəˈɾa/ v
pecah
Causar un perjudici moral o en els drets d’algú.

vàlid /ˈba.ɫit/ /ˈva.ɫit/ /ˈva.ɫit/ adj masc
valid

vàlua /ˈba.ɫu.a/ /ˈva.ɫu.a/ /ˈva.ɫu.ə/ n fem
nilai

vèncer /ˈben.se/ /ˈven.seɾ/ /ˈvɛn.sə/ v
mengalahkan
Imposar-se en una disputa.

vèrtex /ˈbɛr.teks/ /ˈbɛr.təks/ /ˈbɛɾ.teks/ /ˈvɛɾ.teks/ /ˈvɛɾ.təks/ n masc
sudut

víctima /ˈbik.ti.ma/ /ˈbik.ti.mə/ /ˈvik.ti.ma/ /ˈvik.ti.mə/ n fem
korban

vídeo /ˈbi.ðe.o/ /ˈvi.ðe.o/ /ˈvi.ðe.o/ n masc
kaset video

víking /ˈbi.kiŋ/ /ˈvi.kiŋ/ /ˈvi.kiŋk/ adj
viking

vòmit /ˈbɔ.mit/ /ˈvɔ.mit/ /ˈvɔ.mit/ n masc
muntah

vós /ˈbos/ /ˈvos/ /ˈvos/ pronoun
Anda

watt n masc
watt

whatsapp /waˈd͡zap/ /wəˈd͡zap/ n masc
WA

won /ˈwon/ n masc
won

xacal /t͡ʃaˈkaɫ/ n masc
jakal

xafardeig /t͡ʃa.faɾˈðet͡ʃ/ /ʃə.fərˈdɛt͡ʃ/ /ʃə.fərˈðɛt͡ʃ/ /ʃə.fəɾˈðət͡ʃ/ n masc
gosip

xafarder /t͡ʃa.farˈðe/ /t͡ʃa.faɾˈðeɾ/ /ʃə.fərˈde/ adj masc
gosip

xafarderia /t͡ʃa.faɾ.ðeˈɾi.a/ /ʃə.fər.dəˈɾi.ə/ n fem
gosip
Acte propi d’un xafarder.

xai /ˈt͡ʃaj/ n masc
pemalu
(figurat) Persona dòcil i servil.

xalet /t͡ʃaˈɫet/ /ʃəˈɫɛt/ n masc
vila
Casa unifamiliar construïda en un entorn natural urbanitzat amb carrers.

xampany /t͡ʃamˈpaɲ/ /ʃəmˈpaɲ/ n masc
sampanye

xampurrejar /t͡ʃam.pu.reˈd͡ʒa/ /t͡ʃam.pu.reˈd͡ʒaɾ/ /t͡ʃam.pu.reˈʒa/ /ʃəm.pu.rəˈd͡ʒa/ /ʃəm.pu.rəˈʒa/ v
bicara

xampú /t͡ʃamˈpu/ /ʃəmˈpu/ n masc
sampo
Sabó per rentar els cabells.

xancleta /t͡ʃaŋˈkɫe.ta/ /ʃəŋˈkɫə.tə/ /ʃəŋˈkɫɛ.tə/ n fem
sandal jepit

xano-xano /ˌt͡ʃa.noˈt͡ʃa.no/ /ˌʃa.noˈʃa.no/ /ˌʃa.nuˈʃa.nu/ adv
pelan

xarampió /t͡ʃa.ɾam.piˈo/ /ʃə.ɾəm.piˈo/ /ʃə.ɾəm.piˈo/ /ʃə.ɾəm.piˈu/ n masc
campak

xarrupar /t͡ʃa.ruˈpa/ /t͡ʃa.ruˈpaɾ/ /ʃə.ruˈpa/ v
menyesap

xarxa /ˈt͡ʃaɾ.t͡ʃa/ n fem
jaringan
Conjunt d'unitats funcionals autònomes interconnectades.

xarxa de protecció n fem
drat

xarxa neuronal n fem
indonesia

xarxa social n fem
media sosial

xarxet /t͡ʃaɾˈt͡ʃet/ /ʃərˈʃɛt/ /ʃəɾˈʃət/ n masc
itik

xassís /t͡ʃaˈsis/ /ʃəˈsis/ n masc
sasis

xat /ˈʃat/ n masc
obrolan

xe /ˈt͡ʃɛ/ /ˈʃɛ/ Interjection
hai

xec /ˈt͡ʃɛk/ /ˈʃɛk/ n masc
cek

xeflis /ˈt͡ʃɛ.fɫis/ /ˈʃɛ.fɫis/ n masc
pesta

xeic /ˈt͡ʃejk/ /ˈʃejk/ /ˈʃɛjk/ n masc
syekh

xemeneia /t͡ʃe.meˈne.ja/ /t͡ʃe.meˈnɛ.ja/ n fem
cerobong
Conducte destinat a ventilar o a treure fums o vapors.

xemicar /t͡ʃe.miˈka/ /t͡ʃe.miˈkaɾ/ /ʃə.miˈka/ v
menggilas

xenilla /t͡ʃeˈni.ʎa/ /ʃəˈni.ʎə/ n fem
kendaraan roda rantai

xenofòbia /ksə.nuˈfɔ.βi.ə/ /ʃe.noˈfɔ.bi.a/ /ʃə.noˈfɔ.bi.ə/ /ʃə.nuˈfɔ.bi.ə/ /ʃə.nuˈfɔ.βi.ə/ n fem
xenofobia

xenó /kseˈno/ /ksəˈno/ /ʃəˈno/ n masc
xenon

xerigot /t͡ʃe.ɾiˈɣɔt/ /ʃə.ɾiˈɣɔt/ n masc
air dadih

xeringa /t͡ʃeˈɾiŋ.ɡa/ /ʃeˈɾiŋ.ɡa/ /ʃəˈɾiŋ.ɡə/ n fem
semprotan

xerrac /t͡ʃeˈrak/ /ʃəˈrak/ n masc
gergaji
Serra amb un mànec en un extrem.

xerracar /t͡ʃe.raˈka/ /t͡ʃe.raˈkaɾ/ /ʃə.rəˈka/ v
amsal

xerrada /t͡ʃeˈra.ða/ /ʃəˈra.ðə/ n fem
kongko

xerraire /t͡ʃeˈraj.ɾe/ /ʃəˈraj.ɾə/ adj
cerewet
Que parla molt en va.

xerrameca /t͡ʃe.raˈme.ka/ /ʃə.rəˈmɛ.kə/ n fem
mengoceh

xerrar /t͡ʃaˈra/ /t͡ʃeˈra/ /t͡ʃeˈraɾ/ /ʃəˈra/ v
mengobrol

xerric /t͡ʃeˈrik/ /ʃəˈrik/ n masc
derit

xerrotejar /t͡ʃe.ro.teˈd͡ʒa/ /t͡ʃe.ro.teˈd͡ʒaɾ/ /t͡ʃe.ro.teˈʒa/ /ʃə.ro.təˈd͡ʒa/ /ʃə.ru.təˈʒa/ v
mencicit
Començar a parlar les criatures.
Parlotejar insistentment.

xerès /t͡ʃeˈɾes/ /ʃəˈɾəs/ /ʃəˈɾɛs/ n masc
sherry

xiclet /t͡ʃiˈkɫet/ /ʃiˈkɫɛt/ n masc
permen karet

xicot /t͡ʃiˈkɔt/ /ʃiˈkɔt/ n masc
pacar
Noi que festeja, parella sentimental.

xicra /ˈt͡ʃi.kɾa/ /ˈʃi.kɾə/ n fem
cangkir

xifra /ˈt͡ʃi.fɾa/ /ˈʃi.fɾa/ n fem
angka

xilena /ʃiˈɫə.nə/ /ʃiˈɫɛ.nə/ n fem
sepeda
(futbol) Tisora efectuada d'esquena a la porteria i amb el cos en posició quasi horitzontal.

xilografia /ksi.ɫo.ɣɾaˈfi.a/ /ksi.ɫo.ɣɾəˈfi.ə/ /ksi.ɫu.ɣɾəˈfi.ə/ /ʃi.ɫo.ɣɾaˈfi.a/ n fem
silografi
Tècnica d'impressió en relleu amb planxa de fusta tallada a mà.

xilòfon /ksiˈɫɔ.fon/ /ksiˈɫɔ.fun/ /ʃiˈɫɔ.fon/ /ʃiˈɫɔ.fun/ n masc
xilofon

ximpanzé /t͡ʃim.panˈze/ /ʃim.pənˈze/ n masc
simpanse

ximple /ˈt͡ʃim.pɫe/ /ˈʃim.pɫə/ adj
bodoh
D'escassa intel·ligència o perspicàcia

ximple /ˈt͡ʃim.pɫe/ /ˈʃim.pɫə/ n neut
bodoh
Persona que diu o fa ximpleries.

xin /ˈʃin/ n fem
betis depan
Vint-i-unena lletra dels alfabets semítics fenici, arameu, hebreu i d’altres derivats.
Tretzena lletra de l'alfabet àrab.

xinxa /ˈt͡ʃiɲ.t͡ʃa/ /ˈʃiɲ.ʃə/ n fem
bangsat
Insecte hemípter, de color rogenc i cos aplanat, paràsit d’ambients domèstics mancats d’higiene, que xucla la sang produint picades irritants (Cimex lectularius).

xinès /ʃiˈnəs/ /ʃiˈnɛs/ adj masc
Tionghoa Tiongkok
Relatiu o pertanyent a la Xina, als seus habitants, la cultura o la llengua.

xinès /ʃiˈnəs/ /ʃiˈnɛs/ n masc
bahasa China Tionghoa
(masculí singular) Grup de llengües sinotibetanes originàries de la Xina.

xip /ˈt͡ʃip/ n masc
cip
(hoquei sobre herba) Llançament executat colpejant la bola amb el rebot de l'estic resultant d'haver-lo fet picar contra terra, de manera que la bola s'eleva amb una paràbola molt pronunciada.

xipollejar /t͡ʃi.po.ʎeˈd͡ʒa/ /t͡ʃi.po.ʎeˈd͡ʒaɾ/ /t͡ʃi.po.ʎeˈʒa/ /ʃi.po.ʎəˈd͡ʒa/ /ʃi.pu.ʎəˈʒa/ v
berenang

xiulada /t͡ʃiwˈɫa.ða/ /ʃiwˈɫa.ðə/ n fem
siulan

xiular /t͡ʃiwˈɫa/ /t͡ʃiwˈɫaɾ/ /ʃiwˈɫa/ v
bersiul

xiulet /t͡ʃiwˈɫet/ /ʃiwˈɫət/ /ʃiwˈɫɛt/ n masc
peluit
So que resulta de l’acció de xiular.
Petit instrument de vent que produeix un únic so agut, usat per cridar l'atenció dels oients.

xiuletada /t͡ʃiw.ɫeˈta.ða/ /ʃiw.ɫəˈta.ðə/ n fem
bersiul

xiuxiuar /t͡ʃiw.t͡ʃiˈwa/ /t͡ʃiw.t͡ʃiˈwaɾ/ /ʃiw.ʃiˈwa/ v
berbisik-bisik

xiuxiueig /t͡ʃiw.t͡ʃiˈwet͡ʃ/ /ʃiw.ʃiˈwət͡ʃ/ /ʃiw.ʃiˈwɛt͡ʃ/ n masc
bisikan

xiuxiuejar /t͡ʃiw.t͡ʃi.weˈd͡ʒa/ /t͡ʃiw.t͡ʃi.weˈd͡ʒaɾ/ /t͡ʃiw.t͡ʃi.weˈʒa/ /ʃiw.ʃi.wəˈd͡ʒa/ /ʃiw.ʃi.wəˈʒa/ v
berbisik

xoc /ˈt͡ʃɔk/ /ˈʃɔk/ n masc
kejutan
(anglicisme, patologia) trauma

xocolata /t͡ʃo.koˈɫa.ta/ /ʃo.koˈɫa.tə/ /ʃu.kuˈɫa.tə/ n fem
coklat cokelat
Llaminadura que té aquesta substància com a ingredient principal.

xofer /t͡ʃoˈfe/ /t͡ʃoˈfeɾ/ /ʃoˈfe/ /ʃuˈfe/ n masc
supir

xop /ˈt͡ʃop/ /ˈʃop/ adj masc
basah
Completament moll, ben mullat.

xopsuei /ˌt͡ʃop.suˈej/ /ˌʃop.suˈej/ n masc
capcai

xuclar /t͡ʃuˈkɫa/ /t͡ʃuˈkɫaɾ/ /ʃuˈkɫa/ v
isap

xumet /t͡ʃuˈmet/ /ʃuˈmət/ /ʃuˈmɛt/ n masc
dot

xurriaquejar /t͡ʃu.ri.a.keˈd͡ʒa/ /t͡ʃu.ri.a.keˈd͡ʒaɾ/ /t͡ʃu.ri.a.keˈʒa/ /ʃu.ri.ə.kəˈd͡ʒa/ /ʃu.ri.ə.kəˈʒa/ v
balas membentak

xurriaques /t͡ʃu.riˈa.kes/ /ʃu.riˈa.kəs/ n fem
cambuk

xut /ˈt͡ʃut/ /ˈʃut/ n masc
tendangan
(futbol, futbol americà, rugbi) Cop fort donat a la pilota amb la part anterior del peu.
kena
(hoquei sobre herba) Llançament executat elevant l'estic cap enrere perquè agafi impuls abans de colpejar la bola amb un cop sec.

xut a seguir n masc
cip

xutar /t͡ʃuˈta/ /t͡ʃuˈtaɾ/ /ʃuˈta/ v
tendang
Colpejar fort la pilota amb el peu.

xàfec /ˈt͡ʃa.fek/ /ˈʃa.fek/ /ˈʃa.fək/ n masc
dus

zebra /ˈze.bɾa/ n fem
zebra

zelar /zeˈɫa/ /zeˈɫaɾ/ /zəˈɫa/ v
awas

zero /ˈzɛ.ɾo/ /ˈzɛ.ɾu/ n masc
nol
Xifra que no suma ni resta, però dona valor de desena situat a la dreta d'una altra xifra.
Buit, el no res.

zinc /ˈziŋ/ /ˈziŋk/ n masc
seng

zincar /ziŋˈka/ /ziŋˈkaɾ/ v
seng

zona /ˈzo.na/ n fem
zona
Àrea delimitada, part d'un espai.
kawasan
(corfbol) Cadascuna de les dues meitats de forma quadrada d'un camp de joc, on se situen dos jugadors i dues jugadores de cada equip.

zonificar /zo.ni.fiˈka/ /zo.ni.fiˈkaɾ/ /zu.ni.fiˈka/ v
kawasan

zoologia /zo.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /zo.o.ɫoˈʒi.a/ /zo.o.ɫoˈʒi.ə/ /zu.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
zoologi

zoomejar /zu.meˈd͡ʒa/ /zu.meˈd͡ʒaɾ/ /zu.meˈʒa/ /zu.məˈd͡ʒa/ /zu.məˈʒa/ v
keker
(transitiu, tecnologia) Fer zoom.

Àfrica /ˈa.fɾi.ka/ pn
Afrika
Continent situat al sud d'Europa.

Àries /ˈa.ɾi.es/ /ˈa.ɾi.əs/ pn
Aries

Àsia /ˈa.zi.a/ pn
Asia
Continent situat entre Europa i l'oceà Pacífic.

Àtila /ˈa.ti.ɫa/ /ˈa.ti.ɫə/ pn
Attila

Àustria /ˈaws.tɾi.ə/ pn
Austria
Estat muntanyós centreeuropeu fronterer amb Txèquia, Eslovàquia, Hongria, Eslovènia, Itàlia, Suïssa, Liechtenstein i Alemanya. El nom complet és República d'Àustria.

Índia /ˈin.di.ə/ pn
India
Península asiàtica situada al sud del continent. Està ocupada principalment pel país homònim però també per Pakistan i Bangla Desh.

àbac /ˈa.bak/ n masc
abakus dekak-dekak
Aparell de càlcul que consisteix en una vasa amb filferros paral·lels dins pels quals es fan córrer unes boles que simbolitzen els nombres.

àcid adj masc
asam
De sabor picant com el vinagre o la llimona.

àcid n masc
asam
Tota substància, molecular o iònica, que pot acceptar un parell d'electrons.

àcid desoxiribonucleic n masc
asam deoksiribonukleat

àcid ribonucleic n masc
asam ribonukleat

àdhuc /ˈa.ðuk/ adv
bahkan

àguila /ˈa.ɣi.ɫa/ n fem
elang
Nom referit a quatre gèneres diferents, però d'aspecte semblant, d'aus rapinyaires de la família dels accipítrids.

àlbum /ˈaɫ.βum/ n masc
album

àlgebra /ˈaɫ.d͡ʒe.bɾa/ /ˈaɫ.ʒə.bɾə/ n fem
aljabar

àlibi /ˈa.ɫi.βi/ n masc
alibi

àlien /ˈa.ɫi.en/ /ˈa.ɫi.ən/ n
asing

àlif /ˈa.ɫif/ n fem
alef

àmbit /ˈam.bit/ n masc
bidang
Perímetre que delimita un espai o, en general, qualsevol cosa.

àncora /ˈaŋ.ko.ɾa/ /ˈaŋ.ko.ɾə/ /ˈaŋ.ku.ɾə/ n fem
jangkar

ànec /ˈa.nek/ /ˈa.nək/ n masc
bebek itik

àngel /ˈaɲ.d͡ʒeɫ/ n masc
malaikat bidadari
Ésser no corpori que habita al cel amb Déu, ànima salvada que es manifesta a la Terra.

ànim n masc
keperkasaan

ànima /ˈa.ni.ma/ n fem
arwah ruh
Part immaterial de la persona.

ànode /ˈa.no.ðe/ /ˈa.nu.ðə/ n masc
anode

àpat /ˈa.pat/ /ˈa.pət/ n masc
makanan

àrab /ˈa.ɾap/ /ˈa.ɾəp/ n neut
arab bahasa Arab
(només en singular) Llengua parlada pels pobles originaris de la península Aràbiga. És la llengua en la que es va escriure l'Alcorà.

àrbitre /ˈar.bi.tɾə/ /ˈaɾ.bi.tɾe/ n masc
arbiter

àrea /ˈa.ɾe.a/ /ˈa.ɾe.ə/ n fem
kawasan
Extensió que ocupa una superfície, objecte d'estudi de la geometria.
(esports de pilota) Sector d'un camp de joc delimitat per línies que és objecte d'una reglamentació específica.

ària /ˈa.ɾi.a/ /ˈa.ɾi.ə/ n fem
aria
Peça musical consistent en una melodia expressiva executada per veus solistes amb acompanyament orquestral.

àries /ˈa.ɾi.es/ /ˈa.ɾi.əs/ n neut
Aries

àrtic adj masc
Arktika
Relatiu o pertanyent a l'Àrtic o a la regió circumdant.

àstat /ˈas.tət/ n masc
astatin

àtic /ˈa.tik/ adj masc
Attika
Relatiu o pertanyent a l'Àtica.

àtic /ˈa.tik/ n masc
Attika
Persona que habita o és originària de l'Àtica.
loteng
Pis superior d'un edifici, situat per sobre la cornisa.

àtom /ˈa.tom/ /ˈa.tum/ n masc
atom

àvia /ˈa.vi.a/ /ˈa.vi.ə/ /ˈa.βi.a/ /ˈa.βi/ n fem
nenek
Forma femenina de avi.

àvol /ˈa.voɫ/ /ˈa.vuɫ/ /ˈa.βoɫ/ /ˈa.βuɫ/ adj
arti

ècdisi /ˈɛɡ.di.zi/ n fem
ekdisis

èczema /ˈɛɡ.ze.ma/ /ˈɛɡ.zə.mə/ n masc
eksem

èpic /ˈɛ.pik/ adj masc
epik

època /ˈe.po.ka/ /ˈɛ.po.kə/ /ˈɛ.pu.kə/ n fem
jaman

èster /ˈes.teɾ/ /ˈɛs.tər/ n masc
ester

ètica /ˈɛ.ti.ka/ /ˈɛ.ti.kə/ n fem
etika

ètnia /ˈɛd.ni.a/ /ˈɛd.ni.ə/ n fem
kesukuan

èxit /ˈɛɡ.zit/ n masc
keberhasilan
Bon resultat, reeiximent.
kena
Producte que ha obtingut una bona acceptació popular o rendiment comercial.

èxtasi /ˈɛks.ta.zi/ /ˈɛks.tə.zi/ n masc
ekstase
Estat de transcendència on se surt del propi jo, motivat per un encontre amorós, la unió divina o una experiència molt forta emocionalment.

és clar Interjection
tentu

ídem /ˈi.ðem/ /ˈi.ðəm/ adv
dan samadengan atas

ídol /ˈi.doɫ/ /ˈi.duɫ/ n masc
berhala

índex /ˈin.deks/ /ˈin.dəks/ n masc
telunjuk
Llista dels continguts o dels capítols d'un llibre.
jari telunjuk
(anatomia) Segon dit de la mà, entre el polze i el dit del cor.

índic /ˈin.dik/ adj masc
indian

íntegre /ˈin.te.ɣɾe/ /ˈin.tə.ɣɾə/ adj
bunting

ítem /ˈi.tem/ /ˈi.təm/ n masc
benda

òbol /ˈɔ.boɫ/ /ˈɔ.buɫ/ /ˈɔ.βuɫ/ n masc
obolos

òliba /ˈo.ɫi.βə/ /ˈɔ.ɫi.ba/ n fem
burung hantu

òpera /ˈɔ.pe.ɾa/ /ˈɔ.pə.ɾə/ n fem
opera

òptica /ɔp.ti.ka/ /ɔp.ti.kə/ n fem
optika
Part de la física, que estudia la llum i la visió.

òrgan /ˈɔɾ.ɣan/ n masc
organ

òvul /ˈɔ.vuɫ/ /ˈɔ.vuɫ/ /ˈɔ.βuɫ/ n masc
ovum

ós n masc
beruang
Mamífer omnívor que en la classificació científica forma una família pròpia, Ursidae. És salvatge, pelut, molt voluminós i amb cua i orelles rodones i urpes llargues i dures. Camina en quatre potes (quadrúpede), però de vegades també en dues.

últim /ˈuɫ.tim/ adj masc
pamungkas
(literari) Darrer en una situació final o conclusió d’un procés.

únic /ˈu.nik/ adj masc
satu-satunya

únicament /ˌu.ni.kaˈmen/ /ˌu.ni.kaˈment/ /ˌu.ni.kəˈmen/ /ˌu.ni.kəˈment/ adv
hanya

úter /ˈu.teɾ/ /ˈu.tər/ n masc
rahim

útil adj
berguna

úvula /ˈu.vu.ɫa/ /ˈu.vu.ɫə/ /ˈu.βu.ɫa/ /ˈu.βu.ɫə/ n fem
anak lidah