asa /ˈa.za/ /ˈa.zə/ suffix
áis
S'utilitza per formar els noms dels enzims.

-cit prefix
-cít

it suffix
ít

logia /ɫoˈd͡ʒi.a/ /ɫoˈʒi.a/ /ɫoˈʒi.ə/ /ɫuˈʒi.ə/ suffix
olaíocht

metre suffix
méadar

ADN /ˌaˌðeˈe.na/ /ˌaˌðeˈe.nə/ acronym
ADN

AFI /ˈa.fi/ acronym
AIF

Aaró pn
Aaron

Abkhàzia /aˈpa.zi.a/ /aˈβa.zi.a/ /əˈpa.zi.ə/ pn
Abcáis

Abraham /a.bɾaˈam/ /ə.βɾəˈam/ pn
Abrahám

Adam /aˈðam/ /əˈðam/ pn
Ádhamh

Adonis /aˈðɔ.nis/ /əˈðɔ.nis/ pn
Adónas
(mitologia grega) Divinitat de gran bellesa disputat per Afrodita i per Persèfone.

Adrià /a.ðɾiˈa/ /ə.ðɾiˈa/ pn
Aidrean

Afganistan /əv.ɣə.nisˈtan/ pn
An Afganastáin Afganastáin
Estat localitzat a Àsia que limita amb l'Iran a l'oest, amb el Pakistan al sud i a l'est, amb el Turkmenistan, l'Uzbekistan i el Tadjikistan al nord i la Xina a l'extrem més oriental. El nom oficial és República Islàmica de l'Afganistan.

Agustí /a.ɣusˈti/ /ə.ɣusˈti/ pn
Agaistín
Prenom masculí, popularitzat per sant Agustí d'Hipona.

Albert /aɫˈbɛɾt/ /əɫˈβɛrt/ pn
Ailbhe

Albània /əɫˈβa.ni.ə/ pn
an Albáin Albáin
Estat independent situat a la península balcànica i fronterer amb Montenegro, Kosovo, Macedònia (l'estat independent) i Grècia. El nom complet és República d'Albània.

Alcorà /aɫ.koˈɾa/ /əɫ.koˈɾa/ /əɫ.kuˈɾa/ pn
An Córan

Alemanya /ə.ɫəˈma.ɲə/ pn
an Ghearmáin An Ghearmáin

Alexandre /a.ɫekˈsan.dɾe/ /ə.ɫəkˈsan.dɾə/ pn
Alastar

Alger /aɫˈd͡ʒe/ /aɫˈd͡ʒeɾ/ /əɫˈʒe/ /əʎˈʒe/ pn
Cathair na hAilgéire

Algèria /əɫˈʒɛ.ɾi.ə/ /əʎˈʒɛ.ɾi.ə/ pn
Ailgéir
Estat africà i mediterrani situat al nord del continent. És fronterer amb Tunísia, Líbia, el Marroc, el Sàhara Occidental, Mauritània, Mali i el Níger. El nom complet és República Democràtica Popular d'Algèria.
Asteroide número 1213 descobert des d'un observatori d'Alger.

Alps /ˈaɫps/ pn
Alpa

Altar /aɫˈta/ /aɫˈtaɾ/ /əɫˈta/ pn
Altóir

Amazones /a.maˈzo.nes/ /ə.məˈzo.nəs/ pn
Amasóin
Gran riu de l'Amèrica del Sud, el més gran del continent i el més cabalós del món, que desemboca en l'Atlàntic. Neix al Perú i, a més, també fa el recorregut per terres del Brasil (per on també desemboca), Bolívia, Colòmbia i Equador.

Amèrica /aˈmɛ.ɾi.ka/ pn
Mheiriceá Meiriceá

Amèrica del Nord /aˌmɛ.ɾi.ka.ðeɫˈnɔɾt/ pn
Meiriceá Thuaidh

Amèrica del Sud /aˌmɛ.ɾi.ka.ðeɫˈsut/ pn
Meiriceá Theas

Andorra /anˈdɔ.ra/ /anˈdɔ.rɔ/ /ənˈdɔ.rə/ pn
Andóra
Estat europeu dels Pirineus, que fa frontera amb França i Espanya. Per raons històriques encara té una relació política i militar amb els dos estats veïns i en concret per mitjà dels seus representants oficials, cadascun dels quals té el càrrec de copríncep, el bisbe d'Urgell i el president de la república francesa. El nom oficial és Principat d'Andorra.

Andreu /anˈdɾew/ /ənˈdɾew/ pn
Aindriú Aindrias

Andròmeda /anˈdɾɔ.me.ða/ /ənˈdɾɔ.mə.ðə/ pn
Andraiméide

Anglaterra /aŋ.ɡɫaˈtɛ.ra/ /aŋ.ɡɫaˈtɛ.rɛ/ pn
Sasana
País de la Gran Bretanya, un dels constituents del Regne Unit.

Angola /əŋˈɡo.ɫə/ pn
Angóla
Població dels Estats Units d'Amèrica, en l'estat d'Indiana.

Ankara /aŋˈka.ɾa/ /əŋˈka.ɾə/ pn
Ankara

Anna /ˈan.na/ /ˈan.nə/ pn
Áine
Prenom femení

Antigua i Barbuda /ənˌti.ɣwəj.βərˈbu.ðə/ pn
Antigua agus Barbúda
Estat americà del Carib que ocupa tres illes, dues de principals, Antigua i Barbuda, una de molt menor, Redonda. Es troba al nord de Guadalupe.

Antoni /anˈtɔ.ni/ /ənˈtɔ.ni/ pn
Antaine

Antàrtida /anˈtaɾ.ti.ða/ pn
Antartaice

Anvers /amˈbɛrs/ /amˈbɛɾs/ /aɱˈvɛɾs/ /əmˈbɛrs/ /əɱˈvɛɾs/ pn
Antuairp

Apol·lo /aˈpo.ɫo/ /aˈpoɫ.ɫo/ /əˈpo.ɫu/ /əˈpoɫ.ɫo/ /əˈpoɫ.ɫu/ pn
Apalló

Aquari /aˈkwa.ɾi/ /əˈkwa.ɾi/ pn
Iompróir an Uisce

Aquisgrà /a.kizˈɣɾa/ /ə.kizˈɡɾa/ pn
Aachen

Argentina /ər.ʒənˈti.nə/ pn
Airgintín
Estat de l'Amèrica del Sud, situat a l'extrem sud i en la costa atlàntica d'aquest subcontinent. És fronterer amb Bolívia, el Paraguai, el Brasil, l'Uruguai i Xile. El nom oficial és República Argentina.

Armènia /ərˈmɛ.ni.ə/ pn
Airméin
Estat asiàtic fronterer amb Geòrgia, l'Azerbaidjan, Turquia i l'Iran. El nom oficial és República d'Armènia.

Arquimedes /aɾ.kiˈme.ðes/ /ər.kiˈmɛ.ðəs/ pn
Airciméidéas

Artur /aɾˈtuɾ/ /ərˈtur/ pn
Artúr

Astúries /asˈtu.ɾi.es/ /əsˈtu.ɾi.əs/ pn
Asturias

Austràlia /əwsˈtɾa.ɫi.ə/ pn
Astráil
Estat que inclou l'illa de la primera accepció i la de Tasmània, a més d'altres de menors, en especial Christmas i l'arxipèlag Cocos.

Azerbaidjan /ə.zər.βəjˈd͡ʒan/ pn
Poblacht na hAsarbaiseáine
Estat asiàtic fronterer amb Rússia, Geòrgia, Armènia i l'Iran. El nom oficial és República de l'Azerbaidjan.

Açores /aˈso.ɾes/ /əˈso.ɾəs/ pn
Asóir

Bahames /bəˈa.məs/ pn
Bahámaí
Arxipèlag i estat americà, situat a l'est de Florida i al nord de Cuba i molt proper al Carib.

Bahrain /bəˈɾajn/ pn
Bairéin
Arxipèlag i estat asiàtic del golf Pèrsic situat al nord de Qatar i a l'est de l'Aràbia Saudita.

Balança /baˈɫan.sa/ /bəˈɫan.sə/ pn
Meá

Bangladesh /ˌbaŋ.ɡɫəˈðɛʃ/ pn
Banglaidéis
Estat asiàtic del golf de Bengala fronterer amb l'Índia i Birmània, amb nom oficial República Popular de Bangladesh.

Barbados pn
Barbadós
Illa de l'arxipèlag de les Antilles, al Carib. Es troba a l'extrem est d'aquest arxipèlag.
Estat americà del Carib que ocupa l'illa homònima.

Barcelona /bal.sa'ro.na/ /baɾ.seˈɫo.na/ /bɐr.sɐˈɫo.nɐ/ /bəɾ.səˈɫo.nə/ pn
Barcelona Barsalóin
Capital de Catalunya i de la província homònima.

Bartomeu /baɾ.toˈmew/ /bər.tuˈmew/ /bəɾ.toˈmew/ pn
Bairtliméad

Baviera /ba.viˈe.ɾa/ /ba.βiˈe.ɾa/ /bə.viˈe.ɾə/ /bə.βiˈe.ɾə/ pn
An Bhaváir

Belize /beˈlis/ pn
Beilís
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb Mèxic i Guatemala.
Districte de l'estat independent homònim.

Benet /beˈnet/ /bəˈnət/ /bəˈnɛt/ pn
Beinidict
Prenom masculí, particularment per sant Benet (480-547), fundador de l’orde benedictí.

Benín /bəˈnin/ pn
Beinin

Berlín /beɾˈɫin/ /bərˈɫin/ pn
Beirlín

Bermudes /beɾˈmu.ðes/ /bərˈmu.ðəs/ pn
Beirmiúda

Bernat /beɾˈnat/ /bərˈnat/ pn
Bearnárd
Prenom masculí d’origen germànic

Bessons /beˈsons/ /bəˈsons/ pn
An Cúpla

Betlem /beɫˈɫem/ /beˈɫem/ /bəɫˈɫɛm/ pn
Beitheal

Bhutan pn
Bútáin

Bielorússia /biˌɛ.ɫoˈru.si.ə/ /biˌɛ.ɫuˈru.si.ə/ pn
An Bhealarúis
Estat del nord d'Europa fronterer amb Ucraïna, Polònia, Lituània, Letònia i Rússia. El nom complet és República de Bielorússia.

Birmània /birˈma.ni.ə/ pn
Burma
(tradicional, informal) Forma alternativa de Myanmar.

Blai /ˈbɫaj/ pn
Blaise
Prenom masculí

Bohèmia /boˈɛ.mi.a/ /buˈɛ.mi.ə/ pn
An Bhoihéim

Bolívia /boˈɫi.vi.ə/ /boˈɫi.βi.a/ /buˈɫi.vi.ə/ /buˈɫi.βi.ə/ pn
An Bholaiv
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb el Brasil, el Paraguai, l'Argentina, Xile i el Perú.

Borgonya /boɾˈɣo.ɲə/ /burˈɡo.ɲə/ /burˈɣo.ɲə/ pn
Burgúin

Botswana pn
Botsuáin
Estat africà fronterer amb Namíbia, Sud-àfrica, Zàmbia, i Zimbabwe.

Bover /boˈve/ /boˈveɾ/ /boˈβe/ /boˈβeɾ/ /buˈve/ /buˈβe/ pn
Boötes
(astronomia) Constel·lació boreal situada entre el Serpent i la Cabellera de Berenice.

Brasil /bɾəˈziɫ/ pn
An Bhrasaíl
Estat de l'Amèrica del Sud, situat al costat est d'aquest subcontinent, a la vora de l'Atlàntic. És fronterer amb la Guaiana Francesa, Surinam, la Guyana, Veneçuela, Colòmbia, el Perú, Bolívia, el Paraguai, l'Argentina i l'Uruguai. El nom oficial és República Federal del Brasil.

Bratislava /bɾa.tizˈɫa.va/ /bɾa.tizˈɫa.βa/ /bɾə.tizˈɫa.və/ /bɾə.tizˈɫa.βə/ pn
Bhratasláiv

Brunei pn
Brúiné
Estat independent del sud-est asiàtic que ocupa part de l'illa de Borneo a més d'algunes illes menors. És fronterer amb Malàisia. El nom oficial és Soldanat de Brunei.

Brussel·les /bɾuˈsɛ.ɫes/ /bɾuˈsɛ.ɫəs/ /bɾuˈsɛɫ.ɫes/ /bɾuˈsɛɫ.ɫəs/ pn
an Bhruiséil

Buda /ˈbu.ða/ /ˈbu.ðə/ pn
Búda

Bulgària /buɫˈɣa.ɾi.ə/ pn
Bhulgáir Bulgáir

Burkina Faso pn
Buircíne Fasó
Estat de l'Àfrica Occidental, fronterer amb Mali, el Níger, el Benín, el Togo, Ghana i la Costa d'Ivori.

Burundi pn
Burúin
Estat africà fronterer amb Ruanda, República Democràtica del Congo i Tanzània. El nom oficial és República de Burundi.

Burí /buˈɾi/ pn
Siséal

Bàrbara /ˈbar.bə.ɾə/ /ˈbaɾ.ba.ɾa/ pn
Bairbre
Prenom femení

Bèlgica /ˈbɛɫ.ʒi.kə/ /ˈbɛʎ.ʒi.kə/ pn
An Bheilg Beilg
Estat del centre d'Europa situat a la costa atlàntica, fronterer amb França, Luxemburg, Països Baixos i Alemanya. El nom complet és Regne de Bèlgica.

Bíblia /ˈbi.bɫi.a/ /ˈbi.βɫi.ə/ pn
Bíobla
Llibre sagrat dels cristians.

Bòsnia i Hercegovina /ˈbɔz.ni.a /ˈbɔz.ni.ə pn
Boisnia-Heirseagaivéin
Estat situat a la península balcànica i fronterer amb Croàcia, Sèrbia i Montenegro.

Ca Major pn
Madra Mór

Caire /ˈkaj.ɾe/ /ˈkaj.ɾə/ pn
Caireo

Cambodja /kamˈbɔ.d͡ʒa/ /kamˈbɔ.d͡ʒɔ/ /kəmˈbɔ.d͡ʒə/ pn
Cambóid
Estat independent del sud-est asiàtic situat a la península d'Indoxina i fronterer amb Tailàndia, Laos i el Vietnam. El nom complet és Regne de Cambodja.

Camerun /kə.məˈɾun/ pn
Camarún
Estat africà fronterer amb Nigèria, el Txad, la República Centreafricana, la República del Congo, el Gabon i la Guinea Equatorial, a més és costaner amb el golf de Guinea. El nom complet és República del Camerun.

Canadà /kə.nəˈða/ pn
Ceanada
Estat independent de l'Amèrica del nord, situat a l'extrem nord d'aquest subcontinent, fronterer directament amb els Estats Units. El nom oficial és el mateix sense afegits ni variacions.

Canuda /kaˈnu.ða/ /kəˈnu.ðə/ pn
Canuta
Prenom femení

Cap Verd /ˌkabˈbɛrt/ /ˌkabˈvɛɾt/ /ˌkabˈvɛɾt/ pn
Rinn Verde
Arxipèlag africà que es troba en l'Atlàntic, a l'oest de Mauritània i del Senegal.
Estat independent que ocupa l'arxipèlag anterior. El nom oficial és Unió de les Comores.

Cap d'Any pn
Lá Caille

Capricorn /ka.pɾiˈkɔɾn/ /kə.pɾiˈkɔrn/ pn
an Gabhar
(astrologia) Desena zona del zodíac ocupada pel Sol entre el 21 de desembre i el 19 de gener.

Caralàmpia pn
Caralampia
Prenom femení

Carles /ˈkar.ɫəs/ /ˈkaɾ.ɫes/ pn
Séarlas

Cassiopea /ka.si.oˈpe.a/ /kə.si.oˈpə.ə/ /kə.si.uˈpɛ.ə/ pn
Caiseoipé

Catalunya /ka.taˈɫu.ɲa/ pn
an Chatalóin
País de la Mediterrània occidental que comprèn part del territori del nord-est d'Espanya i del sud-est de la França continental.

Caterina /ka.taˈɾi.na/ /ka.teˈɾi.na/ /kə.təˈɾi.nə/ /kəˈtɾi.nə/ pn
Caitríona
Prenom femení

Caucas /ˈkaw.kas/ /ˈkaw.kəs/ pn
Sléibhte Cugais

Caín /kaˈin/ /kəˈin/ pn
Cáin

Cefeu /seˈfew/ /səˈfew/ pn
Ceiféas

Ceilan pn
Siolóin
Antic nom de Sri Lanka

Centaure /senˈtaw.ɾe/ /sənˈtaw.ɾə/ pn
Ceinteár

Cigne /ˈsiŋ.ne/ /ˈsiɡ.ne/ pn
Cros an Tuaiscirt

Ciutat del Vaticà /siwˌta.ðeɫ.βa.tiˈka/ /siwˌtad.deɫ.βa.tiˈka/ /siwˌtad.dəɫ.və.tiˈka/ /siwˌtad.dəɫ.βə.tiˈka/ pn
Cathair na Vatacáine
El Vaticà.

Coloma /koˈɫo.ma/ /koˈɫo.mə/ /kuˈɫo.mə/ pn
Colm Cille
Constel·lació austral situada el Ca Major, la Llebre, el Burí, el Cavallet de Pintor i la Popa.

Colòmbia /koˈɫɔm.bi.ə/ /kuˈɫɔm.bi.ə/ pn
Cholóim
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb Veneçuela, Brasil, Perú, Equador i Panamà. El nom oficial és República de Colòmbia.

Comores pn
Oileáin Chomóra
Estat independent que inclou tres illes de l'arxipèlag anterior (Grande Comore o Ngazidja, Mohéli o Mwali i Anjouan o Nzwani) a més d'un munt d'illots. El nom oficial és Unió de les Comores.

Constantí /kons.tanˈti/ /kons.tənˈti/ /kuns.tənˈti/ pn
Constaintín
Prenom masculí

Corea del Nord /koˌɾe.ə.ðəɫˈnɔɾt/ /kuˌɾe.ə.ðəɫˈnɔrt/ pn
Cóiré Thuaidh
Estat asiàtic que ocupa la meitat nord de la península de Corea. Es fronterer amb Corea del Sud i la Xina. El nom complet és República Democràtica Popular de Corea.

Corea del Sud /koˌɾe.ə.ðəɫˈsut/ /kuˌɾe.ə.ðəɫˈsut/ pn
Chóiré Theas
Estat asiàtic que ocupa la meitad sud de la península de Corea. Es fronterer amb Corea del Nord. El nom complet és República de Corea.

Corfú /koɾˈfu/ /kurˈfu/ pn
Corfú

Costa Rica /ˌkɔs.təˈri.kə/ pn
Cósta Ríce
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb Panamà i Nicaragua. El nom oficial és República de Costa Rica.

Costa d'Ivori /ˌkɔs.ta.ðiˈvɔ.ɾi/ /ˌkɔs.ta.ðiˈβɔ.ɾi/ /ˌkɔs.tə.ðiˈvɔ.ɾi/ /ˌkɔs.tə.ðiˈβɔ.ɾi/ pn
Cósta Eabhair
Estat de l'Àfrica Occidental, fronterer amb Libèria, Guinea, Mali, Burkina Faso i Ghana i que és costaner amb el golf de Guinea. El nom oficial és República de la Costa d'Ivori.

Cotxer /koˈt͡ʃe/ /koˈt͡ʃeɾ/ /kuˈt͡ʃe/ pn
Ara

Cranc /ˈkɾaŋ/ /ˈkɾaŋk/ /ˈkɾaŋk/ pn
an Portán

Creta /ˈkɾe.ta/ /ˈkɾɛ.tə/ pn
Créit
Illa grega de la Mediterrània oriental, situada a l'extrem sud del país.

Creu del Sud pn
Cros

Crist /ˈkɾist/ pn
Críost

Cristòfol /kɾisˈtɔ.foɫ/ /kɾisˈtɔ.fuɫ/ pn
Críostóir
Prenom masculí

Croàcia /kɾoˈa.si.ə/ /kɾuˈa.si.ə/ pn
Cróit
Estat situat a la península balcànica i fronterer amb Eslovènia, Hongria, Sèrbia, Montenegro i Bòsnia i Hercegovina. El nom complet és República de Croàcia.

Cuba /ˈku.βə/ pn
Cúba
Principal illa de l'arxipèlag de les Antilles, al Carib. Es troba a l'est de l'extrem nord de la península del Yucatán, al sud de Florida i les Bahames, al nord-oest de la Hispaniola i al nord de Jamaica i de les illes Caiman.

Càndida pn
Cándida
Prenom femení

Còrsega /ˈkɔr.sə.ɣə/ /ˈkɔɾ.se.ɣa/ pn
Chorsaic

Dalmàcia /daɫˈma.si.a/ /dəɫˈma.si.ə/ pn
Dalmáit

Damasc /daˈmask/ /dəˈmask/ pn
An Damaisc

Daniel /da.niˈɛɫ/ /də.niˈɛɫ/ pn
Dainéal Dónall

Danubi /daˈnu.bi/ /dəˈnu.βi/ pn
Danóib

David /daˈvit/ /daˈβit/ /dəˈvit/ /dəˈβit/ pn
Dáibhí
Prenom masculí

Dinamarca /di.nəˈmar.kə/ pn
Danmhairg
Estat escandinau que ocupa la península de Jutlàndia llevat de l'extrem sud, diverses illes properes, les illes Fèroe i Grenlàndia. El nom complet és Regne de Dinamarca.

Dionís /di.oˈnis/ /di.uˈnis/ pn
Diníseas
(mitologia grega) Déu del vi i de la vinya, patró de l’agricultura i del teatre.

Djibouti pn
Djibouti
Estat africà fronterer amb Eritrea, Etiòpia i Somàlia. El nom oficial és República de Djibouti.

Déu pn
Dia

EUA acronym
SAM

Ebre /ˈe.bɾe/ /ˈe.βɾə/ pn
Eabró

Eduard /e.ðuˈaɾt/ /ə.ðuˈart/ pn
Éadbhard
Prenom masculí

Egipte /eˈʒip.te/ /əˈʒip.tə/ pn
An Éigipt Éigipt
Estat africà i mediterrani situat a l'extrem nord-oriental del continent i que també ocupa una petita part d'Àsia, la península del Sinaí. És fronterer amb Líbia, el Sudan i Israel. És especialment famós pel seu passat antic i les restes arqueològiques que ha deixat. El nom oficial és República Àrab d'Egipte.

El Salvador /eɫ.saɫ.vaˈðoɾ/ /eɫ.saɫ.βaˈðo/ /əɫ.səɫ.vəˈðo/ /əɫ.səɫ.βəˈðo/ pn
Salvadóir
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb Hondures i Guatemala. El nom oficial és República d'El Salvador.

Elisabet /e.ɫi.zaˈbɛt/ /ə.ɫi.zəˈβɛt/ pn
Eibhlís

Emirats Àrabs Units /ə.miˈɾatsˈa.ɾəps.uˈnits/ pn
Aontas na nÉimíríochtaí Arabacha

Enric /enˈrik/ /ənˈrik/ pn
Anraí
Prenom masculí

Equador /ə.kwəˈðo/ /ə.kwəˈðor/ pn
Eacuadór
Estat de Sud-amèrica situat a la costa del Pacífic i fronterer amb Colòmbia i el Perú. El nom oficial és República de l'Equador.

Eritrea /e.ɾiˈtɾɛ.a/ /e.ɾiˈtɾɛ.ɛ/ /ə.ɾiˈtɾɛ.ə/ pn
Eiritré
Estat africà fronterer amb Djibouti, Etiòpia i Sudan.

Ernest /eɾˈnest/ /ərˈnest/ pn
Earnán
Prenom masculí d’origen germànic

Escorpió /es.koɾ.piˈo/ /əs.koɾ.piˈo/ /əs.kur.piˈo/ pn
Scairp

Escòcia /esˈkɔ.si.a/ pn
Albain

Eslovàquia /ez.ɫoˈva.ki.a/ /ez.ɫoˈβa.ki.a/ /əz.ɫoˈva.ki.ə/ /əz.ɫuˈva.ki.ə/ /əz.ɫuˈβa.ki.ə/ pn
Slóvaic
Estat del centre d'Europa fronterer amb Polònia, Ucraïna, Hongria, Àustria i Txèquia. El nom complet és República Eslovaca.

Eslovènia /ez.ɫoˈvɛ.ni.a/ /ez.ɫoˈβɛ.ni.a/ /əz.ɫoˈvɛ.ni.ə/ /əz.ɫuˈvɛ.ni.ə/ /əz.ɫuˈβɛ.ni.ə/ pn
Slóivéin
País de l'Europa central, encerclat per Itàlia, Àustria, Hongria i Croàcia. Disposa d'una petita zona costera al nord del mar Adriàtic.

Espanya /əsˈpa.ɲə/ pn
An Spáinn an Spáinn
Estat europeu de la península Ibèrica, que fa frontera amb Andorra, França, Portugal i Gibraltar, i a l'Àfrica inclou les illes Canàries i els enclavaments de Ceuta i Melilla. El nom oficial és Regne d'Espanya.

Estats Units /esˌtad.zuˈnits/ pn
Stáit Aontaithe
Estats Units

Estats Units d'Amèrica /əs.təts pn
Stáit Aontaithe Mheiriceá
Estat independent de l'Amèrica del Nord, format per una federació d'estats no independents. És fronterer amb el Canadà i Mèxic.

Ester /esˈteɾ/ /əsˈter/ pn
Eistir

Esteve /asˈte.va/ /esˈte.ve/ /esˈte.βe/ /əsˈte.və/ /əsˈte.βə/ pn
Steafán Stiofán
Prenom masculí

Estònia /əsˈtɔ.ni.ə/ pn
Eastóin
Estat bàltic fronterer amb Letònia i Rússia. El nom complet és República d'Estònia.

Etiòpia /ə.tiˈɔ.pi.ə/ pn
Aetóip
Estat africà fronterer amb Djibouti, Eritrea, Kenya, Somàlia i Sudan. El nom oficial és República Federal Democràtica d'Etiòpia.

Eufrates /ewˈfɾa.tes/ /əwˈfɾa.təs/ pn
Eofrait

Eugeni /ewˈd͡ʒɛ.ni/ /əwˈʒɛ.ni/ pn
Eoghan

Europa /ewˈɾo.pa/ /əwˈɾɔ.pə/ pn
Eoraip

Eva /ˈe.va/ /ˈe.və/ /ˈe.βa/ /ˈe.βə/ pn
Aoife

Felip /feˈɫip/ /fəˈɫip/ pn
Pilib

Fenícia /feˈni.si.a/ /fəˈni.si.ə/ pn
an Fhéiníc

Fiji /ˈfi.ʒi/ pn
Fidsí
Estat independent oceànic que ocupa l'arxipèlag de les illes Fiji. El nom oficial és República de les Illes Fiji.

Filipines /fi.ɫiˈpi.nəs/ pn
Oileáin Fhilipíneacha
Estat insular del sud-est asiàtic que ocupa l'extrem nord de l'arxipèlag d'Insulíndia. El nom complet és República de les Filipines.

Finlàndia /finˈɫan.di.ə/ pn
an Fhionlainn Fionlainn
Estat escandinau fronterer amb Noruega, Suècia i Rússia. El nom complet és República de Finlàndia.

Flandes /ˈfɫan.des/ /ˈfɫan.dəs/ pn
Flóndras

Florència /fɫoˈɾɛn.si.a/ /fɫoˈɾɛn.si.ə/ /fɫuˈɾɛn.si.ə/ pn
Flórans
La ciutat d'Itàlia, capital de Toscana.

Francesc /fɾanˈsesk/ /fɾənˈsəsk/ /fɾənˈsɛsk/ pn
Proinsias

França /ˈfɾan.sə/ pn
an Fhrainc Frainc
Estat europeu situat al nord dels Pirineus, que a Europa fa frontera amb Andorra, Espanya, Mònaco, Itàlia, Suïssa, Alemanya, Luxemburg i Bèlgica, i que té diversos territoris d’ultramar. El nom complet és República Francesa.

Gabon /ɡəˈβon/ pn
Gabúin
Estat africà fronterer amb la Guinea Equatorial, el Camerun i la República del Congo, a més és costaner amb el golf de Guinea. El nom oficial és República Gabonesa.

Gall Dindi pn
An Phéacóg

Gal·les /ˈɡa.ɫes/ /ˈɡa.ɫəs/ /ˈɡaɫ.ɫes/ /ˈɡaɫ.ɫəs/ pn
Breatain Bheag

Geòrgia /ʒeˈɔr.ʒi.ə/ pn
Georgia
Estat federat dels Estats Units.

Ghana /ˈɡa.nə/ pn
Gána
Estat de l'Àfrica Occidental, fronterer amb la Costa d'Ivori, Burkina Faso i el Togo i que és costaner amb el golf de Guinea. El nom oficial és República de Ghana.

Gibraltar /d͡ʒi.bɾaɫˈtaɾ/ /d͡ʒi.βɾaɫˈta/ /ʒi.βɾəɫˈta/ pn
Giobráltar

Ginebra /d͡ʒiˈne.bɾa/ pn
Ginéiv
Ciutat i cantó de Suïssa a l’extrem sud-oest del llac Léman.
Fionnabhair
Prenom femení

Girafa /d͡ʒiˈɾa.fa/ pn
Sioráf

Gran Bretanya pn
An Bhreatain
Illa europea a l'est d'Irlanda i amb la qual i amb d'altres més petites forma l'arxipèlag de les illes Britàniques. Aquesta illa pertany íntegrament al Regne Unit i en ella s'hi troba Anglaterra, Escòcia i Gal·les.

Gregori /ɡɾeˈɣɔ.ɾi/ /ɡɾəˈɣɔ.ɾi/ pn
Gréagóir

Grècia /ˈɡɾɛ.si.ə/ pn
Gréig An Ghréig
Estat europeu situat a la península Balcànica i fronterer amb Albània, la República de Macedònia, Bulgària i Turquia. El nom complet és República Hel·lènica.

Guaiana Francesa pn
Guáin na Fraince

Guatemala /ɡwə.təˈma.ɫə/ pn
Guatamala
Capital de l'estat independent homònim i també del departament homònim.

Guillem /ɡiˈjem/ /ɡiˈʎem/ pn
Liam Uilliam
Prenom masculí d’origen germànic

Guinea Equatorial /ɡi.ne.ə pn
Guine Mheánchiorclach
Estat africà fronterer amb el Camerun i el Gabon, a més, és costaner amb l'Atlàntic. El nom oficial és República de Guinea Equatorial.

Guineueta /ɡi.neˈwe.ta/ /ɡi.nəˈwə.tə/ /ɡi.nəˈwɛ.tə/ pn
Sionnach
(astronomia) Constel·lació boreal situada entre Cigne, la Lira, la Sageta, el Dofí i el Pegàs.

Guyana /ɡuˈja.nə/ pn
Guáin
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb Surinam, Brasil i Veneçuela. El nom oficial és República de Guyana.

Gàmbia /ˈɡam.bi.ə/ pn
Gaimbia
Estat africà fronterer únicament amb el Senegal i costaner amb l'Atlàntic. El nom oficial és República del Gàmbia.

Haití /əjˈti/ pn
Háítí
Estat americà del Carib que ocupa el costat oest de l'illa Hispaniola i és fronterer amb la República Dominicana. El nom oficial és República d'Haití.

Helena /eˈɫe.na/ /əˈɫə.nə/ /əˈɫɛ.nə/ pn
Léan

Hera /ˈɛ.ɾa/ /ˈɛ.ɾə/ /ˈɛ.ɾɛ/ pn
Héire

Hispaniola /is.pa.niˈɔ.ɫa/ /is.pa.niˈɔ.ɫɔ/ /is.pə.niˈɔ.ɫə/ pn
Easpáinneoil
Illa de l'arxipèlag de les Antilles, al Carib. Es troba a l'est de Cuba i Jamaica, a l'oest de Puerto Rico i al sud de les illes Turks i Caicos. L'illa està dividida en dos estats independents: República Dominicana i Haití.

Hondures /onˈdu.ɾəs/ /unˈdu.ɾəs/ pn
Hondúras
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb El Salvador, Nicaragua i Guatemala. El nom oficial és República d'Hondures.

Hong Kong /ˌhɔŋˈkɔŋ/ pn
Hong Cong
Illa, ciutat i regió administrativa especial situada al sud de la Xina en el litoral de Canton.

Hongria /oŋˈɡɾi.ə/ /uŋˈɡɾi.ə/ pn
Ungáir
País del centre d'Europa, fronterer amb Àustria, Eslovàquia, Ucraïna, Romania, Sèrbia, Croàcia i Eslovènia. El nom complet és República d'Hongria.

Iemen /ˈjɛ.mən/ pn
Poblacht Éimin
Estat asiàtic fronterer amb l'Aràbia Saudí i Oman, a més, és costaner amb el golf d'Aden i la mar Roja. El nom complet és República del Iemen.

Ignasi /iŋˈna.zi/ /iɡˈna.zi/ pn
Ignáit

Il·lustració /i.ɫus.tɾa.siˈo/ /i.ɫus.tɾə.siˈo/ /iɫ.ɫus.tɾa.siˈo/ /iɫ.ɫus.tɾə.siˈo/ pn
Eagnaíocht

Indonèsia /in.doˈnɛ.zi.ə/ /in.duˈnɛ.zi.ə/ pn
Indinéis
Estat insular del sud-est asiàtic que ocupa la marjor part de l'arxipèlag d'Insulíndia. El nom complet és República d'Indonèsia.

Internet /in.terˈnet/ /in.tərˈnɛt/ pn
Idirlíon
Xarxa informàtica descentralitzada d'abast global per a l'intercanvi de dades paquetitzades entre ordinadors que fa servir el conjunt de protocols estandarditzats TCP/IP.

Iran pn
an Iaráin Iaráin
Estat independent asiàtic fronterer amb el Turkmenistan, l'Afganistan, el Pakistan, l'Iraq, Turquia, l'Azerbaidjan i Armènia. Al nord és banyat pel mar Caspi i al sud pel Golf Pèrsic i pel Golf d'Oman. El nom complet és República Islàmica de l'Iran.

Iraq pn
Iaráic
Estat asiàtic fronterer amb l'Iran, Kuwait, l’Aràbia Saudita, Jordània, Síria i Turquia. El nom complet és República de l'Iraq.

Ireneu /i.ɾeˈnɛw/ /i.ɾəˈnɛw/ pn
Ireneo

Irlanda /irˈɫan.də/ pn
Éire
Illa europea a l'oest de l'illa de la Gran Bretanya i amb la qual i amb d'altres (de mida molt inferior) forma l'arxipèlag de les illes Britàniques.

Islàndia /izˈɫan.di.ə/ pn
An Íoslainn Íoslainn
Estat europeu que ocupa principalment l'illa homònima, però també diverses illes menors properes. El nom complet és República d'Islàndia.

Israel /iz.rəˈɛɫ/ pn
Iosrael
Estat asiàtic i mediterrani situat a l'extrem occidental del continent. És fronterer amb el Líban, Síria, Jordània i Egipte. El nom complet és Estat d'Israel.

Itàlia /iˈta.ɫi.ə/ pn
An Iodáil Iodáil
Estat europeu situat a la península Itàlica. El nom oficial és República Italiana.

Jacint /d͡ʒaˈsin/ /d͡ʒaˈsint/ /ʒəˈsin/ /ʒəˈsint/ pn
Xacinto

Jahvè pn
Iáimhé

Jamaica /ʒəˈmaj.kə/ pn
Iamáice

Japó /ʒəˈpo/ pn
an tSeapáin Seapáin
Estat que ocupa l'arxipèlag anterior.

Jaume /ˈd͡ʒaw.me/ /ˈʒaw.mə/ pn
Séamas
Prenom masculí

Jehovà /d͡ʒe.oˈva/ /d͡ʒe.oˈβa/ /ʒə.oˈva/ /ʒə.uˈva/ /ʒə.uˈβa/ pn
Iehova

Jeroni /d͡ʒeˈɾɔ.ni/ /ʒəˈɾɔ.ni/ n
Diarmaid

Jesús /d͡ʒeˈzus/ /ʒəˈzus/ pn
Íosa

Joan /d͡ʒuˈan/ /ʒuˈan/ pn
Sean Seán
Prenom masculí d’origen cristià

Joana /d͡ʒuˈa.na/ /ʒuˈa.nə/ pn
Siobhán
Prenom femení

Jordi /ˈd͡ʒɔɾ.ði/ /ˈʒɔr.di/ pn
Seoirse

Jordània /ʒoɾˈða.ni.ə/ /ʒurˈda.ni.ə/ /ʒurˈða.ni.ə/ pn
Iordáin
Estat asiàtic fronterer amb l'Iraq i l'Aràbia Saudita, a més, és costaner amb el golf Pèrsic. El nom complet és Regne Haiximita de Jordània.

Josep /d͡ʒuˈzɛp/ /ʒuˈzep/ /ʒuˈzɛp/ pn
Seosamh

Juli /ˈd͡ʒu.ɫi/ /ˈʒu.ɫi/ pn
Iúil

Kabul /kaˈbuɫ/ /kəˈβuɫ/ pn
Cabúl

Kazakhstan /kə.zəχsˈtan/ pn
Casacstáin
Estat asiàtic fronterer amb Rússia, la Xina, el Kirguizstan, l'Uzbekistan i el Turkmenistan, a més, és costaner amb la mar Càspia. El nom complet és República del Kazakhstan.

Kenya /ˈkɛ.ni.ə/ pn
An Chéinia
Estat africà fronterer amb Etiòpia, Somàlia, Sudan, Tanzània i Uganda. El nom oficial és República de Kenya.

Kirguizistan pn
Cirgeastáin
Estat asiàtic fronterer amb el Kazakhstan, la Xina, el Tadjikistan i l'Uzbekistan. El nom complet és República Kirguís.

Kosovo /ˈko.zo.vo/ /ˈko.zo.vo/ /ˈko.zo.βo/ pn
Cosaiv

Laos /ˈɫa.os/ /ˈɫa.us/ pn
Laos
Estat asiàtic fronterer amb Tailàndia, Birmània, la Xina, el Vietnam i Cambodja. El nom complet és República Popular Democràtica de Laos.

Lesotho pn
Leosóta
Estat i enclavament dins de Sud-àfrica. El nom oficial és Regne de Lesotho.

Letònia /ɫəˈtɔ.ni.ə/ pn
An Laitvia Laitvia
Estat independent del nord-oest Europa fronterer amb Estònia, Lituània, Rússia i Bielorússia. El nom complet és República de Letònia.

Libèria /ɫiˈβɛ.ɾi.ə/ pn
Libéir
Estat africà fronterer amb Sierra Leone, Guinea i Costa d'Ivori, a més és costaner amb l'Atlàntic. El nom oficial és República de Libèria.

Liechtenstein pn
Lichtinstéin
Minúscul estat alpí situat entre Suïssa i Àustria. El nom complet és Principat de Liechtenstein.

Lisboa /ɫizˈbo.a/ /ɫizˈbo.ə/ pn
Liospóin

Lituània /ɫi.tuˈa.ni.ə/ pn
An Liotuáin Liotuáin
Estat bàltic fronterer amb Polònia, Bielorússia, Letònia i Rússia (per l'enclavament de Kaliningrad). El nom oficial és República de Lituània.

Lleó /ʎəˈo/ pn
Leon
(astronomia) Constel·lació zodiacal situada entre la Verge i el Cranc.

Llorenç /ʎoˈɾɛns/ /ʎuˈɾɛns/ pn
Labhrás
Prenom masculí

Lluc /ˈʎuk/ pn
Lúcás
Prenom masculí

Lluís /ʎuˈis/ pn
Lughaidh

Londres /ˈɫon.dɾes/ pn
Londain

Luxemburg /ɫuk.səmˈburk/ pn
Lucsamburg
Estat de l'Europa central rodejat de França, Alemanya i Bèlgica. El nom complet és Gran Ducat de Luxemburg.

Líban /ˈɫi.βən/ pn
Liobáin
Estat asiàtic i mediterrani situat a l'extrem occidental del continent, fronterer amb Israel i Síria. El nom oficial és República Libanesa.

Líbia /ˈɫi.βi.ə/ pn
Libia
Estat africà i mediterrani situat al nord del continent. És fronterer Tunísia, Algèria, el Níger, el Txad, el Sudan i Egipte. El nom oficial és Gran República Àrab Líbia Popular Socialista o bé Gran Jamahiriyya Àrab Líbia Popular Socialista, segons la traducció.

Lídia /ˈɫi.ði.a/ /ˈɫi.ði.ə/ pn
Lidia
Prenom femení

Macedònia /mə.səˈðɔ.ni.ə/ pn
Macadóin
Regió romana que abastava bona part de la Grècia actual.
Regió grega al nord del país fronterera amb Macedònia del Nord.
(obsolet) Nom antic de Macedònia del Nord (1991-2019).

Macedònia del Nord pn
an Mhacadóin Thuaidh
Estat independent situat a la península balcànica i fronterer amb Bulgària, Sèrbia, Kosovo, Albània i Grècia, conegut abans del 2019 com a República de Macedònia.

Madagascar /mə.ðə.ɣəsˈkar/ pn
Madagascar
Estat africà que ocupa l'illa homònima. El nom oficial és República de Madagascar.

Madrid /maˈðɾit/ /məˈðɾit/ pn
Maidrid

Malawi /məˈɫa.wi/ pn
Maláiv
Estat africà fronterer amb Tanzània, Moçambic i a Zàmbia.. El nom oficial és República de Malawi.

Mallorca /maˈʎɔr.ka/ /maˈʎɔɾ.ka/ /maˈʎɔɾ.kɔ/ /məˈʎɔr.kə/ pn
Mallarca

Malta /ˈmaɫ.tə/ pn
Málta
Arxipèlag de la Mediterrània compost per tres illes principals, Malta (l'illa homònima), Gozo i Comino, i dues illes desertes, Cominotto i Filforta. Es troba en el centre de la Mediterrània, prop de Sicília. Sovint es considera europeu malgrat pertànyer a la placa tectònica africana.
Illa i estat europeu amb el nom oficial de República de Malta.

Man /ˈman/ pn
Oileán Mhanann

Marc /ˈmark/ pn
Marcas

Marcel /maɾˈsɛɫ/ /mərˈsɛɫ/ pn
Marcellus
Prenom masculí

Maria /maˈɾi.a/ /məˈɾi.ə/ pn
Máire
Prenom femení d’origen cristià

Marroc /məˈrɔk/ pn
Maracó
Estat africà situat a l'extrem nord-oest del continent. És fronterer amb Algèria, Mauritània i les ciutats espanyoles de Ceuta i Melilla. Ocupa de fet el territori disputat del Sàhara Occidental. El nom oficial és Regne del Marroc.

Marsella /maɾˈse.ʎa/ /mərˈse.ʎə/ pn
Marseille

Mart pn
Mars
Quart planeta del sistema Solar.
Déu romà de la guerra.

Martí /maɾˈti/ /məɾˈti/ pn
Máirtín Mártan

Mateu /maˈtew/ /məˈtew/ pn
Maitiú Mathúin
Prenom masculí, d’origen bíblic per Mateu l'Evangelista

Maurici /məwˈɾi.si/ pn
Muiris
Prenom masculí

Mauritània /məw.ɾiˈta.ni.ə/ pn
Máratáin
Estat africà fronterer amb el Senegal, Mali, Algèria i el Sàhara Occidental (annexionat pel Marroc). El nom oficial és República Islàmica de Mauritània.

Medea /meˈðe.a/ /məˈðə.ə/ /məˈðɛ.ə/ pn
Méidé

Melquisedec pn
Meilcizidic
Prenom masculí

Miquel /miˈkɛɫ/ pn
Micheál
Prenom masculí d’origen hebreu

Moldàvia /moɫˈda.vi.a/ /moɫˈda.vi.ə/ /moɫˈda.βi.a/ /muɫˈda.vi.ə/ /muɫˈda.βi.ə/ pn
An Mholdóiv
Estat situat a l'est d'Europa i fronterer amb Ucraïna i Romania. El nom oficial és República de Moldàvia.

Mongòlia /moŋˈɡɔ.ɫi.ə/ /muŋˈɡɔ.ɫi.ə/ pn
An Mhongóil
Estat asiàtic fronterer amb Rússia i Xina. El nom complet és República Popular de Mongòlia.

Mont-real pn
Montréal

Montenegro pn
Montainéagró

Moscou /mosˈkɔw/ /musˈkɔw/ pn
Moscó

Moçambic /mo.səmˈbik/ /mu.səmˈbik/ pn
Mósaimbíc
Estat africà fronterer amb Malawi, Sud-àfrica, Swazilàndia, Tanzània, Zàmbia i Zimbàbue. El nom oficial és República de Moçambic.

Myanmar /mi.amˈmaɾ/ /mi.əmˈmar/ pn
Maenmar
Estat asiàtic fronterer amb la Xina, Laos, Tailàndia, Bangla Desh i l'Índia, a més, és costaner amb el mar d'Andaman i el golf de Bengala. El nom complet és Unió de Myanmar.

Mèxic /ˈmɛ.ʒik/ pn
Meicsiceo
Estat de l'Amèrica del Nord, situat a l'extrem sud d'aquest subcontinent i que també abasta una petita part de l'Amèrica Central. És fronterer amb els Estats Units, Guatemala i Belize. El nom oficial és Estats Units Mexicans.
Estat federat dels Estats Units Mexicans.

Mònaco /ˈmɔ.nə.ko/ /ˈmɔ.nə.ku/ pn
Monacó
Estat europeu situat a la Mediterrània, a la Costa Blava, envoltat per terra de territori francès. El nom oficial és Principat de Mònaco.

Nadal /nəˈðaɫ/ pn
Nollaig
Festivitat cristiana celebrada el 25 de desembre per a commemorar el naixement de Jesús.

Namíbia /nəˈmi.βi.ə/ pn
Namaib
Estat africà fronterer amb Angola, Botswana i Zàmbia. El nom oficial és República de Namíbia.

Natzaret /na.d͡zaˈɾet/ /nə.d͡zəˈɾɛt/ pn
Nasaireit

Nauru pn
Nárú
Illa de la Polinèsia on es troba l'estat anterior.

Nepal /nəˈpaɫ/ pn
Neipeal
Estat asiàtic fronterer amb la Índia i la Xina. El nom complet és República Federal Democràtica del Nepal.

Nicolau /ni.koˈɫaw/ /ni.kuˈɫaw/ pn
Nioclás
Prenom masculí

Nicòsia /niˈkɔ.zi.a/ /niˈkɔ.zi.ə/ pn
Leafcóis

Nigèria /niˈʒɛ.ɾi.a/ /niˈʒɛ.ɾi.ə/ pn
Nigéir
País d'Àfrica situat a la costa nord-est del golf de Guinea. El nom oficial és República Federal de Nigèria.

Nil /ˈniɫ/ pn
Níl
Gran riu africà, el més gran del continent i potser del món, que desemboca en la Mediterrània. Neix a Burundi i passa per Uganda, la República Democràtica del Congo, el Sudan, Etiòpia i Egipte.

Niue /ˈni.we/ /ˈni.wə/ pn
Niue

Noruega /no.ɾuˈɛ.ɣə/ /nu.ɾuˈɛ.ɣə/ pn
Iorua An Iorua
País escandinau fronterer amb Suècia, Finlàndia i Rússia. El nom oficial és Regne de Noruega.

Nova Caledònia /ˌnɔ.va.ka.ɫeˈðɔ.ni.a/ /ˌnɔ.və.kə.ɫəˈðɔ.ni.ə/ /ˌnɔ.βa.ka.ɫeˈðɔ.ni.a/ /ˌnɔ.βə.kə.ɫəˈðɔ.ni.ə/ pn
Nua-Chaladóin

Nova Zelanda /ˌnɔ.va.zeˈɫan.da/ /ˌnɔ.və.zəˈɫan.də/ /ˌnɔ.βa.zeˈɫan.da/ /ˌnɔ.βə.zəˈɫan.də/ pn
Nua-Shéalainn
Arxipèlag oceànic situat als sud-est d'Austràlia i format per dues illes principals (la del Nord i la del Sud) i per d'altres de menors.

OTAN /oˈtan/ /uˈtan/ acronym
ECAT

Oliver /o.ɫiˈve/ /o.ɫiˈveɾ/ /o.ɫiˈβe/ /o.ɫiˈβeɾ/ /u.ɫiˈve/ /u.ɫiˈβe/ pn
Oilibhéar
Prenom masculí

Oman /oˈman/ /uˈman/ pn
Óman
Estat asiàtic fronterer amb l'Aràbia Saudí, els Emirats Àrabs Units i el Iemen, a més, és costaner amb el golf d'Oman i el mar d'Aràbia. El nom complet és Sultanat d’Oman.

Orinoco /o.ɾiˈno.ko/ /u.ɾiˈno.ku/ pn
Oranócó
Gran riu de l'Amèrica del Sud, un dels més cabalosos del continent, que desemboca en l'Atlàntic. Neix a Veneçuela on fa bona part del seu recorregut i per on també desemboca i fa de frontera entre aquest país i Colòmbia d'on neixen molts dels seus afluents.

Orió /o.ɾiˈo/ /u.ɾiˈo/ pn
Bodach

Oslo /ˈoz.ɫo/ /ˈɔz.ɫo/ /ˈɔz.ɫu/ pn
Osló

PIB /ˈpip/ acronym
OTI

Pakistan /pə.kisˈtan/ pn
Pacastáin
Estat independent asiàtic i fronterer amb l'Índia, l'Iran, l'Afganistan, la Xina i que té costa amb mar Aràbic. El nom complet és República Islàmica del Pakistan.

Palau /pəˈɫaw/ pn
Oileáin Palau
Arxipèlag de l’Oceania, i estat associat als Estats Units d'Amèrica, situat entre les Filipines, Nova Guinea i Guam (República de Palau).

Panamà /pə.nəˈma/ pn
Panama
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb Colòmbia i Costa Rica; el nom complet és República de Panamà.

Papua Nova Guinea /paˌpu.aˌnɔ.βa.ɣiˈne.a/ /pəˌpu.əˌnɔ.və.ɣiˈne.ə/ /pəˌpu.əˌnɔ.βə.ɣiˈne.ə/ pn
Nua-Ghuine Phapua

París /paˈɾis/ pn
París Páras

Pasqua /ˈpas.kwə/ n fem
An Cháisc

Pau /ˈpaw/ pn
Pól Póil

País Basc pn
Tír Bhascach

Països Baixos /paˌi.zozˈβa.ʃos/ /paˌi.zozˈβaj.ʃos/ /pəˌi.zozˈba.ʃos/ /pəˌi.zuzˈba.ʃus/ pn
Ísiltír
Estat europeu fronterer amb Alemanya i Bèlgica. El nom oficial és Regne dels Països Baixos.

Peixos /ˈpe.ʃos/ /ˈpe.ʃus/ /ˈpej.ʃos/ pn
na hÉisc

Pequín /peˈkin/ pn
Béising

Pere /ˈpe.ɾa/ /ˈpe.ɾe/ /ˈpe.ɾə/ /ˈpe.ɾə/ pn
Peadar

Perseu /peɾˈsɛw/ /pərˈsɛw/ pn
Peirséas

Perú /pəˈɾu/ pn
Peiriú
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb l’Equador, Colòmbia, el Brasil, Bolívia, i Xile. El nom oficial és República del Perú.

Plutó /pɫuˈto/ pn
Plútón

Polinèsia /po.ɫiˈnɛ.zi.a/ /po.ɫiˈnɛ.zi.ə/ /pu.ɫiˈnɛ.zi.ə/ pn
An Pholainéis

Polinèsia Francesa pn
Polainéis na Fraince

Polònia /poˈɫɔ.ni.ə/ /puˈɫɔ.ni.ə/ pn
An Pholainn Poblacht na Polainne
Estat europeu fronterer amb Alemanya, Txèquia, Eslovàquia, Ucraïna, Bielorússia, Lituània i amb Rússia (per l'enclavament de Kaliningrad). El nom oficial és República de Polònia.

Portugal /poɾ.tuˈɣaɫ/ /pur.tuˈɣaɫ/ pn
an Phortaingéil Portaingéil
País situat al sud-oest d'Europa, membre de la Unió Europea. El nom oficial és República Portuguesa.

Puerto Rico pn
Pórtó Rice
Illa i estat de les Antilles associat als Estats Units.

Pèricles pn
Peiricléas

Qatar /kəˈtar/ pn
Catar
Estat asiàtic que ocupa la península homònima i que és fronterer amb l'Aràbia Saudí. El nom complet és Estat de Qatar.

Quaresma /kwaˈɾez.ma/ /kwəˈɾəz.mə/ /kwəˈɾɛz.mə/ pn
Carghas

Quebec /keˈbɛk/ /kəˈβɛk/ pn
Québec

Quilla /ˈki.ʎa/ /ˈki.ʎə/ pn
Cíle

Rafel /raˈfɛɫ/ /rəˈfɛɫ/ pn
Rafael

Regne Unit /ˌreŋ.newˈnit/ /ˌreŋ.nəwˈnit/ pn
Ríocht Aontaithe
Estat europeu que forma part de l'arxipèlag de les illes Britàniques, que abasta principalment l'illa de la Gran Bretanya i Irlanda del Nord, a més de diverses colònies. El nom oficial és Regne Unit de la Gran Bretanya i Irlanda del Nord.

Reinald /rejˈnaɫ/ /rejˈnaɫt/ /rəjˈnaɫ/ /rəjˈnaɫt/ pn
Raghnall

República Centreafricana /reˌpu.βɫi.kaˌsen.tɾe.a.fɾiˈka.na/ /reˌpub.bɫi.kaˌsen.tɾe.a.fɾiˈka.na/ /rəˌpu.βɫi.kəˌsen.tɾe.ə.fɾiˈka.nə/ /rəˌpub.bɫi.kəˌsen.tɾe.ə.fɾiˈka.nə/ pn
Poblacht na hAfraice Láir
Estat africà fronterer amb el Txad, el Sudan, el Sudan del Sud, la República del Congo, la República Democràtica del Congo i el Camerun. El nom oficial és el mateix, sense modificacions ni més afegits.

República Democràtica del Congo pn
Poblacht Dhaonlathach an Chongó
Estat africà fronterer amb la República Centreafricana, el Sudan, Uganda, Ruanda, Burundi, Tanzània, Zàmbia, Angola i la República del Congo, a més, és costaner amb l'Atlàntic.

Ricard /riˈkart/ pn
Risteard

Riga /ˈri.ɣa/ /ˈri.ɣə/ pn
Ríge

Rin /ˈrin/ pn
Réin

Robert /roˈbɛɾt/ /ruˈbɛrt/ /ruˈβɛrt/ pn
Riobard
Prenom masculí d’origen germànic

Roma /ˈro.ma/ pn
Róimh
Ciutat a la riba del Tíber, capital d’Itàlia.

Romania /ro.məˈni.ə/ /ru.məˈni.ə/ pn
Rómáin
Estat situat al sud-est d'Europa i fronterer amb Ucraïna, Moldàvia, Hongria, Sèrbia i Bulgària.

Rosa /ˈrɔ.za/ /ˈrɔ.zɔ/ /ˈrɔ.zə/ pn
Róis
Prenom femení

Rússia /ˈru.si.ə/ pn
An Rúis Rúis
Estat format per una federació de repúbliques i altres divisions territorials, que abasta una enorme extensió al nord d'Europa i d'Àsia, per la qual cosa és l'estat més gran del món. És fronterer amb Noruega, Finlàndia, Estònia, Letònia, Bielorússia, Ucraïna, Geòrgia, Azerbaidjan, Kazakhstan, Xina, Mongòlia i Corea del Nord a més de Lituània i Polònia per l'enclavament de Kaliningrad. El nom oficial és Federació Russa.

Sagitari /sa.d͡ʒiˈta.ɾi/ /sa.ʒiˈta.ɾi/ /sə.ʒiˈta.ɾi/ pn
Saighdeoir

Samoa /səˈmo.ə/ pn
Samó

Samoa Nord-americana pn
Samó Mheiriceá

San Marino /ˌsam.maˈɾi.no/ /ˌsam.məˈɾi.nu/ pn
San Mairíne
Estat europeu de la península Itàlica, enclavament italià prop del mar Adriàtic. El nom oficial és República de San Marino.

Sara pn
Sorcha

Saxònia /sakˈsɔ.ni.a/ /səkˈsɔ.ni.ə/ pn
Sacsain

Senegal /sə.nəˈɣaɫ/ pn
Seineagáil
Estat africà fronterer amb Mauritània, Mali, la República de Guinea, Guinea Bissau i Gàmbia. El nom oficial és República del Senegal.

Senyor /seˈɲo/ /seˈɲoɾ/ /səˈɲo/ pn
Tiarna

Serpent /serˈpen/ /seɾˈpen/ /sərˈpen/ /səɾˈpent/ pn
Péist

Serpentari /seɾ.penˈta.ɾi/ /sər.pənˈta.ɾi/ pn
Fear na bPéisteanna

Setmana Santa pn
Seachtain Mhór

Seychelles /səjˈʃɛɫs/ pn
Poblacht na Séiséal
Arxipèlag i estat africà situat al nord de Madagascar.

Seül /seˈuɫ/ /səˈuɫ/ pn
Súl

Sicília /siˈsi.ɫi.a/ /siˈsi.ɫi.ə/ pn
Sicil

Silèsia /siˈɫɛ.zi.a/ /siˈɫɛ.zi.ə/ pn
Siléis

Simó /siˈmo/ pn
Síomón
Prenom masculí

Singapur /siŋ.ɡəˈpur/ pn
Singeapór
Estat asiàtic que ocupa l'illa homònima a més de diverses illes menors. El nom complet és República de Singapur.

Siracusa /si.ɾaˈku.za/ /si.ɾəˈku.zə/ pn
Syracuse

Sol /ˈsɔɫ/ pn
Ghrian
Estel entorn del qual gira la Terra i els altres planetes del sistema solar.

Somàlia /soˈma.ɫi.ə/ /suˈma.ɫi.ə/ pn
Somáil
Estat africà fronterer amb Djibouti, Etiòpia i Kenya, a més és costaner amb el golf d'Aden i a l'oceà Índic. El nom oficial és República Democràtica Somali.

Sri Lanka /əzˌriˈɫaŋ.kə/ pn
Srí Lanca
Estat asiàtic que ocupa l'illa homònima. El nom complet és República Socialista Democràtica de Sri Lanka.

Sud-àfrica /suˈta.fɾi.ka/ /suˈta.fɾi.kə/ pn
Afraic Theas
Estat africà fronterer amb Botswana, Lesotho, Moçambic, Namíbia, Swazilàndia i Zimbabwe. El nom oficial és República de Sud-àfrica.
Territori plurinacional que fa referència a l'extrem sud del continent africà i que inclou, a més de la República de Sud-àfrica, els següents estats: Botswana, Lesotho, Namíbia, Swazilàndia i Zimbabwe. De vegades, però, també s'inclouen els següents estats: Angola, Comores, Madagascar, Malawi, Maurici, Moçambic i Zàmbia, a més de les següents dependències: Mayotte, Reunió i Santa Helena.

Sudan pn
Súdáin
Estat africà fronterer amb Egipte, Eritrea, Etiòpia, el Sudan del Sud, la República Centreafricana, el Txad i Líbia. El nom oficial és República del Sudan.

Sudan del Sud /suˌðan.dəɫˈsut/ pn
Súdáin Theas
Estat africà fronterer amb el Sudan, Etiòpia, Kenya, Uganda, la República Democràtica del Congo, la República Centreafricana. El nom oficial és República del Sudan del Sud.

Surinam pn
Suranam
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb Guyana, el Brasil i la Guaiana Francesa. El nom oficial és República de Surinam.

Suècia /suˈɛ.si.ə/ pn
Sualainn An tSualainn
Estat escandinau fronterer amb Noruega i Finlàndia. El nom oficial és Regne de Suècia.

Suïssa /suˈi.sə/ pn
An Eilvéis
Estat muntanyós centreeuropeu fronterer amb Alemanya, França, Itàlia, Àustria i Liechtenstein. El nom oficial és Confederació Suïssa.

Swazilàndia /swə.ziˈɫan.di.ə/ pn
Suasalainn
Estat africà fronterer amb Moçambic i Sud-àfrica. El nom oficial és Regne d’Eswatini.

Sàhara /ˈsa.ha.ɾa/ /ˈsa.hə.ɾə/ pn
An Sahára

Sèrbia /ˈsɛr.bi.ə/ pn
Seirbia

Síria /ˈsi.ɾi.ə/ pn
an tSiria
Estat asiàtic i mediterrani situat a l'extrem occidental del continent. És fronterer amb Turquia, l'Iraq, Jordània, Israel i el Líban. El nom oficial és República Àrab Siriana.
Antiga província romana que ocupava aproximadament l'estat actual homònim i també el Líban.

Tadjikistan /təd.ʒi.kisˈtan/ pn
Táidsíceastáin
Estat asiàtic fronterer amb el Kirguizstan, la Xina, l'Afganistan i l’Uzbekistan. El nom complet és República del Tadjikistan.

Taiwan /təjˈwan/ pn
Formósa
Illa asiàtica costanera amb el mar de la Xina Oriental, el mar de la Xina Meridional i l'oceà Pacífic.
Estat asiàtic que ocupa l'illa anterior. El nom complet és República de la Xina.

Tanzània /tənˈza.ni.ə/ pn
Tansáin
Estat africà fronterer amb Burundi, Kenya, Malawi, Moçambic, la República Democràtica del Congo, Ruanda, Uganda i Zàmbia. El nom oficial és República Unida de Tanzània.

Taure /ˈtaw.ɾe/ /ˈtaw.ɾə/ pn
an Tarbh

Teresa /teˈɾe.za/ /təˈɾə.zə/ /təˈɾɛ.zə/ /ˈtɾɛ.zə/ pn
Treasa

Terra /ˈtɛ.ra/ /ˈtɛ.rə/ /ˈtɛ.rɛ/ pn
Domhan
Planeta on viuen els humans i altres criatures.

Thor /ˈtor/ pn
Túr

Tibet /tiˈbet/ /tiˈβɛt/ pn
Tibéid

Timoteu pn
Tiomóid
Prenom masculí

Togo pn
Tóga
Estat de l'Àfrica Occidental, fronterer amb Ghana, Benín i Burkina Faso i que és costaner amb el golf de Guinea. El nom oficial és República Togolesa.

Tomàs /toˈmas/ /tuˈmas/ pn
Tomás
Prenom masculí

Tunísia /tuˈni.zi.ə/ pn
Túinéis
Estat africà i mediterrani situat al nord del continent. És fronterer Algèria i Líbia. El nom oficial és República de Tunísia.

Turkmenistan /turɡ.mə.nisˈtan/ pn
Tuircméanastáin
Estat asiàtic fronterer amb el Kazakhstan, l’Uzbekistan, l'Afganistan i l'Iran, a més, és costaner amb la mar Càspia. El nom complet és República del Turkmenistan.

Turquia /turˈki.ə/ pn
An Tuirc
Estat situat principalment a la península d'Anatòlia on té la capital, però que també ocupa una petita part d'Europa on es troba la principal ciutat del país Istanbul. És fronterer amb Bulgària, Grècia, Geòrgia, Armènia, l’Azerbaidjan, l’Iran, l’Iraq i Síria. El nom oficial és República de Turquia.

Tuvalu /tuˈva.ɫu/ /tuˈva.ɫu/ /tuˈβa.ɫu/ pn
Tuvalu
Estat format per un petit nombre de minúscules illes de la Polinèsia.

Txad pn
Sead
Estat africà fronterer amb Líbia, el Sudan, República Centreafricana, el Camerun, Nigèria i el Níger. El nom oficial és República del Txad.

Txèquia /ˈt͡ʃɛ.ki.ə/ pn
Poblacht na Seice
Estat del centre d'Europa fronterer amb Polònia, Alemanya, Àustria i Eslovàquia. El nom oficial és República Txeca.

URSS /ˈurs/ acronym
APSS

Ucraïna /u.kɾəˈi.nə/ pn
Úcráin
Estat de l'Est d'Europa fronterer amb Bielorússia, Rússia, Romania, Moldàvia, Hongria, Eslovàquia i Polònia.

Uganda /uˈɣan.də/ pn
Poblacht Uganda
Estat africà fronterer amb Kenya, el Sudan, la República Democràtica del Congo, Ruanda i Tanzània. El nom oficial és República d'Uganda.

Uruguai pn
Uragua

Urània /uˈɾa.ni.a/ /uˈɾa.ni.ə/ pn
Urania

Uzbekistan /uz.bə.kisˈtan/ pn
Úisbéiceastáin
Estat asiàtic fronterer amb el Kazakhstan, el Tadjikistan, el Kirguizstan, l'Afganistan i el Turkmenistan, a més, és costaner amb la mar d'Aral. El nom complet és República de l'Uzbekistan.

Valònia /baˈɫɔ.ni.a/ /bəˈɫɔ.ni.ə/ /vaˈɫɔ.ni.a/ /vəˈɫɔ.ni.ə/ pn
an Vallúin

Varsòvia /barˈsɔ.βi.a/ /baɾˈsɔ.βi.a/ /vaɾˈsɔ.vi.a/ /vəɾˈsɔ.vi.ə/ pn
Vársá

Vaticà /ba.tiˈka/ /bə.tiˈka/ /va.tiˈka/ /və.tiˈka/ pn
Vatacáin

Veneçuela /be.ne.suˈɛ.ɫɛ/ /bə.nə.suˈɛ.ɫə/ /ve.ne.suˈɛ.ɫa/ /və.nə.suˈɛ.ɫə/ pn
Veiniséala
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb Guyana, Brasil i Colòmbia. El nom complet és República Bolivariana de Veneçuela.

Ventafocs /ˌben.taˈfɔks/ /ˌben.təˈfɔks/ /ˌven.taˈfɔks/ /ˌven.təˈfɔks/ pn
Luaithríona

Venus /ˈbɛ.nus/ /ˈvɛ.nus/ /ˈvɛ.nus/ pn
Véineas

Verge /ˈbɛr.d͡ʒe/ /ˈbɛr.ʒə/ /ˈbɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.ʒə/ pn
Maighdean
La Verge Maria, Mare de Déu.
(astronomia) Constel·lació zodiacal situada entre Cabellera de Berenice, el Lleó, la Copa, el Corb, l’Hidra femella, la Balança, el Serpent i Bover.

Viccionari /bik.si.oˈna.ɾi/ /vik.si.oˈna.ɾi/ /vik.si.uˈna.ɾi/ pn
Vicífhoclóir

Vicenç /biˈsɛns/ /viˈsɛns/ /viˈsɛns/ pn
Uinseann
Prenom masculí d’origen llatí

Victòria /bikˈtɔ.ɾi.a/ /vikˈtɔ.ɾi.a/ /vikˈtɔ.ɾi.ə/ pn
Victeoiria
Prenom femení

Viena /biˈe.na/ /biˈɛ.nə/ /viˈe.na/ /viˈɛ.nə/ pn
Vín

Vietnam /bi.edˈnam/ /bi.ədˈnam/ /vi.ədˈnam/ pn
Vítneam
Estat asiàtic fronterer amb la Xina, Laos i Cambodja, a més, és costaner amb el Golf de Tonquín. El nom complet és República Socialista del Vietnam.

Viquipèdia /bi.kiˈpɛ.ði.a/ /vi.kiˈpɛ.ði.a/ /vi.kiˈpɛ.ði.ə/ pn
Vicipéid

Wallis i Futuna pn
Vailís agus Futúna

Xavier /ʃa.viˈeɾ/ /ʃa.βiˈe/ /ʃa.βiˈeɾ/ /ʃə.viˈe/ /ʃə.βiˈe/ pn
Savy

Xile /ˈʃi.ɫə/ pn
Sile
República situada a l'oest de l'extrem sud d'Amèrica. Té forma allargassada i és limítrof amb l'Argentina a l'est, i amb Bolívia i el Perú al nord. El nom complet és República de Xile.

Xina /ˈʃi.nə/ pn
Sín

Xipre /ˈʃi.pɾə/ pn
An Chipir an Chipir
País que ocupa l'illa homònima i que està dividit en dos estats. L'occidental, d'influència grega, ocupa el seixanta per cent del país, està reconegut internacionalment i el seu nom oficial és República de Xipre. L'oriental és el resultat de la intervenció militar turca, només està reconegut per Turquia i el seu nom oficial és República Turca de Xipre del Nord. Es considera pertanyent geogràficament a l'Àsia, però, sovint es tracta políticament com a part d'Europa.

Xipre del Nord pn
an Chipir Thuaidh

Zimbàbue pn
Siombáib

Zàmbia /ˈzam.bi.ə/ pn
tSaimbia
Estat africà fronterer amb Angola, Botswana, Malawi, Moçambic, Namíbia, la República Democràtica del Congo, Tanzània i Zimbàbue. El nom oficial és República de Zàmbia.

a /a/ /ə/ preposition
do
Direcció del moviment.
El terme del moviment o la distància.
as
El temps en què és o s'esdevé alguna cosa.
El terme d'un període de temps.

a l'engròs /a.ɫeŋˈgɾɔs/ /ə.ɫəŋˈgɾɔs/ adv
mórdhíol
(comerç) Venda en gran quantitat o a clients majoristes.

a prop adv
dlúth
A poca distància, espacial o temporal.

a vegades adv
amanna

aalenià /a.a.ɫe.niˈa/ /ə.ə.ɫə.niˈa/ adj masc
Álanach
Relatiu o pertanyent al període aalenià.

aalenià /a.a.ɫe.niˈa/ /ə.ə.ɫə.niˈa/ n masc
Álanach
Primer estatge del juràssic mitjà, situat entre el toarcià i el bajocià.

abadessa /a.baˈðe.sa/ /ə.bəˈðə.sə/ /ə.bəˈðɛ.sə/ n fem
ban-ab máthairab

abadia /a.baˈði.a/ n fem
mainistir

abaixar /a.bajˈʃaɾ/ /a.βajˈʃa/ /a.βaˈʃa/ v
ísligh
Posar quelcom més baix d'on és.

abandonar /a.ban.doˈnaɾ/ /a.βan.doˈna/ /ə.bən.doˈna/ /ə.bən.duˈna/ v
caith amach
Deixar de banda, desemparar, no fer cas d'una cosa o persona.

abandó /a.banˈdo/ n masc
tréigean

abat /aˈbat/ n masc
ab

abdicar /ab.diˈka/ /ab.diˈkaɾ/ /əb.diˈka/ v
tabhair suas

abdomen /abˈdɔ.men/ /əbˈdɔ.mən/ n masc
abdóman

abdominal /ab.do.miˈnaɫ/ /əb.do.miˈnaɫ/ /əb.du.miˈnaɫ/ adj
abdómain

abduir /ab.duˈi/ /ab.duˈiɾ/ /əb.duˈi/ v
fuadaigh
Allunyar un membre o un òrgan del cos del pla medià que divideix el cos en dues parts simètriques.

abecedari /a.βe.seˈða.ɾi/ /ə.βə.səˈða.ɾi/ n masc
aibítir

abella /aˈbe.ʎa/ /əˈbə.ʎə/ /əˈbɛ.jə/ n fem
beach
Insecte que vola i produeix mel (Apis mellifera).

abellerol /a.be.ʎeˈɾɔɫ/ /ə.bə.jəˈɾɔɫ/ /ə.bə.ʎəˈɾɔɫ/ /ə.βə.ʎəˈɾɔɫ/ n masc
beachadóir

abellot /a.beˈʎɔt/ /ə.bəˈjɔt/ /ə.bəˈʎɔt/ n masc
crónán
Abella mascle.

abisme /aˈbiz.me/ /əˈβiz.mə/ n masc
aibhéis
Fondària immensa.

abiòtic /a.biˈɔ.tik/ /ə.βiˈɔ.tik/ adj masc
aibitheach
Que no forma part dels éssers vius o no és producte d'ells.

abjecció /ab.d͡ʒek.siˈo/ n fem
ainnise

abkhaz /aˈpas/ /aˈβas/ /əˈpas/ adj
Abcáiseach Abcáisis
Propi d'Abkhàzia, els seus habitants o la seva llengua.

abkhaz /aˈpas/ /aˈβas/ /əˈpas/ n masc
Abcáiseach
Individu del poble del Caucas establert a Abkhàzia i Adjària (Geòrgia).
Abcáisis Abcáiseach
Llengua caucàsica del nord-oest pròpia d'Abkhàzia.

abocar /a.boˈkaɾ/ /a.βoˈka/ /ə.boˈka/ /ə.buˈka/ v
doirt
Fer passar un líquid d'un recipient a un altre.

abominable /a.bo.miˈna.bɫe/ /a.βo.miˈna.βɫe/ /a.βo.miˈnab.bɫe/ /ə.bo.miˈnab.bɫə/ /ə.bu.miˈnab.bɫə/ /ə.βu.miˈna.βɫə/ /ə.βu.miˈnab.bɫə/ adj
gráiniúil

abraçada /a.bɾaˈsa.ða/ /ə.βɾəˈsa.ðə/ n fem
cuach

abraçar /a.bɾaˈsaɾ/ /a.βɾaˈsa/ /ə.βɾəˈsa/ v
cuach
Estrènyer amb els braços.
Seguir una causa, opinió o partit.

abreviatura /a.bɾe.vi.aˈtu.ɾa/ /a.βɾe.βi.aˈtu.ɾa/ /ə.bɾə.vi.əˈtu.ɾə/ n fem
giorrú
Escurçament d'una paraula, representada amb la lletra inicial o les més significatives.

abric /aˈbɾik/ n masc
cóta
Peça llarg de roba destinada a combatre el fred que cobreix més de mig cos, es col·loca com una jaqueta i és gruixuda.

abril /əˈβɾiɫ/ n masc
Aibreán
Quart mes de l'any.

abrogació /a.bɾo.ɣa.siˈo/ /ə.bɾo.ɣə.siˈo/ /ə.bɾu.ɣə.siˈo/ /ə.βɾu.ɣə.siˈo/ n fem
aisghairm

abrogar /a.bɾoˈɣaɾ/ /a.βɾoˈɣa/ /ə.bɾoˈɣa/ /ə.bɾuˈɣa/ /ə.βɾuˈɣa/ v
aisghair

absenta /apˈsen.ta/ /əpˈsen.tə/ n fem
apsaint

absis n masc
cúlbhá

absolut /ap.soˈɫut/ /əp.soˈɫut/ /əp.suˈɫut/ adj masc
absalóid

absolutament /ap.soˌɫu.taˈmen/ /ap.soˌɫu.taˈment/ /əp.soˌɫu.təˈment/ /əp.suˌɫu.təˈmen/ adv
amach is amach

absorbir /ap.sorˈβi/ /ap.soɾˈbiɾ/ /ap.soɾˈβi/ /əp.soɾˈbi/ /əp.surˈbi/ v
súigh
Amarar, penetrar dins.

abstracció /aps.tɾak.siˈo/ /əps.tɾək.siˈo/ n fem
teibiú

absència /apˈsɛn.si.a/ /apˈsɛn.sja/ /əpˈsɛn.sjə/ n fem
asláithreacht

abundant /a.βunˈdan/ /a.βunˈdant/ /ə.βunˈdan/ /ə.βunˈdant/ adj
fairsing

abundància /a.bunˈdan.si.a/ /ə.βunˈdan.si.ə/ n fem
flúirse

abusar /a.buˈzaɾ/ /a.βuˈza/ /ə.βuˈza/ v
maslaigh

abúlia /aˈbu.ɫi.a/ n fem
abúile

acabar /a.kaˈbaɾ/ /a.kaˈβa/ v
críochnaigh

acadèmia /a.kaˈðɛ.mi.a/ n fem
acadamh
Societat literària, artística o científica constituïda per a l'avançament de les bones lletres, de les arts o les ciències.
Institució educativa de caràcter privat on es porten a terme estudis complementaris als de l'educació regular i formal.

acadèmic /a.kaˈðɛ.mik/ /ə.kəˈðɛ.mik/ adj masc
acadóir
Relatiu o pertanyent a l'ensenyament, particularment universitari.

acadèmic /a.kaˈðɛ.mik/ /ə.kəˈðɛ.mik/ n masc
acadóir
Membre d'una acadèmia.

acampar /a.kamˈpa/ /a.kamˈpaɾ/ /ə.kəmˈpa/ v
campáil

acariciar /a.ka.ɾi.siˈa/ /a.ka.ɾi.siˈaɾ/ v
muirnigh
Fer carícies, tractar amb afecte.

acceleració /ak.se.ɫe.ɾa.siˈo/ n fem
luasghéarú
Magnitud física que indica com canvia la velocitat d'un cos en relació amb el temps.

accelerar /ak.se.ɫeˈɾa/ /ak.se.ɫeˈɾaɾ/ /ək.sə.ɫəˈɾa/ v
luathaigh
Fer amb promptitud, més ràpid.
Donar més velocitat

accent /akˈsen/ /akˈsent/ /əkˈsen/ /əkˈsent/ n masc
blas
Signe gràfic que es col·loca sobre una vocal per marcar-ne alguna qualitat.

accentuar /ak.sen.tuˈa/ /ak.sen.tuˈaɾ/ /ək.sən.tuˈa/ v
aiceannaigh
Donar o prendre més importància.
Posar un accent gràfic o titlla.

accident /ak.siˈðen/ /ak.siˈðent/ /ək.siˈðen/ /ək.siˈðent/ n masc
timpiste
Sinistre, esdeveniment, generalment violent i sobtat, de conseqüències funestes o negatives.

accidentalment /ak.si.ðenˌtaɫˈmen/ /ak.si.ðenˌtaɫˈment/ /ək.si.ðənˌtaɫˈmen/ /ək.si.ðənˌtaɫˈment/ adv
de thaisme

acció /akˈsjo/ /ək.siˈo/ /əkˈsjo/ n fem
aicsean
Efecte produït per l'actuació d'una cosa sobre una altra.

acer /aˈse/ /aˈser/ /aˈseɾ/ /əˈse/ /əˈser/ /əˈseɾ/ n masc
cruach

acidesa /a.siˈðe.a/ /a.siˈðe.za/ /ə.siˈðə.zə/ /ə.siˈðɛ.zə/ n fem
aigéadacht

acidificar /a.si.ði.fiˈka/ /a.si.ði.fiˈkaɾ/ v
aigéadaigh

acidosi /a.siˈðɔ.zi/ /ə.siˈðɔ.zi/ n fem
aigéadóis

acne /ˈaŋ.ne/ /ˈaŋ.nə/ /ˈaɡ.ne/ n fem
aicne

acompanyar /a.kom.paˈɲa/ /a.kom.paˈɲaɾ/ /ə.kom.pəˈɲa/ /ə.kum.pəˈɲa/ v
tionlaic
Anar en companyia d'una o moltes persones.

aconseguir /a.kon.seˈɣi/ /a.kon.seˈɣiɾ/ /ə.kon.səˈɣi/ /ə.kun.səˈɣi/ v
faigh
Arribar a assolir un objectiu.

acord /aˈkɔɾt/ n masc
corda
Diverses notes que sonen simultàniament.

acordar /a.korˈða/ /a.koɾˈða/ /a.koɾˈðaɾ/ /ə.koɾˈða/ /ə.kurˈda/ /ə.kurˈða/ v
aontaigh
(pronominal) Posar-se d'acord.

acordió /a.koɾ.ðiˈo/ /ə.koɾ.ðiˈo/ /ə.kur.ðiˈo/ n masc
cairdín

acre /ˈa.kɾe/ /ˈa.kɾə/ n masc
acra

acrofòbia /a.kɾoˈfɔ.bi.a/ /ə.kɾoˈfɔ.bi.ə/ /ə.kɾuˈfɔ.bi.ə/ /ə.kɾuˈfɔ.βi.ə/ n fem
acrafóibe

acrolecte /a.kɾoˈɫɛk.te/ /ə.kɾuˈɫɛk.tə/ n masc
ardchanúint

acromegàlia /a.kɾo.meˈɣa.ɫi.a/ /ə.kɾo.məˈɣa.ɫi.ə/ /ə.kɾu.məˈɣa.ɫi.ə/ n fem
acraimeigileacht

acrílic /aˈkɾi.ɫik/ /əˈkɾi.ɫik/ adj masc
aicrileach

acrònim /aˈkɾɔ.nim/ /əˈkɾɔ.nim/ n masc
acrainm
Abreviació formada per fragments d'una expressió de forma que es pot llegir com un mot.

acròpet /aˈkɾɔ.pet/ /əˈkɾɔ.pət/ adj masc
barraimsitheach

acròstic /aˈkɾɔs.tik/ /əˈkɾɔs.tik/ n masc
acrastaic

acta /ˈak.ta/ n fem
miontuairisc

actini /əkˈti.ni/ n masc
achtainiam

actinomicosi /ak.ti.no.miˈkɔ.zi/ /ək.ti.no.miˈkɔ.zi/ /ək.ti.nu.miˈkɔ.zi/ n fem
bualadh teanga

actitud /a.tiˈtut/ /ak.tiˈtut/ /ək.tiˈtut/ /ək.tiˈtut/ n fem
mana

activitat /ak.ti.viˈtat/ /ak.ti.βiˈtat/ /ək.ti.viˈtat/ /ək.ti.βiˈtat/ n fem
fuadar

actor /akˈto/ /akˈtoɾ/ /əkˈto/ n masc
aisteoir

actriu /akˈtɾiw/ n fem
ban-aisteoir

actualment /ak.tuˌaɫˈmen/ /ak.tuˌaɫˈment/ /ək.tuˌaɫˈmen/ /ək.tuˌaɫˈment/ adv
faoi láthair

acumular /a.ku.muˈlaɾ/ /a.ku.muˈɫa/ /ə.ku.muˈɫa/ v
tiomsaigh
Ajuntar i amuntonar.

acupuntura /a.ku.punˈtu.ɾa/ /ə.ku.punˈtu.ɾə/ n fem
snáthaidpholladh

acuradament /a.kuˌɾa.ðaˈmen/ /a.kuˌɾa.ðaˈment/ /ə.kuˌɾa.ðəˈmen/ /ə.kuˌɾa.ðəˈment/ adv
go haireach

acusar /a.kuˈza/ /a.kuˈzaɾ/ v
coirigh
Encausar, posar una demanda.

acusatiu /a.ku.zaˈtiw/ adj masc
cuspóireach
Que delata la culpabilitat d'algú.

acusatiu /a.ku.zaˈtiw/ n masc
áinsíoch
Cas gramatical que adopta una paraula que expressa l'objecte d'un verb transitiu, és a dir, sobre qui o què recau l'acció del subjecte en una frase.

acàcia /aˈka.si.a/ n fem
acaicia

acètic /aˈsɛ.tik/ /əˈsɛ.tik/ adj masc
aicéiteach

acòlit /aˈkɔ.ɫit/ /əˈkɔ.ɫit/ n masc
acalaí

adaptació /a.ðap.ta.siˈo/ /ə.ðəp.tə.siˈo/ n fem
oiriúnú
Procés pel qual una persona, un grup o una institució adquireix l'aptitud per viure en un medi determinat, la qual afavoreix la seva existència, supervivència i progrés.

adaptar /a.ðapˈta/ /a.ðapˈtaɾ/ v
oiriúnaigh

addicció /a.ðik.siˈo/ /ad.dik.siˈo/ /əd.dik.siˈo/ n fem
andúil

addició /a.ði.siˈo/ /ad.di.siˈo/ /əd.di.siˈo/ n fem
agús
Acció d’addicionar, d’afegir.
Operació aritmètica de suma.

addicte /adˈdik.te/ /aˈðik.te/ /ədˈdik.tə/ n masc
andúileach
Persona molt inclinada a alguna cosa.

adenocarcinoma /a.ðe.no.kaɾ.siˈno.ma/ /ə.ðə.no.kəɾ.siˈno.mə/ /ə.ðə.nu.kər.siˈno.mə/ n masc
adanacarcanóma

adenoide /a.ðeˈnɔj.ðe/ /ə.ðəˈnɔj.ðə/ adj
adanóid
Que té aspecte de glàndula o gangli.

adenoide /a.ðeˈnɔj.ðe/ /ə.ðəˈnɔj.ðə/ n fem
adanóid
(anatomia, normalment en plural) Una de les dues masses de teixit limfoide situades prop de l'orifici intern de les fosses nasals, al sostre de la nasofaringe.

adenoïdal /a.ðe.no.iˈðaɫ/ /ə.ðə.no.iˈðaɫ/ /ə.ðə.nu.iˈðaɫ/ adj
adanóideach

adhesiu /a.ðeˈziw/ adj masc
greamaitheach
Que s'adhereix.

adiabàtic /a.ði.aˈba.tik/ /ə.ði.əˈβa.tik/ adj masc
aidiabatach

adjectiu /ad.d͡ʒekˈtiw/ n masc
aidiacht

admissió /ad.mi.siˈo/ /əd.mi.siˈo/ n fem
admháil

adobar /a.ðoˈbaɾ/ /a.ðoˈβa/ /ə.ðoˈba/ /ə.ðuˈba/ /ə.ðuˈβa/ v
cart
Assaonar les pells.

adoberia /a.ðo.βeˈɾi.a/ /ə.ðu.βəˈɾi.ə/ n fem
tonnús

adolescent /a.ðo.ɫeˈsen/ /a.ðo.ɫeˈsent/ /ə.ðo.ɫəsˈsent/ /ə.ðu.ɫəsˈsen/ adj
déagóir
Relatiu a l’adolescència.

adolescent /a.ðo.ɫeˈsen/ /a.ðo.ɫeˈsent/ /ə.ðo.ɫəsˈsent/ /ə.ðu.ɫəsˈsen/ n neut
déagóir
Jove que està en l’adolescència, que ha començat la pubertat i encara no és adult.

adolescència /a.ðo.ɫeˈsɛn.si.a/ /ə.ðo.ɫəsˈsɛn.si.ə/ /ə.ðu.ɫəsˈsɛn.si.ə/ n fem
ógántacht

adolorit /a.ðo.ɫoˈɾit/ /ə.ðo.ɫoˈɾit/ /ə.ðu.ɫuˈɾit/ adj masc
tinn

adonis n masc
staic

adopció /a.ðop.siˈo/ /ə.ðup.siˈo/ n fem
uchd-mhacachd

adorar /a.ðoˈɾa/ /a.ðoˈɾaɾ/ /ə.ðoˈɾa/ /ə.ðuˈɾa/ v
adhraigh
Honrar, reverenciar amb culte exterior.

adormit /a.ðoɾˈmit/ /ə.ðoɾˈmit/ /ə.ðurˈmit/ adj
codladh

adquisició /at.ki.zi.siˈo/ /ək.ki.zi.siˈo/ /ət.ki.zi.siˈo/ n fem
aicseam
Acció d’adquirir.

adrenalina /a.ðɾe.naˈɫi.na/ /ə.ðɾə.nəˈɫi.nə/ n fem
aidréanailín

adreça /aˈðɾe.sa/ /əˈðɾə.sə/ /əˈðɾɛ.sə/ n fem
seoladh
Indicació de qualsevol mena que fa referència a un edifici concret i, sovint, a una part d'aquest edifici (habitatge, oficina, etc.), en especial quan s'indica la població, el carrer i dins del carrer el número.

adroguer /a.ðɾoˈɣe/ /a.ðɾoˈɣeɾ/ /ə.ðɾoˈɣe/ /ə.ðɾuˈɣe/ n masc
grósaeir

adrogueria /a.ðɾo.ɣeˈɾi.a/ /ə.ðɾo.ɣəˈɾi.ə/ /ə.ðɾu.ɣəˈɾi.ə/ n fem
siopa grósaera

adular /a.ðuˈɫa/ /a.ðuˈɫaɾ/ /ə.ðuˈɫa/ v
cuach

adult /aˈðuɫ/ /aˈðuɫt/ /əˈðuɫ/ /əˈðuɫt/ adj masc
aosach
No apte per a menors.

adult /aˈðuɫ/ /aˈðuɫt/ /əˈðuɫ/ /əˈðuɫt/ n masc
aosach
Persona ja madura i crescuda, que no és un infant.

adulterar /a.ðuɫ.teˈɾa/ /a.ðuɫ.teˈɾaɾ/ /ə.ðuɫ.təˈɾa/ v
adhaltranaigh

adulteri /a.ðuɫˈtɛ.ɾi/ /ə.ðuɫˈtɛ.ɾi/ n masc
adhaltranas

adverbi /adˈbɛr.βi/ /adˈbɛɾ.βi/ /adˈvɛɾ.bi/ /əbˈvɛɾ.bi/ n masc
dobhriathar

advertir /ad.berˈti/ /ad.beɾˈti/ /ad.veɾˈtiɾ/ /əb.vəɾˈti/ /əd.bərˈti/ v
fainic a chur ar
Prevenir, avisar, aconsellar.

advocat /ad.boˈkat/ /ad.voˈkat/ /əb.voˈkat/ /əb.vuˈkat/ n masc
dlíodóir abhcóide

adúlter /aˈðuɫ.teɾ/ /əˈðuɫ.tər/ adj masc
adhaltrach
Que comet o implica adulteri.

adúlter /aˈðuɫ.teɾ/ /əˈðuɫ.tər/ n masc
adhaltrach
Persona que comet adulteri.

aeronau /aˌe.ɾoˈnaw/ /əˌe.ɾoˈnaw/ /əˌe.ɾuˈnaw/ n fem
aerárthach
Vehicle amb capacitat per a viatjar per l'aire (avió, helicòpter, autogir, dirigible, etc).

aeronàutica /aˌe.ɾoˈnaw.ti.ka/ /əˌe.ɾoˈnaw.ti.kə/ /əˌe.ɾuˈnaw.ti.kə/ n fem
aerloingseoireacht

aeroport /aˌe.ɾoˈpɔɾt/ /əˌe.ɾoˈpɔɾt/ /əˌe.ɾuˈpɔrt/ n masc
aerfort

aerosol /aˌe.ɾoˈsɔɫ/ /əˌe.ɾoˈsɔɫ/ /əˌe.ɾuˈsɔɫ/ n masc
aerasól

aerostàtic /aˌe.ɾosˈta.tik/ /əˌe.ɾosˈta.tik/ /əˌe.ɾusˈta.tik/ adj masc
aerastataic

aerostàtica /aˌe.ɾosˈta.ti.ka/ /əˌe.ɾosˈta.ti.kə/ /əˌe.ɾusˈta.ti.kə/ n fem
aerastataic

aeròbic /a.eˈɾɔ.bik/ adj masc
aeróbach

afectar /a.fekˈta/ /a.fekˈtaɾ/ /ə.fəkˈta/ v
téigh i bhfeidhm ar
Parlar o obrar amb afectació.
Fingir ignorància, zel d'alguna cosa.
Fer impressió una cosa en altra, causant alteració.

afecte /aˈfɛk.te/ /əˈfɛk.tə/ n masc
caithis
Qualsevol sentiment que commou l'ànima, especialment l'amor no sexual per una persona.

afectuós /a.fek.tuˈos/ /ə.fək.tuˈos/ adj masc
caithiseach

afganès /av.ɣaˈnes/ /əv.ɣəˈnəs/ /əv.ɣəˈnɛs/ adj masc
Afganastánach

afganès /av.ɣaˈnes/ /əv.ɣəˈnəs/ /əv.ɣəˈnɛs/ n masc
Afganastánach

afinar /a.fiˈna/ /a.fiˈnaɾ/ /ə.fiˈna/ v
tiúin
Trempar els instruments dels músics.

afinitat /e.fi.niˈtat/ /ə.fi.niˈtat/ n fem
cleamhnas

afluent /a.fɫuˈen/ /a.fɫuˈent/ /ə.fɫuˈen/ /ə.fɫuˈent/ adj
craobh-abhainn
Que aflueix.

afluent /a.fɫuˈen/ /a.fɫuˈent/ /ə.fɫuˈen/ /ə.fɫuˈent/ n masc
craobh-abhainn
Curs d’aigua que aboca les seves aigües en un altre de més important.

afores /aˈfɔ.ɾes/ /əˈfɔ.ɾəs/ n masc
ciumhais

aforisme /a.foˈɾiz.me/ /ə.foˈɾiz.mə/ /ə.fuˈɾiz.mə/ n masc
nathán

afortunat /a.foɾ.tuˈnat/ /ə.foɾ.tuˈnat/ /ə.fur.tuˈnat/ adj masc
méanar

africà /ə.fɾiˈka/ adj masc
Afracach
Relacionat amb Àfrica.

africà /ə.fɾiˈka/ n masc
Afracach
Habitant d'Àfrica.

afrikaans n masc
Afracáinis

agafar /a.ɣaˈfa/ /a.ɣaˈfaɾ/ v
tóg
Prendre amb la mà alguna cosa.

agapornis /a.ɣaˈpɔɾ.nis/ /ə.ɣəˈpɔr.nis/ n masc
éan suirí

agenollar-se /a.d͡ʒe.noˈʎaɾ.se/ /a.ʒe.noˈʎar.se/ /ə.ʒə.noˈʎaɾ.sə/ /ə.ʒə.nu.jərˈsə/ /ə.ʒə.nuˈʎar.sə/ v
bí ar do ghlúine

agilitat /a.d͡ʒi.ɫiˈtat/ /a.ʒi.ɫiˈtat/ /ə.ʒi.ɫiˈtat/ n fem
aclaíocht

agitar /a.d͡ʒiˈta/ /a.d͡ʒiˈtaɾ/ /a.ʒiˈta/ /ə.ʒiˈta/ v
croith

agnòstic /aŋˈnɔs.tik/ /aɡˈnɔs.tik/ /əŋˈnɔs.tik/ adj masc
agnóisí

agost /əˈɣost/ n masc
Lúnasa
Vuitè mes de l'any.

agradable /a.ɣɾaˈða.bɫe/ /a.ɣɾaˈða.βɫe/ /a.ɣɾaˈðab.bɫe/ /ə.ɣɾəˈða.βɫə/ /ə.ɣɾəˈðab.bɫə/ adj
aiteasach

agradar /a.ɣɾaˈða/ /a.ɣɾaˈðaɾ/ v
is maith le
Complaure, acontentar, donar gust.

agrair /a.ɣɾaˈi/ /a.ɣɾaˈiɾ/ v
gabh buíochas (le)

agre /ˈa.ɣɾe/ /ˈa.ɣɾə/ adj masc
géar

agressiu /a.ɣɾeˈsiw/ /ə.ɣɾəˈsiw/ adj masc
amasach

agricultor /a.ɣɾi.kuɫˈto/ /a.ɣɾi.kuɫˈtoɾ/ /ə.ɣɾi.kuɫˈto/ n masc
feirmeoir

agricultura /a.ɣɾi.kuɫˈtu.ɾa/ n fem
talmhaíocht

agrimensor /a.ɣɾi.menˈso/ /a.ɣɾi.menˈsoɾ/ /ə.ɣɾi.mənˈso/ n masc
suirbhéir

agronomia /a.ɣɾo.noˈmi.a/ /ə.ɣɾo.noˈmi.ə/ /ə.ɣɾu.nuˈmi.ə/ n fem
geilleagar talmhaíochta

agrupament /a.ɣɾu.paˈmen/ /a.ɣɾu.paˈment/ /ə.ɣɾu.pəˈmen/ /ə.ɣɾu.pəˈment/ n masc
grúpáil
Acció i efecte d'agrupar o agrupar-se.
(rugbi) Conjunt de jugadors de tots dos equips agafats entre ells de manera espontània al voltant de la pilota.

agrícola /aˈɣɾi.ko.ɫa/ /əˈɣɾi.ko.ɫə/ /əˈɣɾi.ku.ɫə/ adj
talmhaíoch

agudesa /a.ɣuˈðe.za/ /ə.ɣuˈðə.zə/ /ə.ɣuˈðɛ.zə/ n fem
aichre

agulla /aˈu.ʎa/ /aˈɣu.ʎa/ /əˈɣu.jə/ /əˈɣu.ʎə/ /ˈɡu.jə/ n fem
snáthaid
Barreta punxeguda de metall, de fusta o d'os amb un ull per on es passa el fil, corda, etc., amb la qual es cus, teixeix o broda.

agulla d'estendre n fem
pionna éadaigh

agulla de cap n fem
biorán

agulleta /a.ɣuˈʎe.ta/ /ə.ɣuˈjɛ.tə/ /ə.ɣuˈʎə.tə/ /ə.ɣuˈʎɛ.tə/ n fem
snáthaid mhara
agulla (Syngnathus tenuirostris)

agusar /a.ɣuˈza/ /a.ɣuˈzaɾ/ v
faobhraigh

agència /aˈd͡ʒɛn.si.a/ /aˈʒɛn.si.a/ n masc
gníomhaireacht

agència de viatges n fem
gníomhaireacht taistil

ahir /aˈi/ /aˈiɾ/ adv
inné
En el dia antecedent i immediat al dia en què es parla, és a dir, al dia d'avui.

aigua /ˈaj.ɣwə/ /ˈal.ɡwa/ n fem
uisce dobhar
(no comptable) Líquid format per molècules que contenen un àtom d'oxigen i dos d'hidrogen.

aiguamarina /ˌaj.ɣwə.məˈɾi.nə/ n fem
cloch mhuirghorm

aiguamoll /ˌaj.ɣwaˈmɔʎ/ n masc
corcach

aiguarràs /ˌaj.ɣwaˈras/ n masc
ola bhí

aimara /ajˈma.ɾa/ /əjˈma.ɾə/ adj
Aidhmearach
Relatiu al poble dels aimares, la seva cultura o la llengua.

aimara /ajˈma.ɾa/ /əjˈma.ɾə/ n masc
Aidhmearach
Llengua ameríndia de l'altiplà entre Bolívia, Perú i Xile.

aimara /ajˈma.ɾa/ /əjˈma.ɾə/ n neut
Aidhmearach
Natural d'un poble de la conca del llac Titicaca, a l'Amèrica del Sud.

aire /ˈaj.ɾe/ n masc
aer
(normalment no comptable) Gasos de l’atmosfera.

airejar /aj.ɾeˈd͡ʒa/ /aj.ɾeˈd͡ʒaɾ/ /aj.ɾeˈʒa/ /əj.ɾəˈd͡ʒa/ /əj.ɾəˈʒa/ v
aeráil

aixa /ˈa.ʃa/ /ˈa.ʃə/ /ˈaj.ʃa/ n fem
tál

aixada /ajˈʃa.ða/ /aˈʃa.ða/ /əˈʃa.ðə/ n fem
grafóg

aixecar /a.ʃeˈka/ /aj.ʃeˈka/ /aj.ʃeˈkaɾ/ /ə.ʃeˈka/ /ə.ʃəˈka/ v
tóg
Separar una cosa del lloc on reposava, elevant-la.

aixella /ajˈʃe.ʎa/ /aˈʃe.ʎa/ n fem
ascaill

aixeta /ajˈʃe.ta/ /aˈʃe.ta/ /əˈʃə.tə/ /əˈʃɛ.tə/ n fem
sconna
Vàlvula a l’extrem d’una conducció, o a l’orifici d’un recipient, per a regular manualment la sortida del líquid.

aixopluc /a.ʃoˈpɫuk/ /aj.ʃoˈpɫuk/ /ə.ʃoˈpɫuk/ /ə.ʃuˈpɫuk/ n masc
foscadh

així /ajˈʃi/ /aˈʃi/ adv
amhlaidh
D’aquesta manera.

això rai /ajˌʃɔ /aˌʃɔ /əˌʃɔ Interjection
fadhb dá laghad

ajuda /aˈʒu.ða/ /əˈʒu.ðə/ n fem
cabhair
(antigament) Socors, favor.

ajudar /a.d͡ʒuˈða/ /a.d͡ʒuˈðaɾ/ /a.ʒuˈða/ v
cuidigh

ajuntament /a.d͡ʒun.taˈmen/ /a.d͡ʒun.taˈment/ /a.ʒun.taˈmen/ /ə.ʒun.təˈmen/ /ə.ʒun.təˈment/ n masc
halla baile
Edifici principal on es troba l'òrgan que governa un municipi.

ala /ˈa.ɫa/ n fem
eite
Cadascuna de les dues extremitats dels ocells, dels ratpenats, de molts insectes i d'alguns rèptils prehistòrics, situades als costats del cos i que en la majoria de casos serveixen per a volar. Cal destacar en el cas dels insectes que acostumen a tenir més d'un parell d'ales.
Cadascuna de les dues peces planes que van a banda i banda del cos de l'avió i que serveixen per estabilitzar el vol. Si en comptes de dues peces n'hi ha una sola també s'anomena ala (l'ala superior dels biplans, etc).
Part lateral o auxiliar d'una construcció.
Part d'un barret que el rodeja de forma horitzontal per la base de forma més o menys plana i que serveix per defensar al seu usuari de les inclemències del temps i dels rajos del sol.
(futbol) Cadascuna de les dues parelles de jugadors formades per l'extrem i l'interior d'un mateix costat del camp de joc.

alabastre /ə.ɫəˈβas.tɾə/ n masc
albastar
Varietat de guix microcristal·lí compacte, blanc i translúcid, usat en escultura i ornamentació.

alat /aˈɫat/ /əˈɫat/ adj masc
eiteach

alba /ˈaw.βə/ /ˈaɫ.ba/ /ˈaɫ.βə/ n fem
ailb
Vestidura de tela blanca que sacerdots, diaques i subdiaques es posen sobre el seu propi hàbit i l'amit per a celebrar el sant ofici de la missa i altres oficis divins.
amhscarthanach
Arbre d'uns vint a vint-i-cinc peus d'alçada, d'escorça blanquinosa i fulles de color verd clar. Creix en poc temps i la seva fusta, què és blanca i lleugera, triga molt a podrir-se dins de l'aigua (Populus alba).

albanès /əɫ.bəˈnəs/ /əɫ.bəˈnɛs/ n masc
Albáinis Albanés
(només en singular) Llengua parlada a Albània, el Kosovo i a zones de Macedònia.

albarà /aɫ.baˈɾa/ /əɫ.βəˈɾa/ n masc
sonrasc

albatros /aɫˈba.tɾos/ /əɫˈba.tɾos/ /əɫˈba.tɾus/ /əɫˈβa.tɾus/ n masc
albatras

albercoc /əɫ.βərˈkɔk/ n masc
aibreog

alberg de joventut n masc
brú óige

alberginiera /aɫ.beɾ.d͡ʒi.niˈe.ɾa/ /əɫ.βər.ʒi.niˈe.ɾə/ n fem
ubhthoradh

albergínia /aw.βerˈʒi.ni.a/ /aɫ.βerˈʒi.ni.a/ /u.βərˈʒi.ni.ə/ /əw.βərˈʒi.ni.ə/ /əɫ.βərˈʒi.ni.ə/ n fem
ubhthoradh

albinisme /aɫ.biˈniz.me/ /əɫ.βiˈniz.mə/ n masc
ailbíneachas

alburn /aɫˈbuɾn/ /əɫˈβurn/ n masc
gilín

albúmina /aɫˈbu.mi.na/ /əɫˈβu.mi.nə/ n fem
albaiminí

alcaloide /aɫ.kaˈɫɔj.ðe/ /əɫ.kəˈɫɔj.ðə/ n masc
alcalóideach

alcalí /aɫ.kaˈɫi/ /əɫ.kəˈɫi/ adj masc
alcaileach

alció /aɫ.siˈo/ /əɫ.siˈo/ n masc
ailcín

alcohol /aɫ.koˈɔɫ/ /əɫ.koˈɔɫ/ /əɫ.kuˈɔɫ/ n masc
alcól

alcohòlic /aɫ.koˈɔ.ɫik/ /əɫ.koˈɔ.ɫik/ /əɫ.kuˈɔ.ɫik/ adj masc
alcólach
Relatiu a l’alcohol.
Relatiu a l’alcoholisme.

alcohòlic /aɫ.koˈɔ.ɫik/ /əɫ.koˈɔ.ɫik/ /əɫ.kuˈɔ.ɫik/ n masc
alcólach
Persona addicta a l’alcohol, que pateix alcoholisme.

aldehid /aɫ.deˈit/ /əɫ.dəˈit/ n masc
aildéad

aleatori /a.ɫe.aˈtɔ.ɾi/ adj masc
fánach

alegria /a.ɫeˈɣɾi.a/ n fem
lúcháir áthas
Sentiment de plaer que neix generalment d'una viva satisfacció de l'ànima i es manifesta amb signes exteriors.

alemany /a.ɫeˈmaɲ/ adj masc
Gearmánach
Relatiu o pertanyent a Alemanya, als seus habitants o a la llengua alemanya.

alemany /a.ɫeˈmaɲ/ n masc
Gearmáinis
Natural d'Alemanya o del poble de llengua alemanya.

alena /aˈɫe.na/ /əˈɫɛ.nə/ n fem
meana

aleta /aˈɫe.ta/ /əˈɫə.tə/ /əˈɫɛ.tə/ n fem
eite
Extremitat dels peixos que mouen per impulsar-se o per estabilitzar la seva posició.

aleuta /aˈɫɛw.ta/ /aˈɫɛw.tɛ/ /əˈɫɛw.tə/ adj
Ailiúit
Relatiu o pertanyent a les illes Aleutianes, als seus habitants o a la seva llengua, incloent-hi la península d'Alaska.

aleuta /aˈɫɛw.ta/ /aˈɫɛw.tɛ/ /əˈɫɛw.tə/ n neut
Ailiúit
Natural de les illes Aleutianes o del poble originari.
(masculí singular) Llengua parlada a les illes Aleutianes i a la península d’Alaska, una branca de la família esquimoalèutica.

alfa /ˈaɫ.fa/ /ˈaɫ.fə/ n fem
alfa

alfabet /aɫ.faˈbet/ n masc
aibítir

alfals /aɫˈfaɫs/ /əɫˈfaɫs/ n masc
alfalfa

alfil /aɫˈfiɫ/ /əɫˈfiɫ/ n masc
easpag

alforja /aɫˈfɔr.d͡ʒa/ /aɫˈfɔɾ.d͡ʒa/ /aɫˈfɔɾ.d͡ʒɔ/ /əɫˈfɔr.ʒə/ n fem
mála diallaite

alfàbrega /aɫˈfa.bɾe.ɣa/ /əɫˈfa.βɾə.ɣə/ n fem
basal

alga /ˈaɫ.ɣa/ n fem
feamainn

algebraic /aɫ.d͡ʒeˈbɾajk/ /əɫ.ʒəˈbɾajk/ /əʎ.ʒəˈβɾajk/ adj masc
ailgéabrach

algun /aɫˈɣun/ adj masc
roinnt

algutzir /aɫ.ɣuˈd͡ziɾ/ /əɫ.ɣuˈd͡zir/ n masc
báille
Ministre inferior de justícia.

alhora /aˈɫɔ.ɾa/ /aˈɫɔ.ɾɔ/ /əˈɫɔ.ɾə/ adv
ag an am céanna
simultàniament

aliment /a.ɫiˈmen/ /a.ɫiˈment/ /ə.ɫiˈmen/ /ə.ɫiˈment/ n masc
bia

alimentació /a.ɫi.men.ta.siˈo/ /ə.ɫi.mən.tə.siˈo/ n fem
ith

alimentar /a.ɫi.menˈta/ /a.ɫi.menˈtaɾ/ /ə.ɫi.mənˈta/ v
beathaigh
Donar aliment, sustentar.

alinear /a.ɫi.neˈa/ /a.ɫi.neˈaɾ/ /ə.ɫi.neˈa/ v
ailínigh
Posar en línia recta.

all /ˈaʎ/ n masc
gairleog
(botànica) Planta originària de l'Extrem Orient, de fulles llargues i primes, famosa pel seu bulb comestible, fort de sabor i olor, que es divideix alhora en diversos bulbs separats per membranes (Allium sativum).

allargar /a.ʎarˈɣa/ /a.ʎaɾˈɣa/ /a.ʎaɾˈɣaɾ/ /ə.ʎərˈɡa/ v
sín
Fer més llarga una cosa.

allau /aˈʎaw/ /əˈʎaw/ n fem
maidhm shléibhe

alletar /a.ʎeˈta/ /a.ʎeˈtaɾ/ /ə.ʎəˈta/ v
diúl

alleujament /a.ʎew.d͡ʒaˈmen/ /a.ʎew.d͡ʒaˈment/ /ə.ʎəw.ʒəˈmen/ /ə.ʎəw.ʒəˈment/ n masc
faoiseamh
Acció i efecte d'alleujar.
(golf) Acció de sortir d'una situació que dificulta o impossibilita l'execució d'un cop mitjançant un canvi de lloc de la bola.

alliberament /a.ʎi.be.ɾaˈment/ /a.ʎi.βe.ɾaˈmen/ /ə.ʎi.bə.ɾəˈmen/ /ə.ʎi.bə.ɾəˈment/ /ə.ʎi.βə.ɾəˈmen/ n masc
fuascailt

alliberar /a.ʎi.beˈɾaɾ/ /a.ʎi.βeˈɾa/ /ə.ʎi.βəˈɾa/ v
fuascail
Donar llibertat.
Eliminar d'alguna cosa, traves, molèsties, riscos, etc.

allisar /a.ʎiˈza/ /a.ʎiˈzaɾ/ /ə.ʎiˈza/ v
slíoc
Posar llisa alguna cosa.
Igualar, posar planes i llises les parets.

allotjament /a.ʎo.d͡ʒaˈmen/ /a.ʎo.d͡ʒaˈment/ /ə.ʎo.d͡ʒəˈment/ /ə.ʎu.d͡ʒəˈmen/ n masc
tithíocht
(informàtica) Servei que ofereix un lloc físic per a un ordinador i connexió a internet.

allà /aˈʎa/ adv
ansin

allí /aˈʎi/ /əˈʎi/ adv
ansin

almanac /aɫ.maˈnak/ /əɫ.məˈnak/ n masc
almanag

almenys /aɫˈmeɲs/ /əɫˈmeɲs/ adv
ar a laghad

almirall /aɫ.miˈɾaʎ/ /əɫ.miˈɾaʎ/ n masc
aimiréal

almoina /aɫˈmɔj.na/ /aɫˈmɔj.nɔ/ n fem
almsa

alosa /aˈɫɔ.za/ /aˈɫɔ.zɔ/ n fem
fuiseog circín starraiceach
(aus) Ocell de la família de les alàudides (Alauda arvensis).

alpaca /aɫˈpa.ka/ /əɫˈpa.kə/ n fem
alpaca

alquil /aɫˈkiɫ/ /əɫˈkiɫ/ n masc
ailcil

alquimista /aɫ.kiˈmis.ta/ /aɫ.kiˈmis.te/ /əɫ.kiˈmis.tə/ n neut
ailceimiceoir

alquímia /aɫˈki.mi.a/ n fem
ailceimic

alsacià /aɫ.sa.siˈa/ n masc
Alsáiseach
Persona que habita o és originària d'Alsàcia.

alt /ˈaɫ/ /ˈaɫt/ adj masc
ard
De mida superior a l'ordinària en sentit vertical.
Situat en un punt elevat.

altar /aɫˈta/ /aɫˈtaɾ/ n masc
altóir

altaveu /ˌaɫ.taˈvew/ /ˌaɫ.taˈβew/ /ˌaɫ.təˈvəw/ /ˌaɫ.təˈvɛw/ n masc
callaire

alternança de codi n fem
códmhalartú

alternar /aɫ.terˈna/ /aɫ.teɾˈna/ /aɫ.teɾˈnaɾ/ /əɫ.tərˈna/ v
ailtéarnaigh

altitud /aɫ.tiˈtut/ /əɫ.tiˈtut/ n fem
airde

altre /ˈa.tɾe/ /ˈa.tɾə/ /ˈal.tɾu/ /ˈaɫ.tɾe/ /ˈaɫ.tɾə/ pronoun
eile

altruisme /aɫ.tɾuˈiz.me/ /əɫ.tɾuˈiz.mə/ n masc
altrúchas

alum /aˈɫum/ /əˈɫum/ n masc
ailím

alumini /ə.ɫuˈmi.ni/ n masc
alúmanam

alumne /aˈɫum.ne/ /əˈɫum.nə/ n masc
dalta

alveolar /aɫ.ve.oˈɫaɾ/ /aɫ.βe.oˈɫar/ /aɫ.βe.oˈɫaɾ/ /əɫ.və.oˈɫaɾ/ /əɫ.və.uˈɫar/ /əɫ.βə.uˈɫar/ adj
ailbheolach

alvocat /aɫ.voˈkat/ /aɫ.βoˈkat/ /əɫ.voˈkat/ /əɫ.vuˈkat/ /əɫ.βuˈkat/ n masc
abhacád

alvèol /aɫˈvɛ.oɫ/ /aɫˈβɛ.oɫ/ /əɫˈvɛ.uɫ/ /əɫˈβɛ.uɫ/ n masc
ailbheolas
(anatomia) Qualsevol cavitat minúscula dels organismes vius.

al·legoria /a.ɫe.ɣoˈɾi.a/ /aɫ.ɫe.ɣoˈɾi.a/ /ə.ɫə.ɣuˈɾi.ə/ /əɫ.ɫə.ɣoˈɾi.ə/ /əɫ.ɫə.ɣuˈɾi.ə/ n fem
fáthchiall

al·lel /aɫˈɫɛɫ/ /aˈɫɛɫ/ /əɫˈɫɛɫ/ /əˈɫɛɫ/ n masc
ailléil

al·leluia /a.ɫeˈɫu.ja/ /aɫ.ɫeˈɫu.ja/ /ə.ɫəˈɫu.jə/ /əɫ.ɫəˈɫu.jə/ Interjection
aililiú

al·ligàtor /a.ɫiˈɣa.tor/ /aɫ.ɫiˈɣa.tor/ /aɫ.ɫiˈɣa.toɾ/ n masc
ailigéadar

al·literació /a.ɫi.te.ɾa.siˈo/ /aɫ.ɫi.te.ɾa.siˈo/ /ə.ɫi.tə.ɾə.siˈo/ /əɫ.ɫi.tə.ɾə.siˈo/ n fem
uaim

al·lo- /a.ɫo/ /aɫ.ɫo/ /ə.ɫu/ /əɫ.ɫo/ /əɫ.ɫu/ prefix
alla-

al·lucinació /a.ɫu.si.na.siˈo/ /əɫ.ɫu.si.nə.siˈo/ n fem
bréagchéadfa

al·lusió /a.ɫu.ziˈo/ /aɫ.ɫu.ziˈo/ /ə.ɫu.ziˈo/ /əɫ.ɫu.ziˈo/ n fem
ailléideach

al·lèrgia /aɫˈɫɛɾ.d͡ʒi.a/ /aˈɫɛɾ.d͡ʒi.a/ /əɫˈɫɛr.ʒi.ə/ /əɫˈɫɛɾ.ʒi.ə/ /əˈɫɛr.ʒi.ə/ n fem
ailléirge

al·lèrgic /aɫˈɫɛɾ.d͡ʒik/ /aˈɫɛɾ.d͡ʒik/ /əɫˈɫɛr.ʒik/ /əɫˈɫɛɾ.ʒik/ /əˈɫɛr.ʒik/ adj masc
ailléirgeach

al·lòcton /aɫˈɫɔk.ton/ /əɫˈɫɔk.tun/ adj masc
aindíleasach
(geologia) Material (ja sigui mineral, fragments de roques detrítiques o matèria orgànica) nouvingut d'altres zones formacionals, i que s'acumula en una conca sedimentària, i que és estudiat per les seves característiques de formació forana.

al·lòfon /aɫˈɫɔ.fon/ /aˈɫɔ.fon/ /əɫˈɫɔ.fon/ /əɫˈɫɔ.fun/ /əˈɫɔ.fun/ adj masc
allafón
De llengua usual o materna diferent de l'oficial o majoritària del país.

al·lòfon /aɫˈɫɔ.fon/ /aˈɫɔ.fon/ /əɫˈɫɔ.fon/ /əɫˈɫɔ.fun/ /əˈɫɔ.fun/ n masc
allafón
Variant d’un fonema que apareix en un context determinat.

alçaprem /ˌaɫ.saˈpɾem/ /ˌaɫ.səˈpɾem/ n masc
luamhán

alçar /aɫˈsa/ /aɫˈsaɾ/ /əɫˈsa/ v
tóg
Augmentar l'alçària.

alè /aˈɫe/ /əˈɫə/ /əˈɫɛ/ n masc
anáil

amagar /a.maˈɣa/ /a.maˈɣaɾ/ /ə.məˈɣa/ v
ceil
Ocultar, deixar quelcom en un lloc perquè un altre no ho trobi.

amagat /a.maˈɣat/ /ə.məˈɣat/ adj masc
ceilte

amanida /a.maˈni.ða/ n fem
sailéad

amar /aˈma/ /aˈmaɾ/ v
gráigh

amarg /aˈmaɾk/ adj masc
searbh
De sabor desagradable, més o menys semblant al del fel.

amarrar /a.maˈra/ /a.maˈraɾ/ /ə.məˈra/ v
daingnigh
Lligar i assegurar una cosa amb altra per medi d'algunes cordes, cables, cadenes, etc.

amazic /a.maˈzik/ /ə.məˈzik/ adj masc
Beirbeireach
Relatiu al poble amazic o la llengua amaziga.

amazic /a.maˈzik/ /ə.məˈzik/ n masc
Beirbeireach
Individu d’un poble camita de l’Àfrica septentrional entre Egipte i el Marroc.
(invariable) Llengua afroasiàtica autòctona de l’Àfrica septentrional amb distribució diatòpica.

amazona /a.maˈzo.na/ /ə.məˈzo.nə/ n fem
banghaiscíoch
Dona atlètica, viril, guerrera.

amb /am/ preposition
le
Nexe que indica companyia o inclusió.

ambaixada /am.bajˈʃa.ða/ /am.baˈʃa.ða/ n fem
ambasáid

ambaixador /am.ba.ʃaˈðoɾ/ /am.baj.ʃaˈðo/ /am.baj.ʃaˈðoɾ/ n masc
ambasadóir

ambdós /amˈdos/ /əmˈdos/ adj
araon

ambidextre /am.biˈðeks.tɾe/ /əm.biˈðəks.tɾə/ /əm.biˈðɛks.tɾə/ adj masc
comhdheas

ambient /am.biˈen/ /am.biˈent/ /əm.biˈen/ /əm.biˈent/ n masc
timpeallacht
Aire que envolta un espai concret.
Conjunt de costums, d'esdeveniments, etc., entre els quals viu una persona o es produeix un fet, i que poden actuar sobre l'individu.

ambrat /amˈbɾat/ /əmˈbɾat/ adj masc
ómrach

ambre /ˈam.bɾə/ n masc
ómra
(invariable) Color groguenc ataronjat com la resina groga.

ambrosia /am.bɾoˈzi.a/ /əm.bɾoˈzi.ə/ /əm.bɾuˈzi.ə/ n fem
ambróise

ambulància /am.buˈɫan.si.a/ n fem
otharcharr

amenaçar /a.me.naˈsa/ /a.me.naˈsaɾ/ v
bagair

americi /ə.məˈɾi.si/ n masc
aimeiriciam

americà /a.me.ɾiˈka/ /ə.mə.ɾiˈka/ adj masc
Meiriceánach
relacionat amb Amèrica

americà /a.me.ɾiˈka/ /ə.mə.ɾiˈka/ n masc
Meiriceánach
habitant d'Amèrica
llengua anglesa parlada als Estats Units d'Amèrica

ametista /ə.məˈtis.tə/ n fem
aimitis
Varietat transparent del quars, de color morat, utilitzada com a pedra preciosa.

ametista /ə.məˈtis.tə/ n masc
aimitis
Color morat entre violeta i porpra com la pedra preciosa.

ametlla /aˈmeɫ.ɫa/ /aˈmeʎ.ʎa/ /ˈməɫ.ɫə/ /ˈmɛɫ.ɫə/ n fem
almóinn

amfibi /aɱˈfi.bi/ /əɱˈfi.βi/ n masc
amfaibiach débheathach
Individu de la classe de vertebrats anamniotes, tetràpodes, amb respiració branquial durant la fase larvària i pulmonar en l'estat adult.

amhàric /aˈma.ɾik/ n masc
Amáiris

amiant /a.miˈan/ /a.miˈant/ /ə.miˈan/ /ə.miˈant/ n masc
aispeist

amic /aˈmik/ n masc
cara
Que té amistat.

amidar /a.miˈða/ /a.miˈðaɾ/ /ə.miˈða/ v
tomhais
Examinar la grandària o extensió de quelcom valent-se d’instruments a propòsit.

amilasa /a.miˈɫa.za/ /ə.miˈɫa.zə/ n fem
amaláis

amistat /a.misˈtat/ n fem
cumann
Sentiment d'afecte profund per una altra persona amb independència del parentiu o de l'atracció sexual.

amistós /a.misˈtos/ /ə.misˈtos/ adj masc
cairdiúil

amnistia /am.nisˈti.a/ /əm.nisˈti.ə/ n fem
maithiúnas

amnèsia /amˈnɛ.zi.a/ /əmˈnɛ.zi.ə/ n fem
aimnéise

amonal /a.moˈnaɫ/ /ə.moˈnaɫ/ /ə.muˈnaɫ/ n masc
amónal

amor /aˈmoɾ/ /əˈmo/ /əˈmor/ n
grá
Sentiment d'estimació profunda cap a una altra persona, criatura, objecte o idea.

ampere /amˈpeɾ/ /əmˈper/ n masc
aimpéar

ampit /amˈpit/ n masc
leac fuinneoige

ample /ˈam.pɫe/ /ˈam.pɫə/ adj masc
leathan
Que té unes mides grans en amplària.

amplificar /am.pɫi.fiˈka/ /am.pɫi.fiˈkaɾ/ /əm.pɫi.fiˈka/ v
aimpligh

amplitud /am.pɫiˈtut/ /əm.pɫiˈtut/ n fem
aimplitiúid

ampolla /amˈpo.ʎa/ n fem
buidéal
Recipient de coll estret destinat per a contenir líquids.

amputació /am.pu.ta.siˈo/ /əm.pu.tə.siˈo/ n fem
teascadh

amunt /aˈmun/ /aˈmunt/ /əˈmun/ /əˈmunt/ adv
in airde
En direcció de baix a un lloc més alt.

amén /əˈmen/ Interjection
áiméan

anacronisme /a.na.kɾoˈniz.me/ /ə.nə.kɾoˈniz.mə/ /ə.nə.kɾuˈniz.mə/ n masc
anacrónachas

anaerobi /an.a.eˈɾɔ.bi/ /ən.ə.eˈɾɔ.βi/ adj masc
anaeróbach
Dit de l’organisme que no necessita oxigen lliure per respirar i que, per tant, es pot desenvolupar sense oxigen.

anaerobi /an.a.eˈɾɔ.bi/ /ən.ə.eˈɾɔ.βi/ n masc
anaerób
Organisme que no necessita oxigen per a viure.

analfabet /a.naɫ.faˈbet/ /ə.nəɫ.fəˈbət/ /ə.nəɫ.fəˈbɛt/ /ə.nəɫ.fəˈβɛt/ n masc
neamhliteartha

analfabetisme /a.naɫ.fa.beˈtiz.me/ n masc
neamhlitearthacht

analgèsic /a.naɫˈd͡ʒɛ.zik/ /ə.nəɫˈʒɛ.zik/ /ə.nəʎˈʒɛ.zik/ adj masc
anailgéiseach

analitzar /a.na.ɫiˈd͡za/ /a.na.ɫiˈza/ /a.na.ɫiˈzaɾ/ /ə.nə.ɫiˈd͡za/ v
anailísigh

analogia /a.na.ɫoˈd͡ʒi.a/ /a.na.ɫoˈʒi.a/ /ə.nə.ɫoˈʒi.ə/ /ə.nə.ɫuˈʒi.ə/ n fem
analach
(filologia) Procés de creació o modificació de mots per adaptació a un model conegut d’un grup de mots.

ananàs /a.naˈnas/ /ə.nəˈnas/ n masc
anann
Planta herbàcia, perenne, de la família de les bromeliàcies, cultivada pel seu fruit (Ananas comosus).

anar /aˈna/ /aˈnaɾ/ v
téigh
Moure's d'un lloc a un altre.

anarquia /a.naɾˈki.a/ n fem
anlathas

anarquisme /a.naɾˈkiz.me/ n masc
ainrialachas

anastomosi /a.nas.toˈmɔ.zi/ /ə.nəs.tuˈmɔ.zi/ n fem
anastamóis

anatomia /a.na.toˈmi.a/ /ə.nə.tuˈmi.ə/ n fem
anatamaíocht

anca /ˈaŋ.kə/ n fem
gorún

andorrà /ən.doˈra/ /ən.duˈra/ adj masc
Andórach
Relatiu a Andorra, el principat o Andorra la Vella.

andorrà /ən.doˈra/ /ən.duˈra/ n masc
Andórach
Natural d’Andorra.

androgen /anˈdɾɔ.d͡ʒen/ /anˈdɾɔ.ʒen/ /ənˈdɾɔ.ʒən/ n masc
andraigin

androgin /anˈdɾɔ.d͡ʒin/ /ənˈdɾɔ.ʒin/ adj masc
andraigíneach

andí /anˈdi/ adj masc
Aindéiseach
Relatiu o pertanyent als Andes.

andí /anˈdi/ n masc
Aindéiseach
Persona que habita o és originària dels Andes.

anedó /a.neˈðo/ /ə.nəˈðo/ n masc
lachín

anell /aˈneʎ/ /əˈneʎ/ n masc
fáinne
Cercle de metall que es posa al voltant d'un dit com a guarniment.
Cercle de metall emprat per a cenyir un objecte o grup d'objectes.

anestèsia /a.nesˈtɛ.zi.a/ /ə.nəsˈtɛ.zi.ə/ n fem
ainéistéise

angle /ˈaŋ.ɡɫe/ /ˈaŋ.ɡɫə/ n masc
uillinn
(matemàtiques, geometria) Magnitud que mesura la inclinació d'una recta respecte d'una altra.
(hoquei sobre patins) Cadascuna de les quatre cantonades de l'àrea de penal, des de les quals s'executen les faltes comeses dintre l'àrea que no han estat sancionades amb un penal.

anglicisme /aŋ.ɡɫiˈsiz.me/ /əŋ.ɡɫiˈsiz.mə/ n masc
Béarlachas
Mot o construcció importada en una llengua a partir de l'anglès, en forma adaptada o no.

anglosaxó /ˌaŋ.ɡɫo.zakˈso/ /ˌaŋ.ɡɫo.zəkˈso/ /ˌaŋ.ɡɫu.zəkˈso/ adj
Angla-Shacsanach
Relatiu als pobles anglosaxons.
Relatiu a la cultura britànica.

anglosaxó /ˌaŋ.ɡɫo.zakˈso/ /ˌaŋ.ɡɫo.zəkˈso/ /ˌaŋ.ɡɫu.zəkˈso/ n masc
Angla-Shacsanach
Individu dels pobles germànics que envaïren el sud i l'est de la Gran Bretanya al començament del segle V.
Individu de cultura britànica.

anglès /aŋˈɡɫes/ /əŋˈɡɫəs/ /əŋˈɡɫɛs/ n masc
Béarla
(només en singular) Llengua germànica originària d'Anglaterra parlada a Austràlia, Bermuda, Canadà, Estats Units, Irlanda, Jamaica, Nova Zelanda i en molts d'altres llocs.

anglès antic n masc
Sean-Bhéarla

anglès mitjà n masc
Meán-Bhéarla

angoixa /aŋˈɡo.ʃa/ /aŋˈɡoj.ʃa/ /əŋˈɡo.ʃə/ n fem
crá

angolès /aŋ.ɡoˈɫes/ /əŋ.ɡoˈɫəs/ /əŋ.ɡuˈɫɛs/ adj masc
Angólach
Relatiu o pertanyent a Angola.

angolès /aŋ.ɡoˈɫes/ /əŋ.ɡoˈɫəs/ /əŋ.ɡuˈɫɛs/ n masc
Angólach
Habitant d'Angola

angora /aŋˈɡo.ɾa/ /əŋˈɡo.ɾə/ n fem
gabhar angóra

anguila /aŋˈɡi.ɫa/ n fem
eascann

anguila elèctrica n fem
eascann leictreach

angula /aŋˈɡu.ɫa/ /əŋˈɡu.ɫə/ n fem
luathóg

angúnia /aŋˈgu.ni.a/ /əŋˈgu.ni.ə/ n fem
pianpháis

animal /ə.niˈmaɫ/ n masc
ainmhí

anit /aˈnit/ /əˈnit/ adv
aréir
Nit acabada de passar, anit passada

aniversari /a.ni.veɾˈsa.ɾi/ /a.ni.βerˈsa.ɾi/ /a.ni.βeɾˈsa.ɾi/ /ə.ni.vəɾˈsa.ɾi/ n masc
cothrom an lae
Dia de l'any corresponent a un esdeveniment d'anys anteriors.
breithlá
(en particular) Celebració anual del naixement d'algú.

anió /a.niˈo/ /ə.niˈo/ n masc
ainian

anormal /a.noɾˈmaɫ/ /ə.noɾˈmaɫ/ /ə.nurˈmaɫ/ adj
mínormálta

anormalitat /a.noɾ.ma.ɫiˈtat/ /ə.noɾ.mə.ɫiˈtat/ /ə.nur.mə.ɫiˈtat/ n fem
ainspiantacht

anorèxia nerviosa n fem
anoireicse néarógach

ansa /ˈan.sa/ /ˈan.sə/ n fem
lámh
Cadascun dels elements situats a cada banda d'un cistell, d'una olla o d'una cassola, que es fan servir per agafar aquests objectes.

ansietat /an.si.eˈtat/ /ən.si.əˈtat/ n fem
imní

ant /ˈan/ /ˈant/ n masc
mús alce
Espècie de cèrvid (Alces alces) del nord d'Euràsia i d'Amèrica amb un banyam notable del mascles amb forma de palma.

antena /anˈte.na/ /ənˈtɛ.nə/ n fem
aeróg
Part d'alguns animals que serveix per a captar dades de l'exterior, té forma allargada i és relativament tova, a diferència de la banya.
Trossos de metall que serveixen per captar millor el senyal elèctric.
(nàutica) Verga llarga que, situada obliquament a la vela llatina, es fa servir per hissar-la.
aeróg aintéine
(voleibol) Cadascuna de les dues barres verticals de material flexible fixades als extrems de la xarxa, que marquen el límit de l'espai de pas.

anteridi /an.teˈɾi.ði/ /ən.təˈɾi.ði/ n masc
antairidiam

anteriorment /an.te.ɾiˌorˈmen/ /an.te.ɾiˌoɾˈmen/ /an.te.ɾiˌoɾˈment/ /ən.tə.ɾiˌorˈmen/ /ən.tə.ɾiˌoɾˈment/ adv
roimh ré

anterozoide /an.te.ɾoˈzɔj.ðe/ /ən.tə.ɾoˈzɔj.ðə/ /ən.tə.ɾuˈzɔj.ðə/ n masc
antrasóideach

antibiòtic n masc
antaibheathach

antic /anˈtik/ adj masc
ath-
De molts anys i valuós per aquest motiu.
Vell.
Passat.

anticoagulant /ˌan.ti.ko.a.ɣuˈɫan/ /ˌan.ti.ko.a.ɣuˈɫant/ /ˌan.ti.ko.ə.ɣuˈɫant/ /ˌan.ti.ku.ə.ɣuˈɫan/ adj
antaithéachtach

anticòs /ˌan.tiˈkɔs/ n masc
antashubstaint

antillà /an.tiˈʎa/ /ən.tiˈʎa/ adj masc
Aintillíoch
Relatiu o pertanyent a les Antilles o les Antilles Neerlandeses.

antillà /an.tiˈʎa/ /ən.tiˈʎa/ n masc
Aintillíoch
Persona que habita o és originària de les Antilles o les Antilles Neerlandeses.

antimoni /ən.tiˈmɔ.ni/ n masc
antamón

antipartícula /ˌan.ti.paɾˈti.ku.ɫa/ /ˌan.ti.pərˈti.ku.ɫə/ n fem
fritcháithníní

antisemitisme /ˌan.ti.se.miˈtiz.me/ /ˌan.ti.sə.miˈtiz.mə/ n masc
frith-Sheimíteachas

antre /ˈan.tɾe/ /ˈan.tɾə/ n masc
antúr
(anatomia) Cavitat anatòmica, especialment els sins dels ossos

antropocentrisme /an.tɾo.po.senˈtɾiz.me/ /ən.tɾo.po.sənˈtɾiz.mə/ /ən.tɾu.pu.sənˈtɾiz.mə/ n masc
antrapalárnachas

antàrtic /ənˈtar.tik/ adj masc
Antartach
Relatiu o pertanyent a l'Antàrtida o a la regió circumdant.

antídot /anˈti.ðot/ /ənˈti.ðut/ n masc
frithnimh

antílop /anˈti.ɫop/ /ənˈti.ɫop/ /ənˈti.ɫup/ n masc
antalóp

antípoda /anˈti.po.ða/ /ənˈti.po.ðə/ /ənˈti.pu.ðə/ n neut
frithionaid
(sovint en plural) Habitants de la Terra que ocupen llocs de la mateixa diametralment oposats entre sí.
Persona o cosa de geni o natura oposats entre sí.

anual /a.nuˈaɫ/ /ə.nuˈaɫ/ adj
bliantúil

anular /a.nuˈɫaɾ/ /ə.nuˈɫar/ adj
annalach
Amb forma d'anell o relatiu a l'anell.

anular /a.nuˈɫaɾ/ /ə.nuˈɫar/ n masc
mac an daba
(anatomia) Quart dit de la mà entre el dit del cor i el menovell.

anunci /aˈnun.si/ /əˈnun.si/ n masc
fógra
Comunicació escrita o oral adreçada al públic en general.

anunciant /a.nun.siˈan/ /a.nun.siˈant/ /ə.nun.siˈan/ /ə.nun.siˈant/ n neut
bolscaire
Persona que anuncia l’arribada d’algú en un lloc.
fógróir
Empresa o persona que anuncia un producte o servei amb propòsit publicitari.

anus /ˈa.nus/ n masc
anas

anxova /aɲˈt͡ʃɔ.va/ /aɲˈt͡ʃɔ.βɔ/ /əɲˈʃɔ.və/ /əɲˈʃɔ.βə/ n fem
ainseabhaí

any /an/ /ˈaɲ/ /ˈaɲ/ n masc
bliain
Segons el calendari gregorià, temps que transcorre entre dia 1 de gener i dia 31 de desembre (365).
Temps que triga qualsevol planeta del sistema solar en fer el seu moviment de translació.

any de traspàs n masc
bliain bhisigh

anyal /aˈɲaɫ/ /əˈɲaɫ/ adj
bliantúil

anyell /aˈɲeʎ/ /əˈɲeʎ/ n masc
uan

anàleg /aˈna.ɫek/ /əˈna.ɫək/ adj masc
analógach

anàlisi /aˈna.ɫi.zi/ n fem
anailís
Descomposició metòdica d'un tot complex en els seus constituents amb l'objectiu d'adquirir coneixement.

anèmia /aˈnɛ.mi.a/ /əˈnɛ.mi.ə/ n fem
ainéime

anís /aˈnis/ /əˈnis/ n masc
ainís
Licor aromatitzat amb Pimpinella anisum.

aorta /aˈɔɾ.ta/ /əˈɔr.tə/ n fem
aorta

apagar /a.paˈɣa/ /a.paˈɣaɾ/ /ə.pəˈɣa/ v
cas as múch
Extingir, deixar de cremar, de fer llum.

aparador /a.pa.ɾaˈðo/ /a.pa.ɾaˈðoɾ/ n masc
fuinneog
Finestra de les botigues en què exposen els seus productes.

aparcar /a.parˈka/ /a.paɾˈka/ /a.paɾˈkaɾ/ /ə.pərˈka/ v
loc

aparença /a.paˈɾen.sa/ /ə.pəˈɾən.sə/ /ə.pəˈɾɛn.sə/ n fem
aithnid

aparició /a.pa.ɾi.siˈo/ /ə.pə.ɾi.siˈo/ n fem
láithreas

apatia /a.paˈti.a/ /ə.pəˈti.ə/ n fem
dímhothú

apedregar /a.pe.ðɾeˈɣa/ /a.pe.ðɾeˈɣaɾ/ v
cloch
Llançar pedres contra algú o alguna cosa.

apel·lació /a.pe.ɫa.siˈo/ /a.peɫ.ɫa.siˈo/ /ə.pə.ɫə.siˈo/ /ə.pəɫ.ɫə.siˈo/ n fem
achomharc
(dret) Acció d'apel·lar.

apel·lar /a.peɫˈɫa/ /a.peɫˈɫaɾ/ /a.peˈɫa/ /ə.pəɫˈɫa/ /ə.pəˈɫa/ v
achomharc
Recórrer a alguna cosa per buscar remei.

api n masc
soilire

aplicació /a.pɫi.ka.siˈo/ /ə.pɫi.kə.siˈo/ n fem
feidhmchlár

apocalipsi /a.po.kaˈɫip.si/ /ə.po.kəˈɫip.si/ /ə.pu.kəˈɫip.si/ n fem
apacailipsis

apogeu /a.poˈd͡ʒɛw/ /a.poˈʒɛw/ /ə.poˈʒɛw/ /ə.puˈʒɛw/ n masc
apaigí
Punt de distància màxima d’un satèl·lit respecte de la Terra.

apoplexia /a.po.pɫekˈsi.a/ /ə.po.pɫəkˈsi.ə/ /ə.pu.pɫəkˈsi.ə/ n fem
apaipléis

apoptosi /a.popˈtɔ.zi/ /ə.popˈtɔ.zi/ /ə.pupˈtɔ.zi/ n fem
apaptóis

aposició /a.po.zi.siˈo/ /ə.po.zi.siˈo/ /ə.pu.zi.siˈo/ n fem
comhaisnéis

apostrofar /a.pos.tɾoˈfa/ /a.pos.tɾoˈfaɾ/ /ə.pos.tɾoˈfa/ /ə.pus.tɾuˈfa/ v
aitheasc
Escriure un apòstrof.
Dirigir un apòstrofe a algú.

apoteci /a.poˈtɛ.si/ /ə.poˈtɛ.si/ /ə.puˈtɛ.si/ n masc
apaitéiciam

apreciar /a.pɾe.siˈa/ /a.pɾe.siˈaɾ/ /ə.pɾə.siˈa/ v
bheith buíoch as
Estimar, fer apreciació o estima de la part positiva d'alguna cosa o persona.

aprendre /aˈpen.dɾe/ /əˈpən.dɾə/ /əˈpɛn.dɾə/ v
foghlaim

aprenentatge /a.pɾe.nenˈta.d͡ʒe/ /ə.pɾə.nənˈta.d͡ʒə/ n masc
foghlaim

aprimar /a.pɾiˈma/ /a.pɾiˈmaɾ/ /ə.pɾiˈma/ v
séimhigh
Fer tornar més prim.

aptitud /ap.tiˈtut/ /əp.tiˈtut/ n fem
éirimiúlacht

apuntar /a.punˈta/ /a.punˈtaɾ/ v
aimsigh
Dirigir la punta de l'arma en posició de disparar.

apunyalar /a.pu.ɲaˈɫa/ /a.pu.ɲaˈɫaɾ/ /ə.pu.ɲəˈɫa/ v
rop

apunyegar /a.pu.ɲeˈɣa/ /a.pu.ɲeˈɣaɾ/ /ə.pu.ɲəˈɣa/ v
buille a thabhairt do

apàtic /aˈpa.tik/ /əˈpa.tik/ adj masc
fuarchúiseach

apàticament /aˌpa.ti.kaˈmen/ /aˌpa.ti.kaˈment/ /əˌpa.ti.kəˈmen/ /əˌpa.ti.kəˈment/ adv
ar nós cuma liom

apèndix /aˈpɛn.diks/ /əˈpɛn.diks/ n masc
aguisín
Òrgan o membre subordinat a una altra.

apèndix vermiforme n masc
aipindic

apòstol /aˈpɔs.toɫ/ /əˈpɔs.toɫ/ /əˈpɔs.tuɫ/ n masc
aspal

aquari /aˈkwa.ɾi/ /əˈkwa.ɾi/ n masc
uisceadán
Recipient per contenir peixos en captivitat, usualment més gros que una peixera.

aqueix /aˈkejʃ/ /aˈkeʃ/ /əˈkəʃ/ /əˈkɛʃ/ adj masc
an
(poc usat) Demostratiu de proximitat en l’espai o el temps en referència a la segona persona.

aqueix /aˈkejʃ/ /aˈkeʃ/ /əˈkəʃ/ /əˈkɛʃ/ pronoun
an
(poc usat) Aqueixa cosa.

aquàtic /aˈkwa.tik/ /əˈkwa.tik/ adj masc
uisciúil

aquí /aˈki/ adv
abhus
En aquest o aqueix lloc, indicant proximitat respecte a la primera persona o a la segona persona.

aqüífer /aˈkwi.feɾ/ /əˈkwi.fər/ n masc
uiscíoch

ara /ˈa.ɾa/ adv
anois

arada /aˈɾa.ða/ /əˈɾa.ðə/ n fem
céachta

aragonès /ə.ɾə.ɣoˈnəs/ /ə.ɾə.ɣuˈnɛs/ adj masc
Aragóinis
Relatiu o pertanyent a l'Aragó, als seus habitants o a la seva llengua.

aragonès /ə.ɾə.ɣoˈnəs/ /ə.ɾə.ɣuˈnɛs/ n masc
Aragóinis
Natiu de l'Aragó.
(només en singular) Llengua històricament parlada en el Pirineu d'Aragó.

arameu /a.ɾaˈmɛw/ /ə.ɾəˈmɛw/ adj masc
Aramais
Relatiu a Aram o als arameus.

arameu /a.ɾaˈmɛw/ /ə.ɾəˈmɛw/ n masc
Aramais
(només en singular) Llengua i conjunt de dialectes semítics nord-occidentals del Pròxim Orient, que inclou:
La llengua de Jesús de Natzaret, o judeopalestí.

aranya /əˈɾa.ɲə/ n fem
damhán alla fíodóir
Invertebrat artròpode de l’ordre dels araneids adaptat al medi aeri, amb vuit potes i un parell de quelícers modificats en ullals capaços d'injectar verí.

aranyó /a.ɾaˈɲo/ /ə.ɾəˈɲo/ n masc
airne
Fruit de l'aranyoner (Prunus spinosa).

aranzel /a.ɾanˈzɛɫ/ /ə.ɾənˈzɛɫ/ n masc
taraif

arbitrari /aɾ.βiˈtɾa.ɾi/ /ər.biˈtɾa.ɾi/ adj masc
aondeonach
Relatiu, depenent o pertanyent a l'arbitri, als àrbitres o a l'arbitració.

arboç /aɾˈbos/ /ərˈbos/ n masc
caithne

arbre /ˈa.bɾe/ /ˈar.bɾə/ /ˈaɾ.bɾe/ n masc
crann
(botànica) Vegetal superior que consta d'arrel, tronc i fulles.
(informàtica) Representació d'una estructura de dades constituïda per una sèrie de nodes relacionats jeràrquicament entre si, de manera que hi ha un únic node que fa d'arrel de l'estructura i que cada altre node procedeix d'un sol node immediatament anterior en la jerarquia.

arbust /aɾˈbust/ n masc
tor

arc n masc
bogha
Arma consistent en una corda tensada que llença una fletxa.

arc de Sant Martí /ˌaɾɡ.deˌzam.maɾˈti/ n masc
bogha báistí

arcaic /aɾˈkajk/ /ərˈkajk/ adj masc
ársa

arcaisme /aɾ.kaˈiz.me/ /ər.kəˈiz.mə/ n masc
ársaíocht
En una llengua, paraula o expressió considerada antiquada, en desús.

ardiaca /aɾ.ðiˈa.ka/ /ər.diˈa.kə/ n masc
ard-deagánach

arena /aˈɾe.na/ /əˈɾə.nə/ /əˈɾɛ.nə/ n fem
airéine
Part central d'un amfiteatre o similar on té lloc un espectacle i originalment era de sorra.

areng /aˈɾeŋ/ /aˈɾeŋk/ /əˈɾəŋk/ /əˈɾɛŋ/ /əˈɾɛŋk/ n masc
scadán
Peix semblant a la sardina, però més gros. (Clupea harengus)

argent /arˈd͡ʒen/ /aɾˈd͡ʒen/ /ərˈʒen/ /əɾˈʒent/ n masc
airgead

argentat /aɾ.d͡ʒenˈtat/ /ər.ʒənˈtat/ adj masc
airgeadúil

argila /aɾˈd͡ʒi.ɫa/ /ərˈʒi.ɫə/ n fem
cré

argument /ar.ɣuˈmen/ /aɾ.ɣuˈmen/ /aɾ.ɣuˈment/ /ər.ɡuˈmen/ /ər.ɣuˈmen/ /əɾ.ɣuˈment/ n masc
argóint

argó /ərˈɡo/ n masc
argón

ariet /a.ɾiˈet/ /ə.ɾiˈɛt/ n masc
reithe cogaidh

aritmètica /a.ɾidˈmɛ.ti.ka/ n fem
figiúr

arma /ˈaɾ.ma/ n fem
arm
Eina destinada a atacar o a defensar d'un atac.

armada /aɾˈma.ða/ /ərˈma.ðə/ n fem
armáid

armadillo /aɾ.maˈði.ʎo/ /ər.məˈði.ʎu/ /əɾ.məˈði.ʎo/ n masc
armadailín

armadura /aɾ.maˈðu.ɾa/ /ər.məˈðu.ɾə/ n fem
cathéide
Vestit metàl·lic que cobreix un soldat complet o, si més no, les parts més vitals i que té com objectiu protegir-lo.

armar /arˈma/ /aɾˈma/ /aɾˈmaɾ/ /ərˈma/ v
armáil
Proveir d'armes ofensives o defensives.

armari /aɾˈma.ɾi/ n masc
almóir

armeni /ərˈmɛ.ni/ adj masc
Airméinis

armilla /aɾˈmi.ʎa/ /ərˈmi.ʎə/ n fem
vástchóta

arna /ˈar.nə/ /ˈaɾ.na/ n fem
leamhan
Insecte lepidòpter, generalment nocturn.

arpa /ˈaɾ.pa/ n fem
cruit cláirseach

arpegi /arˈpɛ.ʒi/ /aɾˈpɛ.d͡ʒi/ /ərˈpɛ.ʒi/ n masc
airpéitse

arquebisbe /aɾ.keˈbiz.be/ /ər.kəˈβiz.bə/ n masc
ardeaspag

arqueologia /ar.ke.o.ɫoˈʒi.a/ /aɾ.ke.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ər.kə.u.ɫuˈʒi.ə/ /əɾ.kə.o.ɫoˈʒi.ə/ n fem
seandálaíocht

arqueòleg /aɾ.keˈɔ.ɫek/ n masc
seandálaí

arquitecte /aɾ.kiˈtɛk.te/ n masc
ailtire

arquitectura /aɾ.ki.tekˈtu.ɾa/ n fem
ailtireacht
Disciplina que estudia el disseny i construcció dels edificis i el paisatge urbà.

arracada /a.raˈka.ða/ /ə.rəˈka.ðə/ n fem
fáinne cluaise

arrauxat /a.rawˈt͡ʃat/ /a.rawˈʃat/ /ə.rəwˈʃat/ adj masc
ainchríonna

arrebossar /a.re.boˈsaɾ/ /a.re.βoˈsa/ /ə.rə.boˈsa/ /ə.rə.buˈsa/ /ə.rə.βuˈsa/ v
brataigh
Cobrir una part d'una construcció, normalment parets i sostres, amb material d'obra (guix, ciment, etc).

arrel /aˈrɛɫ/ n fem
fréamh
Part baixa dels vegetals mitjançant la qual estan subjectes a terra i obtenen nutrients.

arrestar /a.resˈta/ /a.resˈtaɾ/ /ə.rəsˈta/ v
gabh

arrogant /a.roˈɣan/ /a.roˈɣant/ /ə.roˈɣant/ /ə.ruˈɣan/ adj
ainteann

arrossera /a.roˈse.ɾa/ /ə.roˈse.ɾə/ /ə.ruˈse.ɾə/ n fem
cócaireán ríse

arròs /aˈrɔs/ n masc
rís

arsènic /ərˈsɛ.nik/ n masc
airsnic

art n
ealaín
Creació humana que intenta expressar o generar sensacions i sentiments.

artefacte /aɾ.teˈfak.te/ n masc
déantán

artell /aɾˈteʎ/ /ərˈteʎ/ n masc
alt

arterial /aɾ.te.ɾiˈaɫ/ /ər.tə.ɾiˈaɫ/ adj
artaireach

artesania /aɾ.te.zaˈni.a/ /əɾ.tə.zaˈni.ə/ n fem
lámhcheird

artesà /aɾ.teˈza/ n masc
fear ceirde
Persona que produeix objectes d'art manual.

article /aɾˈti.kɫe/ n masc
airteagal
En gramàtica, determinant, mot o afix, que acompanya un sintagma nominal per especificar-ne el gènere, el nombre i el tipus (conegut o desconegut, personal o no). La forma afixa de l'article no és pròpia del català.
alt airteagal
Bloc d'informació referit a un mateix tema que forma part d'una publicació periòdica.

artificial /aɾ.ti.fi.siˈaɫ/ /ər.ti.fi.siˈaɫ/ adj
saorga

artilleria /aɾ.ti.ʎeˈɾi.a/ /ər.ti.ʎəˈɾi.ə/ n fem
airtléire

artista /aɾˈtis.ta/ /aɾˈtis.te/ /ərˈtis.tə/ n neut
ealaíontóir

artritis /aɾˈtɾi.tis/ /ərˈtɾi.tis/ n fem
airtríteas

artrosi /aɾˈtɾɔ.zi/ /ərˈtɾɔ.zi/ n fem
oistéairtríteas

artèria /aɾˈtɛ.ɾi.a/ n fem
artaire
(anatomia) Vas sanguini que distribueix la sang des del cor.

artèria pulmonar n fem
artaire scamhógach

arxipèlag /aɾ.t͡ʃiˈpɛ.ɫak/ n masc
oileánra

arxiu /aɾˈt͡ʃiw/ n masc
aircív
Lloc de conservació i consulta de documentació.
comhad
Fitxer informàtic.

as /ˈas/ n masc
cíoná
(jocs de cartes) Carta de cada coll de la baralla marcada amb el número 1 o la lletra A i que en molts jocs trumfa.
Persona excel·lent en una activitat.

asbest /azˈbest/ /əzˈbest/ n masc
aispeist

ascendir /a.senˈdi/ /a.senˈdiɾ/ /ə.sənˈdi/ /əs.sənˈdi/ v
ardaigh
Anar cap amunt.
Obtenir un lloc de treball de més responsabilitat o més ben pagat.

ascensor /a.senˈso/ /a.senˈsoɾ/ /əs.sənˈso/ n masc
ardaitheoir

ascètic /aˈsɛ.tik/ /əsˈsɛ.tik/ /əˈsɛ.tik/ adj masc
aiséitiúil

ase /ˈa.zə/ n masc
asal
(mamífer) Mamífer més petit que el cavall usat com a bèstia de càrrega (Equus asinus).

asfalt /asˈfaɫ/ /asˈfaɫt/ /əsˈfaɫ/ /əsˈfaɫt/ n masc
asfalt

asfaltar /as.faɫˈta/ /as.faɫˈtaɾ/ /əs.fəɫˈta/ v
asfalt a chur ar

asfíxia /asˈfik.si.a/ /əsˈfik.si.ə/ n fem
plúchadh

asil /aˈziɫ/ /əˈziɫ/ n masc
tearmann
Lloc protegit per als perseguits.

asimetria /a.si.meˈtɾi.a/ /ə.si.məˈtɾi.ə/ n fem
aisiméadracht

asiàtic /a.ziˈa.tik/ adj masc
Áiseach
Originari, pertanyent o relatiu a l'Àsia.

asiàtic /a.ziˈa.tik/ n masc
Áiseach
Natural de l'Àsia.

asma /ˈaz.ma/ n fem
asma

aspiració n fem
análú

aspiradora /as.pi.ɾaˈðo.ɾa/ /əs.pi.ɾəˈðo.ɾə/ n fem
folúsghlantóir húvar

aspre /ˈas.pɾe/ /ˈas.pɾə/ adj masc
garbh
De superfície irregular que provoca un tacte desagradable.

assaig /aˈsat͡ʃ/ n masc
úd
(rugbi) Tocat a terra executat a la zona d'assaig contrària.

assamès /a.saˈmes/ /ə.səˈməs/ /ə.səˈmɛs/ adj masc
Asaimis
Relatiu a l'Assam, la seva cultura o la llengua.

assamès /a.saˈmes/ /ə.səˈməs/ /ə.səˈmɛs/ n masc
Asaimis
Natural de l'Assam, estat de l'Índia.
(només en singular) Llengua indoària oriental parlada a l'Assam.

assaonar /a.sa.oˈna/ /a.sa.oˈnaɾ/ /ə.sə.oˈna/ /ə.sə.uˈna/ v
cart
Parlant de les pells, picar-les, treure d'elles el greix i el pèl, posant-les en disposició de servir per els diferents usos que se'n fan d'elles.

assassinar /a.sa.siˈna/ /a.sa.siˈnaɾ/ v
dúnmharaigh

assassinat /a.sa.siˈnat/ /ə.sə.siˈnat/ n masc
dúnmharú

assecar /a.seˈka/ /a.seˈkaɾ/ /ə.səˈka/ v
triomaigh
Llevar la humitat interior; deixar sec, sense aigua.

assedegat /a.se.ðeˈɣat/ /ə.sə.ðəˈɣat/ adj masc
tart
Que té set, que desitja beure; sedegós.

assemblea /a.semˈbɫe.a/ /ə.səmˈbɫɛ.ə/ n fem
comhthionól

assentament /a.sen.taˈmen/ /a.sen.taˈment/ /ə.sən.təˈmen/ /ə.sən.təˈment/ n masc
lonnaíocht

assenyat /a.seˈɲat/ adj masc
ciallmhar

assertiu /a.seɾˈtiw/ /ə.sərˈtiw/ adj masc
forránach
Que és capaç d'expressar-se amb seguretat i respecte, sense ser agressiu ni manipulador.

assetjament sexual n masc
ciapadh gnéasach

assiri /aˈsi.ɾi/ /əˈsi.ɾi/ adj masc
Aisiriach
Relatiu o propi de l’antiga Assíria o de la seva llengua.

assiri /aˈsi.ɾi/ /əˈsi.ɾi/ n masc
Aisiriach
Persona originària d'Assíria (segles XX-VII aC).
(masculí singular) Llengua semítica parlada a l'antiga Assíria.

assistent /a.sisˈten/ /a.sisˈtent/ /ə.sisˈten/ /ə.sisˈtent/ n masc
cúntóir

assistència /a.sisˈtɛn.si.a/ n fem
cabhair
El fet d'estar present en un lloc en el qual s'ha estat citat.
(hoquei sobre gel) Punt anotat a l'estadística de rendiment d'un jugador que ha fet una passada decisiva per a la consecució d'un gol.

associació /a.so.si.a.siˈo/ /ə.so.si.ə.siˈo/ /ə.su.si.ə.siˈo/ n fem
comhchaidreamh

assotar /a.soˈta/ /a.soˈtaɾ/ /ə.soˈta/ /ə.suˈta/ v
failp

ast /ˈast/ n masc
bior

asterisc /as.teˈɾisk/ /əs.təˈɾisk/ n masc
réalta

asteroide /as.teˈɾɔj.ðe/ /əs.təˈɾɔj.ðə/ n masc
astaróideach

astrologia /as.tɾo.ɫoˈʒi.a/ /əs.tɾu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
astralaíocht

astronauta /ˌas.tɾoˈnaw.ta/ /ˌas.tɾoˈnaw.tə/ /ˌas.tɾuˈnaw.tə/ n neut
spásaire

astronomia /as.tɾo.noˈmi.a/ /əs.tɾo.noˈmi.ə/ /əs.tɾu.nuˈmi.ə/ n fem
réalteolaíocht

astruc /asˈtɾuk/ /əsˈtɾuk/ adj masc
méanar
Protegit per un astre.

astròleg /asˈtɾɔ.ɫek/ n masc
astralaí

astrònom /asˈtɾɔ.nom/ /əsˈtɾɔ.nom/ /əsˈtɾɔ.num/ n masc
réalteolaí

asturià adj masc
Astúiris
Originari, pertanyent o relatiu a Astúries.

asturià n masc
Astúiris
Natural d'Astúries.
(només en singular) Bloc del conjunt de dialectes de l’asturlleonès, parlat principalment a Astúries, però també a una part de Cantàbria.

astut /asˈtut/ /əsˈtut/ adj masc
amhainseach

astúcia /asˈtu.si.a/ /əsˈtu.si.ə/ n fem
amhainse

asèptic /aˈsɛp.tik/ /əˈsɛp.tik/ adj masc
aiseipteach

atac /aˈtak/ /əˈtak/ n masc
ionsaí
En un combat, cadascuna de les escomeses que realitza un dels bàndols.

atacar /a.taˈka/ /a.taˈkaɾ/ /ə.təˈka/ v
ionsaigh
Donar el primer cop en una lluita, dirigir-se violentament a algú.

ateisme /a.teˈiz.me/ n masc
aindiachas

atent /aˈten/ /aˈtent/ /əˈten/ /əˈtent/ adj masc
aireach
Que posa atenció, interès, cura.

atenès /a.teˈnes/ /ə.təˈnəs/ /ə.təˈnɛs/ adj masc
Aithneach
Relatiu o pertanyent a Atenes.

atenès /a.teˈnes/ /ə.təˈnəs/ /ə.təˈnɛs/ n masc
Aithneach
Persona que habita o és originària d'Atenes.

ateu /aˈtɛw/ adj masc
aindiachaí

atjeh /aˈt͡ʃe/ n masc
Aicinéis
Llengua malaiopolinèsia pròpia de l'antic sultanat d'Atjeh, al nord-oest de l'illa de Sumatra.

atles /ˈad.ɫes/ /ˈaɫ.ɫes/ n masc
atlas
Col·lecció de mapes.
(anatomia) Primera vèrtebra cervical que sosté el cap.

atleta /adˈɫe.ta/ /aɫˈɫe.ta/ /əɫˈɫɛ.tə/ n neut
lúthchleasaí

atomitzar /a.to.miˈd͡za/ /a.to.miˈza/ /a.to.miˈzaɾ/ /ə.to.miˈd͡za/ /ə.tu.miˈd͡za/ v
adamhaigh

atracció /a.tɾak.siˈo/ /ə.tɾək.siˈo/ n fem
imtharraingt

atractiu /a.tɾakˈtiw/ /ə.tɾəkˈtiw/ adj masc
caithiseach
Que atreu

atrapar /a.tɾaˈpa/ /a.tɾaˈpaɾ/ /ə.tɾəˈpa/ v
beir ar

aturada /a.tuˈɾa.ða/ n fem
sábháil
(esports de pilota) Acció d'interceptar la pilota, la bola o el disc per evitar un gol.

aturar /a.tuˈɾa/ /a.tuˈɾaɾ/ v
stad
Detenir, fer parar.

atxa /ˈa.t͡ʃa/ /ˈa.t͡ʃə/ n fem
tua chatha
Tipus de destral usada com a arma defensiva pels cavallers en la lluita a peu.

atzavara /a.d͡zaˈva.ɾa/ /a.d͡zaˈβa.ɾa/ /ə.d͡zəˈva.ɾə/ n fem
agáibhe

atzur /əˈd͡zur/ n masc
gorm

atàxia /aˈtak.si.a/ /əˈtak.si.ə/ n fem
ataicse

audible /awˈði.bɫe/ /awˈði.βɫe/ /awˈðib.bɫe/ /əwˈði.βɫə/ /əwˈðib.bɫə/ n masc
inchloiste

audiòfon /aw.ðiˈɔ.fon/ /əw.ðiˈɔ.fon/ /əw.ðiˈɔ.fun/ n masc
áis éisteachta

augment /awɡˈmen/ /awˈment/ /əwɡˈmen/ /əwɡˈment/ n masc
ardú

augmentar /awɡ.menˈta/ /awɡ.menˈtaɾ/ v
ardaigh

auricular /aw.ɾi.kuˈɫaɾ/ /əw.ɾi.kuˈɫar/ n masc
cluasán

aurora /awˈɾo.ɾa/ /əwˈɾo.ɾə/ n fem
barr buí

australià /əws.tɾə.ɫiˈa/ adj masc
Astrálach
Relatiu o pertanyent a Austràlia.

australià /əws.tɾə.ɫiˈa/ n masc
Astrálach
Habitant d'Austràlia.

austríac /awsˈtɾi.ak/ /əwsˈtɾi.ək/ adj masc
Ostarach
Relatiu o pertanyent a Àustria.

austríac /awsˈtɾi.ak/ /əwsˈtɾi.ək/ n masc
Ostarach
Habitant d'Àustria

autenticitat /aw.ten.ti.siˈtat/ /əw.tən.ti.siˈtat/ n fem
barántúlacht

autista /awˈtis.ta/ /awˈtis.te/ /əwˈtis.tə/ adj
uathach
Relatiu a l'autisme.

autista /awˈtis.ta/ /awˈtis.te/ /əwˈtis.tə/ n neut
uathach
Afectat d'autisme.

autobiografia /ˌaw.to.bi.o.ɣɾaˈfi.a/ /ˌaw.to.bi.o.ɣɾəˈfi.ə/ /ˌaw.tu.bi.u.ɣɾəˈfi.ə/ /ˌaw.tu.βi.u.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
dírbheathaisnéis

autobús /ˌaw.toˈbus/ /ˌaw.tuˈbus/ n masc
bus

autocar /ˌaw.toˈkaɾ/ /ˌaw.tuˈkar/ n masc
bus

autonomia /aw.to.noˈmi.a/ /əw.to.noˈmi.ə/ /əw.tu.nuˈmi.ə/ n fem
féinriail

autopista /ˌaw.toˈpis.ta/ /ˌaw.toˈpis.tə/ /ˌaw.tuˈpis.tə/ n fem
mótarbhealach

autor /awˈto/ /awˈtoɾ/ n masc
údar

autoretrat /ˌaw.to.reˈtɾat/ /ˌaw.to.rəˈtɾat/ /ˌaw.tu.rəˈtɾat/ n masc
féinphortráid

autoritat /aw.to.ɾiˈtat/ /əw.to.ɾiˈtat/ /əw.tu.ɾiˈtat/ n fem
údarás

autòcrata /awˈtɔ.kɾa.ta/ /əwˈtɔ.kɾə.tə/ n neut
uathlathaí

autòcton /awˈtɔk.ton/ /əwˈtɔk.tun/ adj masc
uatheascarthach

autònom /awˈtɔ.nom/ /əwˈtɔ.nom/ /əwˈtɔ.num/ adj masc
féinrialaitheach

autòtrof /awˈtɔ.tɾof/ /əwˈtɔ.tɾof/ /əwˈtɔ.tɾuf/ adj masc
uatrófach

autòtrof /awˈtɔ.tɾof/ /əwˈtɔ.tɾof/ /əwˈtɔ.tɾuf/ n masc
uatrófach

auxiliar /awk.si.ɫiˈa/ /awk.si.ɫiˈaɾ/ /əwk.si.ɫiˈa/ /əwk.si.ɫiˈar/ adj
cúntach
Que col·labora, que ajuda, en un treball, una activitat.

avall /aˈvaʎ/ /aˈβaʎ/ /əˈvaʎ/ /əˈβaʎ/ adv
anuas

avaluar /a.va.ɫuˈaɾ/ /a.βa.ɫuˈa/ /ə.və.ɫuˈa/ v
luacháil
Determinar aproximadament el valor d'alguna cosa.

avantatge /a.vanˈta.d͡ʒe/ /a.βanˈta.d͡ʒe/ /ə.vənˈta.d͡ʒə/ n masc
buntáiste
Distància o temps que separa el participant situat en primer lloc del qui el segueix en una competició que implica moviment.
Qualitats o circumstàncies que donen condició de superioritat a una persona.

avantbraç /aˌvamˈbɾas/ /aˌβamˈbɾas/ /əˌvamˈbɾas/ /əˌβamˈbɾas/ n masc
rí

avantguarda /a.vaŋˈɡwaɾ.ða/ /a.βaŋˈɡwar.ða/ /a.βaŋˈɡwaɾ.ða/ /ə.vəŋˈɡwaɾ.ðə/ n fem
urgharda
Destacament que va al davant del cos principal d’un exèrcit.

avançar /a.vanˈsaɾ/ /a.βanˈsa/ /ə.vənˈsa/ /ə.βənˈsa/ v
ionsaigh
(esports de pilota) Desplaçar-se, un jugador o una línia de jugadors, cap a la porteria, la cistella o la línia d'assaig contrària.
(beisbol) Desplaçar-se endavant, un corredor, en direcció a la base següent.

avar /aˈvaɾ/ /aˈβar/ /aˈβaɾ/ /əˈvaɾ/ adj masc
gabhálach

avaria /a.vaˈɾi.a/ /a.βaˈɾi.a/ /ə.vəˈɾi.ə/ /ə.βəˈɾi.ə/ n fem
cliseadh
Fallada mecànica.

avarícia /a.vaˈɾi.si.a/ /a.βaˈɾi.si.a/ /ə.vəˈɾi.si.ə/ /ə.βəˈɾi.si.ə/ n fem
antlás

avellana /a.veˈʎa.na/ /a.βeˈʎa.na/ /ə.vəˈʎa.nə/ n fem
cnó coill

avenc /aˈveŋk/ /aˈβeŋ/ /əˈvəŋk/ /əˈvɛŋk/ /əˈβɛŋ/ n masc
anscoilt

avenir /a.veˈniɾ/ /a.βeˈni/ /ə.vəˈni/ /ə.βəˈni/ n masc
todhchaí
Temps futur, esdevenidor.

aventura /a.venˈtu.ɾa/ /a.βenˈtu.ɾa/ /ə.vənˈtu.ɾə/ n fem
eachtra
Una experiència arriscada normalment composta d'esdeveniments inesperats. Una aventura pot constar trobades amb persones, coses o situacions impactants, la realització de metes importants en la vida d'un individu, o un arriscat projecte de negocis.

aversió /a.veɾ.siˈo/ /a.βer.siˈo/ /a.βeɾ.siˈo/ /ə.vəɾ.siˈo/ /ə.βər.siˈo/ n fem
drogall
Repugnància, envers algú o alguna cosa.

avet /aˈvet/ /aˈβet/ /əˈvət/ /əˈvɛt/ n masc
giúis

avi /ˈa.vi/ /ˈa.vi/ /ˈa.βi/ n masc
seanathair athair críonna
Progenitor del progenitor, pare del pare o de la mare de qui s'està parlant.

aviació /a.vi.a.siˈo/ /a.βi.a.siˈo/ /ə.vi.ə.siˈo/ /ə.βi.ə.siˈo/ n fem
eitlíocht

aviat /a.viˈat/ /a.βiˈat/ /ə.viˈat/ /ə.βiˈat/ adv
go haibéil

avinguda /a.viŋˈɡu.ða/ /a.βiŋˈɡu.ða/ /ə.viŋˈɡu.ðə/ n fem
aibhinne

aviram /a.viˈɾam/ /a.βiˈɾam/ /ə.viˈɾam/ /ə.βiˈɾam/ n
éanlaith

avisar /a.viˈzaɾ/ /a.βiˈza/ /ə.viˈza/ /ə.βiˈza/ v
fainic a chur ar

avió /a.viˈo/ /a.βiˈo/ /ə.viˈo/ n masc
eitleán

avui /aˈvuj/ /aˈβuj/ /əˈvuj/ adv
inniu
En el dia actual.

avèstic /aˈvɛs.tik/ /aˈβɛs.tik/ /əˈvɛs.tik/ /əˈβɛs.tik/ n masc
Aivéistis

avís /aˈvis/ /aˈβis/ /əˈvis/ n masc
fógra
Acció i efecte d'avisar, advertiment.
Missatge que hom dona a algú o que fa públic.

axioma /ak.siˈo.ma/ /ək.siˈo.mə/ n masc
aicsím

axó /akˈso/ /əkˈso/ n masc
acsón

aïllar /a.iˈʎa/ /a.iˈʎaɾ/ /ə.iˈʎa/ v
aonraigh

aïllat /a.iˈʎat/ /ə.iˈʎat/ adj masc
aonarach

aòrtic /aˈɔɾ.tik/ /əˈɔr.tik/ adj masc
aortach

babau /baˈbaw/ /bəˈβaw/ adj masc
aertha

bacallà /ba.kaˈʎa/ /bə.kəˈʎa/ n masc
trosc

bacterià /bak.te.ɾiˈa/ /bək.tə.ɾiˈa/ adj masc
baictéarach

badall /baˈðaʎ/ /bəˈðaj/ /bəˈðaʎ/ n masc
méanfach
Inspiració involuntària provocada per la son o per l'avorriment, resultat de badallar.

badallar /ba.ðaˈʎa/ /ba.ðaˈʎaɾ/ /bə.ðəˈja/ /bə.ðəˈʎa/ v
déan méanfach

badia /baˈði.a/ n fem
bá

bai /ˈbaj/ adj masc
donnrua

baia /ˈba.ja/ /ˈba.jə/ n fem
caor

baix /ˈbajʃ/ adj masc
íseal
De mida inferior a l'ordinària.

baix /ˈbajʃ/ adv
íseal
A poca altura.

baix alemany n masc
Gearmáinis Íochtarach

baix elèctric n masc
dordghiotár

baix relleu n masc
rilíf íseal

baixar /bajˈʃa/ /bajˈʃaɾ/ /baˈʃa/ v
íoslódáil
(informàtica) Transferir dades o fitxers des d'un servidor remot a un ordinador local.

baixkir /bajʃˈkiɾ/ /bəʃˈkir/ adj masc
Baiscireach
Relatiu al poble dels baixkirs, la seva cultura o la llengua.

baixkir /bajʃˈkiɾ/ /bəʃˈkir/ n masc
Baiscireach
Natural d'un poble de la república russa de Baixkíria.
(només en singular) Llengua turquesa de la república russa de Baixkíria.

bala /ˈba.ɫa/ n fem
piléar
Projectil que es fa servir en armes de foc.

balada n fem
bailéad

baladre /baˈɫa.ðɾe/ /bəˈɫa.ðɾə/ n fem
oiliandar

balalaica /ba.laˈlaj.ka/ /bə.ɫəˈɫaj.kə/ n fem
balaláice

balanç /baˈɫans/ /bəˈɫans/ n masc
fuílleach
Comptabilització de l’actiu i el passiu d’un negoci.

balança /baˈɫan.sa/ /bəˈɫan.sə/ n fem
scálaí
Estri emprat per calcular la massa o el pes d'un objecte per comparació amb uns pesos.

balcànic /baɫˈka.nik/ /bəɫˈka.nik/ adj masc
Balcánach
Relatiu o pertanyent als Balcans.

balcànic /baɫˈka.nik/ /bəɫˈka.nik/ n masc
Balcánach
Persona que habita o és originària dels Balcans.

balcó /baɫˈko/ n masc
balcóin

balena /baˈɫe.na/ /bəˈɫə.nə/ /bəˈɫɛ.nə/ n fem
míol mór
(mamífer) Mamífer cetaci del subordre dels misticets.

balena grisa n fem
míol mór glas

ball /ˈbaʎ/ n masc
bál

ballar /baˈʎa/ /baˈʎaɾ/ v
rinc

ballesta /baˈʎes.ta/ /bəˈʎes.tə/ n fem
crosbhogha
Arma destinada a llançar dards i fletxes, que, a diferència de l'arc, tensa la corda mitjançant algun mecanisme i així queda tensada sense que l'usuari tingui que aguantar-la, la qual cosa facilita la punteria. Té un suport perpendicular a l'arc (arbrer) on descansa la fletxa quan està carregada.

balutxi /baˈɫu.t͡ʃi/ /bəˈɫu.t͡ʃi/ n masc
Balúcais

balístic /baˈɫis.tik/ /bəˈɫis.tik/ adj masc
balaistíoch

balística /baˈɫis.ti.ka/ /bəˈɫis.ti.kə/ n fem
balaistíocht

baló /baˈɫo/ /bəˈɫo/ n masc
liathróid
Objecte elàstic ple d’aire o d’un altre fluid.
Sac de goma o de plàstic com a contenidor de gas.

bambú /bamˈbu/ n masc
bambú

banana /baˈna.na/ n fem
banana

bananer /ba.naˈne/ /ba.naˈneɾ/ /bə.nəˈne/ adj masc
crann bananaí
Relatiu a la banana.

bananer /ba.naˈne/ /ba.naˈneɾ/ /bə.nəˈne/ n masc
crann bananaí

banc /ˈbaŋ/ /ˈbaŋk/ /ˈbaŋk/ n masc
binse
Seient estret i llarg per a més de dues persones.
banc
Entitat on es poden dipositar diners i fer operacions financeres.

banda /ˈban.da/ /ˈban.də/ n fem
banna
(tennis, bàdminton) Cinta de color blanc que recobreix la vora superior d'una xarxa per a marcar-ne el límit amb claredat.

bandejar /ban.deˈd͡ʒa/ /ban.deˈd͡ʒaɾ/ /ban.deˈʒa/ /bən.dəˈd͡ʒa/ /bən.dəˈʒa/ v
ruaig

bandera /banˈde.ɾa/ n fem
bratach
Senyera, símbol estampat sobre una peça de roba per designar un país o territori.

bandoler /ban.doˈɫe/ /bən.doˈɫe/ /bən.duˈɫe/ n masc
tóraí
Bandit que en companyia d’altres assalta vianants en camins i despoblats.

banjo /ˈbaɲ.d͡ʒo/ /ˈbaɲ.ʒo/ /ˈbaɲ.ʒu/ n masc
bainseo

banquet /baŋˈket/ /bəŋˈkət/ /bəŋˈkɛt/ n masc
cóisir

bany n masc
seomra folctha
Immersió total en un líquid, especialment en aigua.
Habitació d'una casa adequada per a la higiene personal on hi ha una banyera.
Exposició a les radiacions.

banya /ˈba.ɲa/ n fem
adharc
Apèndix ossi d'alguns animals.

banyera /baˈɲe.ɾa/ /bəˈɲe.ɾə/ n fem
dabhach fholctha

banyut /baˈɲut/ /bəˈɲut/ adj masc
beannach
Que té banyes.

banús /baˈnus/ /bəˈnus/ n masc
éabann

baptisme /bapˈtiz.me/ /bəpˈtiz.mə/ n masc
baisteadh
Sagrament amb el qual s’esdevé membre de l’Església.

baralla /baˈɾa.ʎa/ /bəˈɾa.jə/ /bəˈɾa.ʎə/ n fem
clampar
Acte de barallar-se.
deic
Joc complet per a jugar a un joc de cartes determinat.

barallar /ba.ɾaˈʎa/ /ba.ɾaˈʎaɾ/ /bə.ɾəˈja/ /bə.ɾəˈʎa/ v
bruíon
(pronominal) Manifestar agressivament el desacord amb una altra persona.

barallar-se v
bruíon

barat /baˈɾat/ /bəˈɾat/ adj masc
saor
De poc preu.

barb /ˈbarp/ n masc
sprochaille
Peixos de la família dels ciprínids que habiten les aigües fredes de la part alta dels rius (Barbus barbus).

barba /ˈbaɾ.ba/ n fem
féasóg meigeall
Pèl que els homes de vegades es deixen créixer per la cara i en especial el què hi ha a la barbeta.

barbacana /baɾ.baˈka.na/ /bər.bəˈka.nə/ n fem
sceimheal
Part de la teulada que surt més que la paret per desviar-ne l'aigua.

barbamec /ˌbar.bəˈmɛk/ /ˌbaɾ.baˈmɛk/ adj masc
amhulchach

barber /barˈβe/ /baɾˈbeɾ/ /baɾˈβe/ /bərˈbe/ n masc
bearbóir

barbeta /baɾˈbe.ta/ /bərˈbɛ.tə/ /bəɾˈbə.tə/ n fem
smig
Peça de corda, cordill o filàstica que manté lligats els dos extrems d'altres dues cordes de manera que una corda sigui la continuació de l'altra.

barca /ˈbar.kə/ /ˈbaɾ.ka/ n fem
bád
Embarcació de mida reduïda, especialment quan està descoberta i està pensada per trajectes curts i poc complicats.

bari n masc
bairiam

barió /ba.ɾiˈo/ /bə.ɾiˈo/ n masc
barón

barnús /baɾˈnus/ /bərˈnus/ n masc
fallaing folctha

baronessa /ba.ɾoˈne.sa/ /bə.ɾoˈnə.sə/ /bə.ɾuˈnɛ.sə/ n fem
banbharún

baronia /ba.ɾoˈni.a/ /bə.ɾoˈni.ə/ /bə.ɾuˈni.ə/ n fem
barúntacht
Territori que antigament era governat per un baró.
Territori que malgrat no ser governat per un baró, ofereix el seu nom, perquè el títol de baró es mantingui simbòlicament o, fins i tot, en alguns casos, oferint alguns dret al seu dignatari.

barra /ˈba.ra/ /ˈba.rə/ n fem
bar
Peça recta i llarga de secció uniforme.

barreja /baˈre.d͡ʒa/ /baˈre.ʒa/ /bəˈrə.ʒə/ /bəˈrɛ.ʒə/ n fem
meascadh

barrella /baˈre.ʎa/ /bəˈre.ʎə/ n fem
fara
Barra petita que es posa a les gàbies dels ocells per a servir-los de joc.

barrera /baˈre.ɾa/ /bəˈre.ɾə/ n fem
fál

barret /baˈret/ /bəˈrət/ /bəˈrɛt/ n masc
hata
Peça de vestir que cobreix el cap, un casquet amb ala al voltant.

barricada /ba.riˈka.ða/ /bə.riˈka.ðə/ n fem
baracáid

baròmetre /baˈɾɔ.me.tɾe/ n masc
baraiméadar

baró /baˈɾo/ n masc
barúin
Persona que posseeix el títol nobiliari de baró.

basc adj masc
Bascach
Relatiu o pertanyent als bascos, al País Basc o a la seva llengua.

basc n masc
Bascach
Habitant del País Basc
Bascais
(masculí singular) Llengua isolada parlada al País Basc, part de Navarra i a l'Iparralde.

base de dades n fem
bunachar sonraí

basidi /baˈzi.ði/ /bəˈzi.ði/ n masc
baisidiam

basquetbol /ˌbas.kebˈbɔɫ/ /ˌbas.kedˈbɔɫ/ n masc
cispheil

bastard /basˈtaɾt/ /bəsˈtart/ adj
tabhartha
Nascut fora del matrimoni.

bastard /basˈtaɾt/ /bəsˈtart/ n masc
tabhartha
Fill nascut fora del matrimoni.

bastida /basˈti.ða/ /bəsˈti.ðə/ n fem
scafall

bastó /basˈto/ n masc
bata siúil
Vara de fusta generalment amb empunyadura per a repenjar-s’hi caminant.

basílica /baˈzi.ɫi.ka/ /bəˈzi.ɫi.kə/ n fem
baisleac

batall /baˈtaʎ/ /bəˈtaj/ /bəˈtaʎ/ n masc
boschrann
Peça de ferro o altre metall en forma de gran "gota d'aigua" penjada a l’interior d’una campana per a fer-la sonar en colpir-la.

batalla /baˈta.ʎa/ /bəˈta.ʎə/ n fem
cath
Enfrontament entre adversaris que es diputen obertament un mateix objectiu.

batalló /ba.taˈʎo/ /bə.təˈʎo/ n masc
cathlán

batedor /ba.teˈðo/ /ba.teˈðoɾ/ /bə.təˈðo/ n masc
greadtóir
Estri de cuina amb mànec i filferros en forma el·líptica que s’usa per a batre ous i altres aliments.

batejar /ba.teˈd͡ʒa/ /ba.teˈd͡ʒaɾ/ /ba.teˈʒa/ /bə.təˈd͡ʒa/ /bə.təˈʒa/ v
baist

bateria /ba.teˈɾi.a/ /bə.təˈɾi.ə/ n fem
cadhnra
Conjunt d’aparells connectats per sumar el seu efecte.
(beisbol) Conjunt de jugadors atacants format pels millors batedors d'una alineació.

batre /ˈba.tɾe/ /ˈba.tɾə/ v
coip
Moure amb ímpetu i força alguna cosa, com un ocell les seves ales.

batussa /baˈtu.sa/ /bəˈtu.sə/ n fem
troid
Acte de batre’s a cops.

batuta /baˈtu.ta/ /bəˈtu.tə/ n fem
smachtín

bavarès /ba.vaˈɾes/ /ba.βaˈɾes/ /bə.vəˈɾəs/ /bə.vəˈɾɛs/ /bə.βəˈɾɛs/ adj masc
Bavárach
Relatiu a Baviera, la seva cultura o la llengua.

bavarès /ba.vaˈɾes/ /ba.βaˈɾes/ /bə.vəˈɾəs/ /bə.vəˈɾɛs/ /bə.βəˈɾɛs/ n masc
Bavárach
Natural de Baviera.
(masculí singular) Grup de dialectes de l'alt alemany parlats a Àustria i part de Baviera.

be /ˈbɛ/ n fem
beith
Nom de la lletra b/B.

beatificar /be.a.ti.fiˈka/ /be.a.ti.fiˈkaɾ/ /be.ə.ti.fiˈka/ v
beannaigh

bebè /beˈbe/ n masc
babaí

bec /ˈbek/ /ˈbək/ /ˈbɛk/ n masc
gob
Òrgan de la boca dels ocells formada per beines còrnies.

becada /beˈka.ða/ /bəˈka.ðə/ n fem
creabhar
Ocell de bec llarg i prim de la família dels escolopàcids (Scolopax rusticola).

bedoll /beˈðoʎ/ n masc
beith
Arbre de la família de les betulàcies (Betula pendula) de fulles petites caduques, d’escorça clara i de fruits molt petits.
Fusta de Betula.

beguda /beˈɣu.ða/ n fem
deoch
Líquid que hom beu.

beina /bej.na/ /bɛj.nə/ n fem
truaill
Funda on es guarda la fulla d'una arma blanca o, fins i tot, la de diversos instruments de tall.

beisbol /bejzˈbɔɫ/ /bəjzˈbɔɫ/ n masc
daorchluiche

beix /ˈbeʃ/ adj
béas

beixamel /be.ʃaˈmɛɫ/ /bej.ʃaˈmɛɫ/ /bə.ʃəˈmɛɫ/ n fem
brachán bán

belarús /be.ɫaˈrus/ /bə.ɫəˈrus/ adj masc
Bealarúiseach
Relatiu a Belarús, abans Bielorússia, la seva cultura o la llengua.

belarús /be.ɫaˈrus/ /bə.ɫəˈrus/ n masc
Bealarúiseach
Natural de Belarús, abans Bielorússia.
(invariable) Llengua eslava de la branca oriental, parlada a Bielorússia i a parts de Polònia.

belga /ˈbeɫ.ɣa/ /ˈbɛɫ.ɣə/ adj
Beilgeach
Relatiu o pertanyent a Bèlgica.

belga /ˈbeɫ.ɣa/ /ˈbɛɫ.ɣə/ n neut
Beilgeach
Persona que habita o és originària de Bèlgica.

belles arts n fem
ealaíona uaisle

bellesa /beˈʎe.za/ /bəˈʎə.zə/ /bəˈʎɛ.zə/ n fem
ainnir

beluga /beˈɫu.ɣa/ /bəˈɫu.ɣə/ n fem
míol mór bán

bena /ˈbe.na/ /ˈbə.nə/ /ˈbɛ.nə/ n fem
bindealán

benefici /be.neˈfi.si/ /bə.nəˈfi.si/ /bə.nəˈfi.si/ /bɛ.nɛˈfi.si/ n masc
brabach

beneit /beˈnejt/ /bəˈnəjt/ /bəˈnɛjt/ n masc
amadán
Persona de poca intel·ligència.

benestar /ˌbe.nesˈta/ /ˌbe.nesˈtaɾ/ /ˌbe.nəsˈta/ n masc
folláine
Situació en què es troben satisfetes les necessitats de tots els dominis de la vida humana, incloent-hi els aspectes físics, emocionals i socials.

bengalí /beŋ.ɡaˈɫi/ /bəŋ.ɡəˈɫi/ adj
Beangáilis
Relatiu a Bengala, als seus habitant o la seva llengua.

bengalí /beŋ.ɡaˈɫi/ /bəŋ.ɡəˈɫi/ n neut
Beangáilis
Natural de la regió de Bengala, de l'estat indi de Bengala Occidental o de Bangla Desh.
(masculí singular) Llengua indoeuropea originària de Bengala.

benvinguda /ˌbem.biŋˈɡu.ða/ /ˌbem.biŋˈɡu.ðə/ /ˌbeɱ.viŋˈɡu.ða/ /ˌbeɱ.viŋˈɡu.ðə/ n fem
fáilte

benvingut /ˌbem.biŋˈɡut/ /ˌbeɱ.viŋˈɡut/ /ˌbeɱ.viŋˈɡut/ adj masc
Fáilte
Ben acollit

benzina /benˈzi.na/ /bənˈzi.nə/ n fem
peitreal

berber /beɾˈbeɾ/ /bərˈber/ adj
Beirbeireach
amazic

berber /beɾˈbeɾ/ /bərˈber/ n neut
Beirbeireach
amazic (gentilici)
(invariable) amazic (llengua)

beril·li /beˈɾiɫ.ɫi/ /bəˈɾi.ɫi/ /bəˈɾiɫ.ɫi/ n masc
beirilliam

berkeli /bərˈkɛ.ɫi/ n masc
beircéiliam

berruga /beˈru.ɣa/ /bəˈru.ɣə/ n fem
faithne

berrugós /be.ruˈɣos/ /bə.ruˈɣos/ adj masc
faithneach

besar /beˈza/ /beˈzaɾ/ v
póg

besavi /beˈza.vi/ /beˈza.βi/ /bəˈza.vi/ /bəˈza.βi/ n masc
garathair

bescoll /besˈkɔʎ/ /bəsˈkɔʎ/ n masc
baic

bescuit /besˈkujt/ /bəsˈkujt/ n masc
briosca
Galeta o pa cuit per duplicat.

besoncle /beˈzoŋ.kɫe/ /bəˈzoŋ.kɫə/ n masc
seanuncail

bessó /beˈso/ n masc
leathchúpla
Cadascun dels dos o més germans nats en el mateix part.

bestiar /bes.tiˈa/ /bes.tiˈaɾ/ /bəs.tiˈa/ n masc
beithígh

bestiola /bes.tiˈo.ɫa/ /bəs.tiˈɔ.ɫə/ n fem
feithid
Animal petit, generalment en to afectiu.

bestriu /besˈtɾiw/ /bəsˈtɾiw/ n masc
siorc eite eitleoige

beta /ˈbe.ta/ /ˈbɛ.tə/ n fem
béite

beure /ˈbew.ɾe/ /ˈbəw.ɾə/ /ˈbɛw.ɾə/ v
ól

bibliografia /bi.bɫi.o.ɣɾaˈfi.a/ /bi.bɫi.o.ɣɾəˈfi.ə/ /bi.bɫi.u.ɣɾəˈfi.ə/ /bi.βɫi.u.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
leabharliosta
Relació sistemàtica i ordenada de llibres, articles i documents en general, corresponents a una temàtica determinada o un autor.

biblioteca /bi.bɫi.oˈte.ka/ /bi.bɫi.oˈtɛ.kə/ /bi.bɫi.uˈtɛ.kə/ n fem
leabharlann
Servei cultural que organitza i manté el dipòsit, la classificació, la conservació i la consulta o lectura de llibres o d'altre material gràfic.

bibliotecari /bi.bɫi.o.teˈka.ɾi/ /bi.bɫi.o.təˈka.ɾi/ /bi.bɫi.u.təˈka.ɾi/ /bi.βɫi.u.təˈka.ɾi/ n masc
leabharlannaí

bicicleta /bi.siˈkɫe.ta/ /bi.siˈkɫə.tə/ /bi.siˈkɫɛ.tə/ n fem
rothar
Vehicle a pedals de dues rodes.

biennal /bi.enˈnaɫ/ /bi.ənˈnaɫ/ adj
débhliantúil

bifòbia /biˈfɔ.bi.a/ /biˈfɔ.βi.ə/ n fem
bifóibe

bihari /biˈa.ɾi/ n masc
Biheáiris
Llengua índica oriental parlada a Bihar i els estats veïns de l'Índia.

bilabial /bi.ɫa.biˈaɫ/ /bi.ɫə.βiˈaɫ/ adj
déliopach

bilingüisme /bi.ɫiŋˈɡwiz.me/ /bi.ɫiŋˈɡwiz.mə/ n masc
dátheangachas

billar /biˈʎa/ /biˈʎar/ /biˈʎaɾ/ n masc
billéardaí

biodegradació /bi.o.ðe.ɣɾa.ða.siˈo/ /bi.o.ðə.ɣɾə.ðə.siˈo/ /bi.u.ðə.ɣɾə.ðə.siˈo/ n fem
bithmhilleadh

biodiversitat /bi.o.ði.veɾ.siˈtat/ /bi.o.ði.vəɾ.siˈtat/ /bi.o.ði.βer.siˈtat/ /bi.o.ði.βeɾ.siˈtat/ /bi.u.ði.vər.siˈtat/ /bi.u.ði.βər.siˈtat/ n fem
bithéagsúlacht

biografia /bi.o.ɣɾaˈfi.a/ /bi.o.ɣɾəˈfi.ə/ /bi.u.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
beathaisnéis

biologia /bi.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /bi.o.ɫoˈʒi.a/ /bi.o.ɫoˈʒi.ə/ /bi.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
bitheolaíocht
Ciència que estudia els éssers vius.

biològic /bi.oˈɫɔ.d͡ʒik/ /bi.oˈɫɔ.ʒik/ /bi.uˈɫɔ.ʒik/ adj masc
bitheolaíoch

biometria /bi.o.meˈtɾi.a/ /bi.o.məˈtɾi.ə/ /bi.u.məˈtɾi.ə/ n fem
bithmhéadracht

biostratigrafia /bi.os.tɾa.ti.ɣɾaˈfi.a/ /bi.os.tɾə.ti.ɣɾəˈfi.ə/ /bi.us.tɾə.ti.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
bithstratagrafaíocht

biotecnologia /ˌbi.o.teŋ.no.ɫoˈʒi.a/ /ˌbi.o.teɡ.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ˌbi.o.təŋ.no.ɫoˈʒi.ə/ /ˌbi.u.təŋ.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
biteicneolaíocht

birmà /birˈma/ n masc
duine as Maenmar
Natural de Birmània o Myanmar.

bisbe /ˈbiz.be/ n masc
easpag
Càrrec de la jerarquia de l'església cristiana, que té l'administració d'una diòcesi sota el seu control.

bisexual /bi.sek.suˈaɫ/ /bi.sək.suˈaɫ/ n
déghnéasach

bismut n masc
biosmat

bistec /bisˈtɛk/ n masc
stéig

bisó /biˈzo/ n masc
bíosún

bitllet /biʎˈʎet/ /biʎˈʎɛt/ /biˈʎet/ /biˈʎət/ /biˈʎɛt/ n masc
bille
Paper amb valor de diner, emès pel govern de cada país.

bizantí /bi.zanˈti/ /bi.zənˈti/ adj masc
Biosántach
Relatiu o pertanyent a Imperi bizantí o a l'antiga ciutat de Bizanci.

bizantí /bi.zanˈti/ /bi.zənˈti/ n masc
Biosántach
Persona que habita o és originària de Imperi bizantí o a l'antiga ciutat de Bizanci.

biòtic /biˈɔ.tik/ adj masc
bitheach

blanc /ˈbɫaŋ/ /ˈbɫaŋk/ /ˈbɫaŋk/ adj masc
bán geal
Qualitat de blanc.

blanc /ˈbɫaŋ/ /ˈbɫaŋk/ /ˈbɫaŋk/ n masc
bán
Color que emet o reflecteix la màxima llum visible per als humans. En els colors d'addició el blanc es forma per la unió dels tres colors bàsics d'addició; en els colors de subtracció es forma per l'absència de tots els altres colors.

blanquejar /bɫaŋ.keˈd͡ʒa/ /bɫaŋ.keˈd͡ʒaɾ/ /bɫaŋ.keˈʒa/ /bɫəŋ.kəˈd͡ʒa/ /bɫəŋ.kəˈʒa/ v
aol
(intransitiu) Mostrar blancor, tirar a blanc.

blasfemar /bɫas.feˈma/ /bɫas.feˈmaɾ/ /bɫəs.fəˈma/ v
diamhaslaigh

blasfèmia /bɫasˈfɛ.mi.a/ /bɫəsˈfɛ.mi.ə/ n fem
diamhasla blaisféim

blat n masc
cruithneacht
Gra de la planta anteriorment citada, altament utilitzat en l'alimentació humana, en especial en l'elaboració de farines i aquestes en l'elaboració principalment de pa.

blat de moro /ˌbɫa.ðeˈmɔ.ɾo/ /ˌbɫad.deˈmɔ.ɾo/ /ˌbɫad.dəˈmɔ.ɾo/ /ˌbɫad.dəˈmɔ.ɾu/ n masc
grán buí

blau adj masc
gorm

blau n masc
ball gorm
Color entre el verd i el violeta, el to propi del cel i del mar.
Taca blavosa a la pell per la coagulació de la sang, especialment després d'un cop.

blau d'ultramar /ˌbɫawˌðuɫ.tɾəˈmar/ n masc
gorm ultramhuiríneach

blau de Prússia /ˌbɫaw n masc
gorm phrúiseach

blau de cobalt /ˌbɫaw n masc
gorm cóbailt

blau marí /ˌbɫaw.məˈɾi/ n masc
dúghorm

ble /ˈbɫe/ /ˈbɫə/ /ˈbɫɛ/ /ˈbɾe/ n masc
buaiceas
Cordó curt de dins d'un ciri o espelma que s'encén per fer llum.

bleda /ˈbɫe.ða/ /ˈbɫə.ðə/ /ˈbɫɛ.ðə/ /ˈbɾe.ɾa/ n fem
biatas bán
Verdura biennal comestible, de la qual se n'aprofiten les seves fulles llargues i toves.

bleda-rave /ˌbɫe.ðaˈra.ve/ /ˌbɫe.ðaˈra.βe/ /ˌbɫə.ðəˈra.və/ /ˌbɫɛ.ðəˈra.və/ /ˌbɫɛ.ðəˈra.βə/ n fem
biatas

blog n masc
blag

bloqueig /bɫoˈket͡ʃ/ /bɫoˈkət͡ʃ/ /bɫuˈkɛt͡ʃ/ n masc
imshuí
Acció de bloquejar.

bloquejar /bɫo.keˈd͡ʒa/ /bɫo.keˈd͡ʒaɾ/ /bɫo.keˈʒa/ /bɫo.kəˈd͡ʒa/ /bɫu.kəˈʒa/ v
coisc
(esports de pilota) Obstruir un adversari, amb pilota o sense, interposant-se davant seu o mantenint-lo per a impedir-li d'avançar.
(esports de raqueta) Tornar la pilota o el volant posant la raqueta o la paleta gairebé immòbil davant del cos, que s'utilitza generalment per a frenar un cop molt fort.
(handbol) Aturar, copsar o desviar un tir amb les mans o amb qualsevol altra part del cos dels genolls fins cap amunt.
(voleibol) Interceptar la pilota tirada per l'equip adversari situant les mans per sobre la xarxa.

bo /ˈbo/ adj masc
maith
Ple de bondat.

boc /ˈbok/ /ˈbɔk/ n masc
poc
Mascle de la cabra.

boca /ˈbo.ka/ n fem
béal
(anatomia) Orifici que tenen els éssers vius que permet ingerir aliment.

bogeria /bo.d͡ʒeˈɾi.a/ /bo.ʒeˈɾi.a/ /bo.ʒəˈɾi.ə/ /bu.ʒəˈɾi.ə/ n fem
buile

bohemi /boˈɛ.mi/ /buˈɛ.mi/ adj masc
Boihéamach
Relatiu o pertanyent a Bohèmia.

bohemi /boˈɛ.mi/ /buˈɛ.mi/ n masc
Boihéamach
Persona que habita o és originària de Bohèmia.

boia /ˈbɔ.ja/ /ˈbɔ.jɔ/ /ˈbɔ.jə/ n fem
baoi

boicot /bojˈkɔt/ /bujˈkɔt/ n masc
baghcat

boig /ˈbɔt͡ʃ/ adj masc
ar buile

boira /ˈboj.ɾə/ /ˈbɔj.ɾa/ /ˈbɔj.ɾɔ/ n fem
ceo
Fenomen atmosfèric de núvols baixos, condensació d'aigua a tocar de terra que dificulta la visió.

boirum /bojˈɾum/ /bujˈɾum/ n masc
toitcheo

boix /ˈbojʃ/ /ˈboʃ/ n masc
bucas

bol n masc
babhla
Recipient semiesfèric gran sense anses.
Contingut del recipient.

bola /ˈbo.ɫa/ /ˈbo.ɫə/ /ˈbɔ.ɫa/ /ˈbɔ.ɫə/ Interjection
liathróid

bola /ˈbo.ɫa/ /ˈbo.ɫə/ /ˈbɔ.ɫa/ /ˈbɔ.ɫə/ n fem
liathróid
(polo, esports de pilota) Cos esfèric de diverses mides, pesos i materials segons els reglaments que generalment té una trajectòria curta després d'un bot, a conseqüència de la seva inelasticitat, utilitzat per a practicar diferents esports.
(beisbol) Llançament en què la pilota no passa dintre la zona de strike.

bolet /boˈɫet/ /boˈɫət/ /buˈɫɛt/ n masc
beacán
Fong, floridura.

bolivià /bo.ɫi.viˈa/ /bo.ɫi.βiˈa/ /bu.ɫi.viˈa/ adj masc
Bolavach
Relatiu o pertanyent a Bolívia.

bolivià /bo.ɫi.viˈa/ /bo.ɫi.βiˈa/ /bu.ɫi.viˈa/ n masc
Bolavach
Persona que habita o és originària de Bolívia.

bol·lard /boɫˈɫaɾt/ /buɫˈɫart/ n masc
ceap ceangail

bolígraf /boˈɫi.ɣɾaf/ /boˈɫi.ɣɾəf/ /buˈɫi.ɣɾəf/ n masc
peann

bomba /ˈbom.ba/ n fem
buama
Aparell explosiu pensat per a atacar l'enemic.

bombar /bomˈba/ /bomˈbaɾ/ /bumˈba/ v
taosc
Fer anar la bomba per a treure aigua.

bombardejar /bom.bar.ðeˈʒa/ /bom.baɾ.ðeˈd͡ʒa/ /bom.baɾ.ðeˈd͡ʒaɾ/ /bom.bəɾ.ðəˈd͡ʒa/ /bum.bər.ðəˈʒa/ v
buamáil
Llançar bombes.

bomber /bomˈbe/ /bomˈbeɾ/ /bumˈbe/ n masc
fear dóiteáin

bombeta /bomˈbe.ta/ /bomˈbə.tə/ /bumˈbɛ.tə/ n fem
bolgán

bombo /ˈbom.bo/ /ˈbom.bu/ n masc
dord-druma
Instrument membranòfon de percussió consistent en un tambor molt gros que es toca amb una maça i que forma part de les bandes militars, de les orquestres i de la bateria de jazz.

bombolla /bomˈbo.ʎa/ /bomˈbo.ʎə/ /bumˈbo.ʎə/ n fem
boilgeog
Aire tancat per un tel líquid.

bon /ˈbɔn/ adj masc
maith
Forma obligatòria i masculina de l'adjectiu bo quan precedeix el nom.

bon Nadal Interjection
Nollaig Shona

bon Nadal i feliç any nou /ˌbɔn Interjection
Nollaig Shona agus Athbhliain faoi Mhaise Daoibh!

bon dia Interjection
maidin mhaith

bon vespre Interjection
tráthnóna maith agat

bona nit Interjection
oíche mhaith

bondat /bonˈdat/ /bunˈdat/ n fem
maith

bonic /boˈnik/ /buˈnik/ adj masc
álainn

bor n masc
bórón

borborigme /boɾ.boˈɾiɡ.me/ /boɾ.boˈɾiɡ.mə/ /bur.buˈɾiɡ.mə/ n masc
geonaíl

bord /ˈbort/ adj masc
tabhartha
Nascut d'uns pares no casats.
Branques noves d'un arbre que surten de la part de baix de la soca i no són d'aprofitament per fer fruit.

borda /ˈbor.də/ /ˈboɾ.ða/ n fem
gar-adhmaid
(nàutica) Vora superior del costat d’una embarcació.

bordar /borˈða/ /boɾˈða/ /boɾˈðaɾ/ /burˈda/ /burˈða/ v
amhastraigh

boreal /bo.ɾeˈaɫ/ /bu.ɾeˈaɫ/ adj
bóireach

borgonya /boɾˈɣo.ɲə/ /burˈɡo.ɲə/ /burˈɣo.ɲə/ n masc
burgúin

borgonyó /boɾ.ɣoˈɲo/ /bur.ɡuˈɲo/ /bur.ɣuˈɲo/ adj masc
Burgúnach
Relatiu o pertanyent a la Borgonya.

borgonyó /boɾ.ɣoˈɲo/ /bur.ɡuˈɲo/ /bur.ɣuˈɲo/ n masc
Burgúnach
Persona que habita o és originària de la Borgonya.
(masculí singular) Dialecte del francès que es parla a la Borgonya i en una part del Nivernès i de la Xampanya.

borinot /bo.ɾiˈnɔt/ /bu.ɾiˈnɔt/ n masc
bumbóg
Insecte volador del gènere Bombus, voluminós i pelut.

borla /ˈbor.ɫə/ /ˈboɾ.ɫa/ /ˈboɾ.ɫə/ /ˈbɔr.ɫə/ n masc
aigilín

borni /ˈbor.ni/ /ˈbɔr.ni/ adj masc
aonsúileach

borratja /boˈra.d͡ʒa/ /boˈra.d͡ʒə/ /buˈra.d͡ʒə/ n fem
borráiste

borratxera /bo.raˈt͡ʃe.ɾa/ /bo.rəˈt͡ʃe.ɾə/ /bu.rəˈt͡ʃe.ɾə/ n fem
meisce
(informal) embriaguesa

bosc n masc
coill

bosnià /boz.niˈa/ /buz.niˈa/ adj masc
Boisniach
Relatiu a Bòsnia o als seus habitants.

bosnià /boz.niˈa/ /buz.niˈa/ n masc
Boisniach
Natural de la regió de Bòsnia o de l'estat de Bòsnia i Hercegovina.
(només singular) Varietat estandarditzada del serbocroat a Bòsnia i Hercegovina.

bossa /ˈbo.sa/ /ˈbo.sə/ n fem
mála
Utensili amb nanses fet amb material flexible, emprat per a transportar coses de poc pes.

bossa d'aigua calenta n fem
buidéal te

bota /ˈbo.ta/ /ˈbo.tə/ /ˈbɔ.tə/ n fem
bróg
Calçat alt que cobreix el peu i part de la cama fins a prop del genoll, sovint de cuiro.

boter /boˈte/ /boˈteɾ/ /buˈte/ n masc
cúipéir
(professions) Un boter era un menestral que tenia l'ofici de fer bótes, tines, tonells, etc., destinats a contenir líquids, especialment vi, oli, o pesca salada.

botiga /boˈti.ɣa/ /boˈti.ɣə/ /buˈti.ɣa/ /buˈti.ɣə/ n fem
siopa

botulisme /bo.tuˈɫiz.me/ /bo.tuˈɫiz.mə/ /bu.tuˈɫiz.mə/ n masc
botalas

botxí /boˈt͡ʃi/ /buˈt͡ʃi/ n masc
básadóir

botànic /boˈta.nik/ /buˈta.nik/ adj
luibheolaíocht
Relatiu a l'estudi de les plantes.

botànica /boˈta.ni.ka/ /boˈta.ni.kə/ /buˈta.ni.kə/ n fem
luibheolaíocht

botí /boˈti/ /buˈti/ n masc
aicseam

botó /boˈto/ /buˈto/ n masc
cnaipe

botó de puny n masc
lúibín cufa

bou n masc
damh tarbh
Animal mascle de la família bòvids (Bos taurus).

bowling /ˈbow.ɫiŋ/ /ˈbow.ɫiŋk/ n masc
Bol
(bitlles, anglicisme) Bitlles practicades sobre una pista de bowling sota sostre, en què l'element llançat amb la mà és una bola de material sintètic amb forats per als dits, que ha de rodar al llarg de tot el desplaçament.

boxa /ˈbok.sa/ /ˈbok.sə/ n fem
dornálaíocht

boxejar /bok.seˈd͡ʒa/ /bok.seˈd͡ʒaɾ/ /bok.seˈʒa/ /bok.səˈd͡ʒa/ /buk.səˈʒa/ v
dornáil

braguer /bɾaˈɣe/ /bɾaˈɣeɾ/ /bɾəˈɣe/ n masc
úth

bragueta /bɾaˈɣe.ta/ /bɾəˈɣə.tə/ /bɾəˈɣɛ.tə/ n fem
cailpís
Obertura de davant dels pantalons.

bram /ˈbɾam/ n masc
béic
Crit de l'ase, del lleó.

bramul /bɾaˈmuɫ/ /bɾəˈmuɫ/ n masc
géim
Crit del bou, de la vaca, de l’elefant.

branca /ˈbɾaŋ.ka/ n fem
craobh
Divisió del tronc d'un arbre.

brancal /bɾaŋˈkaɫ/ /bɾəŋˈkaɫ/ n masc
ursain
Conjunt de pedres sobreposades que envolten finestres i portes.

brandar /bɾanˈda/ /bɾanˈdaɾ/ /bɾənˈda/ v
bagair
(transitiu) Amenaçar movent una arma o altra cosa contundent que es porta agafada.

brasa /ˈbɾa.za/ /ˈbɾa.zə/ n fem
gríos

brasiler /bɾa.ziˈɫe/ /bɾə.ziˈɫe/ adj masc
Brasaíleach
Relatiu o pertanyent al Brasil o al seu dialecte.

brasiler /bɾa.ziˈɫe/ /bɾə.ziˈɫe/ n masc
Brasaíleach
Persona que habita o és originària del Brasil.
(masculí singular) Dialecte del portuguès parlat a Brasil.

braç n masc
géag lámh
(anatomia) Extremitat superior del cos.

braçat /bɾaˈsat/ /bɾəˈsat/ n masc
uchtán
Quantitat de llenya o similar que es pot agafar amb els braços.

brea /ˈbɾe.a/ /ˈbɾe.ə/ n fem
pic
Substància negra emprada per impermeabilitzar els vaixells de fusta.

bresca /ˈbɾes.ka/ /ˈbɾəs.kə/ /ˈbɾɛs.kə/ n fem
cíor mheala

bressol /bɾeˈsɔɫ/ n masc
cliabhán
(central, septentrional, alguerès) Llit per un bebè, generalment amb capacitat de ser gronxat.

bretxa /ˈbɾe.t͡ʃa/ /ˈbɾe.t͡ʃə/ n fem
bearna
Obertura feta en una muralla per l’artilleria.
Pas estret entre muntanyes.
(castellanisme) fractura, divisió, escletxa (diferència entre dos valors socials)

bretó adj masc
Briotáinis
Relatiu a la Bretanya, als seus habitants o a la seva llengua.

bretó n masc
Briotáinis
Natural de la Bretanya.
(masculí singular) Llengua cèltica originària de la Bretanya.

breu /ˈbɾew/ adj
achomair
De durada curta.

breu /ˈbɾew/ n masc
achomair
Document oficial i concís que tracta generalment d’afers administratius o un rescripte.

bricolatge /bɾi.koˈla.d͡ʒe/ /bɾi.kuˈɫa.d͡ʒə/ n masc
déan féin é

brida /ˈbɾi.ða/ /ˈbɾi.ðə/ n fem
srian
Peça de ferro que es posa a la boca del cavall, a la qual es lliguen les regnes per governar-lo.
Element de metall o plàstic resistent que serveix per lligar i immobilitzar dues coses.
(pilota basca) Tira de cuir sobresortint del guant d'una cesta, que serveix per a lligar-hi la cinta.

brillant /bɾiˈʎan/ /bɾiˈʎant/ adj
spéiriúil
Que brilla.

brillar /bɾilˈla/ /bɾiˈʎa/ /bɾiˈʎa/ /bɾiˈʎaɾ/ v
taitin

brisa /ˈbɾi.za/ /ˈbɾi.zə/ n fem
brisa
Tipus de vent suau que es produeix al litoral a causa dels diferencials de temperatura, normalment al matí i a l'horabaixa.

britànic /bɾiˈta.nik/ adj masc
Briotanach

brocat /bɾoˈkat/ /bɾuˈkat/ n masc
broicéad
Teixit de seda amb ornaments, especialment d’or o d’argent.

brodar /bɾoˈða/ /bɾoˈðaɾ/ /bɾuˈða/ v
bróidnigh

brodat /bɾoˈðat/ /bɾuˈðat/ n masc
bróidnéireacht

brom n masc
bróimín

broma /ˈbɾo.ma/ n fem
cleas
Mentida, entremaliadura o joc fet per divertir-se, usualment a costa dels altres.

bronqui /ˈbɾɔŋ.ki/ n masc
píobán

bronquitis /bɾoŋˈki.tis/ /bɾuŋˈki.tis/ n fem
broincíteas

bronquíol /bɾoŋˈki.oɫ/ /bɾuŋˈki.uɫ/ n masc
broincín

bronze /ˈbɾon.zə/ n masc
cré-umha

brot /ˈbɾot/ n masc
ráig
(figuradament, epidemiologia, sociologia) Increment de casos d'una malaltia o succés mèdic per sobre de la freqüència esperada o inici d'un fenomen social potencialment nociu.

brou /ˈbɾɔw/ n masc
anraith

bru /ˈbɾu/ adj masc
dunn
Color fosc proper al negre amb matisos rogencs, especialment en pelatges.

bruc n masc
fraoch

bruixa /ˈbɾu.ʃa/ /ˈbɾuj.ʃa/ n fem
cailleach
Dona que practica bruixeria.

bruixeria /bɾu.ʃeˈɾi.a/ /bɾu.ʃəˈɾi.ə/ /bɾuj.ʃeˈɾi.a/ n fem
asarlaíocht

brut adj masc
salach
Que té brutícia, pols o taques, poc net o polit.

brutal /bɾuˈtaɫ/ adj
brúidiúil
Propi de les bèsties, d’animals irracionals.

bubó /buˈβo/ n masc
cearc ascaille

buc /ˈbuk/ n masc
cabhail
(nàutica) Cos principal del vaixell llevat del motor i de tot el que es troba per sobre de coberta i en especial de l'arboradura.

budell n masc
putóg

bufanda /buˈfan.da/ n fem
cochall

bufar /buˈfa/ /buˈfaɾ/ v
séid
(intransitiu) Expulsar aire per la boca fent força amb els llavis mig closos.
(transitiu) Dirigir l’aire expulsat amb força de la boca sobre alguna cosa.

bufet /buˈfet/ /buˈfət/ /buˈfɛt/ n masc
cornchlár
Moble per a desar el parament de taula del menjador.

bufeta /buˈfe.ta/ /buˈfə.tə/ /buˈfɛ.tə/ n fem
lamhnán
(anatomia) Cavitat membranosa que rep un líquid o gas de l'organisme.
bufeta urinària
(menorquí) butllofa

bufetada /bu.feˈta.ða/ /bu.fəˈta.ðə/ n fem
boiseog

bugada /buˈɣa.ða/ /buˈɣa.ðə/ n fem
níochán

bugia /buˈd͡ʒi.a/ /buˈʒi.a/ /buˈʒi.ə/ n fem
spréachphlocóid

bugui /ˈbu.ɣi/ n neut
Buiginis
(només singular) Llengua malaiopolinèsia originària de les Cèlebes.

buidar /bujˈða/ /bujˈðaɾ/ /bwiˈða/ v
bánaigh

buit /ˈbujt/ /ˈbwit/ adj masc
folamh
Dit d'un objecte que no conté res visible.

buit /ˈbujt/ /ˈbwit/ n masc
folús
(física) Absència de matèria.

bulb /ˈbuɫp/ n masc
bleib

bullir /buˈʎi/ /buˈʎiɾ/ v
bruith beirigh

bulímia /buˈɫi.mi.a/ /buˈɫi.mi.ə/ n fem
búilime néarógach

burgesia /bur.ʒəˈzi.ə/ /buɾ.d͡ʒeˈzi.a/ n fem
meánaicme

burilla /buˈɾi.ʎa/ /buˈɾi.ʎə/ n fem
bun

burla /ˈbur.ɫə/ /ˈbuɾ.ɫa/ n fem
sgeig
Acció de burlar-se

burocràcia /bu.ɾoˈkɾa.si.a/ /bu.ɾoˈkɾa.si.ə/ /bu.ɾuˈkɾa.si.ə/ n fem
maorlathas

bust /ˈbust/ n masc
busta

butlla /ˈbuɫ.ɫa/ /ˈbuɫ.ɫə/ /ˈbuʎ.ʎa/ /ˈbuʎ.ʎə/ n fem
bulla
Missiva o document oficial emès pel Papa.

butllofa /buʎˈʎɔ.fa/ /buʎˈʎɔ.fə/ /buˈʎɔ.fa/ /buˈʎɔ.fɔ/ /buˈʎɔ.fə/ n fem
clog

butxaca /buˈd͡ʒa.ka/ /buˈt͡ʃa.ka/ n fem
póca
Bosseta o cavitat d’una peça de vestir per a petits objectes personals.

bàcul /ˈba.kuɫ/ n masc
bachall

bàlsam /ˈbaɫ.sam/ /ˈbaɫ.səm/ n masc
balsam

bàltic /ˈbaɫ.tik/ adj masc
Baltach

bàndol /ˈban.doɫ/ /ˈban.duɫ/ n masc
cuire

bàrbar /ˈbar.bər/ /ˈbaɾ.baɾ/ n masc
barbarach

bèstia /ˈbes.ti.a/ /ˈbes.ti.ə/ /ˈbɛs.ti.a/ /ˈbɛs.ti/ n fem
ainmhí

bé adv
bhuel
Correcte, fet de bona manera.

bòer /ˈbɔ.eɾ/ /ˈbɔ.ər/ n neut
Bórach

bóta /ˈbo.ta/ /ˈbo.tə/ n fem
bairille
Recipient de fusta que serveix per posar vi, oli i altres licors, format per diverses dogues de fusta unides per mitjà dels cèrcols que l'abracen, i una mica més amples del centre a fi que facin panxa, amb una fusta rodona que tapa a cada cap.

búbal /ˈbu.baɫ/ /ˈbu.βəɫ/ n masc
hartaibéist

búfal /ˈbu.faɫ/ n masc
buabhall

búlgar n masc
Bulgáiris
(masculí singular) Llengua indoeuropea parlada a la Bulgària.

bústia /ˈbus.ti.a/ /ˈbus.ti.ə/ n fem
bosca litreacha

ca n fem
cá
Nom de l'onzena lletra de l'alfabet català ("k K").

cabana /kaˈba.na/ /kəˈβa.nə/ n fem
both

cabdell /kabˈdeʎ/ /kəbˈdeʎ/ n masc
ceirtlín
Bola de fil enrotllat.

cabell /kaˈbeʎ/ /kəˈbəʎ/ /kəˈbɛj/ /kəˈβɛʎ/ n masc
gruaig
Pèl del cap.

cabestre /kaˈbes.tɾe/ /kəˈbəs.tɾə/ /kəˈbɛs.tɾə/ /kəˈβɛs.tɾə/ n masc
adhastar

cabilenc /ka.biˈɫeŋk/ /ka.βiˈɫeŋ/ /kə.biˈɫəŋk/ /kə.biˈɫɛŋk/ adj masc
Caibílis
Referit a la regió algeriana de Cabília, als seus habitants o la seva llengua.

cabilenc /ka.biˈɫeŋk/ /ka.βiˈɫeŋ/ /kə.biˈɫəŋk/ /kə.biˈɫɛŋk/ n masc
Caibílis
Persona del poble amazic de la regió de Cabília.
(invariable) Variant de l'amazic parlat a Cabília, al litoral nord-est d’Algèria.

cabirol /ka.biˈɾɔɫ/ /kə.βiˈɾɔɫ/ n masc
fia odhar

cable /ˈka.bɫe/ /ˈka.βɫe/ /ˈka.βɫə/ /ˈkab.bɫe/ /ˈkab.bɫə/ n masc
cábla

cabra /ˈka.βɾə/ n fem
gabhar
Mamífer remugant que forma un gènere propi (Capra) en el que cal distingir com a més famós dels seus membres la cabra domèstica. Se les reconeix especialment per la seva habilitat en recórrer terrenys muntanyosos i per les seves característiques banyes que poden ser rectes o corbes i, fins i tot, caragolades.

cabre /ˈka.bɾe/ /ˈka.βɾə/ v
oiriúnaigh

cabrit /kəˈβɾit/ n masc
meannán

cabusset /ka.buˈset/ /kə.buˈsət/ /kə.buˈsɛt/ /kə.βuˈsɛt/ n masc
spáigaire tonn

cacau /kaˈkaw/ /kəˈkaw/ n masc
síol cócó
Arbre de la família de les esterculiàcies propi de l'Amèrica tropical (Theobroma cacao).
Llavor del Theobroma cacao, l'ingredient principal de la xocolata.

cacauet /ka.kaˈwet/ /kə.kəˈwɛt/ n masc
pis talún

cactus /ˈkak.tus/ n masc
cachtas

cada /ˈka.ða/ /ˈka.ðə/ adj
gach

cadell /kaˈðeʎ/ /kəˈðeʎ/ n masc
coileáinín
Cria del gos.

cadena /kaˈðe.na/ /kəˈðə.nə/ /kəˈðɛ.nə/ n fem
slabhra
Filera de moltes anelles o baules enllaçades amb unes altres pels caps, generalment de metall, com per exemple un collar, la cadena del vàter, les cadenes del cotxe per a la neu, la cadena d'una bicicleta, etc.

cadernera /ka.ðeɾˈne.ɾa/ n fem
coinnleoir Muire

cadira /kaˈði.ɾa/ /kaˈɾi.ɾa/ /kəˈði.ɾə/ n fem
cathaoir
Moble utilitzat per seure i que té respatller.
(tennis) Seient situat al capdamunt d'una plataforma d'1,8 a 2,4 m d'altura situada a 1,2 m d'un dels extrems de la xarxa, on s'asseu el jutge de cadira.

cadmi n masc
caidmiam

cadàver /kaˈða.veɾ/ /kaˈða.βer/ /kaˈða.βeɾ/ /kəˈða.vəɾ/ n masc
corp corpán

cafeïna /ka.feˈi.na/ /kə.fəˈi.nə/ n fem
caiféin

cafè n masc
caife
Establiment on se serveixen cafès (la beguda) i d’altres begudes (refrescs, conyac, vi, etc.).

cafè amb llet n masc
caife bán

cagar /kaˈɣa/ /kaˈɣaɾ/ /kəˈɣa/ v
cac

caiac /kaˈjak/ n masc
cadhc

caiguda /kajˈɣu.ða/ /kəjˈɣu.ðə/ n fem
cúiteamh
(golf) Trajectòria corba que descriu la bola en rodolar, generalment en el green, com a conseqüència del pendent del terra, la inclinació de l'herba o el vent.

caixa /ˈka.ʃa/ /ˈkaj.ʃa/ n fem
bosca
Receptacle rígid relativament gran destinat a guardar-hi objectes, embalar-los o transportar-los, normalment és de fusta de forma rectangular o quadrada.

caixa clara /ka.ʃa /kaj.ʃa n fem
sreangdhruma

caixa negra /ˌka.ʃaˈne.ɣɾa/ /ˌka.ʃəˈnə.ɣɾə/ /ˌka.ʃəˈnɛ.ɣɾə/ /ˌkaj.ʃaˈne.ɣɾa/ n fem
bosca dubh

calafatar /ka.ɫa.faˈta/ /ka.ɫa.faˈtaɾ/ /kə.ɫə.fəˈta/ v
calc

calaix /kaˈɫajʃ/ /kəˈɫaj/ /kəˈɫaʃ/ n masc
tarraiceán

calamar /ka.ɫaˈmaɾ/ /kə.ɫəˈma/ /kə.ɫəˈmar/ n masc
scuid

calamarsa /ka.ɫaˈmaɾ.sa/ /kə.ɫəˈmar.sə/ n fem
cloichshneachta

calavera /ka.ɫaˈve.ɾa/ /ka.ɫaˈβe.ɾa/ /kə.ɫəˈve.ɾə/ /kə.ɫəˈβe.ɾə/ n masc
blaosc

calb /ˈkaɫp/ adj masc
maol

calc /ˈkaɫk/ n masc
lomaistriúchán
Manlleu d'un mot o d'una locució que manté l'estructura de la llengua original fent una traducció de cada mot o de cada morfema.

calci n masc
cailciam

calcita /kaɫˈsi.ta/ /kəɫˈsi.tə/ n fem
cailcít

calculadora /kaɫ.ku.ɫaˈðo.ɾa/ n fem
áireamhán

calendari /ka.lenˈda.ɾi/ /ka.ɫenˈda.ɾi/ /kə.ɫənˈda.ɾi/ n masc
féilire

calendari gregorià n masc
féilire Ghréagóra

calent /kaˈɫen/ /kaˈɫent/ /kəˈɫen/ /kəˈɫent/ adj masc
te
De temperatura elevada.
adharcach
Excitat sexualment.

califa /kaˈɫi.fa/ /kəˈɫi.fə/ n masc
cailif

californi /kə.ɫiˈfɔr.ni/ n masc
calafoirniam

call /ˈkaʎ/ n masc
fadharcán
Durícia que es fa en la pell per fregament continuat.

calor /kaˈɫo/ /kaˈɫoɾ/ n fem
teas
Situació en la qual la temperatura és superior a la normal.

calostre /kaˈɫɔs.tɾe/ /kəˈɫɔs.tɾə/ n masc
gruth buí

calze /ˈkaɫ.ze/ /ˈkaɫ.zə/ n masc
cocán
Conjunt de sèpals que formen l'extrem d'una flor.

cal·ligrafia /ka.ɫi.ɣɾaˈfi.a/ /kaɫ.ɫi.ɣɾaˈfi.a/ /kə.ɫi.ɣɾəˈfi.ə/ /kəɫ.ɫi.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
callagrafaíocht

calç /ˈkaɫs/ n fem
aol

calça /ˈkaɫ.sa/ /ˈkaɫ.sə/ n fem
brístín
(generalment en plural, central, septentrional, nord-occidental) Roba interior femenina sobre la cintura i l’entrecuix.

calçat /kaɫˈsat/ n masc
bróg

calçotets /kaɫ.soˈtets/ /kəɫ.soˈtəts/ /kəɫ.suˈtɛts/ n masc
fobhríste

calúmnia /kaˈɫum.ni.a/ /kəˈɫum.ni.ə/ n fem
guilmne

cama /ˈka.ma/ n fem
cos
Extremitat inferior del cos humà, sovint excloent el peu.

camacurt /ˌka.maˈkuɾt/ /ˌka.məˈkurt/ adj masc
gearrchosach

camamilla /ka.maˈmi.ʎa/ n fem
fíogadán

camarada /ka.maˈɾa.ða/ /kə.məˈɾa.ðə/ n neut
comrádaí
Company amb qui es comparteixen afinitats.
(política) Company de militància socialista o comunista.

camatort /ˌka.maˈtɔɾt/ /ˌka.məˈtɔrt/ adj masc
bórach

cambodjà /kam.bodˈd͡ʒa/ /kəm.bodˈʒa/ /kəm.budˈʒa/ adj masc
Cambódach
Relatiu o pertanyent a Cambodja.

cambodjà /kam.bodˈd͡ʒa/ /kəm.bodˈʒa/ /kəm.budˈʒa/ n masc
Cambódach
Persona que habita o és originària de Cambodja.
(invariable) Llengua austroasiàtica pròpia de Cambodja.

cambra /ˈkam.bɾa/ n fem
seomra

cambrer /kamˈbɾe/ /kamˈbɾeɾ/ n masc
freastalaí
Persona encarregada de netejar les cambres i les zones de servei comunes, especialment als hotels o serveis de transport.
Persona encarregada del servei de les taules a un establiment de restauració, com ara un restaurant, un bar o un cafè.

camell /kaˈmeʎ/ n masc
camall
Gènere d'ungulats de la família dels camèlids (Camelus), amb un o dos geps remarcats carregats de greix a l'esquena (el nombre de geps depèn de l'espècie), robusts, i usats sovint com a animals de càrrega pels països més calorosos, ja que resisteixen bé les temperatures elevades.

caminar /ka.miˈna/ /ka.miˈnaɾ/ v
siúil

camisa /kaˈmi.za/ /kəˈmi.ə/ n fem
léine
Peça de roba que es posa al tronc.

camió /ka.miˈo/ n masc
leoraí
Vehicle de càrrega terrestre i autopropulsat de mida gran i de gran potència que duu la càrrega separada de la cabina (normalment en una caixa o en un remolc).

camp /ˈkam/ /ˈkamp/ /ˈkamp/ n masc
páirc gort
Extensió de terrenys fora de la ciutat, ocupats per conreus, boscos, etc.
gort páirc
(esports de pilota) Cadascuna de les dues meitats en què queda dividit un camp de joc per la línia central, defensada per un dels dos adversaris i atacada per l'altre.

camp interior n masc
diamant

campament n masc
campa

campana /kamˈpa.na/ /kəmˈpa.nə/ n fem
clog

campanar /kam.paˈna/ /kam.paˈnaɾ/ /kəm.pəˈna/ n masc
clogás

campanya /kamˈpa.ɲa/ /kəmˈpa.ɲə/ n fem
feachtas

camperol /kam.peˈɾɔɫ/ /kəm.pəˈɾɔɫ/ n masc
tuathánach

campionat /kam.pi.oˈnat/ /kəm.pi.oˈnat/ /kəm.pi.uˈnat/ n masc
craobh

campió /kam.piˈo/ /kəm.piˈo/ n masc
curadh

campus /ˈkam.pus/ n masc
campas

camuflar /ka.muˈfɫa/ /ka.muˈfɫaɾ/ /kə.muˈfɫa/ v
duaithnigh

camussa /kəˈmu.sə/ n fem
seamaí
Pell d’isard (actualment de cabra o ovella) usada per a netejar per ser molt suau i flexible.

camí /kaˈmi/ n masc
bealach

canadenc /ka.naˈðeŋ/ /ka.naˈðeŋk/ /kə.nəˈðəŋk/ /kə.nəˈðɛŋ/ /kə.nəˈðɛŋk/ adj masc
Ceanadach
Relatiu o pertanyent al Canadà.

canadenc /ka.naˈðeŋ/ /ka.naˈðeŋk/ /kə.nəˈðəŋk/ /kə.nəˈðɛŋ/ /kə.nəˈðɛŋk/ n masc
Ceanadach
Persona que habita o és originària del Canadà.

canal /kaˈnaɫ/ n masc
canáil cainéal
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los.

canceller /kan.seˈʎe/ /kan.seˈʎeɾ/ /kən.səˈʎe/ n masc
seansailéir

cancel·lar /kan.seɫˈɫa/ /kan.seɫˈɫaɾ/ /kan.seˈɫa/ /kən.səɫˈɫa/ /kən.səˈɫa/ v
cealaigh
Deixar sense efecte un registre, document, acte jurídic, compromís.

candela /kanˈdɛ.ɫa/ /kanˈdɛ.ɾa/ /kənˈdə.ɫə/ /kənˈdɛ.ɫə/ n fem
coinneal

candidat /kan.diˈðat/ /kən.diˈðat/ n masc
iarrthóir

candorós /kan.doˈɾos/ /kən.doˈɾos/ /kən.duˈɾos/ adj masc
soineanta
Que té candor; càndid, ingenu.

canelobre /ka.neˈlɔ.βɾe/ /kə.nəˈɫɔ.βɾə/ n masc
coinnleoir craobhach

cangur /kaŋˈɡuɾ/ n neut
feighlí páistí
(castellanisme) Mainader o mainadera a hores convingudes.

canonada /ka.noˈna.ða/ /kə.noˈna.ðə/ /kə.nuˈna.ðə/ n fem
píopa

canonitzar /ka.no.niˈd͡za/ /ka.no.niˈza/ /ka.no.niˈzaɾ/ /kə.no.niˈd͡za/ /kə.nu.niˈd͡za/ v
canónaigh
L'església, considerar sant a algú afegir-lo al cànon.

cansalada /kən.səˈɫa.ðə/ n fem
bagún
(aliments) Part grassa del porc, compresa entre la pell i la carn, normalment tallada en penques i conservada en salaó.

cansament /kan.saˈmen/ /kan.saˈment/ /kən.səˈmen/ /kən.səˈment/ n masc
tuirse

cansar /kanˈsa/ /kanˈsaɾ/ /kənˈsa/ v
tuirsigh

cansat /kanˈsat/ /kənˈsat/ adj masc
tuirseach

cant /ˈkan/ /ˈkant/ n masc
cantaireacht

cant gregorià n masc
cantaireacht Ghréagórach

cantant /kanˈtan/ /kanˈtant/ /kənˈtan/ /kənˈtant/ n neut
amhránaí

cantar /kanˈta/ /kanˈtaɾ/ v
can
Produir música amb la veu.

cantautor /kan.tawˈto/ /kan.tawˈtoɾ/ /kən.təwˈto/ n masc
amhránaí is scríbhneoir

cantonada /kan.toˈna.ða/ /kən.tuˈna.ðə/ n fem
coirneál
Encreuament de dos carrers.
(hoquei sobre gel) Cadascun dels quatre angles arrodonits d'una pista de joc, delimitats per les tanques laterals i les tanques de fons.

cantonès /kan.toˈnes/ /kən.toˈnəs/ /kən.tuˈnɛs/ adj masc
Cantainis
Relatiu o pertanyent a Canton o al seu dialecte propi.

cantonès /kan.toˈnes/ /kən.toˈnəs/ /kən.tuˈnɛs/ n masc
Cantainis
Persona que habita o és originària de Canton.
Dialecte del xinès parlat majoritàriament a la zona de Canton.

canvi /ˈkam.bi/ /ˈkaɱ.vi/ /ˈkaɱ.vi/ n masc
athrú
(esports de pilota) Acció i efecte de reemplaçar un jugador per un altre jugador del mateix equip en el transcurs d'un partit.
(beisbol) Acció dels dos equips d'intercanviar-se les funcions ofensives i defensives al final de cada mitja entrada.

canvista /kamˈbis.ta/ /kamˈbis.te/ /kaɱˈvis.ta/ /kaɱˈvis.te/ /kəmˈbis.tə/ /kəɱˈvis.tə/ n neut
malartóir airgid

canyella /kaˈɲe.ʎa/ n fem
cainéal
Planta aromàtica emprada per aromatitzar aliments i perfums, es ven en forma de palets o canyetes.

cançó n fem
amhrán ceol
Conjunt de notes harmonioses que es poden cantar.

cançó de bressol n fem
suantraí

caní /kaˈni/ adj masc
cainíneach

caníbal /kaˈni.baɫ/ /kəˈni.βəɫ/ n neut
canablach
antropòfag

canó /kaˈno/ n masc
canóin
Part d'una arma de foc en forma de tub que defineix la direcció del projectil.

caos /ˈka.os/ /ˈka.us/ n masc
anord

cap n masc
ceann
(anatomia) Part superior i anterior del cos d'un animal.
Part superior del cos de l'ésser humà, considerada com a seu del pensament, l'intel·lecte, judici, talent, seny.
Lloc de preferència, central.
Localitat principal d'un territori; capital.
La part més alta d'una cosa.
Individu considerat com a membre d’una col·lectivitat.
Extremitat en general.
Part anterior, per on comença una cosa.
Part final, per on acaba una cosa.
Part de terra que s'endinsa en la mar.
(nàutica) corda
En un repartiment, cadascun dels participants.
(golf) Part final d'un bastó, que impacta en la bola en executar el colp.
(pilota basca) Part més ampla d'una eina.
(bàdminton) base

cap n neut
bas
Persona que ocupa el primer lloc, que mana o que dirigeix quelcom; capitost.

cap de setmana n masc
deireadh seachtaine

capa /ˈka.pa/ /ˈka.pə/ n fem
sraith
Extensió uniforme de material que cobreix alguna cosa.

capacitat /ka.pa.siˈtat/ n fem
acmhainn
Contingut que cap en un espai concret.
ábaltacht
Aptitud que permet a una persona de reeixir en l'exercici d'una activitat determinada.

capaç /kaˈpas/ /kəˈpas/ adj
ábalta
Que té capacitat.
cumasach
Apte o hàbil per fer una cosa.

capella /kaˈpe.ʎa/ /kəˈpe.ʎə/ n fem
séipéal

capellà /ka.peˈʎa/ /kə.pəˈʎa/ n masc
sagart
Sacerdot titular d'una capellania.

capgròs /ˌkabˈɡɾɔs/ n masc
torbán
Larva d'amfibi amb cua i sense potes.

capibara /ka.piˈβa.ɾa/ /kə.piˈβa.ɾə/ n masc
capabára

capital /ka.piˈtaɫ/ n fem
príomhchathair
Població on es reuneixen les principals administracions d'una entitat política.

capitalisme /ka.pi.taˈɫiz.me/ n masc
caipitleachas

capità /ka.piˈta/ n masc
captaen

capoll /kaˈpoʎ/ n masc
bachlóg
(morfologia vegetal) Fase del desenvolupament de les flors en la qual els pètals no s’han separat encara.

capritx /kaˈpɾit͡ʃ/ /kəˈpɾit͡ʃ/ n masc
fíbín

capsa /ˈkap.sa/ n fem
bosca

captaire /kapˈtaj.ɾe/ n neut
bacach

captiu /kapˈtiw/ /kəpˈtiw/ n masc
braighdeanach

caputxa /kaˈpu.t͡ʃa/ n fem
cochall
Part d’una indumentària destinada a cobrir el cap.

capça /ˈkap.sa/ n fem
ceann
Massa compacta de fulles apinyades de certes hortalisses a l'extrem del caluix.

capítol /kaˈpi.toɫ/ /kəˈpi.toɫ/ /kəˈpi.tuɫ/ n masc
caibidil
Cadascuna de les parts en què es divideix una narració.
Sala d'un monestir on es reuneixen els monjos per prendre decisions.

car /ˈka/ /ˈkar/ /ˈkaɾ/ adj masc
ionúin
Estimat, volgut.

cara /ˈka.ɾa/ n fem
aghaidh
(anatomia) Rostre.

carabassa /kə.ɾəˈβa.sə/ /kərˈβa.sə/ n fem
puimcín
Fruit gran i sovint ataronjat que cria la carabassera. Moltes varietats són comestibles.

caracteritzar /ka.ɾak.te.ɾiˈd͡za/ /ka.ɾak.te.ɾiˈza/ /ka.ɾak.te.ɾiˈzaɾ/ /kə.ɾək.tə.ɾiˈd͡za/ v
tréithrigh

característic /ka.ɾak.teˈɾis.tik/ /kə.ɾək.təˈɾis.tik/ adj masc
aitreabúid

caragol /ka.ɾaˈɣɔɫ/ /karˈɣɔɫ/ /kə.ɾəˈɣɔɫ/ /kərˈɣɔɫ/ n masc
seilide
(zoologia) Mol·lusc de la classe gastròpode, amb la característica de la torsió i la closca en espiral.
(col·loquial) diners

caramel /ka.ɾaˈmɛɫ/ /kə.ɾəˈmɛɫ/ /kərˈmɛɫ/ n masc
caramal
Pasta de sucre cremat.

caramell /ka.ɾaˈmeʎ/ /kə.ɾəˈmeʎ/ n masc
bior seaca

caravel·la /ka.ɾaˈvɛɫ.ɫa/ /ka.ɾaˈβɛ.ɫa/ /ka.ɾaˈβɛ.ɫɛ/ /ka.ɾaˈβɛɫ.ɫa/ /kə.ɾəˈvɛɫ.ɫə/ /kə.ɾəˈβɛ.ɫə/ /kə.ɾəˈβɛɫ.ɫə/ n fem
carbhal

carboni /kərˈbɔ.ni/ n masc
carbón

carbó /kaɾˈbo/ n masc
gual
Nom genèric donat a dos tipus de materials (carbó vegetal i carbó mineral) orgànics, sòlids i de color negre utilitzats com a combustible per la seva gran quantitat de carboni.

carcinogen /kar.siˈnɔ.ʒen/ /kaɾ.siˈnɔ.d͡ʒen/ /kər.siˈnɔ.ʒən/ n masc
carcanaigin

carcinoma /kaɾ.siˈno.ma/ /kər.siˈno.mə/ n masc
carcanóma

card /ˈkart/ n masc
feochadán cluarán

cardar /karˈða/ /kaɾˈða/ /kaɾˈðaɾ/ /kərˈda/ v
cardáil
Pentinar (la llana, el cotó, etc.) amb la carda per poder-la filar millor.

cardenal /kər.dəˈnaɫ/ n masc
cairdinéal
En l'Església Catòlica, el càrrec superior a un bisbe.

cardinal /kaɾ.ðiˈnaɫ/ /kər.diˈnaɫ/ adj
cairdinéal

cardiologia /kar.ði.o.ɫoˈʒi.a/ /kaɾ.ði.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /kər.di.u.ɫuˈʒi.ə/ /kər.ði.u.ɫuˈʒi.ə/ /kəɾ.ði.o.ɫoˈʒi.ə/ n fem
cairdeolaíocht

cardiovascular /ˌkar.di.u.βəs.kuˈɫar/ /ˌkar.ði.o.βas.kuˈɫar/ /ˌkar.ði.u.vəs.kuˈɫar/ /ˌkaɾ.ði.o.vas.kuˈɫaɾ/ /ˌkaɾ.ði.o.vəs.kuˈɫaɾ/ /ˌkaɾ.ði.o.βas.kuˈɫaɾ/ adj
cardashoithíoch

carelià /ka.ɾe.ɫiˈa/ /kə.ɾə.ɫiˈa/ n masc
Cairéilis
Individu finès oriental originari de Carèlia.
(invariable) Llengua baltofinesa parlada a Carèlia i territoris adjacents.

carilló /ka.ɾiˈʎo/ /kə.ɾiˈʎo/ n masc
clogaireacht
Instrument idiòfon de percussió consistent en una sèrie de làmines metàl·liques que hom fa sonar amb baquetes de fusta.

caritatiu /kə.ɾi.təˈtiw/ adj masc
Críostúil

carmesí /kər.məˈzi/ n masc
corcairdhearg

carn n fem
feoil

carnaval /kar.naˈβaɫ/ /kaɾ.naˈvaɫ/ /kaɾ.naˈβaɫ/ /kər.nəˈβaɫ/ /kəɾ.nəˈvaɫ/ n masc
carnabhal

carnisser /kar.niˈse/ /kaɾ.niˈseɾ/ /kər.niˈse/ n masc
búistéir
Ofici del que talla i ven carn per a consum humà.

carnívor /karˈni.βor/ /kaɾˈni.voɾ/ /kaɾˈni.βoɾ/ /kərˈni.vur/ /kərˈni.βur/ /kəɾˈni.voɾ/ adj masc
feoiliteach

carpa /ˈkar.pə/ /ˈkaɾ.pa/ n fem
carbán
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Cyprinus carpio)

carpeta /kərˈpɛ.tə/ n masc
fillteán
Objecte per a organitzar i desar documents, consistent en un parell de cobertes.
(informàtica) Element d'una estructura d'arxius que els agrupa i que s'organitza normalment en forma jeràrquica.

carrer /kaˈre/ /kəˈre/ n masc
sráid
En un nucli de població, lloc per on hi circula la gent i els vehicles que és l'origen o el resultat de l'organització de l'espai edificat.

carrera /kaˈre.ɾa/ /kəˈre.ɾə/ n fem
réim
Trajectòria professional o pública.

carretera /ka.reˈte.ɾa/ n fem
bóthar
Via que uneix dues poblacions i que és apta per a la circulació de vehicles.

carretó /ka.reˈto/ /kə.rəˈto/ n masc
barra rotha

carreu /kaˈrɛw/ /kəˈrɛw/ n masc
eisléir

carril /kaˈriɫ/ /kəˈriɫ/ n masc
lána

carst /ˈkarst/ n masc
boireann

carta /ˈkaɾ.ta/ n fem
litir
Document escrit per a comunicar amb una altra persona, generalment amb una estructura formal.

cartaginès /kar.ta.ʒiˈnes/ /kaɾ.ta.d͡ʒiˈnes/ /kər.tə.ʒiˈnɛs/ /kəɾ.tə.ʒiˈnəs/ adj masc
Cartagach
Relatiu o pertanyent a l'antiga Cartago.

cartaginès /kar.ta.ʒiˈnes/ /kaɾ.ta.d͡ʒiˈnes/ /kər.tə.ʒiˈnɛs/ /kəɾ.tə.ʒiˈnəs/ n masc
Cartagach
Persona que habitava o era originària de l'antiga Cartago.

cartera /kaɾˈte.ɾa/ /kərˈte.ɾə/ n fem
sparán
Bossa prima i rectangular de pell, plàstic o altres materials tous, utilitzada per guardar-hi diners (en forma de bitllets), targetes i documentació.

cartílag /kaɾˈti.ɫak/ /kərˈti.ɫək/ n masc
loingeán

cartó /kaɾˈto/ /kərˈto/ n masc
cairtchlár

carxofa /karˈt͡ʃɔ.fa/ /kaɾˈt͡ʃɔ.fɔ/ /kərˈʃɔ.fə/ n fem
bliosán

caràcter /kaˈɾak.teɾ/ /kəˈɾak.tə/ n masc
carachtar
Signe gràfic, usat sobretot en impressió o informàtica.

caròtide /kaˈɾɔ.ti.ðe/ /kəˈɾɔ.ti.ðə/ n fem
artaire caratach

cas n masc
cás
Objecte d'estudi d'alguna disciplina.
tuiseal
(lingüística) Categoria gramatical que marca la funció sintàctica d’un mot.

cas oblic n masc
claontuiseal

casa /ˈka.za/ n fem
teach baile
Edifici destinat a l'habitatge de persones, llar.

casament /ka.zaˈmen/ /ka.zaˈment/ /kə.zəˈmen/ /kə.zəˈment/ n masc
bainis
Acte amb què s'estableix un matrimoni.

casar /kaˈza/ /kaˈzaɾ/ v
pós
Contraure matrimoni.

casat /kaˈzat/ /kəˈzat/ adj masc
pósta

casc /ˈkask/ n masc
ceannbheart
Peça dura que cobreix el cap com a defensa en certes activitats: bombers, motoristes, policia, esportistes.

caspa /ˈkas.pa/ /ˈkas.pə/ n fem
sail chnis

castanya n fem
castán
(botànica) Fruit del castanyer, de color marró fosc brillant, que es cull a la tardor i és comestible.

castell /kasˈteʎ/ n masc
caisleán
Fortificació defensiva.

castellà adj masc
Spáinnis
Relatiu a la llengua originària de Castella.

castellà n masc
Caistílis
Natural de Castella.
Spáinnis
(masculí singular) Llengua pròpia de Castella.

castigar /kas.tiˈɣa/ /kas.tiˈɣaɾ/ /kəs.tiˈɣa/ v
aifir
Donar un reforç aversiu quan s'ha produït una conducta que es pretén eliminar.

castor /kasˈto/ /kəsˈto/ n masc
béabhar
Gènere de mamífer rosegador semi-aquàtic de la família dels castòrids. Destaca per la seva habilitat per construir preses i caus.

casualitat /ka.zu.a.ɫiˈtat/ /kə.zu.ə.ɫiˈtat/ n fem
seans

català adj masc
Catalóinis
Relatiu o pertanyent a Catalunya, als seus habitants o a la llengua catalana.

català n masc
Catalóinis
(masculí singular) Llengua històricament parlada a Catalunya, Andorra, País Valencià, les illes Balears, la Catalunya Nord, l'Alguer i la Franja de Ponent.

cataplasma /ka.taˈpɫaz.ma/ /kə.təˈpɫaz.mə/ n masc
ceirín
Composició calmant i emol·lient que es posa entre dues gases i s'aplica sobre la pell.

catarro /kaˈta.ro/ /kəˈta.ro/ /kəˈta.ru/ n masc
réama
Inflamació d’una membrana mucosa, generalment amb hipersecreció.

catedral /ka.teˈðɾaɫ/ n fem
ardeaglais

categoria /ka.te.ɣoˈɾi.a/ /kə.tə.ɣoˈɾi.ə/ /kə.tə.ɣuˈɾi.ə/ n fem
catagóir

categoria lèxica n fem
roinn chainte

catifa /kaˈti.fa/ n fem
cairpéad

catió /ka.tiˈo/ /kə.tiˈo/ n masc
caitian

catorze /kaˈtoɾ.ze/ number
ceathair déag

catorzè /ka.toɾˈze/ /kə.toɾˈzə/ /kə.turˈzɛ/ number
an ceathrú ... déag

catxalot /ka.t͡ʃaˈɫɔt/ /kə.t͡ʃəˈɫɔt/ n masc
caisealóid

catàstrofe /kaˈtas.tɾo.fe/ /kəˈtas.tɾu.fə/ n fem
anachain
Desgràcia gran, especialment quan hi ha víctimes mortals.

cau /ˈkaw/ n masc
brocais
Forat en terra on certes bèsties s’hi amaguen.

caucasià /kaw.ka.ziˈa/ /kəw.kə.ziˈa/ adj masc
Cugasach
Relatiu o pertanyent al Caucas.

caucasià /kaw.ka.ziˈa/ /kəw.kə.ziˈa/ n masc
Cugasach
Persona que habita o és originària del Caucas.

caucàsic /kawˈka.zik/ /kəwˈka.zik/ adj masc
Cugasach

caure /ˈkaw.ɾe/ v
tit
Precipitar-se cap a baix per pèrdua de l'equilibri o acció de la gravetat.

causa /ˈkaw.za/ n fem
réasún
Motiu, explicació, el perquè.

cauteritzar /kaw.te.ɾiˈd͡za/ /kaw.te.ɾiˈza/ /kaw.te.ɾiˈzaɾ/ /kəw.tə.ɾiˈd͡za/ v
loisc

cava /ˈka.va/ /ˈka.və/ /ˈka.βa/ /ˈka.βə/ n masc
seaimpéin
(normalment no comptable) Xampany català.

cavall /kaˈval/ /kaˈvaʎ/ /kaˈβaʎ/ /kəˈvaʎ/ n masc
capall each
(mamífers) Mamífer domèstic ungulat (Equus caballus), de la família dels èquids, utilitzat per l'home per a cavalcar o com a animal de tir.
ridire capall
(escacs) Peça dels escacs amb la forma del cap i el coll de l'animal, la qual es pot moure només dues caselles cap endavant i una cap al costat o dues cap a un costat i una cap endavant.

cavall de mar n masc
capall mara

cavaller /ka.vaˈʎeɾ/ /ka.βaˈʎe/ /kə.vəˈʎe/ /kə.βəˈʎe/ n masc
ridire
Soldat medieval de categoria, honrat amb la cavalleria per un senyor feudal.

cavalleresc /ka.va.ʎeˈɾesk/ /ka.βa.ʎeˈɾesk/ /kə.və.ʎəˈɾɛsk/ /kə.βə.ʎəˈɾɛsk/ adj masc
ridiriúil

cavalleria /ka.va.ʎeˈɾi.a/ /ka.βa.ʎeˈɾi.a/ /kə.və.ʎəˈɾi.ə/ /kə.βə.ʎəˈɾi.ə/ n fem
marcra
Tropa que va a cavall, modernament amb vehicles motoritzats i blindats, en contraposició a la infanteria que va a peu.

cavallerós /ka.va.ʎeˈɾos/ /ka.βa.ʎeˈɾos/ /kə.və.ʎəˈɾos/ /kə.βə.ʎəˈɾos/ adj masc
ridiriúil

cavar /kaˈvaɾ/ /kaˈβa/ /kəˈva/ /kəˈβa/ v
tochail

cavitat /ka.viˈtat/ /ka.βiˈtat/ /kə.viˈtat/ /kə.βiˈtat/ n fem
cuas
Espai buid a dins d'un sòlid.

cavitat abdominal n fem
cuas an bhoilg

caça /ˈka.sa/ /ˈka.sə/ n fem
fiach
Acció de caçar.

caçador /ka.saˈðo/ /ka.saˈðoɾ/ /kə.səˈðo/ n masc
fiagaí sealgaire

caçar /kaˈsa/ /kaˈsaɾ/ v
seilg

ce n fem
coll
Lletra c/C.

ceba /ˈsə.bə/ /ˈsɛ.bə/ /ˈsɛ.βə/ n fem
oinniún

cec adj
dall
Que no hi veu.

cec n masc
caochán
(anatomia) Porció de l'intestí gros en cul-de-sac situada entre l'ili i el còlon.

cefaloraquidi /ˌsɛ.fa.ɫo.raˈki.ði/ /ˌsɛ.fə.ɫo.rəˈki.ði/ /ˌsɛ.fə.ɫu.rəˈki.ði/ adj masc
ceirbrispíonach

cefalàlgia /se.faˈɫaɫ.d͡ʒi.a/ /sə.fəˈɫaɫ.ʒi.ə/ n fem
tinneas cinn

cegar /seˈɣa/ /seˈɣaɾ/ /səˈɣa/ v
caoch

ceguesa /seˈɣe.za/ /səˈɣə.zə/ /səˈɣɛ.zə/ n fem
daille

cel n masc
aer spéir
Volta celeste, capa que envolta la Terra, espai aeri on es troben els núvols.
spéir aer
Espai sense límits visibles, des d'un punt de vista terrestre, on són les estrelles.

celebrar /se.ɫeˈbɾaɾ/ /se.ɫeˈβɾa/ v
ceiliúir
Acomplir amb solemnitat seguint un ritual.
Fer activitats festives.

celesta /seˈɫes.ta/ /səˈɫes.tə/ n fem
ceileiste

cella /ˈse.ʎa/ /ˈsə.ʎə/ /ˈsɛ.jə/ /ˈsɛ.ʎə/ n fem
mala fabhra
Cadascuna de les zones que sobresurten lleugerament de la cara i que es troben pel damunt d'un ull per fer-li de visera.

celta /ˈsɛɫ.ta/ /ˈsɛɫ.tə/ /ˈsɛɫ.tɛ/ adj
Ceiltis
Propi dels celtes.

celta /ˈsɛɫ.ta/ /ˈsɛɫ.tə/ /ˈsɛɫ.tɛ/ n neut
Ceilteach
Individu pertanyent a la cultura principal que habità Europa en l'antiguitat.

cementiri /se.menˈti.ɾi/ n masc
reilig

cendra /ˈsɛn.dɾa/ /ˈsɛn.dɾɛ/ n fem
luaith

cendrer /senˈdɾe/ /senˈdɾeɾ/ /sənˈdɾe/ n masc
luaithreadán

cens /ˈsens/ /ˈsens/ /ˈsɛns/ n masc
daonáireamh

cent /ˈsen/ /ˈsent/ number
céad

central nuclear n fem
cumhachtstáisiún núicléach

centre /ˈsen.tɾe/ n masc
ionad
El més distant o retirat de la superfície exterior d'una cosa.
Lloc d'on surten o a on convergeixen accions particulars coordenades.

centurió /sen.tu.ɾiˈo/ /sən.tu.ɾiˈo/ n masc
ceantúir

centímetre /senˈti.me.tɾe/ n masc
ceintiméadar
Unitat de longitud del sistema cegesimal equivalent a la centèsima part d'un metre. Símbol cm.

cera /ˈse.ɾa/ /ˈsə.ɾə/ /ˈsɛ.ɾə/ n fem
céir

cercador /ser.kaˈðo/ /seɾ.kaˈðoɾ/ /sər.kəˈðo/ n masc
inneall cuardaigh
(informàtica) Eina de cerca consistent en una base de dades de pàgines web indexades automàticament, que permet a l'usuari de fer consultes a partir d'una o més paraules que apareguin en els documents indexats per mitjà d'un llenguatge d'interrogació.

cercar /serˈka/ /seɾˈka/ /seɾˈkaɾ/ v
cuardaigh
Explorar l’entorn per tal de trobar, de descobrir, quelcom o algú.

cercle /ˈseɾ.kɫe/ n masc
ciorcal
Part interior d'una circumferència, figura geomètrica sense cap costat.

cerebral /se.ɾeˈbɾaɫ/ /sə.ɾəˈβɾaɫ/ adj
ceirbreach

ceri n masc
ceiriam
Element químic de nombre atòmic 58 i símbol Ce.

cert /ˈsɛrt/ adj masc
fíor
Conforme a la realitat, veritable.
cinnte
Segur, sens dubte.

certesa /seɾˈte.za/ /sərˈtɛ.zə/ /səɾˈtə.zə/ n fem
cinnteacht

certificat /seɾ.ti.fiˈkat/ /sər.ti.fiˈkat/ n masc
teastas
Document oficial que assegura la veracitat d'un fet.

ceruli /səˈɾu.ɫi/ n masc
ceiriúlach

cervatell /ser.βaˈteʎ/ /seɾ.vaˈteʎ/ /seɾ.βaˈteʎ/ /sər.bəˈteʎ/ /səɾ.vəˈteʎ/ n masc
lao eilite

cervell /serˈβeʎ/ /seɾˈveʎ/ /seɾˈβeʎ/ /sərˈbeʎ/ /səɾˈveʎ/ n masc
inchinn
(anatomia) Òrgan dels animals que conté neurones i és capaç de coordinar els moviments del cos, les funcions vitals i el pensament.

cervesa /serˈβe.za/ /seɾˈve.za/ /sərˈbɛ.zə/ /sərˈvɛ.zə/ /səɾˈvə.zə/ n fem
beoir leann
(aliments) Beguda alcohòlica obtinguda per la fermentació de malt o altres cereals germinats, i aromatitzada amb llúpol.

cervical /ser.βiˈkaɫ/ /seɾ.viˈkaɫ/ /seɾ.βiˈkaɫ/ /sər.biˈkaɫ/ /səɾ.viˈkaɫ/ adj
ceirbheacsach

ceràmic /seˈɾa.mik/ /səˈɾa.mik/ adj masc
criaga

cesi n masc
caeisiam

cesària /seˈza.ɾi.a/ /səˈza.ɾi.ə/ n fem
gearradh Caesarach

cian /siˈan/ n masc
cian

ciberatac /si.be.ɾaˈtak/ /si.βə.ɾəˈtak/ n masc
cibirionsaí

cicatriu /si.kaˈtɾiw/ /si.kəˈtɾiw/ n fem
colm

cicle /ˈsi.kɫe/ n masc
timthriall

ciclisme /siˈkɫiz.me/ /siˈkɫiz.mə/ n masc
rothaíocht

ciclista /siˈkɫis.ta/ /siˈkɫis.te/ /siˈkɫis.tə/ n neut
rothaí

cicló /siˈkɫo/ n masc
cioclón

científic /si.enˈti.fik/ n masc
eolaí
Persona que es dedica a la recerca.

cigala /siˈɣa.ɫa/ /siˈɣa.ɫə/ n fem
bod
(vulgarisme) penis

cigar /siˈɣar/ n masc
toitín

cigarreta /si.ɣaˈre.ta/ /si.ɣəˈrə.tə/ /si.ɣəˈrɛ.tə/ n fem
toitín

cigne /ˈsiŋ.ne/ /ˈsiɡ.ne/ n masc
eala

cigonya /siˈɣo.ɲa/ n fem
storc corr bhán

cigró /siˈɣɾo/ n masc
sicphiseánach

cilindre /siˈɫin.dɾe/ /siˈɫin.dɾə/ n masc
sorcóir
(basquetbol) Espai imaginari de forma cilíndrica d'una pista de joc que comprèn la zona ocupada per un jugador en contacte amb el terra i la zona que ocuparia amb un salt vertical.

cim /ˈsim/ n masc
uachtar

ciment /siˈmen/ /siˈment/ n masc
stroighin suimint

cinabri n masc
cionnabar

cinc /ˈsiŋ/ /ˈsiŋk/ /ˈsiŋk/ number
cúig
(cardinal) Nombre que segueix el quatre i precedeix el sis.
(valor ordinal) Cinquè, cinquena.

cinema /siˈne.ma/ /siˈnə.mə/ /siˈnɛ.mə/ n masc
pictiúrlann

cinquanta /siŋˈkwan.ta/ number
caoga

cinquantè /siŋ.kwanˈte/ /siŋ.kwənˈtə/ /siŋ.kwənˈtɛ/ number
caogadú

cinquè /siŋˈke/ /siŋˈkə/ /siŋˈkɛ/ number
cúigiú

cinta /ˈsin.ta/ /ˈsin.tə/ n fem
ribín
Tira de tela per adornar la roba o recollir els cabells.

cinturó n masc
crios
Peça de roba, cuir o similar que serveix per cenyir-se el pantaló, els calçons o la camisa a la cintura.

circ n masc
sorcas
Local normalment circular amb espectacles d'acrobàcia, equilibrisme, doma i pallassos.

circadiari /sir.kə.ðiˈa.ɾi/ /siɾ.ka.ðiˈa.ɾi/ adj masc
laethúil

circuit /sirˈkujt/ n masc
ciorcad
Recorregut a l'entorn d'un lloc.

circular /sir.kuˈɫa/ /sir.kuˈɫar/ /siɾ.kuˈɫa/ /siɾ.kuˈɫaɾ/ adj
ciorclach
Relacionat amb el cercle.

circular /sir.kuˈɫa/ /sir.kuˈɫar/ /siɾ.kuˈɫa/ /siɾ.kuˈɫaɾ/ n fem
ciorclach
Comunicat enviat a diversos membres d'un grup, els quals han de confirmar haver-lo llegit.

circumcidar /sir.kum.siˈða/ /siɾ.kum.siˈða/ /siɾ.kum.siˈðaɾ/ v
imghearr

circumferència /siɾ.kuɱ.feˈɾɛn.si.a/ n fem
timpeall

circumstància /siɾ.kumsˈtan.si.a/ n fem
toisc

cirera n fem
silín
Fruit petit, rodó, dolç i vermell que cria el cirerer.

cirurgia /si.ɾuɾˈd͡ʒi.a/ n fem
máinliacht

cirurgià /si.ɾuɾ.d͡ʒiˈa/ n masc
máinlia

cisalla /siˈza.ʎa/ n fem
deimheas

cisell /siˈzeʎ/ n masc
gearrthóir

cistell n masc
cis

cistella /sisˈte.ʎa/ /sisˈte.ʎə/ n fem
ciseán
(corfbol) Cadascuna de les dues estructures d'una pista de corfbol constituïdes per un cilindre de vímet sense fons de 25 cm d'alçària, situat a 3,5 m de terra, i per un pal de subjecció, que delimiten l'espai dintre el qual s'ha de fer entrar la pilota per a puntuar.

cisterna /sisˈtɛɾ.na/ /sisˈtɛɾ.nə/ n fem
sistéal

cistre /ˈsis.tɾe/ /ˈsis.tɾə/ n masc
siotaran

cita /ˈsi.ta/ n fem
coinne
Trobada amorosa per conèixer més l'altra persona i gaudir de la mútua companyia.

citació /si.ta.siˈo/ /si.tə.siˈo/ n fem
toghairm
Escrit que demana la compareixença.
rá
Referència a un altre autor en suport del que es diu.

cito- prefix
cíti-

ciutadania /siw.ta.ðaˈni.a/ /siw.tə.ðəˈni.ə/ n fem
cathróireacht

ciutadà /siw.taˈða/ /siw.təˈða/ n masc
saoránach

ciutat n fem
cathair

civada /siˈva.ða/ /siˈva.ðə/ /siˈβa.ða/ n fem
coirce

civil /siˈviɫ/ /siˈviɫ/ /siˈβiɫ/ adj
béasach
Relatiu a allò de la societat que no pertany a l'exèrcit ni a l'església.

civilització /si.vi.ɫi.d͡zə.siˈo/ /si.vi.ɫi.za.siˈo/ /si.βi.ɫi.d͡za.siˈo/ /si.βi.ɫi.za.siˈo/ n fem
sibhialtacht

ciència /siˈen.si.ə/ /siˈɛn.si.a/ n fem
eolaíocht

clam /ˈkɫam/ n masc
callán

clamor /kɫaˈmo/ /kɫaˈmoɾ/ /kɫəˈmo/ n
callán

clan /ˈklan/ n masc
clann

clar /ˈkɫa/ /ˈkɫaɾ/ adj masc
soiléir
Evident, fàcil de comprendre.

clara /ˈkɫa.ɾə/ n fem
gealacán
Part blanca de l'ou que protegeix i nodreix el rovell.

clarinet /kɫa.ɾiˈnet/ /kɫə.ɾiˈnət/ /kɫə.ɾiˈnɛt/ n masc
clairnéid

clarinetista /kɫa.ɾi.neˈtis.ta/ /kɫa.ɾi.neˈtis.te/ /kɫə.ɾi.nəˈtis.tə/ n neut
clairnéideoir

clarí /kɫaˈɾi/ /kɫəˈɾi/ n masc
buabhall

classe /ˈkɫa.se/ /ˈkɫa.sə/ n fem
aicme grád
Tipus, mena
grup, grup classe
rang
Unitat de sessió d'ensenyament i aprenentatge.
mianach grád
estil propi, distinció

classificació /kɫa.si.fi.ka.siˈo/ n fem
aicmiú
Resultat de distribuir uns elements tenint a partir d'un criteri o criteris proposats.
Llista ordenada dels participants en una competició segons la puntuació aconseguida per cadascun d'ells.

classificar /kɫa.si.fiˈka/ /kɫa.si.fiˈkaɾ/ /kɫə.si.fiˈka/ v
rangaigh
Distribuir en classes, assignar una categoria, un grup.

clatell /kɫaˈteʎ/ /kɫəˈteʎ/ n masc
baic
Part del coll que està al darrere.

clau n fem
eochair
Estri per obrir una porta tancada amb pany.
(música) Signe que indica com s'ha de llegir el pentagrama.

clau n masc
tairne
Barreta metàl·lica pensada per a ser clavada a cops, normalment amb l'objectiu d'ajuntar un objecte amb un altre. L'extrem que cal copejar és més ample i s'anomena cap.

claudàtor /kɫawˈða.toɾ/ /kɫəwˈða.tor/ n masc
lúibín cearnach

claveguera /kɫa.veˈɣe.ɾa/ /kɫa.βeˈɣe.ɾa/ /kɫə.vəˈɣe.ɾə/ /kɫə.βəˈɣe.ɾə/ n fem
séarach

clavicordi /kɫa.viˈkɔɾ.ði/ /kɫa.βiˈkɔr.ði/ /kɫa.βiˈkɔɾ.ði/ /kɫə.viˈkɔɾ.ði/ /kɫə.βiˈkɔr.di/ n masc
clabhchorda

clavicèmbal /kɫa.viˈsɛm.baɫ/ /kɫa.βiˈsɛm.baɫ/ /kɫə.viˈsɛm.bəɫ/ n masc
cruitchlár

clavícula /kɫaˈvi.ku.ɫa/ /kɫaˈβi.ku.ɫa/ /kɫəˈvi.ku.ɫə/ n fem
dealrachán branra brád

cleda /ˈkɫe.ða/ /ˈkɫɛ.ðə/ n fem
clíath

clergue /ˈkɫɛɾ.ɣe/ n masc
cléireach

clicar /kɫiˈka/ /kɫiˈkaɾ/ v
cliceáil

client /kɫiˈen/ /kɫiˈent/ n masc
custaiméir

clima /ˈkɫi.ma/ /ˈkɫi.mə/ n masc
aer aeráid

climàtic /kɫiˈma.tik/ adj masc
aeráideach

clip /ˈkɫip/ n masc
fáiscín páipéar
Pinça petita, que fa pressió pel doblec, per a subjectar objectes lleugers.

clivellat /kɫi.veˈʎat/ /kɫi.vəˈʎat/ /kɫi.βeˈʎat/ /kɫi.βəˈʎat/ n masc
gearbach
(botànica) Nom comú de les malalties de les plantes caracteritzades pel desenvolupament de taques o clapes de diferent color o tonalitat en les fulles o els fruits o pel desenvolupament de fissures més o menys profundes en els fruits.

clor n masc
clóirín

closca /ˈkɫɔs.ka/ /ˈkɫɔs.kɔ/ /ˈkɫɔs.kə/ n fem
sliogán

clotet /kɫoˈtet/ /kɫoˈtət/ /kɫuˈtɛt/ n masc
loigín

cloure /ˈkɫɔw.ɾe/ /ˈkɫɔw.ɾə/ v
druid
Tancar una obertura, aïllar-la de l’exterior.

cloïssa /kɫoˈi.sa/ /kɫoˈi.sə/ /kɫuˈi.sə/ n fem
breallach

club n masc
cumann
Associació, societat de persones per al foment d’un fi especialment esportiu.

clàssic /ˈkɫa.sik/ adj masc
clasaiceach

clàxon /ˈkɫak.son/ /ˈkɫak.sun/ n masc
adharc

clítoris /ˈkli.to.ɾis/ /ˈkɫi.tu.ɾis/ n masc
brillín

coagular /ko.a.ɣuˈɫa/ /ko.a.ɣuˈɫaɾ/ /ko.ə.ɣuˈɫa/ /ku.ə.ɣuˈɫa/ v
téacht

cobalt /koˈbaɫt/ /koˈβaɫ/ /kuˈbaɫ/ /kuˈβaɫ/ n masc
cóbalt

coberta /koˈbɛɾ.ta/ /kuˈβɛr.ta/ /kuˈβɛɾ.tɛ/ n fem
clúdach
Element de cobriment que hom posa sobre un altre per a tapar-lo o resguardar-lo.

cobra /ˈko.bɾa/ /ˈkɔ.βɾə/ n fem
cobra

cobrar /koˈbɾa/ /koˈbɾaɾ/ /koˈβɾa/ /kuˈbɾa/ /kuˈβɾa/ v
tuill

cobrir /koˈbɾiɾ/ /koˈβɾi/ /kuˈβɾi/ v
cumhdaigh
Tapar un cos o objecte posant alguna cosa per damunt.

cocaïna /ko.kaˈi.na/ /ko.kəˈi.nə/ /ku.kəˈi.nə/ n fem
cócaon

cocció /kok.siˈo/ /kuk.siˈo/ n fem
cócaireacht

cocodril /ko.koˈðɾiɫ/ /ku.kuˈðɾiɫ/ n masc
crogall

codony /koˈðoɲ/ /kuˈðoɲ/ n masc
cainche

coeficient /ko.e.fi.siˈen/ /ko.e.fi.siˈent/ /ko.ə.fi.siˈent/ /ku.ə.fi.siˈen/ n masc
comhéifeacht

coet /koˈet/ /koˈət/ /kuˈɛt/ n masc
roicéad
Projectil bèl·lic autopropulsat i proveït d’una càrrega explosiva.
Vehicle espacial emprat per a transportar una càrrega a l’espai.

cognom /koŋˈnɔm/ /koɡˈnɔm/ /kuŋˈnɔm/ n masc
sloinne

cogombre /koˈɣom.bɾə/ /kuˈɣom.bɾə/ n masc
cúcamar
(botànica) El fruit comestible del cogombre.
(botànica) Planta que pertany a la família de les cucurbitàcies (Cucumis sativus).

coherència /ko.eˈɾɛn.si.a/ /ko.əˈɾɛn.si.ə/ /ku.əˈɾɛn.si.ə/ n fem
comhsheasmhacht

coix /ˈkojʃ/ adj masc
bacach

coixí /kojˈʃi/ /koˈʃi/ /kujˈʃi/ /kuˈʃi/ n masc
adhartán adhairt
Sac de tela ple de llana o d'un altre material tou, per a recolzar-hi el cap, l’esquena, etc.
adhartán
(beisbol) Cadascun dels tres sacs de lona blanca plens d'escuma, de 38 cm de costat i de 7 a 12 cm de gruix, situats a la primera base, la segona base i la tercera base, que ha de tocar un corredor per a guanyar una base.

col n fem
cabáiste

colador /ko.ɫaˈðo/ /ko.ɫaˈðoɾ/ /ko.ɫəˈðo/ /ku.ɫəˈðo/ n masc
criathar

colar /koˈɫa/ /koˈɫaɾ/ /kuˈɫa/ v
scag

colesterol /ko.ɫes.teˈɾɔɫ/ /ku.ɫəs.təˈɾɔɫ/ n masc
colaistéaról

colibrí /ko.ɫiˈβɾi/ /ku.ɫiˈβɾi/ n masc
dordéan

coliflor /ˌkɔ.ɫiˈfɫɔ/ n fem
cóilis

coll n masc
muineál
Part del cos d'un animal que uneix el cap i el tronc. S'aplica figuradament a objectes.

collaret /ko.ʎaˈɾet/ /ko.ʎəˈɾət/ /ku.ʎəˈɾɛt/ n masc
muince

collir /koˈʎi/ /koˈʎiɾ/ /kuˈji/ /kuˈʎi/ v
pioc
Arrencar flors o fruits directament de la planta o de l'arbre.

collita /koˈʎi.ta/ /koˈʎi.tə/ /kuˈji.tə/ /kuˈʎi.tə/ n fem
fómhar

colló /koˈʎo/ /kuˈjo/ /kuˈʎo/ n masc
róidlianna
(sovint plural, vulgarisme) testicle

colom /koˈɫom/ /kuˈɫom/ n masc
colm colúr

colombià /ko.ɫom.biˈa/ /ku.ɫum.biˈa/ adj masc
Colómach
Relatiu o pertanyent a Colòmbia.

colombià /ko.ɫom.biˈa/ /ku.ɫum.biˈa/ n masc
Colómach
Persona que habita o és originària de Colòmbia.

colonialisme /ko.ɫo.ni.aˈɫiz.me/ /ko.ɫo.ni.əˈɫiz.mə/ /ku.ɫu.ni.əˈɫiz.mə/ n masc
coilíneachas

color /koˈɫo/ /koˈɫoɾ/ /koˈɫoɾ/ /kuˈɫo/ /kuˈɫor/ n
dath

coltell /koɫˈteʎ/ /kuɫˈteʎ/ n masc
scian
Eina de tall formada per una fulla d'acer més aviat curta i un mànec tradicionalment de fusta.

columna /koˈɫum.na/ /koˈɫum.nə/ /kuˈɫum.nə/ n fem
colún
Pilar que sosté en arquitectura un sostre, arc o similar.

columna vertebral n fem
colún veirteabrach

columnata /ko.ɫumˈna.ta/ /ko.ɫumˈna.tə/ /ku.ɫumˈna.tə/ n fem
colúnra

colze /ˈkoɫ.ze/ n masc
uillinn
Unitat de longitud que, generalment es calcula mesurant de la punta del dit del cor fins a l’articulació del braç.

col·lar /koɫˈɫa/ /koɫˈɫaɾ/ /koˈɫa/ /kuɫˈɫa/ /kuˈɫa/ v
ceap

col·lecció /ko.ɫek.siˈo/ /koɫ.ɫek.siˈo/ /koɫ.ɫək.siˈo/ /ku.ɫək.siˈo/ /kuɫ.ɫək.siˈo/ n fem
bailiúchán

col·lega /koɫˈɫe.ɣa/ /kuɫˈɫɛ.ɣə/ n neut
comhghleacaí

col·legi /koɫˈɫɛ.d͡ʒi/ /koɫˈɫɛ.ʒi/ /koˈɫɛ.d͡ʒi/ /koˈɫɛ.ʒi/ /kuɫˈɫɛ.ʒi/ /kuˈɫɛ.ʒi/ n masc
scoil

col·loïdal /ko.ɫo.iˈðaɫ/ /koɫ.ɫo.iˈðaɫ/ /ku.ɫu.iˈðaɫ/ /kuɫ.ɫu.iˈðaɫ/ adj
collóideach

com /ˈkom/ adv
conas
De quina forma, manera o mode.

coma /ˈko.ma/ /ˈko.mə/ n fem
camóg
Signe de puntuació (,) que normalment indica una pausa en una sentència o separació d'elements d'una llista.

comandament /ko.man.daˈmen/ /ko.man.daˈment/ /ko.mən.dəˈment/ /ku.mən.dəˈmen/ n masc
cianrialtán
Instruments que actuen sobre una màquina per tal de controlar-ne el funcionament.

comandant /ko.manˈdan/ /ko.manˈdant/ /ko.mənˈdant/ /ku.mənˈdan/ n masc
ceannasaí

combinació /kom.bi.na.siˈo/ /kum.bi.nə.siˈo/ n fem
comhcheangal
(esports de pilota) Acció de dos o més jugadors de passar-se consecutivament la pilota, la bola o el disc en el transcurs d'una jugada ofensiva.
(videojocs) Conjunt d'accions successives que un jugador duu a terme en un temps limitat amb el comandament de joc, que permeten millorar el resultat d'un esdeveniment.

començar /ko.menˈsa/ /ko.menˈsaɾ/ /ko.mənˈsa/ /ku.mənˈsa/ v
tosaigh
Fer la primera part d’alguna cosa.

comerç /koˈmɛɾs/ /kuˈmɛɾs/ n masc
tráchtáil
Compra, venda i bescanvi de productes.

cometa /koˈme.ta/ /koˈmə.tə/ /kuˈmɛ.tə/ n masc
cóiméad

comissió /ko.mi.siˈo/ /ku.mi.siˈo/ n fem
coimisiún
Quantitat de diners que es queda, en pagament, la persona intermediària en un negoci.

comitè /ko.miˈte/ /ko.miˈtɛ/ /ku.miˈtɛ/ n masc
coiste

comoditat /ko.mo.ðiˈtat/ /ku.mu.ðiˈtat/ n masc
compord

company /komˈpaɲ/ /kumˈpaɲ/ n masc
caidreamhach
Persona que acompanya a una altra per algun fi.

companyia /kom.paˈɲi.a/ /kom.pəˈɲi.ə/ /kum.pəˈɲi.ə/ n fem
cumann
Acompanyament.
comhlacht
Grup de persones amb un tret en comú, especialment al món professional.

comparació /kom.pa.ɾa.siˈo/ /kom.pə.ɾə.siˈo/ /kum.pə.ɾə.siˈo/ n masc
comparáid

compartiment /kom.par.tiˈmen/ /kom.paɾ.tiˈmen/ /kom.paɾ.tiˈment/ /kom.pəɾ.tiˈment/ /kum.pər.tiˈmen/ n masc
urrann

compassió /kom.pa.siˈo/ /kom.pə.siˈo/ /kum.pə.siˈo/ n fem
trua

competició /kom.pe.ti.siˈo/ /kum.pə.ti.siˈo/ n fem
coimhlint

compilador /kom.pi.ɫaˈðo/ /kom.pi.ɫaˈðoɾ/ /kom.pi.ɫəˈðo/ /kum.pi.ɫəˈðo/ n masc
teaglamaí

complet /komˈpɫet/ /komˈpɫɛt/ /kumˈpɫɛt/ adj masc
foirfe

complex /komˈpɫɛks/ /kumˈpɫɛks/ n masc
ollionad
Conjunt de coses relacionades per una mateixa condició.

complicat /kom.pɫiˈkat/ /kum.pɫiˈkat/ adj masc
aimpléiseach

compondre /komˈpɔn.dɾe/ /komˈpɔn.dɾə/ /kumˈpɔn.dɾə/ v
cum
Reunir o combinar per formar un tot.
Fer una obra per parts i combinar-les o ordenar-les de forma adequada.

composició /kom.po.zi.siˈo/ /kum.pu.zi.siˈo/ n fem
comhdhéanamh
Acció o efecte de compondre

compost /komˈpɔst/ /kumˈpɔst/ adj masc
comh-
Format per diversos elements, que té certa complexitat.

compost /komˈpɔst/ /kumˈpɔst/ n masc
comh-
(filologia) Mot format combinant dues o més bases lèxiques.
(química) Substància formada per diversos elements químics.

compra /ˈkom.pɾa/ /ˈkom.pɾə/ n fem
ceannach

comprar /komˈpɾa/ /komˈpɾaɾ/ /kumˈpɾa/ v
ceannaigh

comprendre /komˈpen.dɾe/ /komˈpən.dɾə/ /kumˈpɛn.dɾə/ v
tuig
Entendre les raons d'un altre.

comprensible /kom.pɾenˈsi.bɫe/ /kom.pɾenˈsi.βɫe/ /kom.pɾenˈsib.bɫe/ /kom.pɾənˈsib.bɫə/ /kum.pɾənˈsi.βɫə/ /kum.pɾənˈsib.bɫə/ adj
intuigthe

comprimir /kom.pɾiˈmi/ /kom.pɾiˈmiɾ/ /kum.pɾiˈmi/ v
dlúthaigh

comptable /komˈta.bɫe/ /komˈta.βɫe/ /komˈtab.bɫe/ /komˈtab.bɫə/ /kumˈta.βɫə/ /kumˈtab.bɫə/ n neut
cuntasóir

comptar /komˈta/ /komˈtaɾ/ /kumˈta/ v
ríomh
Determinar el nombre total d'objectes d'un conjunt assignant a cadascun un nombre correlatiu.

compte /ˈkom.te/ n masc
aire
Cura, atenció.

computar /kom.puˈta/ /kom.puˈtaɾ/ /kum.puˈta/ v
comhair

compàs /komˈpas/ /kumˈpas/ n masc
compás
Estri per dibuixar cercles amb precisió, consistent en dos braços, un dels quals porta una punxa i l'altre una mina de llapis.
barra
Unitat de mesura del temps musical.

comtat /komˈtat/ /kumˈtat/ n masc
contae

comte /ˈkom.te/ /ˈkɔm.tə/ n masc
cunta

comtessa /komˈte.sa/ /komˈtə.sə/ /kumˈtɛ.sə/ n fem
cuntaois

comunisme /ko.muˈniz.me/ /ko.muˈniz.mə/ /ku.muˈniz.mə/ n masc
cumannachas

comunista /ko.muˈnis.ta/ /ko.muˈnis.te/ /ko.muˈnis.tə/ /ku.muˈnis.tə/ adj
cumannach
Relatiu o pertanyent al comunisme.

comunista /ko.muˈnis.ta/ /ko.muˈnis.te/ /ko.muˈnis.tə/ /ku.muˈnis.tə/ n neut
cumannach
Partidari del comunisme.
Que forma part d'un partit o organització comunista.

comunitat /ko.mu.niˈtat/ /ku.mu.niˈtat/ n fem
cumann
conjunt de persones que se senten part d'una mateixa cosa i viuen plegats en algun moment (comunitat de veïns, comunitat religiosa...)

comèdia /koˈmɛ.ði.a/ /kuˈmɛ.ði.ə/ n fem
coiméide

comú /koˈmu/ /kuˈmu/ adj masc
coitianta
Ordinari, típic.

conca n fem
duga
Depressió en el terreny que aplega les aigües de pluja que alimenten un riu.
bean shingil
Forma femenina de conco ‎(«tia fadrina, soltera d’edat avançada»).

concentrar /kon.senˈtɾa/ /kon.senˈtɾaɾ/ /kon.sənˈtɾa/ /kun.sənˈtɾa/ v
cuimsigh

concepció /kon.sep.siˈo/ /kon.səp.siˈo/ /kun.səp.siˈo/ n fem
coimpeart

concepte /konˈsep.te/ /konˈsɛp.te/ /konˈsɛp.tə/ /kunˈsep.tə/ /kunˈsɛp.tə/ n masc
coincheap
Representació mental d'un conjunt d'objectes, esdeveniments o símbols que tenen certes característiques comunes, que permet organitzar les percepcions i els coneixements i que està associada a una representació lingüística o simbòlica.

conceptualitzar /kon.sep.tu.a.ɫiˈd͡za/ /kon.sep.tu.a.ɫiˈza/ /kon.sep.tu.a.ɫiˈzaɾ/ /kon.səp.tu.ə.ɫiˈd͡za/ /kun.səp.tu.ə.ɫiˈd͡za/ v
coincheap

concernir /kon.serˈni/ /kon.seɾˈni/ /kon.seɾˈniɾ/ /kon.səɾˈni/ /kun.sərˈni/ v
bain do

concert /konˈsɛɾt/ /kunˈsɛrt/ n masc
ceolchoirm
Composició musical escrita per a ser interpretada per diversos instruments conjuntament.

concertina /kon.seɾˈti.na/ /kon.səɾˈti.nə/ /kun.sərˈti.nə/ n fem
consairtín
Instrument aeròfon anàleg a l'acordió, de caixa hexagonal.

concubina /koŋ.kuˈbi.na/ /koŋ.kuˈbi.nə/ /kuŋ.kuˈbi.nə/ /kuŋ.kuˈβi.nə/ n fem
bean leapa

concòrdia /koŋˈkɔɾ.ði.a/ /koŋˈkɔɾ.ði.ə/ /kuŋˈkɔr.di.ə/ /kuŋˈkɔr.ði.ə/ n fem
comhaontas

condensar /kon.denˈsa/ /kon.denˈsaɾ/ /kon.dənˈsa/ /kun.dənˈsa/ v
comhdhlúthaigh

condició /kon.di.siˈo/ /kun.di.siˈo/ n fem
coinníoll
Allò que és necessari perquè una cosa pugui ser.

condiment /kon.diˈmen/ /kon.diˈment/ /kun.diˈmen/ n masc
anlann

conducta /konˈduk.ta/ /konˈduk.tə/ /kunˈduk.tə/ n fem
tiomáint

conductor /kon.dukˈto/ /kon.dukˈtoɾ/ /kun.dukˈto/ n masc
tiománaí
Que controla els comandaments d'un vehicle o aparell mecànic.

conduir /kon.duˈi/ /kon.duˈiɾ/ /kun.duˈi/ v
tiomáin
Tenir el comandament d'un vehicle.
Mostrar a altres persones el camí que han de seguir.
Enllaçar amb un camí o portar a un lloc final.
Portar a un resultat final.
(esports de pilota) Avançar, un jugador, pel camp de joc controlant la pilota, la bola o el disc.
Permetre el pas.
Tenir una bona conducta, segons els criteris socials.

coneixement /ko.ne.ʃeˈmen/ /ko.nej.ʃeˈmen/ /ko.nej.ʃeˈment/ /ko.nə.ʃəˈment/ /ku.nə.ʃəˈmen/ n masc
fios
Consciència i comprensió de fets, conceptes, principis, habilitats i actituds adquirides mitjançant l'experiència i l'estudi.
Conjunt organitzat del saber sobre un tema determinat.

confederació /koɱ.fe.ðe.ɾa.siˈo/ /koɱ.fə.ðə.ɾə.siˈo/ /kuɱ.fə.ðə.ɾə.siˈo/ n fem
cónaidhm

conferència /koɱ.feˈɾɛn.si.a/ /kuɱ.fəˈɾɛn.si.ə/ n fem
léacht

confessar /koɱ.feˈsa/ /koɱ.feˈsaɾ/ /koɱ.fəˈsa/ /kuɱ.fəˈsa/ v
admhaigh

confessió /koɱ.fe.siˈo/ /koɱ.fə.siˈo/ /kuɱ.fə.siˈo/ n fem
admháil

confiança /koɱ.fiˈan.sa/ /koɱ.fiˈan.sə/ /kuɱ.fiˈan.sə/ n fem
muinín
Seguretat que algú té en si mateix.

confiar /koɱ.fiˈa/ /koɱ.fiˈaɾ/ /kuɱ.fiˈa/ v
cuir in iontaoibh
Posar alguna cosa sota la custòdia d'algú.
Posar l'esperança en algú, de qui s'espera ajudi a resoldre una situació difícil.
Compartir un secret amb algú, de qui s'espera que no el desvetlli.

confidencial /koɱ.fi.ðen.siˈaɫ/ /koɱ.fi.ðən.siˈaɫ/ /kuɱ.fi.ðən.siˈaɫ/ adj
rúnda

confinament /koɱ.fi.naˈmen/ /koɱ.fi.naˈment/ /koɱ.fi.nəˈment/ /kuɱ.fi.nəˈmen/ n masc
dianghlasáil

confirmar /koɱ.firˈma/ /koɱ.fiɾˈma/ /koɱ.fiɾˈmaɾ/ /kuɱ.firˈma/ v
daingnigh
Comprovar la veracitat d'una cosa que ja se suposava era certa.
Administrar la confirmació a algú.

conflicte /koɱˈfɫik.te/ /koɱˈfɫik.tə/ /kuɱˈfɫik.tə/ n masc
coimhlint

conformitat /koɱ.foɾ.miˈtat/ /kuɱ.fur.miˈtat/ n fem
admháil
Expressió de consentiment o acceptació.

confort /koɱˈfɔɾt/ /kuɱˈfɔrt/ n masc
compord
Acció de confortar, de donar força i coratge en moment de desassossec.
Absència d'incomoditats.

congelar /koɲ.d͡ʒeˈɫa/ /koɲ.d͡ʒeˈɫaɾ/ /koɲ.ʒəˈɫa/ /kuɲ.ʒəˈɫa/ v
reoigh
Posar a menys de zero graus.

congrés /koŋˈɡɾes/ /kuŋˈɡɾes/ n masc
comhdháil
Parlament o cambra de representació política.
Reunió d'erudits o experts per a discutir qüestions relatives a llur especialitat.

conill /koˈniʎ/ /kuˈnij/ /kuˈniʎ/ n masc
coinín
Mamífer lagomorf més petit que la llebre, d’orelles llargues, potes posteriors més llargues que les anteriors, del qual es coneixen nombroses varietats domèstiques (Oryctolagus cuniculus).

conjugació /koɲ.d͡ʒu.ɣa.siˈo/ /koɲ.ʒu.ɣə.siˈo/ /kuɲ.ʒu.ɣə.siˈo/ n fem
réimniú

conjunció /koɲ.d͡ʒun.siˈo/ /koɲ.ʒun.siˈo/ /kuɲ.ʒun.siˈo/ n fem
cónasc
(astronomia) Posició relativa de dos astres que es troben en la mateixa longitud celeste.
(gramàtica) Categoria lèxica de mots amb funció de nexe entre els constituents d’una oració.

conjunt /koɲˈd͡ʒun/ /koɲˈd͡ʒunt/ /koɲˈʒunt/ /kuɲˈʒun/ n masc
tacar
Sèrie, mena, tipus, sort.

conquesta /koŋˈkes.ta/ /koŋˈkes.tə/ /kuŋˈkes.tə/ n fem
concas

conreu /konˈrew/ /konˈrəw/ /konˈrɛw/ /kunˈrɛw/ n masc
barr

conscient /kon.siˈen/ /kon.siˈent/ /kun.siˈen/ adj
comhfhiosach

consciència /kon.siˈɛn.si.a/ /kon.siˈɛn.si.ə/ /kun.siˈɛn.si.ə/ n fem
comhfhios
Coneixença immediata i directa que la persona té de la seva existència, condició, sensacions, operacions mentals, o actes.

consecutivament /kon.se.kuˌti.vaˈment/ /kon.se.kuˌti.βaˈmen/ /kon.sə.kuˌti.vəˈment/ /kun.sə.kuˌti.vəˈmen/ /kun.sə.kuˌti.βəˈmen/ adv
as a chéile

consell /konˈseʎ/ /konˈsəʎ/ /kunˈsɛj/ /kunˈsɛʎ/ n masc
airle
Acte o efecte d'aconsellar.

consentiment /kon.sen.tiˈmen/ /kon.sen.tiˈment/ /kon.sən.tiˈment/ /kun.sən.tiˈmen/ n masc
deoin

consentir /kon.senˈti/ /kon.senˈtiɾ/ /kon.sənˈti/ /kun.sənˈti/ v
toiligh

conseqüència /kon.seˈkwɛn.si.a/ /kon.səˈkwɛn.si.ə/ /kun.səˈkwɛn.si.ə/ n fem
iarmhairt

conservador /kon.ser.βaˈðo/ /kon.seɾ.vaˈðoɾ/ /kon.seɾ.βaˈðoɾ/ /kon.səɾ.vəˈðo/ /kun.sər.bəˈðo/ /kun.sər.vəˈðo/ adj masc
coimeádach
Que conserva.

consistència /kon.sisˈtɛn.si.a/ /kon.sisˈtɛn.si.ə/ /kun.sisˈtɛn.si.ə/ n fem
comhsheasmhacht

consolat /kon.soˈɫat/ /kun.suˈɫat/ n masc
consalacht

consolidar /kon.so.ɫiˈða/ /kon.so.ɫiˈðaɾ/ /kun.su.ɫiˈða/ v
neartaigh

consonant /kon.soˈnan/ /kon.soˈnant/ /kun.suˈnan/ n fem
consan

constant /konsˈtan/ /konsˈtant/ /kunsˈtan/ adj
diongbháilte
Que no es troba subjecte al canvi.

constel·lació /kons.te.ɫa.siˈo/ /kons.teɫ.ɫa.siˈo/ /kons.təɫ.ɫə.siˈo/ /kuns.tə.ɫə.siˈo/ /kuns.təɫ.ɫə.siˈo/ n fem
réaltbhuíon

constipat /kons.tiˈpat/ /kuns.tiˈpat/ n masc
slaghdán

constitucional /kons.ti.tu.si.oˈnaɫ/ /kuns.ti.tu.si.uˈnaɫ/ adj
bunreachtúil

constitució /kons.ti.tu.siˈo/ /kuns.ti.tu.siˈo/ n fem
bunreacht

constructivisme n masc
tógachas

construir /kons.tɾuˈi/ /kons.tɾuˈiɾ/ /kuns.tɾuˈi/ v
tóg
(arquitectura, obres públiques) Edificar, fabricar de nova planta.

constància /konsˈtan.si.a/ /kunsˈtan.si.ə/ n fem
diongbháil

consuetudinàriament /kon.su.e.tu.ðiˌna.ɾi.aˈmen/ /kon.su.e.tu.ðiˌna.ɾi.aˈment/ /kon.su.ə.tu.ðiˌna.ɾi.əˈment/ /kun.su.ə.tu.ðiˌna.ɾi.əˈmen/ adv
iondúil

consumir /kon.suˈmi/ /kon.suˈmiɾ/ /kun.suˈmi/ v
caith

contagi /konˈta.d͡ʒi/ /konˈta.ʒi/ /kunˈta.ʒi/ n masc
tógáil

contagiar /kon.ta.d͡ʒiˈa/ /kon.ta.d͡ʒiˈaɾ/ /kon.ta.ʒiˈa/ /kon.tə.ʒiˈa/ /kun.tə.ʒiˈa/ v
galraigh

contagiós /kon.ta.d͡ʒiˈos/ /kon.ta.ʒiˈos/ /kon.tə.ʒiˈos/ /kun.tə.ʒiˈos/ adj masc
gabhálach

contaminar /kon.ta.miˈna/ /kon.ta.miˈnaɾ/ /kun.tə.miˈna/ v
truailligh

contar /konˈta/ /konˈtaɾ/ /kunˈta/ v
inis

conte /ˈkon.te/ /ˈkon.tə/ n masc
scéal
Narració generalment breu d'uns fets reals, llegendaris o ficticis, amb la intenció d'entretenir, divertir, moralitzar, etc.
Relat fantasiós d'un esdeveniment.

contenidor /kon.te.niˈðo/ /kon.te.niˈðoɾ/ /kon.tə.niˈðo/ /kun.tə.niˈðo/ n masc
coimeádán
Recipient destinat a contenir coses per a transportar-les.

content /konˈten/ /konˈtent/ /kunˈten/ adj masc
áthas

context /kunˈtekst/ n masc
comhthéacs

continent /kon.tiˈnen/ /kon.tiˈnent/ /kun.tiˈnen/ n masc
mór-roinn
Gran massa de terra en què es divideix el planeta.

continuadament /kon.ti.nuˌa.ðaˈmen/ /kon.ti.nuˌa.ðaˈment/ /kon.ti.nuˌa.ðəˈment/ /kun.ti.nuˌa.ðəˈmen/ adv
de ghréas

contra /ˈkon.tɾa/ preposition
in aghaidh
Relació que denota oposició.

contra corrent adv
in aghaidh srutha

contraatacar /ˌkon.tɾa.taˈka/ /ˌkon.tɾa.taˈkaɾ/ /ˌkɔn.tɾə.təˈka/ v
frithionsaigh

contrabaix /ˌkon.tɾaˈβajʃ/ /ˌkɔn.tɾəˈβaʃ/ n masc
olldord

contractar /kon.tɾakˈta/ /kon.tɾakˈtaɾ/ /kun.tɾəkˈta/ v
fostaigh

contracte /konˈtɾak.te/ /konˈtɾak.tə/ /kunˈtɾak.tə/ n masc
conradh
Acord legal, típicament escrit, entre dues o més parts.

contraescarpa /ˌkon.tɾa.esˈkaɾ.pa/ /ˌkɔn.tɾəsˈkar.pə/ n fem
frithbhalla

contrafagot /ˌkon.tɾa.faˈɣɔt/ /ˌkɔn.tɾə.fəˈɣɔt/ n masc
ollbhasún

contramestre /ˌkon.tɾaˈmes.tɾe/ n masc
bósan
Membre de la tripulació d'una nau que fa funcions administratives i comanda directament els mariners.

contrasenya /kun.tɾəˈsɛ.ɲə/ /ˌkon.tɾaˈse.ɲa/ /ˌkɔn.tɾəˈsə.ɲə/ /ˌkɔn.tɾəˈsɛ.ɲə/ n fem
pasfhocal focal faire

contreure /konˈtɾew.ɾe/ /konˈtɾɛw.ɾə/ /kunˈtɾɛw.ɾə/ v
crap

control /konˈtɾɔɫ/ /kunˈtɾɔɫ/ n masc
smacht
(esports de pilota) Acció i efecte d'un jugador de deixar la pilota, la bola o el disc procedent d'una passada, un llançament, una intercepció o un rebot dintre el propi abast per efectuar una acció de joc.
(esports de pilota) Acció i efecte de jugar la pilota, la bola o el disc amb habilitat mantenint-lo fora de l'abast de l'adversari.
(tennis de taula) Cop executat com a resposta a un atac de l'adversari, amb l'objectiu de neutralitzar-ne la iniciativa.

controlar /kon.tɾoˈɫa/ /kon.tɾoˈɫaɾ/ /kun.tɾuˈɫa/ v
ceansaigh
Examinar minuciosament per dur a terme una comprovació.

conurbació /ko.nuɾ.ba.siˈo/ /ko.nuɾ.bə.siˈo/ /ku.nur.bə.siˈo/ n fem
ceirtleán uirbeach

convencional /kom.ben.si.oˈnaɫ/ /koɱ.ven.si.oˈnaɫ/ /koɱ.vən.si.oˈnaɫ/ /kum.bən.si.uˈnaɫ/ /kuɱ.vən.si.uˈnaɫ/ adj
gnásúil

convent /komˈben/ /koɱˈvent/ /kumˈben/ /kuɱˈven/ n masc
clochar

conversa /komˈbɛr.sa/ /komˈbɛɾ.sɛ/ /koɱˈvɛɾ.sa/ /koɱˈvɛɾ.sə/ /kumˈbɛr.sə/ /kuɱˈvɛr.sə/ n fem
comhrá
Intercanvi oral entre dues persones que es perllonga relativament en el temps, diàleg.

convèncer /komˈben.se/ /koɱˈven.seɾ/ /koɱˈvɛn.sə/ /kuɱˈvɛn.sə/ v
cuir abhaile ar

cony /ˈkoɲ/ n masc
pit

conèixer /koˈne.ʃe/ /koˈnej.ʃe/ /koˈnej.ʃeɾ/ /koˈnə.ʃə/ /kuˈne.ʃar/ /kuˈnɛ.ʃə/ v
a fhios a bheith agat
Tenir idea clara de la fisonomia o figura d'alguna persona.
aithin
Entendre, tenir idea d'alguna cosa.

cop d'ull n masc
spléachadh
Esguard breu.

cop de puny n masc
buille

copel·la /koˈpɛ.ɫa/ /koˈpɛ.ɫɛ/ /koˈpɛɫ.ɫa/ /koˈpɛɫ.ɫə/ /kuˈpɛ.ɫə/ /kuˈpɛɫ.ɫə/ n fem
cupa

copernici /ko.pəɾˈni.si/ /ku.pərˈni.si/ n masc
coipeirniciam

copiar /ko.piˈa/ /ko.piˈaɾ/ /ku.piˈa/ v
cóipeáil
Reproduir un text o document original.

copte /ˈkop.te/ /ˈkɔp.tə/ adj masc
Coptach
Pertanyent al coptes, a la seva religió o a la seva llengua.

copte /ˈkop.te/ /ˈkɔp.tə/ n masc
Coptach
Membre de l’Església cristiana monofisita d’Egipte.
Coptais
(invariable) Llengua derivada de l’egipci demòtic conservada com a llengua litúrgica.

cor /ˈkɔ/ /ˈkɔrt/ /ˈkɔɾ/ n masc
croí
Múscul que bombeja la sang a través del cos.
Figura o símbol amb dos lòbuls a la part superior i mig triangle invertit a la inferior; representació de l'amor.
Part central d'alguna cosa.
cór
Conjunt de cantants, forma reduïda de la paraula coral.

coratge /koˈɾa.d͡ʒe/ /koˈɾa.d͡ʒə/ /kuˈɾa.d͡ʒə/ n masc
misneach
Actitud decidida davant el perill o les dificultats.

corb /ˈkorp/ n masc
fiach fiach dubh
Ocell de mida gran, plomes i bec negres (Corvus corax).

corbata /koɾˈba.ta/ /koɾˈba.tə/ /kurˈba.tə/ n fem
carbhat
Tros de roba que es porta al coll nuada pel davant.

corda /ˈkɔr.ða/ /ˈkɔɾ.ða/ /ˈkɔɾ.ðɔ/ n fem
téad rópa
(esports de raqueta) Cadascun dels fils, generalment de niló o de budell, que encreuats els uns amb els altres formen el cordatge d'una raqueta o la xarxa d'un xare.
(pilota valenciana) Conjunt de fils de cànem fortament entrellaçats fixat a les parets laterals a una altura variable segons la modalitat, que divideix transversalment la pista de joc.

coreligionari /ko.re.ɫi.d͡ʒi.oˈna.ɾi/ /ko.re.ɫi.ʒi.oˈna.ɾi/ /ko.rə.ɫi.ʒi.oˈna.ɾi/ /ku.rə.ɫi.ʒi.uˈna.ɾi/ n masc
comhchreidmheach

coreografia /ko.ɾe.o.ɣɾaˈfi.a/ /ko.ɾə.o.ɣɾəˈfi.ə/ /ku.ɾə.u.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
cóiréagrafaíocht

coreà /ko.ɾeˈa/ /ku.ɾeˈa/ adj masc
Cóiréis
Relatiu a Corea o la seva llengua.

coreà /ko.ɾeˈa/ /ku.ɾeˈa/ n masc
Cóiréis
Individu de Corea.
(masculí singular) Llengua de filiació discutida pròpia de Corea.

corn /ˈkɔrn/ n masc
adharc
Instrument aeròfon, generalment de metall, de forma cònica més o menys semblant a la d'una banya d'animal.

corn anglès n masc
corn Sasanach

corn de caça n masc
corn fiaigh

cornella /koɾˈne.ʎa/ /koɾˈne.ʎə/ /kurˈne.ʎə/ n fem
caróg dhubh

corneta /koɾˈne.ta/ /koɾˈnə.tə/ /kurˈnɛ.tə/ n fem
coirnéad
Instrument aeròfon, de metall, semblant a la trompeta, però més petit i de sons més aguts.

cornisa /koɾˈni.za/ /koɾˈni.zə/ /kurˈni.zə/ n fem
coirnis
(arquitectura) Coronament motllurat d’una façana.

cornucòpia /ˌkor.nuˈkɔ.pi.ə/ /ˌkoɾ.nuˈkɔ.pi.a/ n fem
corn na flúirse
Símbol del corn de l'abundància.

corol·lari /ko.ɾoɫˈɫa.ɾi/ /ko.ɾoˈɫa.ɾi/ /ku.ɾuɫˈɫa.ɾi/ /ku.ɾuˈɫa.ɾi/ n masc
atoradh

corona /koˈɾo.na/ /koˈɾo.nə/ /kuˈɾo.nə/ n fem
coróin

coronació /ko.ɾo.na.siˈo/ /ko.ɾo.nə.siˈo/ /ku.ɾu.nə.siˈo/ n fem
corónú

coronavirus /koˌɾo.naˈvi.ɾus/ /koˌɾo.naˈβi.ɾus/ /koˌɾo.nəˈvi.ɾus/ /kuˌɾo.nəˈvi.ɾus/ /kuˌɾo.nəˈβi.ɾus/ n masc
coróinvíreas

corral /koˈraɫ/ /kuˈraɫ/ n masc
cró

correcció /ko.rek.siˈo/ /ku.rək.siˈo/ n fem
ceartú

correcte /koˈrɛk.te/ /koˈrɛk.tə/ /kuˈrɛk.tə/ adj
beacht

corredor /ko.reˈðo/ /ko.reˈðoɾ/ /ko.rəˈðo/ /ku.rəˈðo/ n masc
dorchla
Peça llarga d’accés a diferents dependències d’una construcció, d’una nau.

corregir /ko.reˈd͡ʒi/ /ko.reˈd͡ʒiɾ/ /ko.reˈʒi/ /ko.rəˈʒi/ /ku.rəˈʒi/ v
beachtaigh

corrent /koˈren/ /koˈrent/ /kuˈren/ n masc
sreabh
Massa que flueix contínuament.

correu /koˈrɛw/ /kuˈrɛw/ n masc
eachlach
Persona que és portadora de notícies o que transporta personalment una carta, sobretot en temps de guerra.

correu electrònic /koˌrew /koˌrɛw /kuˌrɛw n masc
ríomhphost

corroborar /ko.ro.boˈɾa/ /ko.ro.boˈɾaɾ/ /ko.ro.βoˈɾa/ /ku.ru.buˈɾa/ /ku.ru.βuˈɾa/ v
neartaigh le

corrompre /koˈrom.pɾe/ /koˈrom.pɾə/ /kuˈrom.pɾə/ v
truailligh
Metafòricament, pervertir, viciar els bons costums.
Subornar al jutge o a qualsevol persona amb regals o d'altra manera.

corró /koˈro/ /kuˈro/ n masc
crann fuinte
Peça cilíndrica sobre la qual s'enrotllen les persianes que queden dins d'una caixa a la paret.
Eina en forma de cilindre pesat, emprat per aplanar o compactar el terreny en agricultura i en construcció de carreteres.
Eina de jardineria que es fa servir per escarificar la gespa, té forma de cilindre amb punxons.
Rotlle de fusta, amb agafador per cada extrem, que es fa servir a la cuina per aplanar una massa.
Mena de roda petita en la qual els pescadors lliguen el volantí.

cortesà /koɾ.teˈza/ /koɾ.təˈza/ /kur.təˈza/ n masc
cúirteoir

cortina /koɾˈti.na/ /koɾˈti.nə/ /kurˈti.nə/ n fem
cuirtín
Peça tèxtil destinada a cobrir finestres, portes, estances per tal d'evitar o atenuar l'entrada de llum, insectes, mirades foranes o per protegir d’alguna forma.

cortès /koɾˈtes/ /koɾˈtəs/ /kurˈtɛs/ adj masc
lách

cos n masc
corp
Organisme, part material dels éssers vius.

cosa /ˈkɔ.za/ /ˈkɔ.zɔ/ n fem
rud
Qualsevol element o concepte de la realitat o de la fantasia.

cosina /koˈzi.na/ /koˈzi.nə/ /kuˈzi.na/ /kuˈzi.nə/ n fem
col ceathar

cosir /koˈzi/ /koˈziɾ/ /kuˈzi/ v
fuaigh

cost /ˈkɔst/ n masc
costas

costa /ˈkɔs.ta/ /ˈkɔs.tɔ/ n fem
cósta
Part de la terra que toca al mar.

costa-riqueny /ˌkɔs.tə.riˈkəɲ/ /ˌkɔs.tə.riˈkɛɲ/ adj masc
Cósta Ríceach
Relatiu o pertanyent a Costa Rica.

costa-riqueny /ˌkɔs.tə.riˈkəɲ/ /ˌkɔs.tə.riˈkɛɲ/ n masc
Cósta Ríceach
Persona que habita o és originària de Costa Rica.

costar /kosˈta/ /kosˈtaɾ/ /kusˈta/ v
cosain

costat /kosˈtat/ /kusˈtat/ n masc
taobh
Part de l'espai al voltant d'un lloc, d’un objecte, considerada per oposició a les altres.

costella /kosˈte.ʎa/ /kosˈte.ʎə/ /kusˈte.ʎə/ n fem
easna
(anatomia) En els animals vertebrats, cadascun dels ossos que, partint d'una vèrtebra envolta part del tòrax per tal de protegir-lo.

costum /kosˈtum/ /kusˈtum/ n masc
cleachtadh

cosí /koˈzi/ /kuˈzi/ n masc
col ceathrair

cosí prim n masc
col seisir

cotxe /ˈko.t͡ʃe/ n masc
carr
Vehicle autopropulsat i mecanitzat, destinant al transport terrestre d'un número reduït de persones i el seu equipatge, que duu típicament quatre rodes (tot i que existeixen casos amb tres i sis rodes).

cotó /koˈto/ /kuˈto/ n masc
cadás

coure /ˈkow.ɾə/ /ˈkɔw.ɾe/ /ˈkɔw.ɾə/ n masc
copar
Element químic, sòlid, de nombre atòmic 29, símbol Cu i amb un pes atòmic de 63,536 unitats de massa atòmica.

cova /ˈkɔ.va/ /ˈkɔ.və/ /ˈkɔ.βa/ /ˈkɔ.βɔ/ n fem
pluais

covar /koˈva/ /koˈvaɾ/ /koˈβa/ /kuˈva/ /kuˈβa/ v
gor

covard /koˈvaɾt/ /koˈβart/ /koˈβaɾt/ /kuˈvart/ adj masc
meata
Que no té coratge.

coça /ˈko.sa/ /ˈko.sə/ n fem
speach

cranc /ˈkɾaŋ/ /ˈkɾaŋk/ n masc
portán
Crustaci de la infraordre Brachyura.

crani n masc
blaosc

cranial /kɾa.niˈaɫ/ /kɾə.niˈaɫ/ adj
blaoisce

credibilitat /kɾe.ði.bi.ɫiˈtat/ n fem
inchreidteacht

creixement /kɾe.ʃeˈmen/ /kɾej.ʃeˈmen/ /kɾej.ʃeˈment/ /kɾə.ʃəˈmen/ /kɾə.ʃəˈment/ n masc
borrúlacht

creixen /ˈkɾe.ʃen/ /ˈkɾe.ʃən/ /ˈkɾej.ʃen/ n masc
biolar

crema /ˈkɾe.mə/ n fem
uachtar
Part greixosa de la llet.

cremar /kɾeˈma/ /kɾeˈmaɾ/ /kɾəˈma/ v
dóigh
(intransitiu) Entrar en combustió per l’acció del foc.
(intransitiu) Estar massa calent per al seu contacte.
(transitiu) Sotmetre a l’acció del foc.
(transitiu) Provocar una cremada o cremor.

crep /ˈkɾep/ /ˈkɾɛp/ n
pancóg

crepuscle /kɾeˈpus.kɫe/ /kɾəˈpus.kɫə/ n masc
clapsholas

cresta /ˈkɾes.ta/ /ˈkɾəs.tə/ /ˈkɾɛs.tə/ n fem
curca

creta /ˈkɾe.ta/ /ˈkɾɛ.tə/ n fem
cailc

creu /ˈkɾew/ /ˈkɾəw/ /ˈkɾɛw/ n fem
crois cros
Símbol format per dues línies que s'intersequen, normalment de forma perpendicular.
Instrument de tortura.

creuar /kɾeˈwa/ /kɾeˈwaɾ/ /kɾəˈwa/ v
téigh trasna
Travessar un lloc d’un costat a l’altre.

creuer /kɾeˈwe/ /kɾeˈweɾ/ /kɾəˈwe/ n masc
aistear mara
Viatge turístic en vaixell.

creure /ˈkɾew.ɾe/ /ˈkɾəw.ɾə/ /ˈkɾɛw.ɾə/ v
creid
Tenir confiança.

criar /kɾiˈa/ /kɾiˈaɾ/ v
póraigh

crida /ˈkɾi.ða/ /ˈkɾi.ðə/ n fem
glaoch
(informàtica) Instrucció que passa el control d'execució d'un programa a un bloc d'instruccions separat (un altre programa, a una instància diferent del mateix programa (recursivitat), a una subrutina o a una macro), tot esperant que quan aquest bloc acabi la seva tasca, retorni el control a la instrucció següent que havia fet la crida.

cridar /kɾiˈða/ /kɾiˈðaɾ/ v
béic
(intransitiu) Parlar en un to de veu excessivament alt.

crim /ˈkɾim/ n masc
coir

criminal /kɾi.miˈnaɫ/ adj
coirpeach
Relatiu al crim.

criminal /kɾi.miˈnaɫ/ n neut
coirpeach
Qui comet un crim.

criptó n masc
crioptón

criquet n masc
cruicéad

crisantem /kɾi.zanˈtem/ /kɾi.zənˈtɛm/ n masc
órscoth

crisi /ˈkɾi.zi/ n fem
aothú

crispeta /kɾisˈpe.ta/ /kɾisˈpə.tə/ /kɾisˈpɛ.tə/ n masc
grán rósta

cristadelf /kɾis.taˈðɛɫf/ /kɾis.təˈðɛɫf/ n masc
Críostadélfiach

cristall /kɾisˈtaʎ/ n masc
criostal

cristal·lí /kɾis.taɫˈɫi/ /kɾis.taˈɫi/ /kɾis.təɫˈɫi/ /kɾis.təˈɫi/ adj masc
criostalach
Relatiu o pertanyent al cristall.

cristianisme /kɾis.ti.aˈniz.me/ /kɾis.ti.əˈniz.mə/ n masc
Críostaíocht

cristianitzar /kɾis.ti.a.niˈd͡za/ /kɾis.ti.a.niˈza/ /kɾis.ti.a.niˈzaɾ/ /kɾis.ti.ə.niˈd͡za/ v
críostaigh

cristià /kɾis.tiˈa/ n masc
Críostaí
Persona seguidora de Jesucrist i de la religió del cristianisme.

crit /ˈkɾit/ n masc
scread

croada /kɾoˈa.ða/ /kɾoˈa.ðə/ /kɾuˈa.ðə/ n fem
crosáid

croat /kɾoˈat/ /kɾuˈat/ adj masc
Crótach Cróitis
Es diu d'alguna cosa que es originari o que es troba relacionat amb Croàcia.

croat /kɾoˈat/ /kɾuˈat/ n masc
crosáidí
Guerrer de les croades, cavaller cristià que volia treure territoris als musulmans en nom de la religió.
Cróitis Crótach
Persona originaria de Croàcia.
Cróitis
(masculí singular) Llengua eslava parlada a Croàcia i a Bòsnia i Hercegovina.

croissant /kɾu.aˈsan/ /kɾu.əˈsan/ n masc
croissant

crom n masc
cróimiam

cromosoma /kɾo.moˈzo.ma/ /kɾo.moˈzo.mə/ /kɾu.muˈzo.mə/ n masc
crómasóm

cromàtic /kɾoˈma.tik/ /kɾuˈma.tik/ adj masc
crómatach

cronologia /kɾo.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /kɾu.nu.ɫoˈʒi.ə/ n fem
croineolaíocht

cronòmetre /kɾoˈnɔ.me.tɾe/ /kɾoˈnɔ.mə.tɾə/ /kɾuˈnɔ.mə.tɾə/ n masc
cronaiméadar

crossa /ˈkɾɔ.sa/ /ˈkɾɔ.sɔ/ /ˈkɾɔ.sə/ n fem
bata croise
Bastó amb un travesser a sobre que serveix per recolzar-se a aquells que no poden caminar bé.

cru /ˈkɾu/ adj masc
amh
No cuit, o no prou cuit.

cruel /kɾuˈɛɫ/ adj
ainiochtach

crup /ˈkɾup/ n masc
tochtán

cruspir /kɾusˈpi/ /kɾusˈpiɾ/ v
alp
(Col·loquial) Menjar amb afany.

crustaci /kɾusˈta.si/ n masc
crústach
Artròpode amb una closca calcària i amb unes de les potes disposades per a la prensió.

cruïlla /kɾuˈi.ʎa/ /kɾuˈi.ʎə/ n fem
crosbhóthar
Encreuament de carrers o de carreteres.

cràter /ˈkɾa.teɾ/ /ˈkɾa.tər/ n masc
cráitéar

créixer /ˈkɾe.ʃe/ /ˈkɾe.ʃə/ /ˈkɾej.ʃe/ /ˈkɾej.ʃeɾ/ v
fás

crític /ˈkɾi.tik/ adj masc
beachtaíoch

crític /ˈkɾi.tik/ n masc
criticeoir

crònica /ˈkɾɔ.ni.ka/ n fem
leabhar oiris

cu /ˈku/ n fem
cú

cua /ˈku.a/ n fem
eireaball
Apèndix posterior d'alguns animals.
pónaí
Recollit del cabell humà amb una goma.
ciú
Renglera ordenada per esperar el torn.

cub n masc
ciúb

cuc n masc
péist cruimh

cuc de seda n masc
seiriceán

cuculla /kuˈku.jə/ /kuˈku.ʎa/ /kuˈku.ʎə/ n fem
spuaic
Torre acabada en forma de pinacle.

cucut /kuˈkut/ n masc
cuach

cuereta /ku.eˈɾe.ta/ /ku.əˈɾə.tə/ /ku.əˈɾɛ.tə/ n fem
glasóg

cuidar /kujˈða/ /kujˈðaɾ/ /kwiˈða/ v
tabhair aire do
Tenir cura d'algú o d'un animal.

cuina /ˈkuj.na/ /ˈkwi.na/ n fem
cistin
Divisió d'un edifici, i en especial d'un habitatge, destinada a preparar els aliments.

cuinar /kujˈna/ /kujˈnaɾ/ /kwiˈna/ v
cócaráil

cuiner /kujˈne/ /kujˈneɾ/ /kwiˈneɾ/ n masc
cócaire

cuir /ˈkujr/ n masc
leathar

cuixa /ˈku.ʃa/ /ˈkuj.ʃa/ n fem
leis ceathrú

cul n masc
tóin

cullera /kuˈje.ɾə/ /kuˈʎe.ɾa/ /kuˈʎe.ɾə/ n fem
spúnóg

cullerada /ku.jəˈɾa.ðə/ /ku.ʎeˈɾa.ða/ /ku.ʎəˈɾa.ðə/ n fem
lán spúnóige

culleradeta /ku.jə.ɾəˈðɛ.tə/ /ku.ʎe.ɾaˈðe.ta/ /ku.ʎə.ɾəˈðə.tə/ /ku.ʎə.ɾəˈðɛ.tə/ n fem
spúnóg bheag

cullereta /ku.jəˈɾɛ.tə/ /ku.ʎeˈɾe.ta/ /ku.ʎəˈɾə.tə/ n fem
spúnóg bheag
(especialment) Cullera petita per a servir-se o prendre petites quantitats, habitualment cafè, gelats, dolços.

culpa /ˈkuɫ.pa/ /ˈkuɫ.pə/ n masc
ciontacht

culpable /kuɫˈpa.bɫe/ /kuɫˈpa.βɫe/ /kuɫˈpa.βɫə/ /kuɫˈpab.bɫe/ /kuɫˈpab.bɫə/ adj
ciontach
Emprat per a qualificar fets, objectes o persones relacionats amb una culpa.

culpable /kuɫˈpa.bɫe/ /kuɫˈpa.βɫe/ /kuɫˈpa.βɫə/ /kuɫˈpab.bɫe/ /kuɫˈpab.bɫə/ n neut
ciontach
Persona que té la responsabilitat d'un dany físic o moral, o bé qui ha comès un fet delictiu.

culpar /kuɫˈpa/ /kuɫˈpaɾ/ v
a

culte /ˈkuɫ.te/ /ˈkuɫ.tə/ n masc
cultas
Expressió de la fe i adoració cap a un déu.

cultivar /kuɫ.tiˈva/ /kuɫ.tiˈvaɾ/ /kuɫ.tiˈβa/ /kuɫ.tiˈβaɾ/ v
saothraigh

cultura /kuɫˈtu.ɾa/ n fem
cultúr

cuneïforme /ku.ne.iˈfoɾ.me/ /ku.nə.iˈfor.mə/ adj
dingchruthach

cunyat n masc
deartháir céile

cura /ˈku.ɾa/ /ˈku.ɾə/ n fem
aire
Assistència a un malalt.

curi n masc
ciúiriam

curiositat /ku.ɾi.o.ziˈtat/ /ku.ɾi.u.ziˈtat/ n fem
fiosracht

curiós /ku.ɾiˈos/ adj masc
fiosrach
Que desitja saber coses.

curs /ˈkurs/ n masc
cúrsa

cursa /ˈkuɾ.sa/ n fem
rás

curt adj masc
gearr
De poca llargada o longitud.

curtcircuit /kurt.sirˈkujt/ n masc
gearrchiorcad

càlcul /ˈkaɫ.kuɫ/ n masc
ríomh

càlid adj masc
te

càmera /ˈka.me.ɾa/ n fem
ceamara
Aparell d'impressió, d'enregistrament, de reproducció i de transmissió d'imatges.

càmera de vídeo n fem
físcheamara

càncer /ˈkan.seɾ/ n masc
ailse
(medicina) Creixement incontrolat dels teixits de caràcter maligne expansiu o invasiu.

càndid /ˈkan.ðit/ adj masc
soineanta

cànem /ˈka.nem/ n masc
cnáib

cànnabis /ˈkan.na.bis/ /ˈkan.nə.βis/ n masc
cannabas

cànon /ˈka.non/ /ˈka.nun/ n masc
canóin

càntic /ˈkan.tik/ n masc
caintic

càrrega /ˈka.re.ɣa/ /ˈka.rə.ɣə/ n fem
ualach
Conjunt de materials o objectes disposats per ser transportades sobre una persona, animal, vehicle o qualsevol màquina destinada traslladar.
Quantitat de pólvora, de combustible o d’electricitat amb que s'alimenta per exemple una arma de foc, una caldera, una bateria respectivament.
muirear
(esports de pilota) Acció d'escometre un adversari recolzant-hi el propi cos o un instrument de joc amb l'objectiu de desequilibrar-lo o prendre-li la pilota, la bola o el disc.

càstig /ˈkas.tik/ n masc
pionós
Pena física o psicològica imposada a una persona per corregir-la o per al manteniment de la disciplina.

càtedra /ˈka.te.ðɾa/ n fem
ollúnacht

cèltic /ˈsɛɫ.tik/ adj masc
Ceilteach
Relatiu a la llengua dels celtes.

cèltic /ˈsɛɫ.tik/ n masc
Ceilteach
Família de llengües heretades dels celtes.

cèl·lula /ˈsɛ.ɫu.ɫə/ /ˈsɛɫ.ɫu.ɫa/ /ˈsɛɫ.ɫu.ɫə/ n fem
cill

cèntim /ˈsɛn.tim/ n masc
cent

cèrvix /ˈsɛr.biks/ /ˈsɛr.βiks/ /ˈsɛɾ.viks/ /ˈsɛɾ.viks/ /ˈsɛɾ.βiks/ n fem
ceirbheacs

cérvol /ˈser.vuɫ/ /ˈser.βoɫ/ /ˈseɾ.voɫ/ /ˈseɾ.βoɫ/ n masc
fia fiara

cítara /ˈsi.ta.ɾa/ /ˈsi.tə.ɾə/ n fem
siotar

còdol /ˈko.ðuɫ/ /ˈkɔ.ðoɫ/ /ˈkɔ.ðuɫ/ n masc
méaróg

còlera /ˈkɔ.ɫe.ɾa/ n masc
calar
Malaltia produïda per un bacteri ingerit amb aigua contaminada que es manifesta amb febre i descomposició.

còlic adj masc
aileacó
Relatiu al còlon

còlic n masc
aileacó
Dolor agut a l’abdomen.

còlon /ˈkɔ.ɫon/ /ˈkɔ.ɫun/ n masc
drólann

còmic adj masc
greannmhar
Que fa riure.

còmic n masc
greannmhar
Història explicada mitjançant una successió de vinyetes que contenen il·lustracions i text alhora.

còmode /ˈkɔ.mo.ðe/ /ˈkɔ.mo.ðə/ /ˈkɔ.mu.ðə/ adj masc
compordach
Sensació agradable que dóna la justa mesura, la manca de patiment.

còndor /ˈkɔn.doɾ/ /ˈkɔn.dur/ n masc
condar

còrnia /ˈkɔr.ni.a/ /ˈkɔr.ni.ə/ n fem
coirne

còrnic /ˈkɔr.nik/ n masc
Coirnis

córrer /ˈko.re/ /ˈko.reɾ/ v
rith
Caminar amb velocitat.

cúter /ˈku.teɾ/ /ˈku.tər/ n masc
cuitéar
Balandra aparellada amb veles de triangle a proa i a popa cangrea i sovint també amb escandalosa.

d'avui endavant adv
as seo amach

dalla /ˈda.ʎa/ /ˈda.ʎə/ n fem
speal
(agricultura) Espècie de falç que té la fulla molt ampla i que posant-li per mànec un bastó molt llarg serveix també per a segar.

dallar /daˈʎa/ /daˈʎaɾ/ /dəˈʎa/ v
speal

dalt /ˈdaɫ/ /ˈdaɫt/ adv
os cionn
A la part superior, de més amunt.

dama /ˈda.ma/ /ˈda.mə/ n fem
bantiarna

damunt /daˈmun/ /daˈmunt/ /dəˈmun/ /dəˈmunt/ adv
os cionn
Situat més amunt, en un lloc més alt respecte un altre verticalment més baix.

dansa /ˈdan.sa/ /ˈdan.sə/ n fem
damhsa

danyar /daˈɲa/ /daˈɲaɾ/ /dəˈɲa/ v
damáistigh

danès /dəˈnəs/ /dəˈnɛs/ n masc
Danmhairgis
Natural de Dinamarca.
(masculí singular) Llengua escandinava parlada a la Dinamarca.

data /ˈda.ta/ n fem
dáta

datiu /ðaˈtiw/ /ðəˈtiw/ adj masc
tabharthach

dau n masc
dísle
Objecte en forma de políedre, normalment cúbic, amb una xifra a cada cara que serveix per determinar la sort en caure aleatòriament mostrant una de les cares.

daurar /dawˈɾa/ /dawˈɾaɾ/ /dəwˈɾa/ v
óraigh

daurat /dawˈɾat/ /dəwˈɾat/ adj masc
órga
Del color de l’or.

davall /daˈvaʎ/ /daˈβaʎ/ /dəˈvaʎ/ /dəˈβaʎ/ preposition
faoi
Relació de posició més baixa respecte un altre verticalment més alta.

davant /daˈvant/ /daˈβan/ /daˈβant/ /dəˈvant/ /dəˈβan/ preposition
ar aghaidh
Denota una posició o situació davantera.

davantal /da.vanˈtaɫ/ /da.βanˈtaɫ/ /də.vənˈtaɫ/ /də.βənˈtaɫ/ n masc
bairbéal

de /de/ /ˈde/ n fem
dair
Nom que es dóna a la lletra d o D.

de debò adv
dáiríre

de franc adv
in aisce

de pressa /deˈpɾe.sa/ /dəˈpɾe.sə/ adv
go haibéil

de res Interjection
go ndéana sé maith duit

de sobte adv
go tobann

decadència /de.kaˈðɛn.si.a/ /də.kəˈðɛn.si.ə/ n fem
meath

decebre /deˈse.bɾe/ v
cuir díomá ar
(antic) enganyar, trair
No complir amb les expectatives d'altri.

decepció /de.sep.siˈo/ /də.səp.siˈo/ n fem
díomá

decidir /de.siˈði/ /de.siˈðiɾ/ v
cinn
Portar a una conclusió una disputa, una controvèrsia o una qüestió dubtosa.

decimal /de.siˈmaɫ/ /də.siˈmaɫ/ adj
deachúil
Relatiu al deu, dit de sistemes dividits en deu parts.

decimal /de.siˈmaɫ/ /də.siˈmaɫ/ n masc
deachúil
Fracció d'un nombre enter.

decisiu /de.siˈziw/ adj masc
cinniúnach

decisió /de.si.ziˈo/ /də.si.ziˈo/ n fem
cinneadh

declaració /de.kɫa.ɾa.siˈo/ /də.kɫə.ɾə.siˈo/ n fem
ráiteas

decoració /de.ko.ɾa.siˈo/ /də.ko.ɾə.siˈo/ /də.ku.ɾə.siˈo/ n fem
maisiú

decret /deˈkɾet/ /dəˈkɾet/ n masc
acht

decretar /de.kɾeˈta/ /de.kɾeˈtaɾ/ /də.kɾəˈta/ v
achtaigh

decréixer /deˈkɾe.ʃe/ /deˈkɾej.ʃe/ /deˈkɾej.ʃeɾ/ /dəˈkɾe.ʃə/ v
laghdaigh

dedicar /de.ðiˈka/ /de.ðiˈkaɾ/ /də.ðiˈka/ v
tíolaic
Dirigir una obra a algú com a homenatge.
Emprar o destinar a un cert ús.

dedicatòria n fem
tíolacadh

deessa /deˈe.sa/ /dəˈə.sə/ /dəˈɛ.sə/ n fem
bandia

defectiu /de.fekˈtiw/ /də.fəkˈtiw/ adj masc
uireasach

defensa /deˈfen.sa/ /dəˈfɛn.sə/ n fem
cosaint

defensar /de.fenˈsa/ /de.fenˈsaɾ/ /də.fənˈsa/ v
cosain
Fer quelcom per evitar un atac o minimitzar-ne l'impacte.

defensor lateral n masc
lánchúlaí

definició n fem
gléine

deforme /deˈfoɾ.me/ /dəˈfor.mə/ adj
anchruthach

degenerar /de.d͡ʒe.neˈɾaɾ/ /de.ʒe.neˈɾa/ /də.ʒə.nəˈɾa/ v
meathlaigh

degotar /de.ɣoˈta/ /de.ɣoˈtaɾ/ /də.ɣoˈta/ /də.ɣuˈta/ v
sil

degradar /de.ɣɾaˈða/ /de.ɣɾaˈðaɾ/ /də.ɣɾəˈða/ v
ísligh

deixar /dejˈʃa/ /dejˈʃaɾ/ /deˈʃa/ /dəˈʃa/ v
fág
Parar d'agafar, posar alguna cosa en algun lloc.

deixeble /dejˈʃe.bɫe/ /dejˈʃe.βɫe/ /dejˈʃeb.bɫe/ /deˈʃe.βɫe/ /dəˈʃəb.bɫə/ /dəˈʃɛ.βɫə/ /dəˈʃɛb.bɫə/ n masc
dalta

dejunar /de.d͡ʒuˈnaɾ/ /de.ʒuˈna/ /də.ʒuˈna/ v
bí ag troscadh

delicat /de.ɫiˈkat/ /də.ɫiˈkat/ adj masc
leice

deliri /deˈɫi.ɾi/ /dəˈɫi.ɾi/ n masc
rámhaille

delme n masc
deachú

delta /ˈdeɫ.ta/ n fem
deilte
Quarta lletra de l'alfabet grec: minúscula δ ‎(d), majúscula Δ ‎(D).

delta /ˈdeɫ.ta/ n masc
deilte
Sediment en la desembocadura d'un riu al mar.

demanar /da.maˈna/ /de.maˈna/ /de.maˈnaɾ/ /də.məˈna/ /də.məˈna/ v
iarr
Instar a algú perquè doni o faci quelcom.
ceistigh
Proposar als pares o parents d'una dona el desig que la concedeixin per esposa.

democràcia /de.moˈkɾa.si.a/ /də.moˈkɾa.si.ə/ /də.muˈkɾa.si.ə/ n fem
daonlathas
Sistema polític on el poble intervé en la presa de decisions d'una forma participativa i igualitària.

democràtic /de.moˈkɾa.tik/ /də.moˈkɾa.tik/ /də.muˈkɾa.tik/ adj masc
daonlathach

demostratiu /de.mos.tɾaˈtiw/ /də.mos.tɾəˈtiw/ /də.mus.tɾəˈtiw/ adj masc
taispeántach
Que pot demostrar.
(gramàtica) Que indica la proximitat o llunyania d'allò a què es refereix el discurs respecte als interlocutors.

demà /daˈma/ /deˈma/ /dəˈma/ adv
amárach amáireach
En el dia vinent després de l'actual.
amárach
En el futur de manera indeterminada.

demà passat /deˈma adv
amanathar

demència /deˈmɛn.si.a/ /dəˈmɛn.si.ə/ n fem
néaltrú

demòcrata /deˈmɔ.kɾa.ta/ adj
daonlathaí

dena /ˈde.na/ /ˈde.nə/ /ˈdɛ.nə/ n fem
deichniúr
Sèrie de deu avemaries que forma part del rosari.

denominació /de.no.mi.na.siˈo/ /də.no.mi.nə.siˈo/ /də.nu.mi.nə.siˈo/ n fem
ainmniú

dens /ˈdens/ /ˈdɛns/ adj masc
dlúth

densitat /den.siˈtat/ /dən.siˈtat/ n fem
dlús

dent /ˈden/ /ˈdent/ n fem
fiacail déad
(anatomia) Peça d'os de la boca que serveix per mastegar els aliments.

dent de lleó n masc
caisearbhán
(botànica) Planta de la família de les asteràcies (Taraxacum officinale Weber).

dentista /denˈtis.ta/ /denˈtis.te/ /dənˈtis.tə/ n neut
fiaclóir

dependent /de.penˈden/ /de.penˈdent/ /də.pənˈden/ /də.pənˈdent/ adj
spleách
Que depèn.

dependre /deˈpen.dɾe/ /dəˈpən.dɾə/ /dəˈpɛn.dɾə/ v
braith

dependència /de.penˈdɛn.si.a/ /də.pənˈdɛn.si.ə/ n fem
spleá

depressió /de.pɾe.siˈo/ /də.pɾə.siˈo/ n fem
easca

derma /ˈdeɾ.ma/ /ˈdɛr.mə/ n masc
deirm

dermatologia /der.ma.to.ɫoˈʒi.a/ /deɾ.ma.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /dər.mə.tu.ɫuˈʒi.ə/ /dəɾ.mə.to.ɫoˈʒi.ə/ n fem
deirmeolaíocht

des de preposition
ó

desar /deˈza/ /deˈzaɾ/ /dəˈza/ v
sábháil
(informàtica) guardar, enregistrar

desastre /deˈzas.tɾe/ /dəˈzas.tɾə/ n masc
tubaiste
Gran desgràcia amb dany important.

descalç /desˈkaɫs/ /dəsˈkaɫs/ adj masc
cosnochta

descans /desˈkans/ /dəsˈkans/ n masc
fos

descansar /des.kanˈsa/ /des.kanˈsaɾ/ /dəs.kənˈsa/ v
lig do scíth
Reposar, recuperar energies, relaxar-se.

descavalcar /des.ka.vaɫˈkaɾ/ /des.ka.βaɫˈka/ /des.ka.βaɫˈkaɾ/ /dəs.kə.vəɫˈka/ /dəs.kə.βəɫˈka/ v
tuirling

descendent /de.senˈden/ /de.senˈdent/ /də.sənˈden/ /dəs.sənˈden/ /dəs.sənˈdent/ n neut
sliochtach
Individu que succeeix algú altre en la línia genealògica directa o indirecta.

descendir /de.senˈdi/ /de.senˈdiɾ/ /də.sənˈdi/ /dəs.sənˈdi/ v
ísligh

descloure /desˈkɫɔw.ɾe/ /dəsˈkɫɔw.ɾə/ v
oscail
Obrir quelcom que estava clos.

desconegut /des.ko.neˈɣut/ /dəs.ko.nəˈɣut/ /dəs.ku.nəˈɣut/ n masc
strainséir
Persona que no és coneguda, de la que no se'n té referència.

desembre /dəˈzem.bɾə/ n masc
Mí na Nollag Nollaig
Dotzè mes de l'any.

desencaminadament /de.zeŋ.ka.miˌna.ðaˈmen/ /de.zeŋ.ka.miˌna.ðaˈment/ /də.zəŋ.kə.miˌna.ðəˈmen/ /də.zəŋ.kə.miˌna.ðəˈment/ adv
ar seachrán

desenvolupament /de.zem.bo.ɫu.paˈmen/ /de.zeɱ.vo.ɫu.paˈment/ /də.zəɱ.vo.ɫu.pəˈment/ /də.zəɱ.vu.ɫu.pəˈmen/ n masc
forás

desenvolupament sostenible n masc
forbairt inbhuanaithe

desert /deˈzɛɾt/ n masc
fásach gaineamhlach
Espai no habitat o despoblat, generalment de clima àrid o polar.

desertar /de.zerˈta/ /de.zeɾˈta/ /de.zeɾˈtaɾ/ /də.zərˈta/ v
tréig
Deixar desert, abandonar.

desfibril·lador /des.fi.bɾiɫ.ɫaˈðoɾ/ /des.fi.βɾi.ɫaˈðo/ /des.fi.βɾi.ɫaˈðoɾ/ /des.fi.βɾiɫ.ɫaˈðo/ /dəs.fi.bɾiɫ.ɫəˈðo/ /dəs.fi.βɾi.ɫəˈðo/ /dəs.fi.βɾiɫ.ɫəˈðo/ n masc
dífhibrileoir

desfilada /des.fiˈɫa.ða/ n fem
paráid

deshonest /de.zoˈnest/ /də.zoˈnest/ /də.zuˈnest/ adj masc
ainionraic

desig /deˈzit͡ʃ/ n masc
mian dúil
Sentiment de voler alguna cosa aliena perquè es considera valuosa.

desigual /de.ziˈɣwaɫ/ /də.ziˈɣwaɫ/ adj
anacair

desnonar /dez.noˈna/ /dez.noˈnaɾ/ /dəz.nuˈna/ v
díshealbhaigh

desordre /dezˈoɾ.ðɾe/ /dəzˈoɾ.ðɾə/ n masc
neamhord itheacháin
Falta d'ordre.

despatx /desˈpat͡ʃ/ /dəsˈpat͡ʃ/ n masc
oifig
Lloc on es realitza treball de tipus intel·lectual.
Carta o altre comunicat enviat amb caràcter d'urgència.

despert /desˈpɛɾt/ /dəsˈpɛrt/ adj masc
i do dhúiseacht
Que no està adormit.

despertador /des.per.taˈðo/ /des.peɾ.taˈðoɾ/ /dəs.pər.təˈðo/ n masc
clog dúisithe

despertar /des.perˈta/ /des.peɾˈta/ /des.peɾˈtaɾ/ /dəs.pərˈta/ v
dúisigh
(pronominal) Sortir del son, deixar de dormir.

despesa /desˈpe.za/ /dəsˈpə.zə/ /dəsˈpɛ.zə/ n fem
costas

despesa de capital n fem
caiteachas caipitiúil

despietat /des.pi.eˈtat/ /dəs.pi.əˈtat/ adj masc
neamhthrócaireach

despoblar /des.pobˈbɫa/ /des.poˈbɫaɾ/ /des.poˈβɫa/ /dəs.pobˈbɫa/ /dəs.pubˈbɫa/ /dəs.puˈβɫa/ v
bánaigh

després /desˈpɾes/ /dəsˈpɾes/ adv
tar éis
més tard

dessagnar /de.saŋˈna/ /de.saɡˈna/ /de.saɡˈnaɾ/ /də.səŋˈna/ v
fuiligh

desterrar /des.teˈra/ /des.teˈˈɾaɾ// /dəs.təˈra/ v
ruaig

destil·lació /des.ti.ɫa.siˈo/ /des.tiɫ.ɫa.siˈo/ /dəs.ti.ɫə.siˈo/ /dəs.tiɫ.ɫə.siˈo/ n fem
driogadh

destral /desˈtɾaɫ/ n fem
tua

destresa /desˈtɾe.za/ /dəsˈtɾə.zə/ /dəsˈtɾɛ.zə/ n fem
aclaíocht

destrossar /des.tɾoˈsa/ /des.tɾoˈsaɾ/ /dəs.tɾoˈsa/ /dəs.tɾuˈsa/ v
slad

destrucció /des.tɾuk.siˈo/ /dəs.tɾuk.siˈo/ n fem
loitiméireacht

destructor /des.tɾukˈto/ /des.tɾukˈtoɾ/ /dəs.tɾukˈto/ n masc
scriostóir
Vaixell de guerra a motor superior a la fragata i inferior al creuer, amb prou autonomia per la navegació oceànica i gran velocitat.

destruir /des.tɾuˈi/ /des.tɾuˈiɾ/ v
slad

destí /desˈti/ n masc
cinniúint
Allò que fa que la vida de cada persona estigui determinada.

desvergonyit /dez.veɾ.ɣoˈɲit/ /dez.βer.ɣoˈɲit/ /dez.βeɾ.ɣoˈɲit/ /dəz.bər.ɡuˈɲit/ /dəz.vər.ɣuˈɲit/ /dəz.vəɾ.ɣoˈɲit/ adj masc
dínáireach
Que no té vergonya.

desè /deˈze/ /dəˈzə/ /dəˈzɛ/ number
deichiú

detectiu /de.tekˈtiw/ n masc
bleachtaire

detenir /de.teˈni/ /de.teˈniɾ/ v
coinnigh

determinació /de.teɾ.mi.na.siˈo/ /də.tər.mi.nə.siˈo/ n fem
cinntiúchán

determinant /de.ter.miˈnan/ /de.teɾ.miˈnan/ /de.teɾ.miˈnant/ /də.tər.miˈnan/ /də.təɾ.miˈnant/ n masc
cinntitheach
Classe de mots que s’anteposen al nom i que delimiten i precisen l’àmbit referencial.

detestar /de.tesˈta/ /de.tesˈtaɾ/ /də.təsˈta/ v
an ghráin a bheith agat ar

deu /ˈdew/ /ˈdəw/ /ˈdɛw/ number
deich

deure /ˈdew.ɾe/ /ˈdəw.ɾə/ /ˈdɛw.ɾə/ n masc
dualgas

deure /ˈdew.ɾe/ /ˈdəw.ɾə/ /ˈdɛw.ɾə/ v
bí ar
Tenir una obligació pendent amb algú altre.

deures /ˈdew.ɾes/ /ˈdəw.ɾəs/ /ˈdɛw.ɾəs/ n masc
obair bhaile
(plurale tantum) Exercicis escolars que els alumnes han de fer a casa.

deute /ˈdew.te/ /ˈdəw.tə/ /ˈdɛw.tə/ n masc
dette

devastació /de.vas.ta.siˈo/ /de.βas.ta.siˈo/ /də.vəs.tə.siˈo/ /də.βəs.tə.siˈo/ n fem
buairt

devastador /de.vas.taˈðoɾ/ /de.βas.taˈðo/ /de.βas.taˈðoɾ/ /də.vəs.təˈðo/ /də.βəs.təˈðo/ adj masc
sladach

devoció /de.vo.siˈo/ /de.βo.siˈo/ /də.vo.siˈo/ /də.vu.siˈo/ /də.βu.siˈo/ n fem
crábhadh

dia /ˈdi.a/ n masc
lá
Període de temps en què la Terra realitza el seu moviment de rotació. Es divideix en vint-i-quatre períodes iguals anomenats hores.
Espai de temps amb claror entre dues nits.

diable /diˈa.bɫe/ /diˈa.βɫe/ /diˈa.βɫə/ /diˈab.bɫe/ /diˈab.bɫə/ n masc
diabhal
Personificació del mal.

diaca /diˈa.ka/ /diˈa.kə/ n masc
deagánach

diadema /di.aˈðe.ma/ /di.əˈðɛ.mə/ n fem
mionn (ríoga)

diafragma /di.aˈfɾaɣ.ma/ /di.əˈfɾaɣ.mə/ n masc
diafram

diagrama /di.aˈɣɾa.ma/ /di.əˈɣɾa.mə/ n masc
graf
Representació que indica la relació existent entre dues quantitats variables, especialment la que es presenta en un eix de coordenades.

dialecte /di.aˈɫɛk.te/ n masc
canúint

diamant /di.aˈman/ /di.aˈmant/ /di.əˈman/ /di.əˈmant/ n masc
diamaint
Mineral al·lòtrop del carboni que cristal·litza en un sistema cúbic, molt brillant i molt dur.
(jocs) Carta d’un dels quatre colls de la baralla francesa.
(billar) Cadascun dels petits punts blancs marcats a intervals regulars a la cara superior del marc, que s'utilitzen com a referència per a calcular les trajectòries de les boles.

diari n masc
nuachtán
Periòdic de notícies publicat cada dia.
dialann
Ressenya d'esdeveniments o pensaments de cada dia.

diarrea /di.aˈre.a/ /di.əˈrɛ.ə/ n fem
buinneach

diccionari /dik.si.oˈna.ɾi/ /dik.si.uˈna.ɾi/ n masc
foclóir
Publicació que dona una llista ordenada (normalment alfabèticament) o paraules, normalment explicant el seu significat i alguns cops contenint informació de l'etimologia, ús, traduccions i altres eines relacionades amb el mot.

didal /diˈðaɫ/ n masc
méaracán
Capseta, típicament metàl·lica i quasi cilíndrica, pensada per protegir l'extrem d'un dit de punxades quan es cus i també per fer força amb el dit protegit contra el cap de l'agulla sense que aquesta es clavi en la pell.

didjeridú n masc
didiridiú

dieta /diˈe.ta/ /diˈə.tə/ /diˈɛ.tə/ n fem
réim

difamació /di.fa.ma.siˈo/ /di.fə.mə.siˈo/ n fem
aithisiú

difamar /di.faˈma/ /di.faˈmaɾ/ /di.fəˈma/ v
aithisigh

diferent /di.feˈɾen/ /di.feˈɾent/ /di.fəˈɾen/ /di.fəˈɾent/ adj
éagsúil
Que no és igual.

diferència /di.feˈɾɛn.si.a/ /di.fəˈɾɛn.si.ə/ n fem
difear difríocht

dificultat n fem
deacracht
Complicació, obstacle per fer una cosa.

difondre /diˈfon.dɾe/ v
idirleath

diftong /difˈtoŋ/ /difˈtoŋk/ /difˈtoŋk/ n masc
défhoghar

diftèria /difˈtɛ.ɾi.a/ n fem
diftéire

difunt /diˈfun/ /diˈfunt/ adj masc
ar shlí na fírinne
Que ha mort.

difunt /diˈfun/ /diˈfunt/ n masc
ar shlí na fírinne
Persona que ha mort.

difícil adj
deacair
Que s'aconsegueix amb dificultat, complex, complicat.

digerir /di.d͡ʒeˈɾi/ /di.d͡ʒeˈɾiɾ/ /di.ʒeˈɾi/ /di.ʒəˈɾi/ v
díleáigh

dignitat /diŋ.niˈtat/ /diɡ.niˈtat/ n fem
dínit
Qualitat moral per la qual una persona no tolera ser humiliada.

dijous /diˈd͡ʒɔws/ /diˈʒɔws/ n
An Déardaoin Déardaoin

diligència /di.ɫiˈd͡ʒɛn.si.a/ /di.ɫiˈʒen.si.ə/ /di.ɫiˈʒɛn.si.a/ n fem
teachtaireacht
Acta administrativa adreçada a un jutge que explica uns fets delictius i la seva investigació policial.
Carruatge que feia una ruta establerta amb passatgers.

dilluns n
Luain Luan

dimarts /diˈmals/ /diˈmats/ /diˈmaɾs/ n
Máirt

dimecres /diˈme.kɾes/ n masc
céadaoin Céadaoin

dimensió /di.men.siˈo/ /di.mən.siˈo/ n fem
toise

diminutiu /di.mi.nuˈtiw/ n masc
díspeagadh

dimitir /di.miˈti/ /di.miˈtiɾ/ v
éirigh as

dimoni /diˈmɔ.ni/ n masc
deamhan
Esperit sobrenatural malèfic, diable.

dinar /diˈna/ /diˈnar/ /diˈnaɾ/ n masc
lón
Àpat del migdia.

dinastia /di.nasˈti.a/ /di.nəsˈti.ə/ n fem
ríshliocht

diners /diˈnes/ /diˈneɾs/ n masc
airgead

dinosaure /di.noˈsaw.ɾe/ /di.noˈsaw.ɾə/ /di.nuˈsaw.ɾə/ n masc
dineasár

dinou number
a naoi déag

dinàmic /diˈna.mik/ adj masc
bríomhar

dinàmica /diˈna.mi.ka/ /diˈna.mi.kə/ n fem
dinimic

diploma /diˈpɫo.ma/ /diˈpɫo.mə/ n masc
dioplóma

dipositar /di.po.ziˈta/ /di.po.ziˈtaɾ/ /di.pu.ziˈta/ v
taisc

dir /ˈdi/ /ˈdiɾ/ v
abair
Expressar-se amb el llenguatge, preferentment de forma oral.

direcció /di.ɾek.siˈo/ n fem
slí
Orientació que pren un desplaçament o moviment.

directament /diˌɾɛk.taˈmen/ /diˌɾɛk.taˈment/ /diˌɾɛk.təˈmen/ /diˌɾɛk.təˈment/ adv
go díreach

director /di.ɾekˈto/ /di.ɾekˈtoɾ/ /di.ɾəkˈto/ n masc
príomhoide stiúrthóir
Persona que porta a terme funcions i pràctiques directives.

dirigir /di.ɾiˈd͡ʒi/ /di.ɾiˈd͡ʒiɾ/ /di.ɾiˈʒi/ v
deachtaigh
Encaminar o guiar cap a un lloc o objectiu, fer adoptar una direcció.

disc compacte n masc
ceirnín dlúth

disciplina /di.siˈpɫi.na/ /di.siˈpɫi.nə/ /dis.siˈpɫi.nə/ n fem
araíonacht
Conjunt de regles establertes per a mantenir l'ordre.
Branca del coneixement que és matèria d'estudi i d'ensenyament.

discreció /dis.kɾe.siˈo/ /dis.kɾə.siˈo/ n fem
críonnacht

discurs /disˈkurs/ n masc
óráid

discussió /dis.ku.siˈo/ n fem
aighneas

discutir /dis.kuˈti/ /dis.kuˈtiɾ/ v
pléigh
Examinar una qüestió fent-ne una valoració dels aspectes positius i negatius.
(intransitiu) Expressar i argumentar opinions oposades.

discòrdia /disˈkɔr.di.ə/ /disˈkɔɾ.ði.a/ n fem
imreas

dislèxia /dizˈɫɛk.si.a/ /dizˈɫɛk.si.ə/ n fem
disléicse

disparar /dis.paˈɾa/ /dis.paˈɾaɾ/ /dis.pəˈɾa/ v
scaoil

disponible /dis.poˈni.bɫe/ /dis.poˈni.βɫe/ /dis.poˈnib.bɫe/ /dis.poˈnib.bɫə/ /dis.puˈni.βɫə/ /dis.puˈnib.bɫə/ adj
ar fáil

disprosi n masc
diospróisiam

dissabte /diˈsap.te/ n masc
Satharn

disset number
seacht déag

dissoldre /diˈsɔɫ.dɾe/ /diˈsɔɫ.dɾə/ v
díscaoil

distant /disˈtan/ /disˈtant/ adj
coimhthíoch

distribució /dis.tɾi.βu.siˈo/ n fem
leatacht

distribuir /dis.tɾi.buˈiɾ/ /dis.tɾi.βuˈi/ v
scaoil

dit n masc
méar
(anatomia) Cadascun dels extrems articulats i separats de la mà, del peu i de les potes d'alguns animals.

diumenge /diwˈmeɲ.d͡ʒa/ /diwˈmeɲ.d͡ʒe/ /diwˈməɲ.ʒə/ /diwˈmɛɲ.ʒə/ n masc
An Domhnach Domhnach

divendres /diˈvɛn.dɾes/ /diˈvɛn.dɾəs/ /diˈβɛn.dɾes/ n masc
Aoine Dé hAoine

divergència /di.veɾˈd͡ʒɛn.si.a/ /di.vəɾˈʒɛn.si.ə/ /di.βerˈd͡ʒɛn.si.a/ /di.βərˈʒɛn.si.ə/ n fem
eisréimneacht
Acció i efecte de divergir, de separar-se.
(matemàtiques) Operador diferencial lineal. La divergència d'un camp vectorial és un camp escalar, i es defineix com el flux del camp vectorial per unitat de volum.

divers /diˈvɛɾs/ /diˈvɛɾs/ /diˈβɛrs/ /diˈβɛɾs/ adj masc
ilchineálach

diversió n fem
spraoi

divisa /diˈvi.za/ /diˈvi.zə/ /diˈβi.za/ /diˈβi.zə/ n fem
mana
Figura o emblema amb una sentència concisa que l'explica, s'empra normalment en heràldica.

divisió /di.vi.ziˈo/ /di.vi.ziˈo/ /di.βi.ziˈo/ n fem
deighilt

divorci /diˈvɔɾ.si/ /diˈvɔɾ.si/ /diˈβɔr.si/ /diˈβɔɾ.si/ n masc
colscaradh

divuit /diˈvujt/ /diˈvujt/ /diˈβujt/ number
a hocht déag

diàmetre /diˈa.me.tɾe/ n masc
trastomhas lárlíne

dièresi /diˈɛ.ɾe.zi/ /diˈɛ.ɾə.zi/ n fem
déiréis

diòcesi /diˈɔ.se.zi/ /diˈɔ.sə.zi/ n fem
deoise

diòxid /diˈɔk.sit/ n masc
dé-ocsaíd

diürn /diˈurn/ adj masc
laethúil

do /ˈdo/ /ˈdɔ/ n masc
bua
Talent innat per a fer una cosa.

doblar /dobˈbɫa/ /doˈbɫaɾ/ /doˈβɫa/ /dubˈbɫa/ /duˈβɫa/ v
dúbail
Multiplicar per dos.
(futbol) Avançar, un jugador, el company d'equip que condueix la pilota en atac per donar-li suport.

doble /ˈdo.bɫe/ /ˈdo.βɫe/ /ˈdo.βɫə/ /ˈdob.bɫe/ /ˈdob.bɫə/ n masc
dúbailte
Qualsevol quantitat multiplicada per dos.
(bowling) Conjunt de dos plens consecutius.

doble falta n fem
botún dúbailte
(tennis) Falta de servei en què el servidor falla els dos serveis de què disposa en un mateix punt.
(basquetbol) Falta consistent en la comissió simultània de dues faltes entre dos adversaris, l'un contra l'altre.

doblegar /do.bɫeˈɣaɾ/ /do.βɫeˈɣa/ /dob.bɫeˈɣa/ /dob.bɫəˈɣa/ /du.βɫəˈɣa/ /dub.bɫəˈɣa/ v
fill
Posar una part d'una peça de material sobre ella mateixa, una o diverses vegades, amb l'objectiu que la peça ocupi menys espai o que canviï de direcció.

dobles /ˈdo.bɫes/ /ˈdo.βɫes/ /ˈdo.βɫəs/ /ˈdob.bɫes/ /ˈdob.bɫəs/ n masc
cluiche dúbailte
(esports de raqueta, petanca, botxes) Encontre consistent en un partit o una partida disputat entre dos equips de dos jugadors.

dobles mixtos n masc
cluiche dúbailte measctha

docent /doˈsen/ /doˈsent/ /doˈsent/ /duˈsen/ /duˈsent/ n neut
múinteoir

doctor /dokˈto/ /dokˈtoɾ/ /dokˈtoɾ/ /dukˈto/ /dukˈtor/ /duˈtor/ n masc
dochtúir
Persona que ha rebut el més alt grau acadèmic que confereix una universitat.
(formal, cortesia) metge

doctrina /dokˈtɾi.na/ /dokˈtɾi.nə/ /dukˈtɾi.nə/ n fem
foirceadal teagasc

document /do.kuˈmen/ /do.kuˈment/ /du.kuˈmen/ n masc
doiciméad

documentació /do.ku.men.ta.siˈo/ /do.ku.mən.tə.siˈo/ /du.ku.mən.tə.siˈo/ n fem
cáipéisí

documentari /do.ku.menˈta.ɾi/ /do.ku.mənˈta.ɾi/ /du.ku.mənˈta.ɾi/ n masc
clár faisnéise

dodecaedre /do.ðe.kaˈe.ðɾe/ /do.ðə.kəˈɛ.ðɾə/ /du.ðə.kəˈɛ.ðɾə/ n masc
dóideacaihéadrán

dodecàgon /do.ðeˈka.ɣon/ /do.ðəˈka.ɣon/ /du.ðəˈka.ɣun/ n masc
dóideacagán

dofí /doˈfi/ /duˈfi/ n masc
deilf

dogma /ˈdoɡ.ma/ /ˈdoɡ.mə/ n masc
dogma

dogmàtic /doɡˈma.tik/ /duɡˈma.tik/ adj masc
ceanndána

dolent /doˈɫen/ /duˈɫen/ adj
dona
Que fa el mal, que no és bo

dolor /doˈɫo/ /doˈɫoɾ/ /duˈɫo/ n
pian
Patiment, pena.

dolç adj masc
milis

domàs /doˈmas/ /duˈmas/ n masc
damasc

dona /ˈdo.na/ /ˈdo.nə/ /ˈdɔ.na/ /ˈdɔ.nɔ/ /ˈdɔ.nə/ n fem
bean
Persona del sexe femení.
Muller, independentment de la situació legal.

donar /doˈna/ /doˈnaɾ/ /duˈna/ v
tabhair
Entregar de franc, regalar.

donar a llum v
beir
parir

dopamina /do.paˈmi.na/ /do.pəˈmi.nə/ /du.pəˈmi.nə/ n fem
dopaimín

dormir /dorˈmi/ /doɾˈmi/ /doɾˈmiɾ/ /durˈmi/ /dɾuˈmiɾ/ v
codail

dormir com un soc v
codladh an róin a dhéanadh

dormitori /doɾ.miˈtɔ.ɾi/ /dur.miˈtɔ.ɾi/ n masc
seomra codlata

dos number
dó

dot /ˈdɔt/ n masc
coibhche
Diners i béns aportats per la núvia en el seu contracte matrimonial.
bua
Qualitat o capacitat innata.

dotze /ˈdo.d͡ze/ number
dó dhéag

dotzena /doˈd͡ze.na/ /doˈd͡zə.nə/ /duˈd͡zɛ.nə/ n fem
dosaen

drac n masc
dragan

drama /ˈdɾa.ma/ /ˈdɾa.mə/ n masc
dráma

drap /ˈdɾap/ n masc
ceirt

drassana /dɾaˈsa.na/ n fem
longchlós

dret /ˈdɾet/ /ˈdɾət/ /ˈdɾɛt/ adj masc
deas
Referent al cantó oposat a l'esquerre.
díreach
Que segueix una línia recta imaginària, sense torçar-se.

dret /ˈdɾet/ /ˈdɾət/ /ˈdɾɛt/ n masc
dlí
Disciplina que estudia les lleis d'una regió o tema.
ceart
Justícia, qualitat de poder reclamar una possessió o servei.

dretà /dɾeˈta/ adj masc
deasach
Dit d'una persona que se serveix de la mà dreta o del peu dret.

driblatge /dɾibˈbɫa.d͡ʒe/ /dɾibˈbɫa.d͡ʒə/ /dɾiˈbɫa.d͡ʒe/ /dɾiˈβɫa.d͡ʒe/ /dɾiˈβɫa.d͡ʒə/ n masc
druibleáil

droga /ˈdɾɔ.ɣa/ /ˈdɾɔ.ɣɔ/ /ˈdɾɔ.ɣə/ n fem
druga

dron /ˈdɾɔn/ n masc
drón

druida /ˈdɾuj.ða/ /ˈdɾuj.ðə/ /ˈdɾwi.ða/ n masc
draoi

duana /duˈa.na/ /duˈa.nə/ n fem
custam

dublinès /du.bɫiˈnes/ /du.bɫiˈnəs/ /du.bɫiˈnɛs/ /du.βɫiˈnɛs/ adj masc
Baile Átha Cliathach
Relatiu o pertanyent a Dublín.

dublinès /du.bɫiˈnes/ /du.bɫiˈnəs/ /du.bɫiˈnɛs/ /du.βɫiˈnɛs/ n masc
Baile Átha Cliathach
Persona que habita o és originària de Dublín.

dubte /ˈdup.te/ /ˈdup.tə/ n masc
aincheas

dubtós /dupˈtos/ adj masc
amhrasach

duc n masc
rí-ulchabhán
Ocell pertanyent a la família dels estrígids (Bubo bubo).
diúc
Persona que posseeix el títol nobiliari de duc.

duna /ˈdu.na/ /ˈdu.nə/ n fem
dumhach

duodè /du.oˈðe/ /du.uˈðɛ/ n masc
dúidéineam

duplicar /du.pɫiˈka/ /du.pɫiˈkaɾ/ v
dúbail

duquessa /duˈke.sa/ /duˈkə.sə/ /duˈkɛ.sə/ n fem
bandiúc

dur /ˈdu/ /ˈduɾ/ adj masc
crua
De duresa, fort, difícil de ratllar, resistent.

durador /du.ɾaˈðo/ /du.ɾaˈðoɾ/ /du.ɾəˈðo/ adj masc
buanfasach

durant /duˈɾan/ /duˈɾant/ preposition
le linn

durar /duˈɾa/ /duˈɾaɾ/ v
mair

durícia /duˈɾi.si.a/ /duˈɾi.si.ə/ n fem
fadharcán

dutxa /ˈdu.t͡ʃa/ /ˈdu.t͡ʃɛ/ n fem
cith
Bany pres en una dutxa.

dàctil /ˈdak.tiɫ/ n masc
dachtal
(literatura) Vers de mètrica grecollatina compost per una síl·laba llarga seguida de dues breus.

dàlmata /ˈdaɫ.ma.ta/ /ˈdaɫ.mə.tə/ adj
Dalmáitis
Relatiu o pertanyent a Dalmàcia.

dàlmata /ˈdaɫ.ma.ta/ /ˈdaɫ.mə.tə/ n masc
Dalmáitis
(invariable) Antiga llengua romànica parlada a l'actual Dalmàcia.
(epicè) Tipus de gos de talla mitjana amb pelatge blanc i taques negres.

dàlmata /ˈdaɫ.ma.ta/ /ˈdaɫ.mə.tə/ n neut
Dalmáitis
Persona que habita o és originària de Dalmàcia.

dàtil n masc
dáta

dècada /ˈdɛ.ka.ða/ n fem
deichniúr
Període de deu anys.
Període de deu dies.

dèdal /ˈdɛ.ðaɫ/ /ˈdɛ.ðəɫ/ n masc
cathair ghríobháin
Laberint com a joc.

dèspota /ˈdɛs.po.ta/ /ˈdɛs.po.tə/ /ˈdɛs.pu.tə/ n neut
forlámhaí

déu n masc
dia

díptic /ˈdip.tik/ n masc
diptic

dòlar /ˈdɔ.ɫaɾ/ n masc
dollar

dònut /ˈdɔ.nut/ n masc
taoschnó
Pastisset en forma de tor fet de massa de pasta fregida, normalment ensucrat o recobert de xocolata.

eben /ˈe.ben/ /ˈe.βən/ n masc
éabann

eclesiàstic /e.kɫe.ziˈas.tik/ /ə.kɫə.ziˈas.tik/ adj masc
eaglasta
Relatiu o pertanyent a l'església o al clergat.

eclipsi /eˈkɫip.si/ n masc
urú

eco /ˈɛ.ko/ /ˈɛ.ku/ n masc
macalla allabhair

ecoansietat /ˌe.ko.an.si.eˈtat/ /ˌɛ.ko.ən.si.əˈtat/ /ˌɛ.ku.ən.si.əˈtat/ n fem
éicea-imní

economia /e.ko.noˈmi.a/ /ə.ko.noˈmi.ə/ /ə.ku.nuˈmi.ə/ n fem
barainneacht eacnamaíocht
Disciplina que tracta dels intercanvis comercials i l'estudi dels diners i les relacions que provoca.

edat /eˈðat/ n fem
aois
Temps transcorregut des del començament de la vida d'una persona.
Període de temps determinat pels historiadors per tal de concretar aquests estudis.

edició /e.ði.siˈo/ /ə.ði.siˈo/ n fem
atheagrú

edifici /e.ðiˈfi.si/ n masc
foirgneamh

editar /e.ðiˈta/ /e.ðiˈtaɾ/ v
cuir in eagar
(informàtica) Preparar o modificar dades.

editor /e.ðiˈto/ /e.ðiˈtoɾ/ /ə.ðiˈto/ n masc
eagarthóir
Persona d'una editorial o d'una empresa periodística que dirigeix els continguts.
(informàtica) Programa per crear i modificar fitxers, especialment de fitxers de text.

educació /e.ðu.ka.siˈo/ n fem
oideachas
Procés pel qual s'aprenen conceptes, hàbits o valors que ajuden a establir una base cultural i una correcta socialització.

educat /e.ðuˈkat/ /ə.ðuˈkat/ adj masc
sibhialta

educatiu /e.ðu.kaˈtiw/ /ə.ðu.kəˈtiw/ adj masc
oideachais
Relatiu o pertanyent a l'educació.
Que educa, que transmet coneixements, actituds, valors o formes de cultura, que serveix per a transmetre'ls.

efa /ˈe.fa/ /ˈe.fə/ n fem
eif

efectiu /e.fekˈtiw/ /ə.fəkˈtiw/ n masc
airgead tirim
Diner líquid, o en metàl·lic típicament en forma de paper moneda.

efeminat /e.fe.miˈnat/ /ə.fə.miˈnat/ adj
baineanda

eficient /e.fi.siˈen/ /e.fi.siˈent/ /ə.fi.siˈen/ /ə.fi.siˈent/ adj
feidhmiúil

efímer /eˈfi.meɾ/ /əˈfi.mər/ adj masc
breacshaolach
Que té una duració màxima d'un dia.
De duració molt breu.

egipci /eˈʒip.si/ /əˈʒip.si/ n masc
Éigiptis
(masculí singular) Llengua afroasiàtica parlada a l'Antic Egipte.

eglefí /e.ɣɫeˈfi/ /ə.ɣɫəˈfi/ n masc
cadóg

egocèntric /e.ɣoˈsɛn.tɾik/ /ə.ɣoˈsɛn.tɾik/ /ə.ɣuˈsɛn.tɾik/ adj masc
féinlárnach

egua /ˈe.ɣwa/ /ˈɛ.ɣwə/ n fem
láir

eina /ˈej.na/ /ˈəj.nə/ /ˈɛj.nə/ n fem
acaire
Qualsevol objecte que ajuda a realitzar alguna tasca.

einsteini /əjnsˈtɛj.ni/ n masc
éinstéiniam

eix /ˈejʃ/ n masc
ais
Línia imaginària al voltant de la qual es produeix un moviment rotatori.
Barra a la qual va unit un mecanisme que efectua girs.

eixam /ejˈʃam/ /eˈʃam/ /əˈʃam/ n masc
saithe

eixida /ejˈʃi.ða/ /eˈʃi.ða/ /əˈʃi.ðə/ n fem
bealach amach
Acció d'eixir.
La part per on s'ix.

eixir /ejˈʃi/ /ejˈʃiɾ/ /eˈʃi/ /iˈʃi/ /əˈʃi/ v
téigh amach

eixugacabells /e.ʃu.ɣa.kaˈβeʎʃ/ /ej.ʃu.ɣa.kaˈbeʎs/ /ej.ʃu.ɣa.kaˈβeʎs/ /ə.ʃu.ɣə.kəˈbəʎs/ /ə.ʃu.ɣə.kəˈbɛʎs/ n masc
triomadóir gruaige

eixugar /e.ʃuˈɣa/ /ej.ʃuˈɣa/ /ej.ʃuˈɣaɾ/ /ə.ʃuˈɣa/ v
cuimil
Llevar la humitat superficial d'una cosa.
triomaigh
Llevar la humitat d'una cosa per evaporació de l'aigua.

eixut /ejˈʃut/ /eˈʃut/ /əˈʃut/ adj masc
tirim
Sense humitat després de treure'n el líquid.

ejacular /e.d͡ʒa.kuˈɫa/ /e.d͡ʒa.kuˈɫaɾ/ /e.ʒa.kuˈɫa/ /ə.ʒə.kuˈɫa/ v
sead

ela /ˈe.ɫa/ /ˈe.ɫə/ n fem
eil

elecció /e.ɫek.siˈo/ n fem
toghchán

electricitat /e.ɫek.tɾi.siˈtat/ n fem
leictreachas aibhléis

electrocardiograma /eˌɫek.tɾo.kaɾ.ði.oˈɣɾa.ma/ /əˌɫɛk.tɾo.kəɾ.ði.oˈɣɾa.mə/ /əˌɫɛk.tɾu.kər.di.uˈɣɾa.mə/ /əˌɫɛk.tɾu.kər.ði.uˈɣɾa.mə/ n masc
leictreacardagram

electrostàtic /e.ɫek.tɾosˈta.tik/ /ə.ɫək.tɾosˈta.tik/ /ə.ɫək.tɾusˈta.tik/ adj masc
leictreastatach

electrònica /e.ɫekˈtɾɔ.ni.ka/ n fem
leictreonaic

electró /e.ɫekˈtɾo/ n masc
leictreon

elefant /e.ɫeˈfan/ /ə.ɫəˈfan/ /ə.ɫəˈfant/ n masc
eilifint
Família de grans mamífers terrestres de l'ordre dels proboscidis. Es caracteritza per ser d'enormes dimensions, tenir una gran trompa i en algunes espècies per les enormes dimensions dels ullals corbs que sobresurten de la boca.

elefant marí n masc
rón eilifintiúil

elefant marí meridional n masc
rón eilifintiúil deisceartach

elegant /e.ɫeˈɣan/ /e.ɫeˈɣant/ /ə.ɫəˈɣan/ /ə.ɫəˈɣant/ adj
galánta

elegia /e.ɫeˈd͡ʒi.a/ /e.ɫeˈʒi.a/ /ə.ɫəˈʒi.ə/ n fem
marbhna

elegir /e.ɫeˈd͡ʒi/ /e.ɫeˈd͡ʒiɾ/ /ə.ɫəˈʒi/ v
togh
Escollir algú o alguna cosa per a una finalitat.
Nomenar algú per elecció per a un càrrec o dignitat.

element /e.ɫeˈmen/ /e.ɫeˈment/ /ə.ɫəˈmen/ /ə.ɫəˈment/ n masc
dúil
Cosa que reunida o combinada amb d’altres en forma una de més complexa.
(química) Substància que no pot ésser descomposta en altres substàncies més simples.

eliminar /e.ɫi.miˈna/ /e.ɫi.miˈnaɾ/ /ə.ɫi.miˈna/ v
deireadh
Destruir, esborrar.
(hípica, basquetbol) Desqualificar un esportista d'una prova, un encontre o una competició per una falta reiterada.

ell /ˈɛʎ/ pronoun
sé é

ella /ˈe.ʎa/ /ˈɛ.ʎə/ pronoun
sí

elles /ˈe.ʎes/ /ˈe.ʎəs/ /ˈɛ.ʎəs/ pronoun
siad

elli /ˈe.ʎi/ pronoun
siú

ells /ˈeʎs/ /ˈeʎʃ/ /ˈɛʎs/ pronoun
siad

elm /ˈɛɫm/ n masc
cafarr

el·lipse /eɫˈɫip.se/ /eˈɫip.se/ /əɫˈɫip.sə/ /əˈɫip.sə/ n fem
éilips

el·lipsi /eɫˈɫip.si/ /eˈɫip.si/ /əɫˈɫip.si/ /əˈɫip.si/ n fem
focalbhá

ema /ˈe.ma/ /ˈe.mə/ n fem
eim

emancipació /e.man.si.pa.siˈo/ /ə.mən.si.pə.siˈo/ n fem
fuascailt

emancipar /e.man.siˈpa/ /e.man.siˈpaɾ/ /ə.mən.siˈpa/ v
fuascail

embarbussament /em.baɾ.βu.saˈmen/ /əm.bər.bu.səˈmen/ n masc
casfhocal
Joc de paraules amb dificultat de pronúncia basant-se en la similitud dels sons que contenen.

embaràs /em.baˈɾas/ /əm.bəˈɾas/ n masc
toircheas
Estat de la dona prenyada.

emblanquinar /am.bɫaŋ.kiˈna/ /em.bɫaŋ.kiˈna/ /em.bɫaŋ.kiˈnaɾ/ /əm.bɫəŋ.kiˈna/ v
aol

embotellar /em.bo.teˈʎa/ /em.bo.teˈʎaɾ/ /əm.bo.təˈʎa/ /əm.bu.təˈʎa/ v
buidéalaigh

embragatge /em.bɾaˈɣa.d͡ʒe/ n masc
crág

embriac /em.bɾiˈak/ adj masc
ólta

embriac /em.bɾiˈak/ n masc
meisceoir

embriaguesa /em.bɾi.aˈɣe.za/ /əm.bɾi.əˈɣə.zə/ /əm.bɾi.əˈɣɛ.zə/ n fem
meisce

embut /amˈbut/ /emˈbut/ /əmˈbut/ n masc
tonnadóir
Estri amb forma de con buit invertit acabat amb un tub al seu vèrtex, que s'empra per transvasar líquids dins d'un recipient de boca estreta.

emigració /e.mi.ɣɾa.siˈo/ /ə.mi.ɣɾə.siˈo/ n fem
imirce

emissió /e.mi.siˈo/ /ə.mi.siˈo/ n fem
astaíocht

emmarcar /em.marˈka/ /em.maɾˈka/ /em.maɾˈkaɾ/ /əm.mərˈka/ v
cuir i bhfráma

emmetzinar /em.me.d͡ziˈnaɾ/ /em.med.ziˈna/ /əm.məd.ziˈna/ v
nimhigh

emmurallar /em.mu.ɾaˈʎa/ /em.mu.ɾaˈʎaɾ/ /əm.mu.ɾəˈʎa/ v
balla

emoció /e.mo.siˈo/ /ə.mo.siˈo/ /ə.mu.siˈo/ n fem
mothúchán

emoticona /e.mo.tiˈko.na/ /ə.mo.tiˈko.nə/ /ə.mu.tiˈko.nə/ n fem
straoiseog

empelt /emˈpɛɫ/ /emˈpɛɫt/ /əmˈpɛɫ/ /əmˈpɛɫt/ n masc
beangán

empenya /amˈpe.ɲa/ /emˈpe.ɲa/ /əmˈpə.ɲə/ /əmˈpɛ.ɲə/ n fem
trácht
Part superior del peu des del turmell fins als dits.
Part superior del calçat.

emperador /am.pe.ɾaˈoɾ/ /am.pe.ɾaˈðo/ /em.pe.ɾaˈðo/ /em.pe.ɾaˈðoɾ/ n masc
impire
Cap d'un imperi.

emplenar /em.pɫeˈna/ /em.pɫeˈnaɾ/ v
líon
Completar un document amb les dades demanades.

empremta /emˈpɾem.ta/ /əmˈpɾem.tə/ n fem
méarlorg

empresa /emˈpɾe.za/ /əmˈpɾə.zə/ /əmˈpɾɛ.zə/ n fem
gnó

empresonament /em.pɾe.zo.naˈmen/ /em.pɾe.zo.naˈment/ /əm.pɾə.zo.nəˈment/ /əm.pɾə.zu.nəˈmen/ n masc
gabhann

empresonar /am.pɾe.zoˈna/ /em.pɾe.zoˈna/ /em.pɾe.zoˈnaɾ/ /əm.pɾə.zoˈna/ /əm.pɾə.zuˈna/ v
cuir i bpríosún

en /an/ /en/ /ən/ /ˈen/ preposition
i
El temps.
La manera.
L’indret indefinit precedit d’article indefinit, adjectiu, pronom o numeral.
Preposició que denota situació o estat.

en pau descansi idiom
ar dheis Dé go raibh a anam

en qüestió /en /ən adj
i gceist

ena /ˈe.na/ /ˈe.nə/ n fem
ein

encaixar /aŋ.kajˈʃa/ /aŋ.kajˈʃaɾ/ /eŋ.kajˈʃa/ /eŋ.kajˈʃaɾ/ /eŋ.kaˈʃa/ /əŋ.kəˈʃa/ v
oiriúnaigh
Col·locar un objecte, normalment una peça, en el lloc ajustat que li correspon.

encanteri /eŋ.kanˈtɛ.ɾi/ /əŋ.kənˈtɛ.ɾi/ n masc
ortha

encara /aŋˈka.ɾa/ /aŋˈka.ɾa/ /aŋˈka.ɾɛ/ /eŋˈka.ɾa/ /əŋˈka.ɾə/ /əŋˈka.ɾə/ adv
go fóill

encendre /anˈsen.dɾe/ /enˈsen.dɾe/ /ənˈsen.dɾə/ v
las
Iniciar la combustió fent que una cosa cremi.

encenedor /en.se.neˈðo/ /en.se.neˈðoɾ/ n masc
lastóir lastóir toitíní

encens /anˈsens/ /enˈsens/ /ənˈsens/ /ənˈsəns/ /ənˈsɛns/ n masc
túis

encerclar /en.serˈkɫa/ /en.seɾˈkɫa/ /en.seɾˈkɫaɾ/ v
ciorclaigh

enciam /an.siˈam/ /en.siˈam/ n masc
leitís
Planta herbàcia anual de la família de les compostes, de fulles amples, que es cultiva en hort principalment per menjar amanida (Lactuca sativa).

enciclopèdia /en.si.kɫoˈpɛ.ði.a/ /ən.si.kɫoˈpɛ.ði.ə/ /ən.si.kɫuˈpɛ.ði.ə/ n fem
ciclipéid

enclusa /aŋˈkɫu.za/ /aŋˈkɫu.zɛ/ /eŋˈkɫu.za/ n fem
inneoin
Peça quadrada de ferro, massissa, encaixada en un piló de fusta molt forta, sobre la que s'aprima o s'engruix el ferro a cops de martell.

encongir /es.koɲˈʒiɾ/ /eŋ.koɲˈʒi/ /əŋ.kuɲˈʒi/ v
crap

encoratjar /eŋ.ko.ɾaˈd͡ʒa/ /eŋ.ko.ɾaˈd͡ʒaɾ/ /əŋ.ko.ɾəˈd͡ʒa/ /əŋ.ku.ɾəˈd͡ʒa/ v
spreag

encunyar /aŋ.kuˈɲa/ /aŋ.kuˈɲaɾ/ /eŋ.kuˈɲa/ /eŋ.kuˈɲaɾ/ /əŋ.kuˈɲa/ v
cum
Batre un metall fortament perquè en surti una forma, per exemple: una medalla, una moneda.

endarrere /en.daˈre.ɾe/ /ən.dəˈre.ɾə/ adv
siar
En direcció a la banda del darrere.

endavant /an.daˈβan/ /en.daˈvant/ /en.daˈβan/ /ən.dəˈvan/ /ən.dəˈvant/ /ən.dəˈβan/ adv
ar aghaidh
En direcció a la banda del davant.

endemà /en.daˈma/ /en.deˈma/ /ən.dəˈma/ /ən.dəˈma/ n masc
lá arna mhárach

endevinalla /an.de.βiˈna.ʎa/ /en.de.βiˈna.ʎa/ /ən.də.viˈna.jə/ n fem
tomhas

endocarditis /en.do.kaɾˈði.tis/ /ən.do.kəɾˈði.tis/ /ən.du.kərˈdi.tis/ /ən.du.kərˈði.tis/ n fem
ionchairdíteas

endolcir /an.doɫˈsi/ /an.doɫˈsiɾ/ /en.doɫˈsi/ /en.doɫˈsiɾ/ /ən.doɫˈsi/ /ən.duɫˈsi/ v
milsigh

endoll /enˈdoʎ/ /ənˈdoʎ/ n masc
plocóid
Connector d'un aparell amb el corrent elèctric d'un edifici.

endometri /en.doˈmɛ.tɾi/ /ən.doˈmɛ.tɾi/ /ən.duˈmɛ.tɾi/ n masc
inmheitriam

enemic /e.neˈmik/ n masc
namhaid

energia /e.neɾˈd͡ʒi.a/ n fem
fuinneamh

enfilar /aɱ.fiˈla/ /eɱ.fiˈɫa/ /eɱ.fiˈɫaɾ/ /əɱ.fiˈɫa/ v
snáithe a chur
Passar fil pel forat d'una agulla de cosir.

enfocar /eɱ.foˈka/ /eɱ.foˈkaɾ/ /əɱ.foˈka/ /əɱ.fuˈka/ v
dírigh
(òptica, fotografia, cinema) Ajustar l’aparell òptic per tal que la imatge aparegui nítida.
Centrar l’atenció en un tema en base als supòsits previs per tal de resoldre’l adequadament.

enfortir /aɱ.forˈti/ /eɱ.forˈti/ /eɱ.foɾˈti/ /eɱ.foɾˈtiɾ/ /əɱ.foɾˈti/ /əɱ.furˈti/ v
neartaigh

engany /aŋˈgaɲ/ /eŋˈɡaɲ/ /əŋˈɡaɲ/ n masc
dallamullóg

engegar /aɲ.d͡ʒeˈɣa/ /eɲ.d͡ʒeˈɣa/ /eɲ.d͡ʒeˈɣaɾ/ /əɲ.ʒəˈɣa/ v
cuir tús le
Posar en marxa, iniciar el funcionament.

enginy /anˈd͡ʒiɲ/ /eɲˈd͡ʒiɲ/ /əɲˈʒiɲ/ n masc
abarthacht

enginyer /eɲ.d͡ʒiˈɲe/ /eɲ.d͡ʒiˈɲeɾ/ n masc
innealtóir

enginyeria /eɲ.d͡ʒi.ɲeˈɾi.a/ /əɲ.ʒi.ɲəˈɾi.ə/ n fem
innealtóireacht

enguany /aŋˈɡwaɲ/ /eŋˈɡwaɲ/ /əŋˈɡwaɲ/ adv
i mbliana

enhorabona /eˌnɔ.ɾaˈbɔ.na/ /eˌnɔ.ɾaˈβɔ.na/ /eˌnɔ.ɾaˈβɔ.nɔ/ /əˌnɔ.ɾəˈβɔ.nə/ Interjection
comhghairdeas
Felicitació per un bon succés.

enllaçar /eɲ.ʎaˈsa/ /eɲ.ʎaˈsaɾ/ /əɲ.ʎəˈsa/ v
nasc
Vincular amb una relació.
(informàtica) Connectar un document amb un altre.

enlloc /eɲˈʎɔk/ /əɲˈʎɔk/ adv
in áit ar bith

enorme /eˈnoɾ.me/ /əˈnor.mə/ adj
anmhór

enquesta /eŋˈkes.ta/ /əŋˈkes.tə/ n fem
suirbhé

enrere /enˈre.ɾe/ /ənˈre.ɾə/ Interjection
siar

enrocar /an.roˈka/ /en.roˈka/ /en.roˈkaɾ/ /ən.roˈka/ /ən.ruˈka/ v
caisligh
En els escacs, jugada especial consistent en moure en el mateix torn les figures del rei i d'una torre a una posició especifica on ambdues peces són veïnes.

ensenyament /en.se.ɲaˈmen/ /en.se.ɲaˈment/ /ən.sə.ɲəˈmen/ /ən.sə.ɲəˈment/ n masc
múinteoireacht

ensenyar /an.seˈɲa/ /en.seˈɲa/ /en.seˈɲaɾ/ v
múin
Comunicar o transmetre a algú un coneixement, una habilitat.
taispeáin
Instruir, ensinistrar.

entapissar /en.ta.piˈsa/ /en.ta.piˈsaɾ/ /ən.tə.piˈsa/ v
cumhdaigh

entendre /anˈten.dɾa/ /anˈten.dɾe/ /enˈten.dɾe/ /ənˈten.dɾə/ v
tuig
Comprendre, copsar la relació entre conceptes, assimilar.

enterramorts /anˌtɛ.raˈmɔrs/ /enˌtɛ.raˈmɔrs/ /enˌtɛ.raˈmɔɾts/ n neut
reiligire

enterrar /an.teˈra/ /en.teˈra/ /en.teˈraɾ/ /ən.təˈra/ v
adhlaic

entrada /anˈtɾa.ðɛ/ /anˈtɾa/ /enˈtɾa.ða/ n fem
iontráil
Acte d'entrar.

entrar /anˈtɾa/ /enˈtɾa/ /enˈtɾaɾ/ /ənˈtɾa/ v
iontráil
Passar de fora cap endins.

entre /ˈen.tɾe/ /ˈen.tɾə/ /ˈən.tɾə/ /ˈɛn.tɾə/ preposition
idir

entremaliat /en.tɾe.ma.ɫiˈat/ adj masc
anmhailíseach

entremaliat /en.tɾe.ma.ɫiˈat/ n masc
clampróir

entrenador /en.tɾe.naˈðo/ /en.tɾe.naˈðoɾ/ /ən.tɾə.nəˈðo/ n masc
traenálaí

entrenament /en.tɾe.naˈmen/ /en.tɾe.naˈment/ /ən.tɾə.nəˈmen/ /ən.tɾə.nəˈment/ n masc
oiliúint

entrepà /ən.tɾəˈpa/ /ˌen.tɾeˈpa/ /ˌen.tɾəˈpa/ n masc
ceapaire

entreteniment /en.tɾe.te.niˈmen/ /en.tɾe.te.niˈment/ /ən.tɾə.tə.niˈmen/ /ən.tɾə.tə.niˈment/ n masc
siamsa

entrevista /en.tɾeˈvis.ta/ /en.tɾeˈβis.ta/ /ən.tɾəˈvis.tə/ /ən.tɾəˈβis.tə/ n fem
agallamh

entrevistar /en.tɾe.visˈtaɾ/ /en.tɾe.βisˈta/ /ən.tɾə.visˈta/ /ən.tɾə.βisˈta/ v
cuir agallamh ar

entropia /en.tɾoˈpi.a/ /ən.tɾoˈpi.ə/ /ən.tɾuˈpi.ə/ n fem
eantrópacht

entusiasmar /en.tu.zi.azˈma/ /en.tu.zi.azˈmaɾ/ /ən.tu.zi.əzˈma/ v
spreag

enveja /amˈbe.d͡ʒɛ/ /emˈbe.d͡ʒa/ /emˈbe.ʒa/ /eɱˈve.d͡ʒa/ /əmˈbɛ.ʒə/ /əɱˈvə.ʒə/ /əɱˈvɛ.ʒə/ n fem
formad
Sentiment que experimenta una persona quan desitja ferventment una cosa (material o no) que pertany a algú altre.

envejós /am.beˈʒos/ /em.beˈd͡ʒos/ /em.beˈʒos/ /eɱ.veˈd͡ʒos/ /əm.bəˈʒos/ /əɱ.vəˈʒos/ adj masc
éadmhar

enverinar /em.be.ɾiˈna/ /em.be.ɾiˈnaɾ/ /eɱ.ve.ɾiˈnaɾ/ /əm.bə.ɾiˈna/ /əɱ.və.ɾiˈna/ v
nimhigh

envà /amˈba/ /emˈba/ /eɱˈva/ /əmˈba/ /əɱˈva/ n masc
landair

enyorança /a.ɲoˈɾan.sa/ /e.ɲoˈɾan.sa/ /ə.ɲoˈɾan.sə/ /ə.ɲuˈɾan.sə/ n fem
cumha

enyorar /a.ɲoˈɾa/ /a.ɲoˈɾaɾ/ /e.ɲoˈɾa/ /e.ɲoˈɾaɾ/ /ə.ɲoˈɾa/ /ə.ɲuˈɾa/ v
airigh ó
Tenir sentiment i pena per l'absència d'alguna persona o per la falta d'alguna cosa.

enzim /enˈzim/ /ənˈzim/ n masc
einsím

ep /ˈep/ Interjection
hé
Interjecció per a cridar l'atenció a algú.

epentètic /e.penˈtɛ.tik/ /ə.pənˈtɛ.tik/ adj masc
cúnta

epidemiologia /e.pi.ðe.mi.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /e.pi.ðe.mi.o.ɫoˈʒi.a/ /ə.pi.ðə.mi.o.ɫoˈʒi.ə/ /ə.pi.ðə.mi.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
eipidéimeolaíocht

epilèpsia /e.piˈɫɛp.si.a/ /ə.piˈɫɛp.si.ə/ n fem
breoiteacht mhór

episodi /e.piˈzɔ.ði/ /ə.piˈzɔ.ði/ n masc
eachtra

epistemologia /e.pis.te.mo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /e.pis.te.mo.ɫoˈʒi.a/ /ə.pis.tə.mo.ɫoˈʒi.ə/ /ə.pis.tə.mu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
eipistéimeolaíocht

epèntesi /eˈpɛn.te.zi/ /əˈpɛn.tə.zi/ n fem
eipintéis

epífisi /eˈpi.fi.zi/ /əˈpi.fi.zi/ n fem
eipifís

epònim /eˈpɔ.nim/ /əˈpɔ.nim/ adj
eapainmneach

epònim /eˈpɔ.nim/ /əˈpɔ.nim/ n neut
eapainm

equador /ə.kwəˈðo/ /ə.kwəˈðor/ n masc
meánchiorcal
Línia imaginària que divideix la Terra perpendicularment al seu eix de rotació, resultant dues meitats.

equinocci /e.kiˈnɔk.si/ n masc
cónocht

equip /eˈkip/ /əˈkip/ n masc
foireann
Grup de persones organitzat.
acmhainn
Allò amb què algú s'equipa, com vestits o estris.

equipatge /e.kiˈpa.d͡ʒe/ n masc
bagáiste

equivalent /e.ki.vaˈɫent/ /e.ki.βaˈɫen/ /ə.ki.vəˈɫen/ /ə.ki.vəˈɫent/ /ə.ki.βəˈɫen/ adj
comhionann

equivalent /e.ki.vaˈɫent/ /e.ki.βaˈɫen/ /ə.ki.vəˈɫen/ /ə.ki.vəˈɫent/ /ə.ki.βəˈɫen/ n masc
comhionann
(química) Quantitat de substància d'un determinat element que pot reaccionar amb un mol d'ions hidrogen.

era /ˈe.ɾa/ /ˈe.ɾə/ n fem
urlár buailte
(agricultura) Espai ample en una explotació agrícola de cereals destinat a apilar gavelles o a batre les espigues per separar el gra de la palla.

erbi n masc
eirbiam

erecció /e.ɾek.siˈo/ /ə.ɾək.siˈo/ n fem
éirí

erecte /eˈɾɛk.te/ /əˈɾɛk.tə/ adj masc
ardcheannach
Dret i rígid.

eritreu /e.ɾiˈtɾɛw/ /ə.ɾiˈtɾɛw/ adj masc
Eiritréach
Relatiu o pertanyent a Eritrea.

eritreu /e.ɾiˈtɾɛw/ /ə.ɾiˈtɾɛw/ n masc
Eiritréach
Persona que habita o és originària d'Eritrea.

eriçó /a.ɾiˈso/ /e.ɾiˈso/ n masc
gráinneog

ermini /eɾˈmi.ni/ /ərˈmi.ni/ n masc
easóg
Mamífer de la família dels mustèlids apreciat pel pelatge que és blanc a l’estiu i rogenc a l’hivern (Mustela erminea).

erotisme /e.ɾoˈtiz.me/ /ə.ɾoˈtiz.mə/ /ə.ɾuˈtiz.mə/ n masc
anghrá

erra /ˈe.ra/ /ˈe.rə/ /ˈɛ.ra/ /ˈɛ.rə/ /ˈɛ.rɛ/ n fem
ear

error /eˈroɾ/ /əˈro/ /əˈror/ n
botún
Equivocació, incorrecció.

erudit /e.ɾuˈðit/ /ə.ɾuˈðit/ adj masc
léannta
Que té erudició, un ampli coneixement en una disciplina, especialment de la seva obra escrita.

eruga /eˈɾu.ɣa/ n fem
bolb

erupció /e.ɾup.siˈo/ /ə.ɾup.siˈo/ n masc
brúchtadh

esbarzer /az.βarˈze/ /ez.baɾˈzeɾ/ /ez.βarˈze/ /əz.bərˈze/ n masc
sméar dhubh

esborrany /ez.boˈraɲ/ /əz.boˈraɲ/ /əz.buˈraɲ/ n masc
dréacht

esborrar /az.βoˈra/ /ez.boˈraɾ/ /ez.βoˈra/ /əz.boˈra/ /əz.buˈra/ v
scrios
Fer desaparèixer el traç de signes, textos, dibuixos.
Treure del cap un sentiment, un record.

esbrinar /az.βɾiˈna/ /ez.bɾiˈnaɾ/ /ez.βɾiˈna/ /əz.bɾiˈna/ v
tomhais
Cercar un coneixement fins a arribar a saber-ho.

esbós /ezˈbos/ n masc
sceitse

esca /ˈes.ka/ /ˈəs.kə/ /ˈɛs.kə/ n fem
sponc
Matèria molt seca, generalment de cuiro, drap o esponja, preparada de forma que qualsevol espurna de foc la fa cremar.

escac /esˈkak/ /əsˈkak/ n masc
ficheall

escacs /esˈkaks/ n masc
ficheall
Joc de taula d'estratègia en el qual dos bàndols (blanc i negre) amb setze peces cada un (dues torres, dos cavalls, dos alfils, una reina, un rei i vuit peons) tracten de vèncer el rei contrari i així guanyar la partida.

escala /asˈka.la/ /asˈka.ɫa/ /asˈka.ɫɛ/ /esˈka.ɫa/ /əsˈka.ɫə/ n fem
staighre
Conjunt de graons per pujar o baixar a un indret.

escala mecànica n fem
staighre beo

escalar /as.kaˈɫa/ /as.kaˈɫaɾ/ /es.kaˈɫa/ /es.kaˈɫaɾ/ /əs.kəˈɫa/ /əs.kəˈɫar/ v
tóg

escalunya /es.kaˈɫu.ɲa/ /əs.kəˈɫu.ɲə/ n fem
seallóid
Planta de la família de les aliàcies (Allium ascalonicum).

escampar /as.kamˈpa/ /es.kamˈpa/ /es.kamˈpaɾ/ /əs.kəmˈpa/ v
leath
Estendre una matèria per una superfície.

escandi /əsˈkan.di/ n masc
scaindiam

escarabat /as.ka.ɾaˈβat/ /es.ka.ɾaˈbat/ /əs.kərˈβat/ n masc
ciaróg

escarabeu /es.ka.ɾaˈbɛw/ /əs.kə.ɾəˈβɛw/ n masc
scarab

escarapel·la /es.ka.ɾaˈpɛɫ.ɫa/ /əs.kə.ɾəˈpɛɫ.ɫə/ n fem
cnota
Adornament en forma de disc col·locat en una part visible de la roba o del barret.

escarceller /es.kar.seˈʎe/ /es.kaɾ.seˈʎeɾ/ /əs.kər.səˈʎe/ n masc
séiléir

escarlata /əs.kərˈɫa.tə/ n fem
scarlóid

escaure /asˈkaw.ɾe/ /esˈkaw.ɾe/ /əsˈkaw.ɾə/ v
oir
Anar bé, combinar, ajustar-se físicament o bé atenent a raons estètiques.

escenari /e.seˈna.ɾi/ /ə.səˈna.ɾi/ /əs.səˈna.ɾi/ n masc
stáitse

escintil·lar /e.sin.tiɫˈɫa/ /e.sin.tiɫˈɫaɾ/ /e.sin.tiˈɫa/ /ə.sin.tiɫˈɫa/ /ə.sin.tiˈɫa/ /əs.sin.tiɫˈɫa/ v
aibhligh

esclatar /as.kɫaˈta/ /es.kɫaˈta/ /es.kɫaˈtaɾ/ /əs.kɫəˈta/ v
pléasc
Obrir-se una cosa per una força o impuls interior.

esclau /esˈkɫaw/ n masc
sclábhaí
Persona sotmesa al domini d'una altra i sense llibertat.

esclerosi /es.kɫeˈɾɔ.zi/ /əs.kɫəˈɾɔ.zi/ n fem
scléaróis

esclop /asˈkɫɔp/ /esˈkɫɔp/ /əsˈkɫɔp/ n masc
paitín
Espècie de canal de fusta de la part inferior de la tremuja dels molins de farina que rep el cereal i el dirigeix al forat de la mola.

escocès /es.koˈses/ /əs.koˈsɛs/ /əs.kuˈsɛs/ adj masc
Albanach

escola /asˈkɔ.ɫa/ /asˈkɔ.ɫɛ/ /esˈkɔ.ɫa/ /esˈkɔ.ɫɔ/ n fem
scoil
Col·legi, establiment per aprendre.
Centre educatiu on s'imparteix segon cicle d'educació infantil i educació primària.

escola de música n fem
ceolscoil

escolanet /as.ko.ɫaˈnet/ /es.ko.ɫaˈnet/ /əs.ko.ɫəˈnət/ /əs.ku.ɫəˈnɛt/ n masc
cléireach

escolar /as.koˈɫa/ /es.koˈɫa/ /es.koˈɫaɾ/ /əs.koˈɫa/ /əs.kuˈɫa/ /əs.kuˈɫar/ n neut
dalta
Persona que assisteix a una escola com a alumne.

escoltar /as.koɫˈta/ /as.koɫˈtaɾ/ /es.koɫˈta/ /es.koɫˈtaɾ/ /əs.koɫˈta/ /əs.kuɫˈta/ v
éist

escombra /asˈkom.bɾa/ /asˈkom.bɾɛ/ /esˈkom.bɾa/ n fem
scuab
(central, nord-occidental, septentrional, alguerès) Estri de neteja format per uns pèls o un raspall i un mànec llarg per moure-la amb comoditat.

escombrar /as.komˈbɾa/ /as.kumˈbɾa/ /es.komˈbɾa/ /es.komˈbɾaɾ/ /əs.komˈbɾa/ /əs.kumˈbɾa/ v
scuab
Treure la brutícia del terra amb una escombra.

escombraries /es.kom.bɾaˈɾi.es/ /əs.kom.bɾəˈɾi.əs/ /əs.kum.bɾəˈɾi.əs/ n fem
bruscar
(nom comptable) Brutícies i altres coses per llençar que s'arrepleguen escombrant.

escopir /as.koˈpi/ /as.koˈpiɾ/ /es.koˈpi/ /es.koˈpiɾ/ /es.kuˈpi/ /əs.koˈpi/ /əs.kuˈpi/ v
caith seile
Expulsar alguna cosa de la boca, especialment saliva.

escorpí /as.korˈpi/ /es.koɾˈpi/ /əs.koɾˈpi/ /əs.kurˈpi/ n masc
scairp

escorredora /es.ko.reˈðo.ɾa/ /əs.ko.rəˈðo.ɾə/ /əs.ku.rəˈðo.ɾə/ n fem
síothlán

escorça /asˈkɔr.sɛ/ /asˈkɔɾ.sa/ /esˈkɔr.sa/ /esˈkɔɾ.sa/ /esˈkɔɾ.sɔ/ /əsˈkɔr.sə/ n fem
rúsc coirt
Part exterior del tronc dels arbres.

escovilló /es.ko.viˈʎo/ /es.ko.βiˈʎo/ /əs.ko.viˈʎo/ /əs.ku.viˈʎo/ /əs.ku.βiˈʎo/ n masc
ceirt
(medicina) Tija amb un extrem cobert de cotó o material absorbent i estèril per a obtenir mostres a examinar o per a aplicar medicaments.

escriptor /es.kɾipˈto/ /es.kɾipˈtoɾ/ n masc
scríbhneoir

escriptori /es.kɾipˈtɔ.ɾi/ /əs.kɾipˈtɔ.ɾi/ n masc
deasc
Moble emprat per escriure cartes, en el qual es guardava el paper i els estris per escriure.
Aparença de pantalla d’un ordinador que mostra informació perquè l'usuari pugui manipular-lo.

escriptura /es.kɾipˈtu.ɾa/ /əs.kɾipˈtu.ɾə/ n fem
scríbhneoireacht
acte d'escriure

escriure /asˈkɾiw.ɾa/ /asˈkɾiw.ɾe/ /esˈkɾiw.ɾe/ /əsˈkɾiw.ɾə/ v
scríobh

escrivà /es.kɾiˈva/ /es.kɾiˈβa/ /əs.kɾiˈva/ /əs.kɾiˈβa/ n masc
scríobhaí

escrot /esˈkɾot/ /əsˈkɾot/ n masc
bosán cadairne

escull /esˈkuʎ/ /əsˈkuj/ /əsˈkuʎ/ n masc
scairbh

escultor /es.kuɫˈto/ /es.kuɫˈtoɾ/ /əs.kuɫˈto/ n masc
dealbhóir

escultura /es.kuɫˈtu.ɾa/ n fem
dealbhóireacht dealbh

escuma /asˈku.ma/ /asˈku.mɛ/ /esˈku.ma/ /əsˈku.mə/ n fem
sobal cúr

escura-xemeneies /esˌku.ɾa.t͡ʃe.meˈne.jes/ /əsˌku.ɾə.ʃə.məˈnɛ.jəs/ n neut
glantóir simléar

escuradents /asˌku.ɾaˈðens/ /esˌku.ɾaˈðens/ /əsˌku.ɾəˈðens/ n masc
bior fiacla

escurçó /as.kuɾˈso/ /əs.kurˈso/ n masc
nathair
Serp de la família dels vipèrids.

escut /asˈkut/ /esˈkut/ /əsˈkut/ n masc
sciath
Arma defensiva, agafada amb la mà o amb el braç, amb suficient amplària i solidesa per aturar l'escomesa de l'enemic.
armas
Element emblemàtic d'un país, ciutat, família, institució, etc., que correspon a un dibuix simbòlic normalment emmarcat en la forma d'un escut medieval.
escudo Portaingéalach
Nom de diverses monedes modernes i antigues.

esdevenir /ez.ðe.veˈniɾ/ /ez.ðe.βeˈni/ /əz.də.βəˈni/ /əz.ðə.vəˈni/ v
éirigh

esfera /esˈfe.ɾa/ /əsˈfe.ɾə/ n fem
sféar

esforç /asˈfɔrs/ /esˈfɔɾs/ /əsˈfɔrs/ n masc
iarracht

esfèric /esˈfɛ.ɾik/ /əsˈfɛ.ɾik/ adj masc
sféarúil

esgarrapar /az.ɣa.raˈpa/ /az.ɣa.raˈpaɾ/ /ez.ɣa.raˈpa/ /ez.ɣa.raˈpaɾ/ /əz.ɡə.rəˈpa/ v
scríob

esgarriacries /az.ɣaˌri.aˈkɾi.es/ /ez.ɣaˌri.aˈkɾi.es/ /əz.ɡəˌri.əˈkɾi.əs/ n neut
cnádánaí

església /azˈɣɫe.zi.(aɛ)/ /ezˈɣɫe.zi.a/ /əzˈɡɫɛ.zi.ə/ /əzˈɣɫə.zi.ə/ /əzˈɣɫə.zi/ /əzˈɣɫɛ.zi.ə/ /əzˈɣɫɛ.zi/ n fem
eaglais teampall
Conjunt de tots els fidels cristians.
Institució administrativa i jeràrquica de govern de qualsevol congregació de fidels cristians.

esgotar /ez.ɣoˈta/ /ez.ɣoˈtaɾ/ /əz.ɣoˈta/ /əz.ɣuˈta/ v
folmhaigh
Consumir les forces, afeblir, cansar molt.

esgrima /ezˈɣɾi.ma/ /əzˈɡɾi.mə/ n fem
pionsóireacht

eslovac /ez.ɫoˈvak/ /ez.ɫoˈβak/ /əz.ɫoˈvak/ /əz.ɫuˈvak/ /əz.ɫuˈβak/ adj masc
Slóvacach
Relatiu o pertanyent a Eslovàquia.

eslovac /ez.ɫoˈvak/ /ez.ɫoˈβak/ /əz.ɫoˈvak/ /əz.ɫuˈvak/ /əz.ɫuˈβak/ n masc
Slóvacach
Natural d’Eslovàquia.
(masculí singular) Llengua eslava parlada a Eslovàquia.

eslovè /ez.ɫoˈve/ /ez.ɫoˈβe/ /əz.ɫoˈvɛ/ /əz.ɫuˈvɛ/ adj masc
Slóivéanach
Relatiu o pertanyent a Eslovènia, als seus habitants o a la llengua eslovena.

eslovè /ez.ɫoˈve/ /ez.ɫoˈβe/ /əz.ɫoˈvɛ/ /əz.ɫuˈvɛ/ n masc
Slóivéanach
Natural d'Eslovènia.
(masculí singular) Llengua parlada a Eslovènia, i a unes zones de Àustria, Itàlia i Hongria.

esmalt /ezˈmaɫ/ /ezˈmaɫt/ /əzˈmaɫ/ /əzˈmaɫt/ n masc
cruan

esmaltar /ez.maɫˈta/ /ez.maɫˈtaɾ/ /əz.məɫˈta/ v
cruan

esmenar /ez.meˈna/ /ez.meˈnaɾ/ /əz.məˈna/ v
ceartaigh
(dret) Rectificar una llei, una sentència.

esmentar /ez.menˈta/ /ez.menˈtaɾ/ /əz.mənˈta/ v
trácht ar

esmeril /ez.meˈɾiɫ/ /əz.məˈɾiɫ/ n masc
éimear

esmolar /az.moˈɫa/ /az.moˈɫaɾ/ /ez.moˈɫa/ /ez.moˈɫaɾ/ /əz.moˈɫa/ /əz.muˈɫa/ v
faobhraigh

esmorzar /az.morˈza/ /az.mulˈza/ /ez.morˈza/ /ez.moɾˈza/ /ez.moɾˈzaɾ/ /əz.moɾˈza/ /əz.murˈza/ n masc
bricfeasta
El primer menjar del dia.

esmorzar /az.morˈza/ /az.mulˈza/ /ez.morˈza/ /ez.moɾˈza/ /ez.moɾˈzaɾ/ /əz.moɾˈza/ /əz.murˈza/ v
bricfeasta
(intransitiu) Prendre el primer menjar del dia.

espacial /es.pa.siˈaɫ/ /əs.pə.siˈaɫ/ adj
spásúil

espagueti /es.paˈɣɛ.ti/ /əs.pəˈɣɛ.ti/ n masc
spaigití

espai /asˈpaj/ /esˈpaj/ n masc
spás
Extensió aparentment buida entre dos o més cossos; lloc.
Extensió contínua que conté tots els objectes sensibles, també dit cosmos o univers.

espantaocells /esˌpan.ta.oˈseʎs/ /esˌpan.ta.oˈseʎʃ/ /əsˌpan.tə.oˈseʎs/ /əsˌpan.tə.uˈseʎs/ n masc
fear bréige

espantar /as.panˈta/ /es.panˈta/ /es.panˈtaɾ/ /əs.pənˈta/ /əs.pənˈta/ v
cuir eagla ar

espanyol /as.paˈɲɔɫ/ /əs.pəˈɲɔɫ/ /əs.pəˈɲɔɫ/ adj masc
Spáinnis
Relatiu o pertanyent a Espanya.
Relatiu o pertanyent a la llengua castellana.

espanyol /as.paˈɲɔɫ/ /əs.pəˈɲɔɫ/ /əs.pəˈɲɔɫ/ n masc
Spáinnis
Habitant o nadiu d'Espanya.
(invariable) Llengua originària de Castella usada a Espanya i als antics dominis.

espart /esˈpaɾt/ /əsˈpart/ n masc
alfa

espasa /asˈpa.za/ /asˈpa.zɛ/ /esˈpa.za/ n fem
claíomh
Arma blanca consistent en un tall llarg i recte i una empunyadura.
(jocs, plural) Coll de la baralla de cartes representada per una arma blanca llarga.

espatlla /asˈpaʎ.ʎa/ /asˈpaʎ.ʎɛ/ /esˈpaɫ.ɫa/ /esˈpaʎ.ʎa/ /əsˈpa.ʎə/ /əsˈpaɫ.ɫə/ n fem
gualainn

especial /es.pe.siˈaɫ/ /əs.pə.siˈaɫ/ adj
speisialta

especialista /es.pe.si.aˈɫis.ta/ /es.pe.si.aˈɫis.te/ /əs.pə.si.əˈɫis.tə/ n neut
speisialtóir

especificar /es.pe.si.fiˈka/ /es.pe.si.fiˈkaɾ/ /əs.pə.si.fiˈka/ v
sonraigh

espectacle /es.pekˈta.kɫe/ /əs.pəkˈta.kɫə/ n masc
clár

espectre /esˈpɛk.tɾe/ /əsˈpɛk.tɾə/ n masc
speictream

espelma /asˈpɛɫ.ma/ /esˈpɛɫ.ma/ /esˈpɛɫ.mɛ/ n fem
coinneal

espera /esˈpe.ɾa/ /əsˈpe.ɾə/ n fem
fanacht

esperanto /əs.peˈɾan.to/ /əs.pəˈɾan.tu/ n masc
Esperanto
Llengua artificial, amb lèxic i vocabulari de marcat caire romànic i fonètica principalment eslava, creada per Ludwik Lejzer Zamenhof a final segle xix.

esperança /as.peˈɾan.sa/ /as.peˈɾan.sɛ/ /es.peˈɾan.sa/ /əs.peˈɾan.sə/ /əs.pəˈɾan.sə/ n fem
dúil

esperar /as.peˈɾa/ /es.peˈɾa/ /es.peˈɾaɾ/ /əs.peˈɾa/ /əs.pəˈɾa/ v
fan
Estar pendent que passi una cosa, sovint coneguda.
bí ag súil
Tenir esperança en alguna cosa.

esperit /as.piˈɾit/ /es.peˈɾit/ /əs.pəˈɾit/ /əs.pəˈɾit/ n masc
abarthacht
Part no material de la persona, ànima.

esperó /es.peˈɾo/ /əs.pəˈɾo/ n masc
brod spor

espia /esˈpi.a/ /əsˈpi.ə/ n neut
spiaire

espiga /asˈpi.ɣa/ /asˈpi.ɣɛ/ /esˈpi.ɣa/ /əsˈpi.ɣə/ n fem
croithleog

espigolar /as.pi.ɣoˈɫa/ /es.pi.ɣoˈɫa/ /es.pi.ɣoˈɫaɾ/ /əs.pi.ɣoˈɫa/ /əs.pi.ɣuˈɫa/ v
tiomsaigh
Collir les espigues després de la segada.

espina /asˈpi.na/ /asˈpi.nɛ/ /esˈpi.na/ /əsˈpi.nə/ n fem
dealg
Extrems punxants presents en les tiges d'algunes plantes, per exemple el roser.
Esquelet dels peixos.

espinac /as.piˈnak/ /es.piˈnak/ /əs.piˈnak/ n masc
spionáiste

espinada /es.piˈna.ða/ /əs.piˈna.ðə/ n fem
cnámh droma
(popular) columna vertebral

espiritual /əs.pi.ɾi.tuˈaɫ/ adj
spioradálta
Relatiu o pertanyent a l'esperit.

espitllera /es.piʎˈʎe.ɾa/ /es.piˈʎe.ɾa/ /əs.piʎˈʎe.ɾə/ /əs.piˈʎe.ɾə/ n fem
poll lámhaigh

esplèndid /əsˈpɫɛn.dit/ adj masc
án

espora /esˈpo.ɾa/ /əsˈpo.ɾə/ n fem
spór

esport /esˈpɔɾt/ n masc
spórt

espurna /asˈpuɾ.na/ /asˈpuɾ.nɛ/ /esˈpuɾ.na/ /əsˈpur.nə/ n fem
drithle
Partícula inflamada que s'escapa d'un foc o de dues pedres copejades entre sí.

espàrrec /asˈpa.rek/ /esˈpa.rek/ /əsˈpa.rek/ /əsˈpa.rək/ n masc
lus súch

espàtula /esˈpa.tu.ɫa/ n fem
spadal

espècia /esˈpɛ.si.a/ /əsˈpɛ.si.ə/ n fem
spíosra

espècie /esˈpɛ.si.e/ /əsˈpɛ.si.ə/ /əsˈpɛ.si/ n fem
aicíd

espígol /asˈpi.ɣoɫ/ /esˈpi.ɣoɫ/ /əsˈpi.ɣoɫ/ /əsˈpi.ɣuɫ/ n masc
labhandar lus liath

esquelet /es.keˈɫet/ /əs.kəˈɫət/ /əs.kəˈɫɛt/ n masc
creatlach
En general, conjunt de les parts dures (ossos i closques) que protegeixen o aguanten el cos d'un animal.

esquena /asˈke.na/ /asˈke.nɛ/ /esˈke.na/ /əsˈkə.nə/ /əsˈkɛ.nə/ n fem
droim

esquerre /asˈkɛ.re/ /esˈkɛ.re/ /əsˈkɛ.rə/ adj masc
clé

esquerrà /es.keˈra/ /əs.kəˈra/ adj masc
ciotach
Dit d'una persona que se serveix de la mà esquerra o del peu esquerre en allò en què la generalitat de les persones empren la mà dreta o el peu dret, com a resultat d'un predomini cerebral de l'hemisferi dret.

esquetx /esˈket͡ʃ/ /əsˈkɛt͡ʃ/ n masc
sceitse

esquiar /es.kiˈa/ /es.kiˈaɾ/ /əs.kiˈa/ v
sciáil

esquilar /as.kiˈɫa/ /es.kiˈɫa/ /es.kiˈɫaɾ/ /əs.kiˈɫa/ v
lom

esquirol /as.kiˈɾɔɫ/ /es.kiˈɾɔɫ/ n masc
iora madra crainn
Rosegador arbori de cua llarga i peluda (Sciurus vulgaris).

esquizofrènia /ez.ki.zoˈfɾɛ.ni.a/ /əz.ki.zuˈfɾɛ.ni.ə/ n fem
scitsifréine

esquí /esˈki/ /əsˈki/ n masc
scí

essa /ˈe.sa/ /ˈe.sə/ n fem
eas

essencial /e.sen.siˈaɫ/ /ə.sən.siˈaɫ/ adj
riachtanach

est n masc
oirthear

est-nord-est /ˌezˌnɔrtˈest/ n masc
oirthear-oirthuaisceart

est-sud-est /ˌesˌsutˈest/ /ˌeˌsutˈest/ n masc
oirthear-oirdheisceart

estable /esˈta.bɫe/ /esˈta.βɫe/ /esˈtab.bɫe/ /əsˈta.βɫə/ /əsˈtab.bɫə/ adj
stábla
Establert o fixat amb fermesa.

estable /esˈta.bɫe/ /esˈta.βɫe/ /esˈtab.bɫe/ /əsˈta.βɫə/ /əsˈtab.bɫə/ n masc
stábla
(per extensió) Lloc brut.

establir /as.tabˈbɫi/ /es.tabˈbɫi/ /es.taˈbɫiɾ/ /es.taˈβɫi/ /əs.təbˈbɫi/ /əs.təˈβɫi/ v
cuir ar bun
Fundar o crear alguna cosa.

estaca /asˈta.ka/ /asˈta.kɛ/ /esˈta.ka/ /əsˈta.kə/ n fem
cuaille

estació /es.ta.siˈo/ n fem
stáisiún
Parada d'un vehicle de transport col·lectiu.
séasúr
Cadascun dels quatre períodes en què es divideix l'any.

estadi /esˈta.ði/ n masc
staid
Instal·lació de grans dimensions amb grades, apta per a la pràctica de diversos esports.

estadística /es.taˈðis.ti.ka/ n fem
staidreamh

estalviar /as.taɫ.βiˈa/ /as.taɫ.βiˈaɾ/ /es.taɫ.viˈaɾ/ /es.taɫ.βiˈa/ /əs.təɫ.viˈa/ /əs.təɫ.βiˈa/ v
ainic

estany /asˈtaɲ/ /əsˈtaɲ/ n masc
linn
Massa d'aigua acumulada en una depressió del terreny relativament reduïda.
stán
Element químic metàl·lic, mal·leable i dúctil, amb nombre atòmic 50 i símbol Sn.

estat /asˈtat/ /esˈtat/ /əsˈtat/ n masc
stát
Forma d’organització política caracteritzada per l’existència d’un territori delimitat, una població definida i una autoritat que s’atribueix un poder indiscutible.

estatut /es.taˈtut/ /əs.təˈtut/ n masc
reacht

estel /asˈtɛɫ/ /esˈtɛɫ/ n masc
réalta
(astronomia) Astre que emet llum pròpia.

estela /esˈtɛ.la/ /əsˈtɛ.lə/ n fem
liagán greanta
monument commemoratiu en forma de pilar o làpida amb relleus o inscripcions

estelat /as.teˈɫat/ /es.teˈɫat/ /əs.təˈɫat/ adj masc
réaltach

estella /asˈte.ʎa/ /asˈte.ʎɛ/ /esˈte.ʎa/ /əsˈte.ʎə/ n fem
scealp

estel·lar /es.teɫˈɫaɾ/ /es.teˈɫaɾ/ /əs.təɫˈɫar/ /əs.təɫˈɫaɾ/ /əs.təˈɫar/ adj
réaltach
Relatiu o pertanyent als estels.

estendre /asˈten.dɾe/ /esˈten.dɾe/ /əsˈten.dɾə/ v
fadaigh
Estar entre dos límits, siguin físics o temporals.
scaoil
Col·laborar en la difusió d'una notícia.

estenedor /as.te.neˈðo/ /as.te.neˈðoɾ/ /es.te.neˈðo/ /es.te.neˈðoɾ/ /əs.tə.nəˈðo/ n masc
líne éadaigh

estentori /es.tenˈtɔ.ɾi/ /əs.tənˈtɔ.ɾi/ adj masc
ollghuthach

esterilització /es.te.ɾi.ɫi.d͡za.siˈo/ /es.te.ɾi.ɫi.za.siˈo/ /əs.tə.ɾi.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
aimridiú

esterilitzar /es.te.ɾi.ɫiˈd͡za/ /es.te.ɾi.ɫiˈza/ /es.te.ɾi.ɫiˈzaɾ/ v
aimridigh
Fer tornar estèril, incapaç de reproduir-se.
steiriligh
(biologia) Deslliurar de microorganismes un producte, objecte o medi mitjançant el procés d'esterilització.

esternudar /as.tar.nuˈða/ /as.tor.nuˈðaɾ/ /es.ter.nuˈða/ /es.teɾ.nuˈða/ /es.teɾ.nuˈðaɾ/ v
lig sraoth

esternut /es.teɾˈnut/ /əs.tərˈnut/ n masc
sraoth

estic /esˈtik/ /əsˈtik/ n masc
camán
(hoquei) Bastó acabat amb una part inferior corba, que s'utilitza per a conduir o impulsar la bola o el disc.
(hoquei sobre herba) Falta consistent a aixecar l'estic per sobre l'altura de l'espatlla per jugar la bola.

estigma /esˈtiɡ.ma/ /əsˈtiɡ.mə/ n masc
smál
Senyal indeleble fet com a càstig infamant o com a signe d'esclavitud.

estil /esˈtiɫ/ n masc
stíl

estima /esˈti.ma/ /əsˈti.mə/ n fem
ardmheas
Opinió positiva que es té d'algú o alguna cosa per la seva honradesa, mèrit, bondat...

estimar /as.tiˈma/ /as.tiˈmaɾ/ /es.tiˈma/ /es.tiˈmaɾ/ v
gráigh
Valorar molt positivament una persona o alguna cosa, sentir-ne afecte.
(especialment) Amar.

estimat /as.tiˈmat/ /es.tiˈmat/ /əs.tiˈmat/ adj masc
maoineach
Que inspira sentiments d'afecte.

estirar /as.tiˈɾa/ /es.tiˈɾa/ /es.tiˈɾaɾ/ /əs.tiˈɾa/ v
sín

estiu /asˈtiw/ /esˈtiw/ /isˈtiw/ n masc
samhradh

estofat /es.toˈfat/ /es.tuˈfat/ /əs.toˈfat/ /əs.tuˈfat/ n masc
stobhach
Guisat de carn amb verdures i espècies cuit a foc lent en recipient tancat sense evaporació.

estona /asˈto.na/ /asˈto.nɛ/ /esˈto.na/ /əsˈto.nə/ n fem
tamall

estonià /əs.to.niˈa/ /əs.tu.niˈa/ adj masc
Eastóinis
Relatiu a Estònia.

estonià /əs.to.niˈa/ /əs.tu.niˈa/ n masc
Eastóinis
Natural d’Estònia
(masculí singular) Llengua parlada a Estònia.

estornell /as.toɾˈneʎ/ /es.toɾˈneʎ/ /əs.toɾˈneʎ/ /əs.turˈneʎ/ n masc
druid

estranger /as.tɾanˈd͡ʒe/ /es.tɾaɲˈd͡ʒe/ /es.tɾaɲˈd͡ʒeɾ/ /əs.tɾəɲˈʒe/ adj masc
eachtrach
Que és d'un altre país.

estrangular /es.tɾaŋ.ɡuˈɫa/ /es.tɾaŋ.ɡuˈɫaɾ/ /əs.tɾəŋ.ɡuˈɫa/ v
tacht

estrany /asˈtɾaɲ/ /esˈtɾaɲ/ adj masc
aisteach
Que no segueix la norma, que no és comú (amb un cert matís despectiu).

estrella /asˈtɾe.ʎa/ /asˈtɾe.ʎɛ/ /esˈtɾe.ʎa/ /əsˈtɾə.ʎə/ /əsˈtɾɛ.ʎə/ n fem
réalta
(astrologia) Planeta que determina el destí d’una persona.
Persona que destaca en un camp concret.

estret /asˈtɾet/ /esˈtɾet/ /əsˈtɾət/ /əsˈtɾɛt/ adj masc
cúng
Que té poca amplada.

estretament /esˌtɾe.taˈmen/ /esˌtɾe.taˈment/ /əsˌtɾə.təˈment/ /əsˌtɾɛ.təˈmen/ adv
idir cleith agus ursain

estribord /es.tɾiˈboɾt/ /əs.tɾiˈβort/ n masc
deasbhord

estronci /əsˈtɾɔn.si/ n masc
strointiam

estructura /es.tɾukˈtu.ɾa/ /əs.tɾukˈtu.ɾə/ n fem
struchtúr
Distribució i ordre de les parts d'un edifici, o més genèricament, d'un ens.

estructural /es.tɾuk.tuˈɾaɫ/ /əs.tɾuk.tuˈɾaɫ/ adj
imchruthach

estruç /esˈtɾus/ n masc
ostrais

estuari /es.tuˈa.ɾi/ /əs.tuˈa.ɾi/ n masc
inbhir

estudi /asˈtu.ði/ /esˈtu.ði/ n masc
staidéar
Acció d'estudiar.

estudiant /as.tu.ðiˈan/ /es.tu.ðiˈan/ /es.tu.ðiˈant/ /əs.tu.ðiˈan/ /əs.tu.ðiˈant/ n neut
mac léinn
Persona que estudia en l'ensenyament superior.

estufa /esˈtu.fa/ /əsˈtu.fə/ n fem
sorn

esturió /as.tu.ɾiˈo/ /es.tu.ɾiˈo/ /əs.tu.ɾiˈo/ n masc
bradán fearna

esturió beluga n masc
bradán fearna Eorpach

estàndard /esˈtan.daɾt/ /əsˈtan.dərt/ adj
caighdeán
D'acord amb una norma o especificació.

estàndard /esˈtan.daɾt/ /əsˈtan.dərt/ n masc
caighdeán
norma, especificació

estàtic /esˈta.tik/ /əsˈta.tik/ adj masc
seasta

estàtica /esˈta.ti.ka/ /əsˈta.ti.kə/ n fem
stataic

estàtua /esˈta.tu.a/ n fem
dealbh íomhá

estèril /esˈtɛ.ɾiɫ/ adj
aimrid
Persona que no pot engendrar.

estètic /esˈtɛ.tik/ /əsˈtɛ.tik/ adj masc
aeistéitice

estètica /esˈtɛ.ti.ka/ /əsˈtɛ.ti.kə/ n masc
aeistéitic

estómac /esˈto.mak/ n masc
goile

esvàstica /ezˈvas.ti.ka/ /ezˈβas.ti.ka/ /əzˈbas.ti.kə/ /əzˈvas.ti.kə/ n fem
svaistice

esòfag /eˈzɔ.fak/ n masc
éasafagas

etern /eˈtɛɾn/ /əˈtɛrn/ adj masc
síoraí

etimologia /e.ti.mo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /e.ti.mo.ɫoˈʒi.a/ /ə.ti.mo.ɫoˈʒi.ə/ /ə.ti.mu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
sanasaíocht

etnocentrisme /ˌed.no.senˈtɾiz.me/ /ˌɛd.no.sənˈtɾiz.mə/ /ˌɛd.nu.sənˈtɾiz.mə/ n masc
eitnealárnachas

etnografia /ed.no.ɣɾaˈfi.a/ /əd.no.ɣɾəˈfi.ə/ /əd.nu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
eitneagrafaíocht

etnologia /ed.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ed.no.ɫoˈʒi.a/ /əd.no.ɫoˈʒi.ə/ /əd.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
eitneolaíocht

eucaristia /ew.ka.ɾisˈti.a/ /əw.kə.ɾisˈti.ə/ n fem
Eocairist

eurasiàtic /ew.ɾa.ziˈa.tik/ adj masc
Eoráiseach
Relatiu o pertanyent a Euràsia.

eurasiàtic /ew.ɾa.ziˈa.tik/ n masc
Eoráiseach
Persona que habita o és originària d'Euràsia.

euro /ˈew.ɾo/ /ˈɛw.ɾo/ /ˈɛw.ɾu/ n masc
euro eoró

europeu /ew.ɾoˈpɛw/ /əw.ɾoˈpɛw/ /əw.ɾuˈpɛw/ adj masc
Eorpa
Relacionat amb Europa

europeu /ew.ɾoˈpɛw/ /əw.ɾoˈpɛw/ /əw.ɾuˈpɛw/ n masc
Eorpa
Natural d’Europa

europi /əwˈɾɔ.pi/ n masc
eoraipiam

eutanàsia /ew.taˈna.zi.a/ /əw.təˈna.zi.ə/ n fem
eotanáis

evacuar /e.va.kuˈaɾ/ /e.βa.kuˈa/ /ə.və.kuˈa/ /ə.βə.kuˈa/ v
folmhaigh

evangeli /e.vaɲˈd͡ʒɛ.ɫi/ /e.βaɲˈd͡ʒɛ.ɫi/ /ə.vəɲˈʒɛ.ɫi/ /ə.βəɲˈʒɛ.ɫi/ n masc
soiscéal

evangèlic /e.vaɲˈd͡ʒɛ.ɫik/ /e.βaɲˈd͡ʒɛ.ɫik/ /ə.vəɲˈʒɛ.ɫik/ adj
soiscéalach

evident /e.viˈðent/ /e.βiˈðen/ /ə.viˈðen/ /ə.viˈðent/ adj
follasach

evidentment /e.viˌðemˈment/ /e.βiˌðemˈmen/ /ə.viˌðemˈmen/ /ə.viˌðemˈment/ /ə.βiˌðemˈmen/ adv
de réir cosúlachta

evitar /e.viˈtaɾ/ /e.βiˈta/ /e.βiˈtaɾ/ /ə.viˈta/ /ə.βiˈta/ v
seachain

evolució /e.vo.ɫu.siˈo/ /e.βo.ɫu.siˈo/ /ə.vo.ɫu.siˈo/ /ə.vu.ɫu.siˈo/ n fem
éabhlóid

exacerbar /eɡ.za.serˈβa/ /eɡ.za.seɾˈbaɾ/ /eɡ.za.seɾˈβa/ /əɡ.zə.sərˈba/ v
géaraigh

exactament /eɡˌzak.taˈmen/ /eɡˌzak.taˈment/ /əɡˌzak.təˈmen/ /əɡˌzak.təˈment/ adv
go díreach

exacte /eɡˈzak.te/ /əɡˈzak.tə/ adj masc
cruinn
Precís, ajustat a un patró.

exactitud /eɡ.zak.tiˈtut/ /əɡ.zək.tiˈtut/ n fem
beachtaíocht
Puntualitat en l'execució d'alguna cosa.
Característica d'una mesura (o de l'aparell utilitzat per fer-la) que indica en quin grau s'acosta al valor real a determinar, diferent de la "precisió" i de la "fidelitat" d'una mesura.

exaltar /eɡ.zaɫˈta/ /eɡ.zaɫˈtaɾ/ /əɡ.zəɫˈta/ v
ardaigh
Elevar a alguna persona o cosa a major auge o dignitat.

exasperar /eɡ.zas.peˈɾa/ /eɡ.zas.peˈɾaɾ/ /əɡ.zəs.pəˈɾa/ v
cráigh

excel·lent /ek.seɫˈɫen/ /ek.seɫˈɫent/ /ek.seˈɫen/ /ək.səɫˈɫen/ /ək.səɫˈɫent/ /ək.səˈɫen/ adj
ar fheabhas
De gran valor.

excel·lència /ek.seɫˈɫɛn.si.a/ /ek.seˈɫɛn.si.a/ /ək.səɫˈɫɛn.si.ə/ /ək.səˈɫɛn.si.ə/ n masc
feabhas

excepció /ek.sep.siˈo/ /ək.səp.siˈo/ n fem
eisceacht

excursió /eks.kuɾ.siˈo/ /əks.kur.siˈo/ n fem
turas allamuigh

excusa /eksˈku.za/ /əksˈku.zə/ n fem
leithscéal

execució /eɡ.ze.ku.siˈo/ /əɡ.zə.ku.siˈo/ n fem
bású

executar /eɡ.ze.kuˈta/ /eɡ.ze.kuˈtaɾ/ /əɡ.zə.kuˈta/ v
básaigh
Portar a terme un treball fins al final.
Aplicar la pena de mort a un condemnat per la justícia.
Tocar amb un instrument una obra musical.

exemplar /eɡ.zemˈpɫaɾ/ /əɡ.zəmˈpɫa/ /əɡ.zəmˈpɫar/ n masc
cóip
Cada llibre d'una mateixa edició.

exemple /ejˈʃem.pɫe/ /eɡˈzem.pɫe/ /əˈʒem.pɫə/ n masc
sampla

exercici fiscal n masc
bliain airgeadais

exercitar /eɡ.zer.siˈta/ /eɡ.zeɾ.siˈta/ /eɡ.zeɾ.siˈtaɾ/ /əɡ.zər.siˈta/ v
aclaigh

exhumar /eɡ.zuˈma/ /eɡ.zuˈmaɾ/ /əɡ.zuˈma/ v
dí-adhlaic
desenterrar

existencialisme /eɡ.zis.ten.si.aˈɫiz.me/ /əɡ.zis.tən.si.əˈɫiz.mə/ n masc
eiseachas

existir /eɡ.zisˈti/ /eɡ.zisˈtiɾ/ /əɡ.zisˈti/ v
bí ann
Formar part de la realitat, especialment en contrast amb el qual és imaginari.
Haver-hi, restar alguna cosa.

expectació /eks.pek.ta.siˈo/ /əks.pək.tə.siˈo/ n fem
dúil

expel·lir /eks.peɫˈɫi/ /eks.peɫˈɫiɾ/ /eks.peˈɫi/ /əks.pəɫˈɫi/ /əks.pəˈɫi/ v
ruaig

experiment /eks.pe.ɾiˈmen/ /eks.pe.ɾiˈment/ /əks.pə.ɾiˈmen/ /əks.pə.ɾiˈment/ n masc
tástáil
Prova realitzada en condicions específiques i pensada per a treure conclusions del resultat.

experiència /eks.pe.ɾiˈɛn.si.a/ /əks.pə.ɾiˈɛn.si.ə/ n fem
taithí

expert /eksˈpɛɾt/ /əksˈpɛrt/ adj masc
saineolaí

explicació /eks.pɫi.ka.siˈo/ /əks.pɫi.kə.siˈo/ n fem
mínithe

explicar /eks.pɫiˈka/ /eks.pɫiˈkaɾ/ /es.pɫiˈka/ /es.pɫiˈkaɾ/ /əs.pɫiˈka/ v
mínigh
Donar una lliçó, fer entendre continguts nous.
Justificar, aclarir.
Dir, contar.

explosió /eks.pɫo.ziˈo/ /əks.pɫo.ziˈo/ /əks.pɫu.ziˈo/ n fem
pléasc

explotació /eks.pɫo.ta.siˈo/ /əks.pɫo.tə.siˈo/ /əks.pɫu.tə.siˈo/ n fem
dúshaothrú

exposició /eks.po.zi.siˈo/ /əks.po.zi.siˈo/ /əks.pu.zi.siˈo/ n fem
taispeántas
Exhibició d'obres d'art, generalment pintures o escultures.

expressió /eks.pɾe.siˈo/ /əks.pɾə.siˈo/ n fem
nath cainte
Forma d'unitat lingüística que està fossilitzada i es transmet de manera tradicional, oral o escrita.

exterior /eks.te.ɾiˈoɾ/ /əks.tə.ɾiˈo/ /əks.tə.ɾiˈor/ n masc
seachtrach
La part de fora.

extinció /eks.tin.siˈo/ /əks.tin.siˈo/ n fem
díothú

extingir /eks.tiɲˈd͡ʒi/ /eks.tiɲˈd͡ʒiɾ/ /əks.tiɲˈʒi/ v
múch

extradir /eks.tɾaˈði/ /eks.tɾaˈðiɾ/ /əks.tɾəˈði/ v
eiseachaid

extraordinari /eks.tɾa.oɾ.ðiˈna.ɾi/ /əks.tɾə.oɾ.ðiˈna.ɾi/ /əks.tɾə.ur.diˈna.ɾi/ /əks.tɾə.ur.ðiˈna.ɾi/ adj masc
urghnách

extrapolar /eks.tɾa.poˈɫa/ /eks.tɾa.poˈɫaɾ/ /əks.tɾə.poˈɫa/ /əks.tɾə.puˈɫa/ v
eachtarshuigh

extraterrestre /ˌeks.tɾa.teˈres.tɾe/ /ˌɛks.tɾə.təˈres.tɾə/ adj
eachtardhomhandach

extremadament /eks.tɾeˌma.ðaˈmen/ /eks.tɾeˌma.ðaˈment/ /əks.tɾəˌma.ðəˈmen/ /əks.tɾəˌma.ðəˈment/ adv
cumasach

extreure /eksˈtɾew.ɾe/ /əksˈtɾɛw.ɾə/ v
bain

exèrcit /agˈzɛr.sit/ /ejˈʃɛɾ.sit/ /eɡˈzɛɾ.sit/ /əˈd͡zɛɾ.sit/ n masc
arm
Conjunt organitzat de soldats.

exòtic /eɡˈzɔ.tik/ /əɡˈzɔ.tik/ adj masc
andúchasach

eòlic /eˈɔ.ɫik/ adj masc
aeólach
Relacionat amb el vent.

factible /fakˈti.bɫe/ /fakˈti.βɫe/ /fakˈtib.bɫe/ /fəkˈti.βɫə/ /fəkˈtib.bɫə/ adj
féideartha

fada /ˈfa.ða/ n fem
sióg

fagot /faˈɣɔt/ /fəˈɣɔt/ n masc
basún

faig /ˈfajk/ /ˈfat͡ʃ/ n masc
fea

faisà /fajˈza/ n masc
piasún

falange /faˈɫaɲ.d͡ʒe/ /fəˈɫaɲ.ʒə/ n fem
falang
Qualsevol dels ossos que formen l'esquelet dels dits.

falcó /faɫˈko/ n masc
fabhcún

falda /ˈfaɫ.da/ /ˈfaɫ.də/ n fem
ucht
Part entre la cintura i els genolls d'una persona asseguda.

faldilla /faɫˈdi.ʎa/ n fem
sciorta
(sovint en plural) Peça de roba que cobreix el cos de la cintura en avall i que no té cap divisió que separi les cames.

falguera /faɫˈɣe.ɾa/ n fem
raithneach

falla /ˈfa.jə/ /ˈfa.ʎa/ /ˈfa.ʎə/ n fem
éasc
(geologia) Fractura de l’escorça terrestre amb un desplaçament relatiu de roca.

fallar /faˈʎa/ /faˈʎaɾ/ /fəˈʎa/ v
tréig

fals /ˈfaɫs/ adj masc
bréagach
Que no s'ajusta a la veritat.

falsedat /faɫ.seˈðat/ /fəɫ.səˈðat/ n fem
bréag
Informació o dita falsa.

falta /ˈfaɫ.ta/ /ˈfaɫ.tə/ n fem
uireasa
Mancança d'una cosa necessària.

fal·làcia /faɫˈɫa.si.a/ /faˈɫa.si.a/ /fəɫˈɫa.si.ə/ /fəˈɫa.si.ə/ n fem
lúb ar lár

falç /ˈfaɫs/ n fem
corrán

fam n fem
ocras

fama /ˈfa.ma/ /ˈfa.mə/ n fem
clú

familiar /fa.mi.ɫiˈaɾ/ /fə.mi.ɫiˈa/ /fə.mi.ɫiˈar/ adj
dream
Relatiu a la família.
aithnidiúil
Conegut, proper.

família /faˈmi.ɫi.a/ /fəˈmi.ɫi/ n fem
teaghlach

famós /faˈmos/ /fəˈmos/ adj masc
cáiliúil

fanal /faˈnaɫ/ /fəˈnaɫ/ n masc
lampa sráide
Font lluminosa col·locada en una caixa destinada a la il·luminació de la via pública.

fang /ˈfaŋ/ /ˈfaŋk/ /ˈfaŋk/ n masc
láib
Barreja d'aigua i terra.

fantasma /fanˈtaz.ma/ /fənˈtaz.mə/ n masc
taibhse

fantàstic /fanˈtas.tik/ /fənˈtas.tik/ adj
iontach
Relatiu a la fantasia.

far n masc
teach solais
Edificació en forma de torre amb un aparell lluminós a la part més alta que emet senyals de llum com a referència per a navegants.

farga /ˈfaɾ.ɣa/ n fem
ceárta

farigola /fa.ɾiˈɣɔ.ɫa/ /fa.ɾiˈɣɔ.ɫɔ/ /fɾiˈɣɔ.ɫa/ /fɾiˈɣɔ.ɫə/ n fem
tím

farina /faˈɾi.na/ n fem
plúr

farinetes /fa.ɾiˈne.tes/ /fə.ɾiˈnə.təs/ /fə.ɾiˈnɛ.təs/ n fem
leite
Menjar fet amb farina de llegums, barrejada amb aigua bullint, sal i oli.

faringe /faˈɾiɲ.d͡ʒe/ /fəˈɾiɲ.ʒə/ n fem
faraing

faristol /fa.ɾisˈtɔɫ/ /fə.ɾisˈtɔɫ/ n masc
léachtán

farmacèutic /faɾ.maˈsɛw.tik/ adj masc
cógaisíochta
Producte elaborat amb finalitats sanadores.

farmacèutic /faɾ.maˈsɛw.tik/ n masc
cógaiseoir
Persona amb estudis de farmàcia.

farmàcia /faɾˈma.si.a/ /fəɾˈma.si/ n fem
cógaslann poitigéireacht

fart /ˈfart/ adj masc
bréan
Fastiguejat d’una cosa per l’excés.

fartaner /far.taˈne/ /faɾ.taˈneɾ/ /fər.təˈne/ n masc
amplóir

fat /ˈfat/ n masc
cinniúint

fatiga /faˈti.ɣa/ /fəˈti.ɣə/ n fem
tuirse

faula /ˈfaw.ɫa/ /ˈfaw.ɫə/ n fem
finscéal

fava /ˈfa.va/ /ˈfa.və/ /ˈfa.βa/ /ˈfa.βə/ n fem
pónaire leathan
Llavor i llegum de la favera.

favor /faˈβor/ /faˈβoɾ/ /fəˈvo/ /fəˈβor/ n masc
fabhar

feble /ˈfe.bɫe/ /ˈfe.βɫe/ /ˈfe.βɫə/ /ˈfeb.bɫe/ /ˈfeb.bɫə/ adj
lag
Sense prou força física.

feblesa /febˈbɫe.za/ /feˈbɫe.za/ /feˈβɫe.za/ /fəbˈbɫə.zə/ /fəbˈbɫɛ.zə/ /fəˈβɫɛ.zə/ n fem
aimhneart

febre /ˈfe.bɾe/ n fem
fiabhras

febrer /faˈbɾe/ /feˈβɾe/ /fəˈbɾe/ /fəˈβɾe/ n masc
Feabhra
Segon mes de l'any.

fecundació /fe.kun.da.siˈo/ /fə.kun.də.siˈo/ n fem
toirchiú

fecundar /fe.kunˈda/ /fe.kunˈdaɾ/ /fə.kunˈda/ v
toirchigh

federació /fe.ðe.ɾa.siˈo/ /fə.ðə.ɾə.siˈo/ n fem
cónaidhm

feix /ˈfej/ /ˈfejʃ/ /ˈfeʃ/ /ˈfeʃ/ n masc
allatán
Quantitat de paper equivalent a dues raimes, mil fulls.

feixisme /fejˈʃiz.me/ /feˈʃiz.me/ /fəˈʃiz.mə/ n masc
faisisteachas

feixista /fejˈʃis.ta/ /fejˈʃis.te/ /feˈʃis.ta/ /feˈʃis.te/ /fəˈʃis.tə/ adj
faisisteach
Relatiu al feixisme.

feixista /fejˈʃis.ta/ /fejˈʃis.te/ /feˈʃis.ta/ /feˈʃis.te/ /fəˈʃis.tə/ n neut
faisisteach
Partidari del feixisme.

feldspat /feɫsˈpat/ /fəɫsˈpat/ n masc
iathchloch

felicitat /fe.ɫi.siˈtat/ n fem
sonas suáilceas
Sentiment positiu de plenitud, satisfacció i alegria.

feliç /feˈɫis/ adj
áthasach
Que sent felicitat.

feltre /ˈfeɫ.tɾe/ /ˈfeɫ.tɾə/ n masc
baise
(billar) Teixit suau, generalment de color verd, que recobreix uniformement tota la superfície d'una taula de billar i també les bandes.

fem /ˈfem/ /ˈfəm/ /ˈfɛm/ n masc
aoileach
Munt d’excrements d’animal.
Adob format per excrements d’animal fermentats amb el jaç de l’explotació agrícola.

femella /feˈme.ʎa/ /fəˈme.ʎə/ n fem
baineannach
Individu animal o vegetal de sexe femení, o amb aparell reproductor femení, o que pertany al gènere sexual femení; és el gènere o sexe contraposat amb el del mascle.
cnó
(botànica) En les plantes, individu que porta només flors femelles i lleva fruit.

femení /fe.meˈni/ /fə.məˈni/ adj masc
baineann

feminisme /fe.miˈniz.me/ /fə.miˈniz.mə/ n masc
feimineachas

fenici /feˈni.si/ /fəˈni.si/ adj masc
Féiníceach

fer /ˈfe/ /ˈfer/ /ˈfeɾ/ v
an
Portar a terme una acció.

fer malbé v
loit

fera /ˈfe.ɾa/ /ˈfe.ɾə/ n fem
beithíoch

ferida /feˈɾi.ða/ n fem
créacht
Lesió causada per un cop o tall; acte o efecte de ferir.

ferir /feˈɾi/ /feˈɾiɾ/ /fəˈɾi/ v
leon
Provocar una ferida, fer mal a una persona o ésser viu.

ferm /ˈfeɾm/ /ˈfəɾm/ /ˈfɛrm/ adj masc
diongbháilte
Que està ben subjectat i és difícil de fer trontollar.

ferment /ferˈment/ /feɾˈmen/ /fərˈment/ /fəɾˈmen/ n masc
corraíl

fermentació /feɾ.men.ta.siˈo/ /fər.mən.tə.siˈo/ n fem
coipeadh

fermesa /feɾˈme.za/ /fərˈmɛ.zə/ /fəɾˈmə.zə/ n fem
diongbháilteacht

fermi n masc
fearmiam

feroès /fe.ɾoˈes/ /fə.ɾoˈəs/ /fə.ɾuˈɛs/ adj masc
Faróch
Relatiu a les illes Fèroe o als seus habitants.

feroès /fe.ɾoˈes/ /fə.ɾoˈəs/ /fə.ɾuˈɛs/ n masc
Faróch
Habitant de les illes Fèroe.
(només singular) Llengua germànica parlada a les illes Fèroe.

ferrer /feˈre/ /feˈreɾ/ n masc
gabha
Persona que treballa el ferro.

ferreter /fe.reˈte/ /fe.reˈteɾ/ /fə.rəˈte/ n masc
iarnmhangaire
Persona que treballa en una ferreteria.
Mercader de ferro i altres metalls.

ferro /ˈfɛ.ro/ /ˈfɛ.ru/ n masc
iarann

ferrocarril /ˌfe.ro.kaˈriɫ/ /ˌfɛ.ru.kəˈriɫ/ n masc
iarnród

festa /ˈfes.ta/ /ˈfes.tə/ n fem
cóisir
Dia dedicat a la commemoració d'un esdeveniment, generalment comporta el lliurament laboral.

festival /fes.tiˈvaɫ/ /fes.tiˈβaɫ/ /fəs.tiˈvaɫ/ /fəs.tiˈβaɫ/ n masc
fleá

fetge /ˈfe.d͡ʒe/ /ˈfe.t͡ʃe/ n masc
ae
Òrgan i glàndula del cos humà i d'altres animals, encarregat de funcions digestives (segrega bilis), participa en el metabolisme, sintetitza la proteïna del plasma, emmagatzema vitamines, etc.

fi adj masc
caol
Dit dels materials poc gruixuts.

fi n masc
aidhm
Objectiu, finalitat o motivació.

fiabilitat /fi.a.bi.ɫiˈtat/ /fi.ə.βi.ɫiˈtat/ n fem
dílseacht

ficcionar /fik.si.oˈna/ /fik.si.oˈnaɾ/ /fik.si.uˈna/ v
ficseanaigh

ficció n fem
ficsean

fidelitat /fi.ðe.ɫiˈtat/ /fi.ðə.ɫiˈtat/ n fem
dílseacht

fideu /fiˈðɛw/ n masc
núdal

fideu de cabell d'àngel n masc
veirmisilí

figa /ˈfi.ɣə/ n fem
fige
Fruit de la figuera (gènere Ficus).

figura /fiˈɣu.ɾa/ /fiˈɣu.ɾə/ n masc
amhlachas

fil n masc
snáth snáithe
Element prim i flexible de gran llargada, en especial el que s'utilitza en el tèxtil.

filar /fiˈɫa/ /fiˈɫaɾ/ v
sníomh

filera /fiˈɫe.ɾa/ /fiˈɫe.ɾə/ n fem
líne

filial /fi.ɫiˈaɫ/ n fem
fochomhlacht
(economia) Empresa que està sota el control d’una altra empresa.

filipí adj masc
Filipíneach
Relatiu o pertanyent a les Filipines.

filipí n masc
Filipíneach
Persona que habita o és originària de les Filipines.
Varietat del tagal parlada a les Filipines.

fill /ˈfij/ /ˈfiʎ/ n masc
mac

filla /ˈfi.jə/ /ˈfi.ʎa/ /ˈfi.ʎə/ n fem
iníon

fillastra /fiˈjas.tɾə/ /fiˈʎas.tɾa/ /fiˈʎas.tɾə/ n fem
leasiníon

fillastre /fiˈjas.tɾə/ /fiˈʎas.tɾe/ /fiˈʎas.tɾə/ n masc
leasmhac

fillol /fiˈjɔɫ/ /fiˈʎɔɫ/ n masc
mac baistí

filmar /fiɫˈma/ /fiɫˈmaɾ/ v
scannánaigh

filologia /fi.ɫo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /fi.ɫo.ɫoˈʒi.a/ /fi.ɫo.ɫoˈʒi.ə/ /fi.ɫu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
focleolaíocht
Estudi d'una llengua o d'un conjunt d'aquestes i de la seva literatura basant-se en els seus texts.

filològic /fi.ɫoˈɫɔ.d͡ʒik/ /fi.ɫoˈɫɔ.ʒik/ /fi.ɫuˈɫɔ.ʒik/ adj masc
focleolaíoch

filosofia /fi.ɫo.zoˈfi.a/ /fi.ɫo.zoˈfi.ə/ /fi.ɫu.zuˈfi.ə/ n fem
fealsúnacht

filòleg /fiˈɫɔ.ɫek/ /fiˈɫɔ.ɫək/ n masc
focleolaí

filòsof /fiˈlɔ.zof/ /fiˈɫɔ.zuf/ n masc
fealsamh

final /fiˈnaɫ/ n fem
ceannchluiche
Competició o prova última que determina el guanyador.

finalment /fiˌnaɫˈmen/ /fiˌnaɫˈment/ adv
i ndeireadh na dála

finançar /fi.nanˈsa/ /fi.nanˈsaɾ/ /fi.nənˈsa/ v
maoinigh

finestra /fiˈnes.tɾa/ n fem
fuinneog

finlandès /fin.ɫənˈdəs/ /fin.ɫənˈdɛs/ adj masc
Fionlannach
Relatiu o pertanyent a Finlàndia.

fins preposition
go dtí

finès /fiˈnes/ /fiˈnəs/ /fiˈnɛs/ adj masc
Fionlainnis
Relatiu o pertanyent a l'antic poble establert a Finlàndia i voltants, la seva cultura o la llengua.

finès /fiˈnes/ /fiˈnəs/ /fiˈnɛs/ n masc
Fionlainnis
Individu de l'antic poble establert a Finlàndia i voltants
(només singular) Llengua parlada a Finlàndia.

fira /ˈfi.ɾa/ /ˈfi.ɾə/ n fem
aonach

fissura /fiˈsu.ɾa/ /fiˈsu.ɾə/ n fem
gág

fix /ˈfiks/ adj
diongbháilte

flagell /fɫaˈd͡ʒeʎ/ /fɫaˈʒeʎ/ /fɫəˈʒeʎ/ n masc
fuip

flageolet n masc
fideog

flagrant /fɫaˈɣɾan/ /fɫaˈɣɾant/ /fɫəˈɣɾan/ /fɫəˈɣɾant/ adj
neamhnáireach

flama /ˈfɫa.ma/ /ˈfɫa.mə/ n fem
lasair

flamant /fɫaˈman/ /fɫaˈmant/ /fɫəˈman/ /fɫəˈmant/ adj
amach ón deil

flamenc /fɫaˈmeŋ/ /fɫaˈmeŋk/ /fɫəˈməŋk/ /fɫəˈmɛŋ/ /fɫəˈmɛŋk/ adj masc
Pléimeannach
Relatiu o pertanyent a Flandes.

flamenc /fɫaˈmeŋ/ /fɫaˈmeŋk/ /fɫəˈməŋk/ /fɫəˈmɛŋ/ /fɫəˈmɛŋk/ n masc
Pléimeannach
Persona que habita o és originària de Flandes.

flauta /ˈfɫaw.ta/ n fem
fliúit

flauta de Pan n fem
coinlín ceoil

flegma /ˈfɫeɡ.ma/ /ˈfɫɛɡ.mə/ n fem
fuarchúis

flequer /fɫeˈke/ /fɫeˈkeɾ/ /fɫəˈke/ n masc
báicéir

fletxa /ˈfɫe.t͡ʃa/ n fem
saighead
Vara prima amb punta aguda i normalment metàl·lica llançada com a projectil per un arc o una ballesta, emprada per a caçar animals o com a arma de guerra.

flexible /fɫekˈsi.bɫe/ /fɫekˈsi.βɫe/ /fɫekˈsib.bɫe/ /fɫəkˈsi.βɫə/ /fɫəkˈsib.bɫə/ adj
aclaí

floc /ˈfɫɔk/ n masc
cáithnín
Petita porció de neu.

flor /ˈfrɔr/ /ˈfɫo/ /ˈfɫɔ/ /ˈfɫɔɾ/ n fem
bláth

floridura /fɫo.ɾiˈðu.ɾa/ /fɫo.ɾiˈðu.ɾə/ /fɫu.ɾiˈðu.ɾə/ n fem
múscán

flota /ˈfɫɔ.ta/ /ˈfɫɔ.tɔ/ /ˈfɫɔ.tə/ n fem
cabhlach

fluid /ˈfɫujt/ n masc
sreabhán
Material quan pren un estat gasós, líquid o pastós, pel fet d'adaptar-se fàcilment a la forma del continent que l'inclou.

fluir /fɫuˈi/ /fɫuˈiɾ/ v
sreabh

fluix /ˈfɫujʃ/ /ˈfɫuʃ/ adj masc
scaoilte
Mancat de força.

fluor /fɫuˈor/ n masc
fluairín

flux /ˈfɫuks/ n masc
sileadh

flux de caixa /ˌfɫukz.ðeˈka.ʃa/ /ˌfɫukz.ðeˈkaj.ʃa/ n masc
sreabhadh airgid

foc n masc
tine
Quelcom que crema, que produeix combustió.
Encenedor, llumí, misto.
Un dels elements de l'antiguitat (referit tant al foc físic, a la foguera) com al metafòric.
Tret d'arma, acte de disparar

foca /ˈfo.ka/ /ˈfo.kə/ n fem
rón

foca barbuda n fem
rón féasógach

foca de Groenlàndia n fem
rón Graonlannach

foca de cresta n fem
rón cochallach

foca grisa n fem
rón glas

foca lleopard n fem
rón liopaird

focal /foˈkaɫ/ /fuˈkaɫ/ adj
bun-

focus /ˈfɔ.kus/ n masc
fócas
(física) Punt de convergència d’un feix de radiacions.
(geometria) Punt que manté una relació constant amb els punts d’un corba.

folklore /fuɫˈkɫɔ.ɾə/ /ˌfɔɫˈkɫɔɾ/ n masc
béaloideas

follet /foˈʎet/ /foˈʎət/ /fuˈʎɛt/ n masc
sprid
Personatge de l'imaginari popular, trapella però no especialment cruel. Se'l representa típicament com un humanoide petit i amb les orelles punxegudes.

folre /ˈfoɫ.re/ /ˈfɔɫ.rə/ n masc
líneáil

fondre /ˈfon.dɾe/ /ˈfon.dɾə/ v
leáigh
(transitiu, pronominal) Fer passar un sòlid a líquid aplicant calor.

fong /ˈfoŋ/ /ˈfoŋk/ /ˈfoŋk/ n masc
fungas

fonoll /foˈnoʎ/ /fuˈnoj/ /fuˈnoʎ/ n masc
finéal

font /ˈfon/ /ˈfun/ /ˈfɔn/ /ˈfɔnt/ n fem
foinse
Punt d'on brolla un curs d'aigua.

fora /ˈfɔ.ɾa/ /ˈfɔ.ɾɔ/ /ˈfɔ.ɾə/ adv
amuigh
A l'exterior de

foradar /fo.ɾaˈða/ /fo.ɾaˈðaɾ/ /fo.ɾəˈða/ /fu.ɾəˈða/ v
poll

foraster /fo.ɾasˈte/ /fo.ɾasˈteɾ/ /fo.ɾəsˈte/ /fu.ɾəsˈte/ adj masc
eachtrannach

forat /foˈɾat/ /fuˈɾat/ n masc
poll
(golf) Cadascun dels terrenys delimitats d'un camp de golf que comprenen un lloc de sortida, un carrer, obstacles, un green i el rough adjacent.
(pilota basca) Cadascun dels espais que queden sense cobrir entre les posicions dels jugadors a la canxa.

forat negre /foˌɾadˈne.ɣɾe/ /foˌɾadˈnə.ɣɾə/ /fuˌɾadˈnɛ.ɣɾə/ n masc
dúpholl

forca /ˈfor.kə/ /ˈfoɾ.ka/ n fem
croch
Instal·lació per a executar els condemnats a mort composta per una estructura, típicament de fusta, d'on penja una corda que ha de lligar el coll de la víctima i per on quedarà suspès el seu cos provocant la mort per estrangulació.

forma /ˈfor.mə/ /ˈfoɾ.ma/ n fem
cruth

formatge /foɾˈma.d͡ʒə/ /furˈma.d͡ʒə/ n masc
cáis

formidable /for.miˈðab.bɫe/ /foɾ.miˈða.bɫe/ /foɾ.miˈða.βɫe/ /foɾ.miˈðab.bɫə/ /fur.miˈða.βɫə/ /fur.miˈðab.bɫə/ adj
do-iongabhála

formiga /foɾˈmi.ɣə/ /furˈmi.ɣə/ n fem
seangán

formigó /foɾ.miˈɣo/ /fur.miˈɣo/ n masc
coincréit
Material de construcció força dur quan solidifica, compost per una mescla de diverses parts sòlides (grava, còdols, arena), un aglutinant (ciment, calç, etc.) i aigua.
Sensació a la pell semblant al moviment de formigues, causada per una mala circulació de la sang.

forn n masc
oigheann
Lloc clos dins el qual un tipus d'energia, generalment química o elèctrica, es transforma en energia calorífica per tal de transformar física o químicament la matèria que s'introdueix.

fornada /foɾˈna.ða/ /foɾˈna.ðə/ /furˈna.ðə/ n fem
baisc
Quantitat de pa o d'un altre aliment que es cou de cop en un forn.
(figurat) Grup de persones relacionats entre si perquè són de la mateixa promoció lectiva, d'un mateix any esportiu, etc.

forner /forˈne/ /foɾˈne/ /furˈne/ n masc
báicéir

forquilla /foɾˈki.ʎa/ /foɾˈki.ʎə/ /furˈki.ʎə/ n fem
gabhlóg
Cobert per menjar dotat de vàries puntes.

forrellat /fo.reˈʎat/ /fo.rəˈʎat/ /fu.raˈʎat/ /fu.rəˈjat/ /fu.rəˈʎat/ n masc
bolta

fort adj masc
láidir bríomhar
Dotat de fortalesa, robust.

fortalesa /foɾ.taˈɫe.za/ /foɾ.təˈɫə.zə/ /fur.təˈɫɛ.zə/ n fem
dún
Construcció per a protegir un indret, amb torres, muralles i bones defenses.

força /ˈfɔr.sa/ /ˈfɔɾ.sa/ /ˈfɔɾ.sɔ/ n fem
urrúntacht

fosc adj masc
dorcha
Sense llum.

foscor /fosˈko/ /fosˈkoɾ/ /fusˈko/ n fem
dorchadas

fossa nasal n fem
cuas na sróine

fotesa /foˈte.za/ /foˈtə.zə/ /fuˈtɛ.zə/ n fem
traidhfil
Cosa insignificant, sense importància, utilitat o interès, desproveïda de sentit.

fotja /ˈfo.d͡ʒa/ /ˈfo.d͡ʒə/ /ˈfɔ.d͡ʒa/ /ˈfɔ.d͡ʒɔ/ /ˈfɔ.d͡ʒə/ n fem
cearc cheannann
Ocell de la família dels ràl·lids, de plomatge negre i bec blanc amb una placa còrnia blanca al front (Fulica atra).

fotocopiadora /fo.to.ko.pi.aˈðo.ɾa/ /fo.to.ko.pi.əˈðo.ɾə/ /fu.tu.ku.pi.əˈðo.ɾə/ n fem
fótachóipeálaí

fotografia /fo.to.ɣɾaˈfi.a/ /fo.to.ɣɾəˈfi.ə/ /fu.tu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
grianghrafadóireacht

fotoperiodisme /ˌfo.to.pe.ɾi.oˈðiz.me/ /ˌfo.to.pə.ɾi.oˈðiz.mə/ /ˌfo.tu.pə.ɾi.uˈðiz.mə/ n masc
fóta-iriseoireacht

fotosíntesi /ˌfo.toˈsin.te.zi/ /ˌfo.toˈsin.tə.zi/ /ˌfo.tuˈsin.tə.zi/ n fem
fótaisintéis

fotovoltaic /fo.to.voɫˈtajk/ /fo.to.βoɫˈtajk/ /fu.tu.vuɫˈtajk/ /fu.tu.βuɫˈtajk/ adj masc
fótavoltach
Relatiu a l'electricitat generada per efecte de la llum.

fotó /foˈto/ /fuˈto/ n masc
fótón

fracció /fɾak.siˈo/ /fɾək.siˈo/ n fem
codán
Cadascun dels fragments resultants d'una partició. Ex.:"Això que hem trobat és una fracció d'una antiga gerra".
Expressió numèrica emprada en matemàtica en què es té en compte una part en relació al nombre total de parts del que abans era una totalitat.

fracàs /fɾaˈkas/ /fɾəˈkas/ n masc
meath

fragata /fɾaˈɣa.ta/ /fɾəˈɣa.tə/ n fem
frigéad

franc /ˈfɾaŋ/ /ˈfɾaŋk/ /ˈfɾaŋk/ n masc
frainc
Moneda d'origen francès i d'altres estats francòfons.

franci n masc
frainciam

francès /fɾənˈsəs/ /fɾənˈsɛs/ adj masc
Fraincis
Relatiu o pertanyent a França, als seus habitants o a la llengua francesa.

francès /fɾənˈsəs/ /fɾənˈsɛs/ n masc
Fraincis
(només singular) Llengua romànica parlada a França, al Quebec, a Valònia, a la Suïssa Romanya, al Congo i a la majoria d'excolònies franceses.

franel·la /fɾaˈnɛ.ɫa/ /fɾaˈnɛ.ɫɛ/ /fɾaˈnɛɫ.ɫa/ /fɾəˈnɛ.ɫə/ /fɾəˈnɛɫ.ɫə/ n fem
flainín

frare /ˈfɫa.ɾe/ /ˈfɫa.ɾi/ /ˈfɾa.ɾa/ /ˈfɾa.ɾe/ /ˈfɾa.ɾə/ /ˈfɾa.ɾə/ n masc
bráthair
Home que viu la seva religiositat en un monestir, amb altres companys.

fraret /fɾaˈɾet/ /fɾəˈɾət/ /fɾəˈɾɛt/ n masc
fuipín
Ocell de la família dels àlcids, de plomatge blanc i negre, de bec triangular comprimit (Fratercula arctica).

frase /ˈfɾa.ze/ n fem
abairt
Unió de subjecte i predicat, oració.

frau /ˈfɾaw/ n masc
calaois

fre /ˈfɾe/ /ˈfɾə/ /ˈfɾɛ/ n masc
coscáin

fred /ˈfɾet/ /ˈfɾət/ /ˈfɾɛt/ adj masc
fuar dearóil
De baixa temperatura.

fred /ˈfɾet/ /ˈfɾət/ /ˈfɾɛt/ n masc
fuacht fuar
Sensació experimentada en baixar la temperatura.

fredor /fɾeˈðo/ /fɾeˈðoɾ/ /fɾəˈðo/ n fem
fuacht

fregata /fɾeˈɣa.ta/ /fɾəˈɣa.tə/ n fem
frigéad

fregir /fɾeˈd͡ʒi/ /fɾeˈʒi/ /fɾəˈʒi/ v
frioch

freqüent /fɾeˈkwen/ /fɾeˈkwent/ /fɾəˈkwen/ /fɾəˈkwent/ adj
minic

freqüentment /fɾeˌkwemˈmen/ /fɾeˌkwemˈment/ /fɾəˌkwemˈmen/ /fɾəˌkwemˈment/ adv
go minic

freqüència /fɾeˈkwɛn.si.a/ /fɾəˈkwɛn.si.ə/ n fem
minicíocht

fresc /ˈfɾesk/ /ˈfɾəsk/ /ˈfɾɛsk/ adj masc
úr
Acabat de fer.

frigorífic /fɾi.ɣoˈɾi.fik/ /fɾi.ɣuˈɾi.fik/ n masc
cuisneoir
Aparell per a la conservació de productes a baixa temperatura.

frisó /fɾiˈzo/ n masc
Freaslainnis
(invariant) Llengua germànica parlada a Frísia.

frisó occidental n masc
Freaslainnis

friülà /fɾi.uˈɫa/ adj masc
Friúilis
Relatiu o pertanyent a la regió del Friül.

friülà /fɾi.uˈɫa/ n masc
Friúilis
Persona que habita o és originària de la regió del Friül.

front /ˈfɾon/ /ˈfɾont/ n masc
clár éadain
Part de la cara per sobre dels ulls

frontera /fɾonˈte.ɾa/ /fɾonˈte.ɾə/ /fɾunˈte.ɾə/ n fem
teorainn
Línia en un mapa que separa els territoris pertanyents a dos territoris administrativament diferenciats.

frontissa /fɾonˈti.sa/ /fɾonˈti.sə/ /fɾunˈti.sə/ n fem
inse tuisle

frugal /fɾuˈɣaɫ/ adj
spárálach

frugalitat /fɾu.ɣa.ɫiˈtat/ /fɾu.ɣə.ɫiˈtat/ n fem
baileachas

fruit n masc
toradh meas
Producte generat per les plantes fecundades utilitzat com a mecanisme per estendre la llavor.

fruita /ˈfɾuj.ta/ /ˈfɾwi.ta/ n fem
toradh
Fruit mengívol.

fuet /fuˈət/ /fuˈɛt/ n masc
fuip
Corretja amb un mànec utilitzada per a colpejar.

fulcre /ˈfuɫ.kɾe/ /ˈfuɫ.kɾə/ n masc
borradh

full /ˈfuj/ /ˈfuʎ/ n masc
leathanach

fulla /ˈfu.jə/ /ˈfu.ʎa/ /ˈfu.ʎə/ n fem
duilleog
(botànica) Òrgan de color verd dels vegetals que apareix a la tija o al tronc.

fullat /fuˈjat/ /fuˈʎat/ adj masc
bileogach
Que ha tret fulla.

fullatge /fuˈja.d͡ʒə/ /fuˈʎa.d͡ʒe/ /fuˈʎa.d͡ʒə/ n masc
clúmh
Conjunt unitari de fulles d’una planta.

fullola /fuˈjɔ.ɫə/ /fuˈʎɔ.ɫa/ /fuˈʎɔ.ɫɔ/ /fuˈʎɔ.ɫə/ n fem
veinír

fum n masc
deatach toit
Vapor visible exhalat o substància que aparenta l’exhalació d’una combustió.

fumador /fu.maˈðo/ /fu.maˈðoɾ/ /fu.məˈðo/ n masc
caiteoir tobac
Persona que fuma.

fumar /fuˈma/ /fuˈmaɾ/ v
caith

fumat /fuˈmat/ adj masc
deataithe
Sotmès al fumatge.

funció n fem
feidhm

fundació /fun.da.siˈo/ n fem
bunsraith
Tipus de persona jurídica que es caracteritza per ser una organització sense ànim o fins de lucre. Dotada amb un patrimoni propi atorgat pels seus fundadors, la fundació ha de perseguir les fins que es van contemplar en el seu objecte social, si bé ha de també cuidar del seu patrimoni com a mitjà per a la consecució dels fins.

fura /ˈfu.ɾa/ /ˈfu.ɾə/ n fem
firéad
Mamífer semblant a la mostela (Mustela putorius furo).

furgar /furˈɡa/ /furˈɣa/ /fuɾˈɣa/ /fuɾˈɣaɾ/ v
tiomsaigh
Remenar les coses de l’interior.

furgoneta /fur.ɡuˈnɛ.tə/ /fur.ɣuˈnɛ.tə/ /fuɾ.ɣoˈne.ta/ /fuɾ.ɣoˈnə.tə/ n fem
veain
Vehicle automòbil de càrrega lleuger amb la caixa posterior tancada.

furt /ˈfurt/ n masc
goid

fus /ˈfus/ n masc
eiteán fearsaid
Instrument, ample del mig i estret als extrems, que es fa servir per a convertir matèries primeres (flocs de llana, boles de cotó) en fil.
amchrios
Cadascun dels espais entre meridians que es fan servir per a marcar les diferents zones horàries del planeta Terra.

fusell /fuˈzeʎ/ n masc
raidhfil

fusible /fuˈzi.bɫe/ /fuˈzi.βɫe/ /fuˈzi.βɫə/ /fuˈzib.bɫe/ /fuˈzib.bɫə/ n masc
fiús

fusta /ˈfus.ta/ n fem
adhmad
(normalment no comptable) Material tret dels arbres i vegetals.

fuster /fusˈte/ /fusˈteɾ/ n masc
cearpantóir
(professions) Persona que treballa amb fusta.

futbol /fubˈbɔɫ/ /fudˈbɔɫ/ n masc
peil sacar

futbol americà n masc
peil Mheiriceánach

futur /fuˈtu/ /fuˈtuɾ/ n masc
todhchaí
Temps que ha de venir.

fàbrica /ˈfa.bɾi.ka/ n fem
gléasra monarcha
Paratge destinat a fabricar alguna cosa.

fàcil adj
furasta
Que es pot fer o obtenir sense esforç.

fàrmac /ˈfaɾ.mak/ /ˈfaɾ.mək/ n masc
druga

fàstic /ˈfas.tik/ n masc
déistin

físic /ˈfi.zik/ adj
corpartha
Relatiu o pertanyent a la física.

físic /ˈfi.zik/ n masc
fisiceoir
Persona l'ofici de la qual és la física.

física /ˈfi.zi.ka/ n fem
fisic
Ciència que estudia les propietats i interaccions de la matèria, de l'espai, del temps i de l'energia.

fístula /ˈfis.tu.ɫa/ /ˈfis.tu.ɫə/ n fem
fiostúl

fòbia /ˈfɔ.bi.a/ /ˈfɔ.βi.ə/ n fem
fóibe

fòsfor /ˈfɔs.foɾ/ /ˈfɔs.fur/ n masc
fosfar

fórmula /ˈfɔr.mu.ɫə/ n fem
foirmle

fúria /ˈfu.ɾi.a/ n fem
aonachas

gabinet /ɡa.biˈnet/ /ɡə.biˈnət/ /ɡə.biˈnɛt/ /ɡə.βiˈnɛt/ n masc
airí rialtais

gabonès /ɡa.boˈnes/ /ɡə.boˈnəs/ /ɡə.buˈnɛs/ /ɡə.βuˈnɛs/ adj masc
Gabúnach
Relatiu o pertanyent al Gabon.

gabonès /ɡa.boˈnes/ /ɡə.boˈnəs/ /ɡə.buˈnɛs/ /ɡə.βuˈnɛs/ n masc
Gabúnach
Persona que habita o és originària del Gabon.

gadolini /ɡə.ðoˈɫi.ni/ /ɡə.ðuˈɫi.ni/ n masc
gadailiniam

gairebé /ˌɡaj.ɾeˈbe/ adv
beagnach

gal /ˈɡaɫ/ adj masc
Francach
Originari, pertanyent o relatiu a la Gàl·lia.

gal /ˈɡaɫ/ n masc
Gallach
Natural de la Gàl·lia.

galeria n fem
dánlann

galindó /ga.linˈdo/ /gə.ɫinˈdo/ n masc
buinneán

gall n masc
coileach
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Gallus gallus).

galleda /ɡaˈʎe.ða/ /ɡəˈʎə.ðə/ /ɡəˈʎɛ.ðə/ n fem
buicéad

gallet /ɡaˈʎet/ /ɡəˈʎət/ /ɡəˈʎɛt/ n masc
truicear
Palanca pensada per ser premuda tancant el dit índex i que és utilitzada en diverses eines per fer-les actuar (trepants, etc.), així com per fer disparar diverses armes, en especial armes portàtils de foc i ballestes.

gallina /ɡaˈʎi.na/ n fem
cearc
Au de corral.

galliner /ɡa.ʎiˈne/ /ɡa.ʎiˈneɾ/ /ɡə.ʎiˈne/ n masc
cró cearc

galta /ˈɡaɫ.ta/ n fem
leiceann grua

gal·li /ˈɡa.ɫi/ /ˈɡaɫ.ɫi/ n masc
gailliam

gal·loromà /ɡa.ɫo.roˈma/ /ɡaɫ.ɫo.roˈma/ /ɡə.ɫu.ruˈma/ /ɡəɫ.ɫo.roˈma/ /ɡəɫ.ɫu.ruˈma/ adj masc
Gall-Rómhánach

gal·lès /ɡaɫˈɫes/ /ɡəɫˈɫəs/ /ɡəɫˈɫɛs/ /ɡəˈɫɛs/ adj masc
Bhreatnais
Relatiu a Gal·les o la seva llengua.

gal·lès /ɡaɫˈɫes/ /ɡəɫˈɫəs/ /ɡəɫˈɫɛs/ /ɡəˈɫɛs/ n masc
Bhreatnais
Individu de Gal·les.
(només singular) Llengua celta pròpia de Gal·les.

galàxia /ɡaˈɫak.si.a/ n fem
réaltra

galó /ɣaˈɫo/ /ɣəˈɫo/ n masc
galún

gamarús /ɡa.maˈɾus/ n masc
ulchabhán donn
Ocell de la família de les estrígides (Strix aluco).

gamba /ˈɡam.ba/ /ˈɡam.bə/ n fem
cloicheán
Un dels diversos crustacis comestibles de l’ordre dels decàpodes i del grup dels macrurs amb abdomen translúcid llarg i potes primes.

gambià /ɡam.biˈa/ adj masc
Gaimbiach
Relatiu o pertanyent a Gàmbia.

gambià /ɡam.biˈa/ n masc
Gaimbiach
Persona que habita o és originària de Gàmbia.

gamelan /ga.meˈlan/ /gə.məˈɫan/ n masc
gamalan

gamma /ˈɡam.ma/ /ˈɡam.mə/ n fem
gáma

gana n fem
ocras
Desig de menjar, sensació impulsada per la necessitat d'aliment.
(sovint en plural) Desig de fer alguna cosa o que aquesta cosa s'esdevingui.

gandula /ɡanˈdu.ɫa/ n fem
cathaoir deice

ganivet /ɡa.niˈvet/ /ɡa.niˈβet/ /ɡə.niˈvət/ /ɡə.niˈvɛt/ n masc
scian
Estri destinat a tallar, en especial el menjar, i de vegades també a punxar, que consta d'un mànec i d'una part en serra o esmolada.

ganivetada /ɡa.ni.veˈta.ða/ /ɡa.ni.βeˈta.ða/ /ɡə.ni.vəˈta.ðə/ /ɡə.ni.βəˈta.ðə/ n masc
rop

ganxet /ɡaɲˈt͡ʃet/ /ɡəɲˈʃət/ /ɡəɲˈʃɛt/ n masc
cróise

ganxo /ˈɡaɲ.t͡ʃo/ /ˈɡaɲ.ʃo/ /ˈɡaɲ.ʃu/ n masc
crúca
Peça de metall corbada que es fa servir per penjar coses.
(golf) Cop, generalment defectuós, que imprimeix una trajectòria corba a la bola amb un efecte pronunciat de dreta a esquerra, en el cas d'un jugador dretà, o d'esquerra a dreta, en el cas d'un jugador esquerrà.

garatge /ɡaˈɾa.d͡ʒe/ /ɡəˈɾa.d͡ʒə/ n masc
garáiste

garba /ˈɡar.bə/ /ˈɡaɾ.ba/ n fem
punann

gargall /ɡaɾˈɣaʎ/ /ɡərˈɡaʎ/ /ɡərˈɣaj/ /ɡəɾˈɣaʎ/ n masc
réama

garrofa /ɡaˈrɔ.fa/ /ɡaˈrɔ.fɔ/ /ɡəˈrɔ.fə/ n fem
carúb

garrí /ɡaˈri/ /ɡəˈri/ n masc
banbh

garsa /ˈɡaɾ.sa/ n fem
snag breac

gas n masc
gás
Matèria en un estat en què les forces de cohesió són dèbils tendint a expandir-se i omplir el recipient que el conté.

gasela /ɡaˈzɛ.ɫa/ /ɡaˈzɛ.ɫɛ/ /ɡəˈzɛ.ɫə/ n fem
gasail

gasiu /ɡaˈziw/ /ɡəˈziw/ adj masc
sprionlaithe

gasolinera /ɡa.zo.ɫiˈne.ɾa/ /ɡə.zo.ɫiˈne.ɾə/ /ɡə.zu.ɫiˈne.ɾə/ n fem
stáisiún breosla

gastar /ɡasˈta/ /ɡasˈtaɾ/ v
caith

gasós /ɡaˈzos/ adj masc
gásach
Relatiu al gas o existent com a gas.

gat n masc
cat
Mamífer felí (Felis silvestris catus), de dimensions reduïdes, domesticat i bastant llest.

gat salvatge n masc
fia-chat

gaudir /ɡawˈði/ /ɡawˈðiɾ/ v
bain sult as

gavina /ɡaˈvi.na/ /ɡaˈβi.na/ /ɡəˈvi.nə/ n fem
sléibhín

ge /d͡ʒe/ /ʒe/ n fem
gort

gegant /d͡ʒeˈɣan/ /d͡ʒeˈɣant/ /ʒəˈɣan/ /ʒəˈɣant/ n masc
arracht fathach
Ésser d'estatura desmesurada.

gel /ˈd͡ʒɛɫ/ n masc
oighear
Estat sòlid de l'aigua, en circumstàncies normals sota els zero graus Celsius.

gelat /ʒəˈɫat/ n masc
reoiteog uachtar reoite
(aliments) Aliment típicament dolç, menjat sovint en les postres, format per un líquid solidificat per congelació.

gelosia /d͡ʒe.ɫoˈzi.a/ /ʒə.ɫoˈzi.ə/ /ʒə.ɫuˈzi.ə/ n fem
formad
Sentiment d'enveja o de refús envers una persona que gaudeix d'alguna cosa o d'algú que voldríem per a nosaltres.
Tipus de paret d'obra o de fusta que permet passar parcialment l'aire i la llum, emprat per refrescar interiors i veure sense ser vist o també com a suport per fer créixer plantes enfiladisses.

gelós /d͡ʒeˈɫos/ /ʒəˈɫos/ adj masc
éadmhar

gemma /ˈd͡ʒem.ma/ /ˈʒɛm.mə/ n fem
seoid

gen /ˈd͡ʒen/ /ˈʒɛn/ n masc
géin

gendre /ˈd͡ʒɛn.dɾe/ /ˈʒɛn.dɾə/ n masc
cliamhain

gener /d͡ʒaˈne/ /d͡ʒeˈne/ /ʒəˈne/ /ʒəˈne/ n masc
Eanáir
Primer mes de l'any.

generositat /d͡ʒe.ne.ɾo.ziˈtat/ /ʒə.nə.ɾo.ziˈtat/ /ʒə.nə.ɾu.ziˈtat/ n fem
flaithiúlacht

generós /d͡ʒe.neˈɾos/ adj masc
mórchroíoch flaithiúil

geni /ˈd͡ʒɛ.ni/ /ˈd͡ʒɛ.nit/ /ˈʒɛ.ni/ /ˈʒɛ.nit/ n masc
ardéirim
Persona dotada d'una capacitat, preparació i desenvolupament mentals extraordinaris respecte a la mitjana d'altres individus de la mateixa edat per a crear o inventar una obra artística o científica admirable.

genitiu /d͡ʒe.niˈtiw/ /ʒə.niˈtiw/ adj masc
ginideach

geniva /d͡ʒeˈni.va/ /d͡ʒeˈni.βa/ /ʒəˈni.və/ /ʒəˈni.βə/ n fem
drandal

genocidi /d͡ʒe.noˈsi.ði/ /ʒə.noˈsi.ði/ /ʒə.nuˈsi.ði/ n masc
cinedhíothú

genoll /d͡ʒeˈnoʎ/ /ʒiˈnoʎ/ /ʒuˈnoʎ/ /ʒəˈnoʎ/ n masc
glúin
(anatomia) articulació de la cama que la divideix en dues parts i que permet el seu moviment i flexió.

gens /ˈd͡ʒens/ /ˈʒens/ adv
ar chor ar bith
Absència de quantitat respecte d'una totalitat anterior.

gent /ˈd͡ʒen/ /ˈd͡ʒent/ /ˈʒen/ /ˈʒent/ n fem
daoine

genètic /d͡ʒeˈnɛ.tik/ /ʒəˈnɛ.tik/ adj masc
gineach

genètica /d͡ʒeˈnɛ.ti.ka/ /ʒəˈnɛ.ti.kə/ n fem
géineolaíocht

genísser /d͡ʒeˈni.seɾ/ /ʒəˈni.sər/ n masc
Ianasóir

geo- /ˈd͡ʒe.o/ /ˈʒe.o/ /ˈʒe.u/ prefix
geo-

geografia /d͡ʒe.o.ɣɾaˈfi.a/ /ʒə.o.ɣɾəˈfi.ə/ /ʒə.u.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
tíreolaíocht
Ciència que estudia la terra en especial la seva superfície, però també la seva forma i composició i les capes de l'atmosfera. També és l'estudi de les característiques d'altres astres. Exemple: la geografia de la lluna.

geogràfic /d͡ʒe.oˈɣɾa.fik/ /ʒə.oˈɣɾa.fik/ /ʒə.uˈɣɾa.fik/ adj masc
geografach

geologia /d͡ʒe.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /d͡ʒe.o.ɫoˈʒi.a/ /ʒə.o.ɫoˈʒi.ə/ /ʒə.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
geolaíocht
Ciència que estudia la terra, la seva història i els processos que li han donat forma.

geometria /d͡ʒe.o.meˈtɾi.a/ /ʒə.o.məˈtɾi.ə/ /ʒə.u.məˈtɾi.ə/ n fem
geoiméadracht

georgià /ʒə.oɾ.ʒiˈa/ /ʒə.ur.ʒiˈa/ n masc
Seoirseach
(masculí singular) Llengua parlada a Geòrgia.

gerd /ˈd͡ʒɛɾt/ n masc
sú craobh

germana /d͡ʒeɾˈma.na/ n fem
deirfiúr siúr
Filla dels mateixos pares.
deirfiúr
Membre d'una comunitat religiosa.
Col·lega, companya, sòcia.

germanastre /d͡ʒeɾ.maˈnas.tɾe/ /ʒər.məˈnas.tɾə/ n masc
leasdeartháir
Fill del padrastre o de la madrastra.

germani /ʒərˈma.ni/ n masc
gearmáiniam

germà /d͡ʒeɾˈma/ n masc
deartháir
Fill de la mateixa mare i del mateix pare.

germànic /d͡ʒeɾˈma.nik/ /ʒərˈma.nik/ adj
Gearmáinic
Relacionat amb Alemanya, la seva cultura o llengua
Relacionat amb el germani

germànic /d͡ʒeɾˈma.nik/ /ʒərˈma.nik/ n masc
Gearmánach
Habitant de l'antiga Germània
Gearmáinic
Llengua dels antic habitants de Germània
Grup de llengües europees a la que pertanyen: el danès, l'islandès, el suec, l'anglès, l'alemany, l'holandès, el frisó, l'austríac i el noruec

gerra /ˈd͡ʒɛ.ra/ /ˈd͡ʒɛ.rɛ/ /ˈʒɛ.rə/ n fem
crúsca
Recipient per contenir líquids, de boca ampla i amb ventre.

gerro /ˈd͡ʒɛ.ro/ /ˈʒɛ.ro/ /ˈʒɛ.ru/ n masc
vása
Recipient portàtil per a ficar-hi aigua o flors.

gespa /ˈd͡ʒes.pa/ /ˈʒes.pə/ n fem
léana

gest /ˈd͡ʒest/ /ˈʒest/ n masc
comhartha

gestió /d͡ʒes.tiˈo/ /ʒəs.tiˈo/ n fem
bainisteoireacht

gimnàs /d͡ʒimˈnas/ /ʒimˈnas/ n masc
giomnáisiam
Espai tancat destinat a realitzar exercicis gimnàstics.

ginebra /d͡ʒiˈne.bɾa/ n fem
biotáille Ghinéive

ginebre /d͡ʒiˈne.bɾe/ n masc
aiteal

ginecologia /d͡ʒi.ne.ko.ɫoˈd͡ʒi.a/ /d͡ʒi.ne.ko.ɫoˈʒi.a/ /ʒi.nə.ko.ɫoˈʒi.ə/ /ʒi.nə.ku.ɫuˈʒi.ə/ n fem
banliacht

ginesta /d͡ʒiˈnes.ta/ n fem
giolcach shléibhe

giny /ˈd͡ʒiɲ/ /ˈʒiɲ/ n masc
giuirléid
(informàtica) Petit programa com a interfície d’usuari amb accés ràpid a funcions d’ús freqüent.

gira-sol /ˌd͡ʒi.ɾaˈsɔɫ/ n masc
lus na gréine

girafa /d͡ʒiˈɾa.fa/ n fem
sioráf
Mamífer remugant de la família dels giràfids (Giraffa camelopardalis), de coll molt llarg, pelatge grogós amb taques fosques, propi de l'Àfrica.

girar /d͡ʒiˈɾa/ /d͡ʒiˈɾaɾ/ /ʒiˈɾa/ v
cas
(intransitiu) Moure's al voltant del propi eix.
(intransitiu) Canviar de direcció en un trajecte.

gla n fem
dearcán

glacial /ɡɫa.siˈaɫ/ adj
oighreach
Relatiu o pertanyent al glaç.

glaciologia /ɡɫa.si.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ɡɫa.si.o.ɫoˈʒi.a/ /ɡɫə.si.o.ɫoˈʒi.ə/ /ɡɫə.si.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
oigheareolaíocht

glacis /ˈɡɫa.sis/ n masc
claonfort

gland /ˈɡɫan/ /ˈɡɫant/ n masc
breall

glaucoma /ɡɫawˈko.ma/ /ɡɫəwˈko.mə/ n masc
glácóma

glaçada /gɫaˈsa.ða/ /gɫəˈsa.ðə/ n fem
sioc

global /ɡɫoˈbaɫ/ /ɡɫuˈbaɫ/ /ɡɫuˈβaɫ/ adj
domhanda
Total, pres en conjunt.

globalització /ɡɫo.ba.ɫi.za.siˈo/ /ɡɫo.bə.ɫi.d͡zə.siˈo/ /ɡɫo.βa.ɫi.d͡za.siˈo/ /ɡɫu.bə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
domhandas
Procés pel qual un fenomen polític, econòmic, social o cultural esdevé d'àmbit universal.

globus n masc
cruinneog
Figura en forma esfèrica.
balún
Mitjà aeri de transport, format per una mena de bossa, típicament amb forma ovoide, que conté un gas més lleuger que l'aire que li permet flotar en l'atmosfera.

glossa /ˈɡɫɔ.sa/ /ˈɡɫɔ.sɔ/ /ˈɡɫɔ.sə/ n fem
gluais
Explicació del sentit d’un mot.

glucosa /ɡɫuˈko.za/ /ɡɫuˈko.zə/ n fem
glúcós

glàndula /ˈɡɫan.du.ɫa/ /ˈɡɫan.du.ɫə/ n fem
faireog

gobi /ˈɡɔ.βi/ n masc
brannóg

gofra /ˈɡo.fɾa/ /ˈɡo.fɾə/ n fem
vaiféal

gol /ˈɡɔɫ/ n masc
báire
(esports de pilota, polo) Acció i efecte d'introduir la pilota, la bola o el disc a una porteria fins a traspassar totalment la línia de gol.

gola /ˈɡo.ɫa/ /ˈɡo.ɫə/ n fem
scornach
(anatomia) Zona del cos de persones i animals, que comença al final de l'interior de la boca i acaba a l'inici de l'esòfag.

golf /ˈɡoɫf/ n masc
murascaill
Porció de mar tancada parcialment de terra.
gailf
Esport de pilota practicat a l'aire lliure en un camp de golf que consisteix a introduir una bola en una sèrie de forats successius colpejant-la amb un bastó.

goma /ˈɡo.ma/ /ˈɡo.mə/ n fem
scriosán
Substància d'alt pes molecular que tendeix a inflar-se amb l'aigua i a transformar-se en una massa gelatinosa.
Cosa que es fa servir per esborrar les marques de llapis sobre paper.
Substància obtinguda de la resina de les acàcies, que serveix per enganxar.
(tennis de taula) Revestiment d'una o totes dues cares de la fulla d'una pala format per una o dues capes de goma o cautxú.
Material elàstic que es fa servir per subjectar coses.

googlejar /ɡu.ɣɫeˈd͡ʒa/ /ɡu.ɣɫeˈd͡ʒaɾ/ /ɡu.ɣɫeˈʒa/ /ɡu.ɣɫəˈd͡ʒa/ /ɡu.ɣɫəˈʒa/ v
gúgláil

gorg /ˈɡork/ n masc
dabhach

goril·la /ɡoˈɾiɫ.ɫa/ /ɡoˈɾiɫ.ɫə/ /ɡuˈɾi.ɫə/ /ɡuˈɾiɫ.ɫə/ n masc
goraille
Primat herbívor de grans dimensions de la família dels pòngids, amb moltes similituds amb l'ésser humà i que habita una part reduïda de l'Àfrica central.

gorra /ˈɡo.ra/ /ˈɡo.rə/ n fem
caipín

gos n masc
madra
Mamífer de la família dels cànids (Canis lupus familiaris), domesticat, subespècie del llop gris, d'olfacte molt desenvolupat i en general obedient al seu amo.

gos d'aigua n masc
uisceadóir

gosar /ɡoˈza/ /ɡoˈzaɾ/ /ɡuˈza/ v
leomh

got /ˈɡot/ n masc
gloine
Recipient obert per dalt i sense peu, pensat per agafar-se amb la mà i, en acostar-lo a la boca, poder beure el líquid que conté.

gota /ˈɡo.ta/ /ˈɡo.tə/ n fem
braon
Petita esfera (o esferoide) líquida, popularment idealitzada en una forma punxeguda per dalt.

govern /ɡoˈvɛɾn/ /ɡoˈβɛrn/ /ɡoˈβɛɾn/ /ɡuˈvɛrn/ n masc
rialtas
Òrgan que té el poder d'un territori.

governador /ɡo.veɾ.naˈðoɾ/ /ɡo.vəɾ.nəˈðo/ /ɡo.βer.naˈðo/ /ɡo.βeɾ.naˈðoɾ/ /ɡu.vər.nəˈðo/ /ɡu.βər.nəˈðo/ n masc
gobharnóir

gra /ˈɡra/ n masc
grán

graciosament /ɡɾa.siˌo.zaˈmen/ /ɡɾa.siˌo.zaˈment/ /ɡɾə.siˌo.zəˈmen/ /ɡɾə.siˌo.zəˈment/ adv
ealaíonta

gralla /ˈɡɾa.jə/ /ˈɡɾa.ʎa/ /ˈɡɾa.ʎə/ n fem
cág
Ocell de l’ordre dels passeriformes i de la família dels còrvids, de plomatge molt fosc (Coloeus monedula).

grallar /ɡɾaˈʎa/ /ɡɾaˈʎaɾ/ v
bheith ag cágaíl

gram /ˈɡɾam/ n masc
gram

gramàtica /ɡɾaˈma.ti.ka/ n fem
gramadach

gran adj
mór
De dimensions considerables, que excedeix les mides ordinàries o esperades, en espai, envergadura, quantitat, etc.

granada /ɡɾaˈna.ða/ /ɡɾəˈna.ðə/ n fem
gránáid
Bomba de mà.

granat /ɡɾəˈnat/ n masc
gairnéad
Mineral del grup dels silicats format per un metall bivalent i un de trivalent.
(invariable) Color roig fosc com la pedra preciosa.

graner /ɡɾaˈne/ /ɡɾaˈneɾ/ /ɡɾəˈne/ n masc
áiléar
(agricultura) Lloc on s'emmagatzema el gra.
Lloc fèrtil on abunda el gra.

granja /ˈɡɾaɲ.d͡ʒa/ n fem
feirm

granota /ɡɾaˈnɔ.ta/ /ɡɾaˈnɔ.tɔ/ /ɡɾəˈnɔ.tə/ n fem
loscann frog
(zoologia) Nom d'ús generalitzat per designar diversos amfibis de l'ordre dels anurs.

grapa /ˈɡɾa.pa/ /ˈɡɾa.pə/ n fem
stápla
Peça metàl·lica que, doblegada, serveix per ajuntar papers o cartons.

grapadora /ɡɾa.paˈðo.ɾa/ /ɡɾə.pəˈðo.ɾə/ n fem
stáplóir

gras /ˈɡɾas/ adj masc
ramhar
Amb molt de greix al cos, voluminós.

gratacel /ˌɡɾa.taˈsɛɫ/ /ˌɡɾa.təˈsɛɫ/ n masc
ilstórach
Edifici d'alçada molt superior a la normal i dividit en un gran nombre de plantes

gratar /ɡɾaˈta/ /ɡɾaˈtaɾ/ /ɡɾəˈta/ v
scríob

gratitud /ɡɾa.tiˈtut/ /ɡɾə.tiˈtut/ n fem
buíochas

gratuït /ɡɾa.tuˈit/ /ɡɾə.tuˈit/ adj masc
in aisce

graula /ˈɡɾaw.ɫa/ /ˈɡɾaw.ɫə/ n fem
rúcach
Ocell de l’ordre dels passeriformes i de la família dels còrvids, de plomatge negre amb part de la cara nua (Coloeus frugilegus).

grava /ˈɡɾa.va/ /ˈɡɾa.və/ /ˈɡɾa.βa/ /ˈɡɾa.βə/ n fem
gairbhéal
(construcció) Conjunt de fragments de roca, natural o esmicolada, amb un diàmetre entre 4 i 254 mm..
(geomorfologia) Conjunt de fragments de roca sedimentària amb un diàmetre entre 2 i 20 mm.
(geoarqueologia) Conjunt de fragments de roca sedimentària amb un diàmetre entre 10 i 200 mm.

gravar /ɡɾaˈvaɾ/ /ɡɾaˈβa/ /ɡɾəˈva/ /ɡɾəˈβa/ v
grábháil
Traçar una figura o una inscripció sobre una matèria dura amb una eina punxeguda.
scannánaigh
Fixar una idea o un sentiment amb profunditat en algú.

gravetat /ɡɾa.veˈtat/ /ɡɾa.βeˈtat/ /ɡɾə.vəˈtat/ /ɡɾə.βəˈtat/ n fem
imtharraingt
Força que atrau els objectes cap al centre de la Terra.

gravitó n masc
graibheatón

grec adj masc
Gréagach Gréigis
Relatiu a Grècia, als habitants, la cultura o la llengua.

grec n masc
Gréigis
Ciutadà de Grècia.
(només singular) Llengua parlada a Grècia.

grec antic n masc
Sean-Ghréigis

gregorià /ɡɾe.ɣo.ɾiˈa/ /ɡɾə.ɣo.ɾiˈa/ /ɡɾə.ɣu.ɾiˈa/ adj masc
Greagórach

greix /ˈgɾejʃ/ /ˈgɾeʃ/ n masc
saill

greixar /ɡɾejˈʃa/ /ɡɾejˈʃaɾ/ /ɡɾeˈʃa/ /ɡɾəˈʃa/ v
bealaigh

grill /ˈɡɾiʎ/ n fem
cruicéad
Insecte saltador diverses espècies de la família dels gríl·lids, de color negre rogenc, característic pel carrisqueig que fan els mascles per fricció dels èlitres.

grip n fem
fliú

gripau n masc
buaf

gris adj masc
liath
Color entre el negre i el blanc, el to propi de la cendra o el ciment.

grisenc /ɡɾiˈzeŋ/ /ɡɾiˈzeŋk/ /ɡɾiˈzəŋk/ /ɡɾiˈzɛŋ/ /ɡɾiˈzɛŋk/ adj masc
scothliath

grisú /ɡɾiˈzu/ n masc
gal mhianaigh

griu /ˈɡɾiw/ n masc
gríobh

groc adj masc
buí
Del color de l'or, el safrà o la llimona.

groc n masc
buí
Color de l'espectre entre el verd i el taronja.

groenlandès /ɡɾo.ən.ɫənˈdəs/ /ɡɾu.ən.ɫənˈdɛs/ adj masc
Graonlannach
Relatiu o pertanyent a Groenlàndia, als seus habitants o a la seva llengua.

groenlandès /ɡɾo.ən.ɫənˈdəs/ /ɡɾu.ən.ɫənˈdɛs/ n masc
Graonlannach
Individu natural de Groenlàndia.
(només singular) Llengua esquimoaleuta parlada a Groenlàndia.

groguenc /ɡɾoˈɣeŋ/ /ɡɾoˈɣeŋk/ /ɡɾoˈɣəŋk/ /ɡɾuˈɣɛŋ/ /ɡɾuˈɣɛŋk/ adj masc
leathbhuí

groller /ɡɾoˈʎe/ /ɡɾoˈʎeɾ/ /ɡɾuˈʎe/ adj masc
borb

gronxador /ɡɾoɲ.t͡ʃaˈðo/ /ɡɾoɲ.t͡ʃaˈðoɾ/ /ɡɾoɲ.ʃəˈðo/ /ɡɾuɲ.ʃəˈðo/ n masc
luascán

gros adj masc
mór
Considerable en volum.

grossa /ˈɡɾɔ.sa/ /ˈɡɾɔ.sɔ/ /ˈɡɾɔ.sə/ n fem
grósa
Dotze dotzenes

grua /ˈɡɾu.a/ /ˈɡɾu.ə/ n fem
craein
Màquina per a aixecar i moure càrregues pesades amb un braç articulat.

gruixut /ɡɾujˈʃut/ /ɡɾuˈʃut/ adj masc
tiubh

grup /ˈɡɾup/ n masc
dream

gràcies /ˈɡɾa.si.əs/ Interjection
go raibh maith agat
Expressió per a manifestar agraïment.

grèvol /ˈɡɾe.voɫ/ /ˈɡɾe.βoɫ/ /ˈɡɾɛ.voɫ/ /ˈɡɾɛ.vuɫ/ n masc
crann cuilinn
Fusta del grèvol, molt apreciada en ebenisteria.

gual /ˈɡwaɫ/ n masc
áth
En un riu, zona amb el fons ferm i la fondària prou reduïda per poder passar-hi a peu o en vehicle.
claonas
Enfonsament suau en una vorera per facilitar l'accés a vehicles.

guant /ˈɡwan/ /ˈɡwant/ n masc
lámhainn miotóg
Peça que cobreix la mà i de vegades part del braç, emprat com a vestimenta o com a protecció de la pell.

guany /ˈˈɡwaɲ/ n masc
brabach

guanyar /ɡoˈɲa/ /ɡuˈɲa/ /ɡwaˈɲa/ /ɡwaˈɲaɾ/ v
buaigh

guaraní /ɡwa.ɾaˈni/ /ɡwə.ɾəˈni/ n masc
Guaráinis
(invariable) Llengua ameríndia parlada al Paraguai i part dels estats limítrofes.

guarda /ˈɡwar.də/ /ˈɡwaɾ.ða/ n fem
garda
(futbol americà) Cadascun dels dos jugadors de la línia ofensiva situats a banda i banda del central, que s'encarreguen principalment de protegir el quarterback de les entrades dels adversaris.

guardaespatlles /ˌɡwar.dəsˈpaʎ.ʎəs/ /ˌɡwar.ða.esˈpaʎ.ʎes/ /ˌɡwaɾ.ða.esˈpaɫ.ɫes/ /ˌɡwaɾ.ðəsˈpaɫ.ɫəs/ n neut
garda cosanta

guardar /ɡwarˈða/ /ɡwaɾˈða/ /ɡwaɾˈðaɾ/ /ɡwərˈda/ v
coimeád
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los.

guardià /ɡwaɾ.ðiˈa/ /ɡwər.diˈa/ n masc
garda

guaret /ɡwaˈɾet/ /ɡwəˈɾet/ n masc
branar

guarnir /ɡwarˈni/ /ɡwaɾˈni/ /ɡwaɾˈniɾ/ /ɡwərˈni/ v
maisigh
Preparar quelcom o un lloc estratègic per protegir-lo o fer-lo útil militarment.
Equipar i preparar una màquina o qualsevol objecte perquè realitzi certa funció.

guatlla /ˈɡwaɫ.ɫa/ /ˈɡwaɫ.ɫə/ /ˈɡwaʎ.ʎa/ n fem
gearg

guerra /ˈɡɛ.ra/ /ˈɡɛ.rɛ/ n fem
cogadh
Conflicte amb armes.

guerrer /ɡeˈre/ /ɡeˈreɾ/ /ɡəˈre/ n masc
gaiscíoch
Persona que fa la guerra, bel·licosa.

guiar /ɡiˈa/ /ɡiˈaɾ/ v
treoraigh
Fer de guia.

guimbarda /ɡimˈbar.də/ /ɡimˈbaɾ.ða/ n fem
trumpa

guineu n fem
sionnach
Mamífer de la família dels cànids (Vulpes vulpes), salvatge i carnívor, semblant als llops, però bastant més petit (té poc més de mig metre de llarg) i el morro més agut. Té especial fama d'astut.

guineà adj masc
Guineach
Relatiu o pertanyent a Guinea, Guinea Bissau o Guinea Equatorial.

guineà n masc
Guineach
Persona que habita o és originària de Guinea, Guinea Bissau o Guinea Equatorial.

guitarra /ɡiˈta.ra/ n fem
giotár

guitarra acústica n fem
giotár acústach

guitarra clàssica n fem
giotár clasaiceach

guix n masc
plástar
Mineral de sulfat de calci hidratat CaSO4·2H2O que s’usa com a material de construcció i en l’escultura.
cailc
Barreta de mineral usada per a escriure a la pissarra.

guió /ɡiˈo/ n masc
dais
Un dels signes utilitzats en l'alfabet braille.

gujarati /ɡu.d͡ʒaˈɾa.ti/ /ɡu.ʒaˈɾa.ti/ /ɡu.ʒəˈɾa.ti/ n masc
Gúisearáitis

gules /ˈɡu.ɫes/ /ˈɡu.ɫəs/ n masc
dearg

guspirejar /ɡus.pi.ɾeˈd͡ʒa/ /ɡus.pi.ɾeˈd͡ʒaɾ/ /ɡus.pi.ɾeˈʒa/ /ɡus.pi.ɾəˈd͡ʒa/ /ɡus.pi.ɾəˈʒa/ v
spréach

gust /ˈɡust/ n masc
blas
Sentit que permet percebre els sabors.

gustar /ɡusˈta/ /ɡusˈtaɾ/ v
tástáil

guèiser /ˈɡɛj.zeɾ/ /ˈɡɛj.zər/ n masc
géasar

gàbia /ˈɡa.bi.a/ /ˈɡa.βi.ə/ n fem
cás

gàl·lic /ˈɡa.ɫik/ /ˈɡaɫ.ɫik/ adj
Francach
Relatiu a la Gàl·lia o els gals.

gàrgola /ˈɡar.ɡu.ɫə/ /ˈɡar.ɣu.ɫə/ /ˈɡaɾ.ɣo.ɫa/ /ˈɡaɾ.ɣo.ɫə/ n fem
geargáil

gènere n masc
inscne
Conjunt de persones o coses amb característiques semblants.
Distinció entre paraules que poden anar acompanyades amb determinants masculins i les que poden anar amb determinants femenins.

habitant /a.βiˈtan/ /a.βiˈtant/ /ə.βiˈtan/ /ə.βiˈtant/ n neut
áitreabhach
Persona que viu (habita) en un zona determinada (casa, barri, població, país, etc).
Cadascun dels éssers vius, i en especial els animals, que viu (habita) en un zona determinada (arbre, bosc, regió, etc).

habitar /a.βiˈta/ /a.βiˈtaɾ/ /ə.βiˈta/ v
áitrigh

habitatge /a.biˈta.d͡ʒe/ n masc
tithe

habitual /a.bi.tuˈaɫ/ /ə.βi.tuˈaɫ/ adj
rialta

habitualment /a.bi.tuˌaɫˈment/ /a.βi.tuˌaɫˈmen/ /ə.bi.tuˌaɫˈmen/ /ə.bi.tuˌaɫˈment/ /ə.βi.tuˌaɫˈmen/ adv
de ghréas

hac /ˈak/ n fem
héis

hadró n masc
hadrón

hafni n masc
haifniam

haixix /ajˈʃiʃ/ /aˈʃiʃ/ /əˈʃiʃ/ n masc
haisis

halo /ˈa.ɫo/ /ˈa.ɫu/ n masc
bogha

ham /ˈam/ n masc
duán

handbol /amˈbɔɫ/ /andˈbɔɫ/ /əmˈbɔɫ/ n masc
láimhe

handicapar /an.di.kaˈpa/ /an.di.kaˈpaɾ/ /ən.di.kəˈpa/ v
cis

harmonia /aɾ.moˈni.a/ /ər.muˈni.ə/ n fem
armóin

harmonitzar /ar.mo.niˈd͡za/ /aɾ.mo.niˈd͡zaɾ/ /ər.mu.nidˈza/ v
armónaigh
(intransitiu) Estar en harmonia.

harmònica /aɾˈmɔ.ni.ka/ n fem
armónach

harmònium /aɾˈmɔ.ni.um/ n masc
armóin

haussa /ˈhaw.sa/ /ˈhaw.sə/ n masc
Hásais
Llengua txadiana parlada pel poble del nord de Nigèria i del sud-est de Níger, i com a llengua franca principalment al Txad, el Sudan i Ghana.

haver de v
bhí ar
(seguit d’infinitiu) Valor d’obligació o necessitat.

haver-hi /aˈve.ɾi/ /aˈβe.ɾi/ /ə.vəˈɾi/ /əˈvə.ɾi/ /əˈvɛ.ɾi/ /əˈβɛ.ɾi/ v
bí ann

hawaià /ha.waˈja/ /hə.wəˈja/ adj masc
Haváis
Relatiu o pertanyent a Hawaii, als seus habitants o a la seva llengua.

hawaià /ha.waˈja/ /hə.wəˈja/ n masc
Haváis
Individu natural de Hawaii.
(només singular) Llengua polinèsia de Hawaii, de la família austronèsica.

hebreu /eˈbɾɛw/ /əˈbɾɛw/ adj masc
Eabhrach
Relatiu o pertanyent a l'hebraisme o judaisme.

hebreu /eˈbɾɛw/ /əˈbɾɛw/ n masc
Eabhrach
Llengua semítica parlada a Israel.

hectàrea /ekˈta.ɾe.a/ /əkˈta.ɾe.ə/ n fem
heicteár

hedonisme /e.ðoˈniz.me/ /ə.ðoˈniz.mə/ /ə.ðuˈniz.mə/ n masc
héadónachas

heli n masc
héiliam

helicòpter /e.ɫiˈkɔp.teɾ/ n masc
héileacaptar
Aeronau amb capacitat d'enlairament i aterrament vertical i propulsada per una gran hèlice motoritzada o més col·locades en posició horitzontal o gairebé (conegudes típicament com a rotors).

heliotropi /ə.ɫi.oˈtɾɔ.pi/ /ə.ɫi.uˈtɾɔ.pi/ n masc
plúr na gréine
Planta del gènere Heliotropium de flors oloroses i petites en cimes denses que només apareixen a la cara de la planta que dóna al Sol.

hel·lenisme /e.ɫeˈniz.me/ /eɫ.ɫeˈniz.me/ /ə.ɫəˈniz.mə/ /əɫ.ɫəˈniz.mə/ n masc
Gréagachas

hel·lè /eɫˈɫe/ /eˈɫe/ /əɫˈɫɛ/ /əˈɫɛ/ n masc
Heilléanach

hel·lènic /eɫˈɫɛ.nik/ /eˈɫɛ.nik/ /əɫˈɫɛ.nik/ /əˈɫɛ.nik/ adj
Gréagach

hematúria /e.maˈtu.ɾi.a/ /ə.məˈtu.ɾi.ə/ n fem
fual fola

hemoglobina /e.mo.ɣɫoˈbi.na/ /ə.mo.ɣɫoˈbi.nə/ /ə.mu.ɣɫuˈbi.nə/ /ə.mu.ɣɫuˈβi.nə/ n fem
haemaglóibin

hendíadis /enˈði.a.ðis/ /ənˈði.ə.ðis/ n masc
einniad

hepatitis /e.paˈti.tis/ /ə.pəˈti.tis/ n fem
heipitíteas

herba /ˈer.bə/ n fem
féar

heretge /eˈɾe.d͡ʒe/ n neut
eiriceach

hereu /eˈɾew/ /əˈɾəw/ /əˈɾɛw/ n masc
oidhre
Persona que rep una herència.

hermenèutica n fem
heirméineotaic

heroi /eˈɾɔj/ /əˈɾɔj/ n masc
laoch

heroic /eˈɾɔjk/ /əˈɾɔjk/ adj masc
gaisciúil

heroïna /e.ɾoˈi.na/ /ə.ɾoˈi.nə/ /ə.ɾuˈi.nə/ n fem
banlaoch
Forma femenina de heroi.

heroïna /e.ɾoˈi.na/ /ə.ɾoˈi.nə/ /ə.ɾuˈi.nə/ n masc
héaróin
(química) Derivat diacetil de la morfina, de fórmula C21H23NO5, de marcada toxicitat, el consum de la qual crea gran dependència.

herència /eˈɾɛn.si.a/ /əˈɾɛn.si.ə/ n fem
oidhreacht
Diners o béns que deixa una persona a altres en morir.
Conjunt de característiques controlades genèticament que es transmeten d'una generació a la següent.

herètic /eˈɾɛ.tik/ adj masc
eiriceach

hetero- prefix
heitri-

heterogàmia /e.te.ɾoˈɣa.mi.a/ /ə.tə.ɾoˈɣa.mi.ə/ /ə.tə.ɾuˈɣa.mi.ə/ n fem
ainiseagamacht

heterosexual /ˌe.te.ɾo.sek.suˈaɫ/ /ˌe.tə.ɾo.sək.suˈaɫ/ /ˌe.tə.ɾu.sək.suˈaɫ/ adj
díreach

heura /ˈew.ɾa/ /ˈew.ɾə/ n fem
eidhneachán eidhneán

hexàgon /eɡˈza.ɣon/ /əɡˈza.ɣon/ /əɡˈza.ɣun/ n masc
heicseagán

hiat /ˈjat/ n masc
séanas

hidrat /iˈðɾat/ n masc
hiodráit

hidrogen /iˈðɾɔ.ʒen/ /iˈðɾɔ.ʒən/ n masc
hidrigin

hidrogenar /i.ðɾo.d͡ʒeˈnaɾ/ /i.ðɾo.ʒeˈna/ /i.ðɾu.ʒəˈna/ v
hidriginigh

hiena /ˈje.na/ n fem
hiéana

hiena tacada n fem
hiéana an gháire

higiene /i.d͡ʒiˈe.ne/ /i.d͡ʒiˈɛ.ne/ /i.ʒiˈe.ne/ /i.ʒiˈɛ.nə/ /i.ʒiˈɛ.nə/ n fem
sláinteachas

higiènic /i.d͡ʒiˈɛ.nik/ /i.ʒiˈɛ.nik/ adj masc
sláinteach

himne /ˈim.ne/ /ˈim.nə/ n masc
iomann

hindi /ˈhin.di/ /ˈin.di/ n masc
Hiondúis
Llengua parlada a l'Índia.

hiperinflació /i.pe.ɾiɱ.fɫa.siˈo/ /i.pə.ɾiɱ.fɫə.siˈo/ n fem
hipearbhoilsciú

hipertext /i.peɾˈtekst/ /i.pərˈtekst/ n masc
hipirtéacs

hiperònim /i.peˈɾɔ.nim/ /i.pəˈɾɔ.nim/ n masc
scáth-théarma

hipnosi /ibˈnɔ.zi/ n fem
hiopnóis

hipnotitzador /ib.no.ti.d͡zaˈðo/ /ib.no.ti.d͡zəˈðo/ /ib.no.ti.zaˈðoɾ/ /ib.nu.ti.d͡zəˈðo/ n masc
hiopnóisí

hipocondria /i.po.konˈdɾi.a/ /i.po.konˈdɾi.ə/ /i.pu.kunˈdɾi.ə/ n fem
galareagla

hipocresia /i.po.kɾeˈzi.a/ /i.pu.kɾəˈzi.ə/ n fem
bréagchrábhadh

hipopòtam /i.poˈpɔ.tam/ /i.poˈpɔ.təm/ /i.puˈpɔ.təm/ n masc
dobhareach

hipoteca /i.poˈte.ka/ /i.puˈtɛ.kə/ n fem
morgáiste

hipèrbole /iˈpɛr.bu.ɫə/ /iˈpɛɾ.bo.ɫe/ /iˈpɛɾ.bo.ɫə/ n fem
hipearbóil

hipòcrita /iˈpɔ.kɾi.ta/ /iˈpɔ.kɾi.tə/ n neut
fimíneach
Persona que obra amb hipocresia, amb falsa moral.

hipòtesi /iˈpɔ.te.zi/ /iˈpɔ.tə.zi/ /iˈpɔ.tə.zi/ /iˈpɔ.tɛ.zi/ n fem
hipitéis

hissar /iˈsa/ /iˈsaɾ/ v
tóg

histologia /is.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /is.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
histeolaíocht

historiador /is.to.ɾi.aˈðo/ /is.to.ɾi.aˈðoɾ/ /is.to.ɾi.əˈðo/ /is.tu.ɾi.əˈðo/ n masc
staraí

història /isˈtɔ.ɾi.a/ /isˈtɔ.ɾi/ n fem
scéal
relat
stair
Disciplina que estudia la societat humana des de la seva aparició.

històric adj masc
stairiúil

hivern /iˈvɛɾn/ /iˈvɛɾn/ /iˈβɛrn/ /iˈβɛɾn/ n masc
geimhreadh

hola /ˈo.ɫa/ Interjection
dia dhuit
(castellanisme) Expressió de salutació familiar.

holmi n masc
hoilmiam

holograma /o.ɫoˈɣɾa.ma/ /o.ɫoˈɣɾa.mə/ /u.ɫuˈɣɾa.mə/ n masc
holagram

home /ˈɔ.mə/ n masc
fear
Persona del sexe masculí.

homenatge /o.meˈna.d͡ʒe/ /o.məˈna.d͡ʒə/ /u.məˈna.d͡ʒə/ n masc
ómós

homeostàtic /o.me.osˈta.tik/ /o.mə.osˈta.tik/ /u.mə.usˈta.tik/ adj masc
aonstádach

homeòstasi /o.meˈɔs.ta.zi/ /o.meˈɔs.tə.zi/ /u.meˈɔs.tə.zi/ n fem
aonstádas

homofonia /o.mo.foˈni.a/ /o.mo.foˈni.ə/ /u.mu.fuˈni.ə/ n fem
aonséis

homogeni /o.moˈd͡ʒɛ.ni/ /o.moˈʒɛ.ni/ /u.muˈʒɛ.ni/ adj masc
aonchineálach

homosexual /ˌo.mo.sek.suˈaɫ/ /ˌɔ.mo.sək.suˈaɫ/ /ˌɔ.mu.sək.suˈaɫ/ adj
homaighnéasach aerach
(LGBTI) Relatiu o propi de l’atracció pel mateix sexe.

homosexual /ˌo.mo.sek.suˈaɫ/ /ˌɔ.mo.sək.suˈaɫ/ /ˌɔ.mu.sək.suˈaɫ/ n neut
homaighnéasach aerach
(LGBTI) Persona que se sent atreta sexualment per persones del mateix sexe.

homosexualitat /ˌo.mo.sek.su.a.ɫiˈtat/ /ˌɔ.mo.sək.su.ə.ɫiˈtat/ /ˌɔ.mu.sək.su.ə.ɫiˈtat/ n fem
homaighnéasachas homaighnéasacht

homòfon /oˈmɔ.fon/ /uˈmɔ.fun/ adj masc
homafón
D'igual pronúncia però diferent escriptura; que posseeix homofonia.

homògraf /oˈmɔ.ɣɾaf/ /oˈmɔ.ɣɾəf/ /uˈmɔ.ɣɾəf/ n masc
homagraf
Paraula que té la mateixa grafia que una altra.

hondureny /on.duˈɾəɲ/ /un.duˈɾɛɲ/ adj masc
Hondúrach
Relatiu o pertanyent a Hondures.

hondureny /on.duˈɾəɲ/ /un.duˈɾɛɲ/ n masc
Hondúrach
Persona que habita o és originària d'Hondures.

honest /oˈnest/ /uˈnest/ adj masc
macánta

honestedat /o.nes.teˈðat/ /o.nəs.təˈðat/ /u.nəs.təˈðat/ n fem
ionracas

hongarès /oŋ.ɡəˈɾəs/ /uŋ.ɡəˈɾɛs/ adj masc
Ungáiris
Relatiu a Hongria, als seus habitants o a la seva llengua.

hongarès /oŋ.ɡəˈɾəs/ /uŋ.ɡəˈɾɛs/ n masc
Ungárach
Natural d'Hongria.
Ungáiris
(masculí singular) Llengua originària d'Hongria.

honor /oˈno/ /oˈnoɾ/ /oˈnoɾ/ /uˈno/ /uˈnor/ n
clú
Qualitat moral que empeny algú a no fer res que perjudiqui la seva imatge social o la seva autoestima.
(golf) Dret de ser el primer a jugar des del lloc de sortida d'un forat, atorgat al jugador amb un resultat millor en el forat anterior o bé, en el cas del primer forat, al jugador guanyador d'un sorteig.

hoquei /oˈkej/ /uˈkɛj/ n masc
haca

hoquei sobre herba n masc
haca

hora /ˈo.ɾə/ /ˈɔ.ɾa/ /ˈɔ.ɾɔ/ n fem
uair

horitzontal /o.ɾi.d͡zonˈtaɫ/ /o.ɾi.zonˈtaɫ/ /u.ɾi.d͡zunˈtaɫ/ adj
cothrománach

horitzó /o.ɾiˈd͡zo/ /o.ɾiˈzo/ /u.ɾiˈd͡zo/ n masc
spéire

hormona /oɾˈmo.na/ /oɾˈmo.nə/ /urˈmo.nə/ n fem
hormón

hormonal /oɾ.moˈnaɫ/ /ur.muˈnaɫ/ adj
hormónach

horror /oˈro/ /oˈroɾ/ /uˈro/ /uˈror/ n
uafás

hort /ˈɔrt/ n masc
gairdín
Unitat de mesura de superfície de la terra agrícola a Mallorca que és equivalent a 443,94 m². Cada hort es correspon amb 25 destres amb un quadrat de quatre costats de 21 pams lineals. Quatre horts fan un quartó.

horta /ˈɔr.ta/ /ˈɔr.tə/ /ˈɔɾ.ta/ /ˈɔɾ.tɔ/ n fem
gairdín margaidh

hortalissa /oɾ.taˈɫi.sa/ /oɾ.təˈɫi.sə/ /ur.təˈɫi.sə/ n fem
glasra

hospital /os.piˈtaɫ/ /us.piˈtaɫ/ n masc
ospidéal
Edifici destinat a tenir cura de la salut dels malalts i quan correspon a internar-los pel seu tractament o diagnòstic.

host /ˈɔst/ n fem
arm

hoste /ˈɔs.te/ /ˈɔs.tə/ n masc
óstach
Persona que allotja una altra persona a casa seva.

hotel /oˈteɫ/ /oˈtɛɫ/ /uˈtɛɫ/ n masc
óstán

humil /uˈmiɫ/ adj
umhal
Que no és orgullós ni es vanta dels seus mèrits, sense pretensions.

humiliació /u.mi.ɫi.a.siˈo/ /u.mi.ɫi.ə.siˈo/ n fem
náiriú

humiliar /u.mi.ɫiˈa/ /u.mi.ɫiˈaɾ/ v
náirigh
Ofendre algú en el seu orgull a través de paraules o accions.
uirísligh
(pronominal) Fer actes d'humilitat.

humilitat /u.mi.ɫiˈtat/ n fem
uirísle

humit /uˈmit/ adj masc
taisíoch
Que té humitat.

humitat /u.miˈtat/ n fem
bogthaise

humor /uˈmo/ /uˈmor/ /uˈmoɾ/ n
greann
Capacitat per entendre bromes, la gràcia d'una expressió amb doble sentit, riure per una situació còmica.

humà n masc
daonna

huracà /u.ɾaˈka/ /u.ɾəˈka/ n masc
hairicín spéirling

hàbil /ˈa.βiɫ/ adj
sciliúil
Apte, adequat, a propòsit.

hàmster /ˈhams.teɾ/ /ˈhams.tər/ n masc
hamstar

hèrnia /ˈɛr.ni.ə/ /ˈɛɾ.ni.a/ n fem
heirne

híbrid /ˈi.βɾit/ adj masc
cros-síolrach
En biologia dit de l'ésser que prové de l'encreuament entre individus genèticament diferents. Ex.: El mul és un animal híbrid. Aquest gos és híbrid, no és de cap raça.

hòstia /ˈɔs.ti.a/ /ˈɔs.ti.ə/ /ˈɔs.ti.ɛ/ n fem
abhlann
Làmina de pa circular que representa el cos de Crist, emprada en el ritual catòlic.

i conjunction
agus
Nexe coordinant copulatiu que suma dos conceptes o frases.

iambe n masc
iambus

ianqui n neut
Poncán

iarda /ˈjaɾ.ða/ n fem
slat
Unitat de longitud originària del sistema anglès que equival a 0,914 m.

iber /iˈβer/ n masc
Ibéarach

ibèric /iˈβɛ.ɾik/ adj masc
Ibéarach

icona /iˈko.na/ /iˈko.nə/ n fem
íocón

iconografia /i.ko.no.ɣɾaˈfi.a/ /i.ku.nu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
íocónagrafaíocht

ics /ˈiks/ n fem
eacs

icterícia /ik.teˈɾi.si.a/ n fem
buíochán

idea /iˈðe.a/ n fem
smaoineamh
Representació mental d'una cosa, d'un concepte o de quelcom que es vol fer.

ideal /i.ðeˈaɫ/ adj
idéal
Que no és real, que només està en la ment.
perfecte
De gran qualitat, bellesa, sabor o qualsevol altra cosa desitjada.

ideal /i.ðeˈaɫ/ n masc
idéal
Model de referència de cosa bella, ben feta, sana o qualsevol altre valor positiu.

idealisme /i.ðe.aˈɫiz.me/ /i.ðe.əˈɫiz.mə/ n masc
idéalachas

identitat /i.ðen.tiˈtat/ /i.ðən.tiˈtat/ /i.ðən.tiˈðat/ n fem
ionannas

ideologia /i.ðe.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /i.ðe.o.ɫoˈʒi.a/ /i.ðə.o.ɫoˈʒi.ə/ /i.ðə.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
idé-eolaíocht

idiolecte /i.ði.oˈɫɛk.te/ /i.ði.oˈɫɛk.tə/ /i.ði.uˈɫɛk.tə/ n masc
canúint aonair

idioma /i.ðiˈo.ma/ n masc
teanga
Forma d’una llengua pròpia d'una comunitat, d’un lloc, d’una època.

idiopàtic /i.ði.oˈpa.tik/ /i.ði.uˈpa.tik/ adj masc
ideapatach

idiota /i.ðiˈo.ta/ /i.ðiˈɔ.tə/ n neut
amadán
(pejoratiu) estúpid

idolatria /i.ðo.ɫaˈtɾi.a/ /i.ðo.ɫəˈtɾi.ə/ /i.ðu.ɫəˈtɾi.ə/ n fem
íolacht

ien /ˈjen/ n masc
yen

iglú /iˈɣɫu/ n masc
íoglú
Edifici en forma de casquet esfèric fet de peces de gel usat principalment pels esquimals.

igni /ˈiŋ.ni/ /ˈiɡ.ni/ adj masc
adhantach

ignorància /iŋ.noˈɾan.si.a/ /iŋ.noˈɾan.si.ə/ /iŋ.nuˈɾan.si.ə/ /iɡ.noˈɾan.si.a/ n fem
aineolas

iguals /iˈɣwaɫs/ Interjection
dias

igualtat /i.ɣwaɫˈtat/ /i.ɣwəɫˈtat/ n fem
comhionannas

iguana /iˈɣwa.na/ /iˈɣwa.nə/ n fem
ioguána

ili /ˈi.ɫi/ n masc
caolán beag

illa /ˈi.ʎa/ n fem
oileán inis
Porció de terra isolada per la mar.

illes Britàniques pn
Éire agus an Bhreatain Mhór
Arxipèlag europeu al nord-oest de França i a l'Oest de Bèlgica, Països Baixos i Dinamarca. L'illa principal és la Gran Bretanya i inclou la major part del Regne Unit concretament, Anglaterra, Gales i Escòcia. A l'oest de la Gran Bretanya i separada pel mar d'Irlanda, es troba la segona illa més gran de l'arxipèlag, Irlanda, inclou el país homònim i Irlanda del Nord que pertany al Regne Unit. Altres illes importants però de mida molt inferior són Man, Shetland, Wight i els grups d'illes Hèbrides i Òrcades.

illes Cook pn
Oileáin Cook

illes Fèroe /ˌi.ʎesˈfɛ.ɾo.e/ /ˌi.ʎəsˈfɛ.ɾo.e/ pn
Oileáin Fharó

illes Marshall /ˌi.ʎəzˈmar.ʃəɫ/ pn
Oileáin Marshall
Estat independent oceànic que ocupa centenars d'illes i que està situada al nord de Nauru i Kiribati, a l'est dels Estats Federats de Micronèsia i al sud de l'illa de Wake. El nom oficial és República de les Illes Marshall.

il·legal /i.ɫeˈɣaɫ/ /i.ɫəˈɣaɫ/ /iɫ.ɫeˈɣaɫ/ /iɫ.ɫəˈɣaɫ/ adj
mídhleathach

il·legalitat /i.ɫe.ɣa.ɫiˈtat/ /i.ɫə.ɣə.ɫiˈtat/ /iɫ.ɫe.ɣa.ɫiˈtat/ /iɫ.ɫə.ɣə.ɫiˈtat/ n fem
aindleathacht

imaginació /i.ma.ʒi.na.siˈo/ /i.mə.ʒi.nə.siˈo/ n fem
íomháineacht

imaginari /i.ma.d͡ʒiˈna.ɾi/ /i.mə.ʒiˈna.ɾi/ adj masc
samhailteach

imant /iˈman/ /iˈmant/ n masc
maighnéad adhmaint

imatge /iˈma.d͡ʒe/ n fem
pictiúr

imitador /i.mi.taˈðo/ /i.mi.taˈðoɾ/ /i.mi.təˈðo/ adj masc
aithriseoir
Que imita.

immaduresa /im.ma.ðuˈɾe.za/ /im.mə.ðuˈɾə.zə/ /im.mə.ðuˈɾɛ.zə/ n fem
anabaíocht

immens /imˈmens/ /imˈmɛns/ adj masc
ábhal

immersió /im.meɾ.siˈo/ /im.mər.siˈo/ n fem
bá

immigració /im.mi.ɣɾa.siˈo/ /im.mi.ɣɾə.siˈo/ n fem
inimirce

immoral /im.moˈɾaɫ/ /im.muˈɾaɫ/ adj
mímhorálta

immortal /im.moɾˈtaɫ/ /im.murˈtaɫ/ adj
neamhbhásmhar
que no és mortal o que no pot morir.

immunitari /im.mu.niˈta.ɾi/ adj masc
imdhíonachta

immunitat /im.mu.niˈtat/ n fem
acmhainn

impacte /imˈpak.te/ /imˈpak.tə/ n masc
tionchar

imparcialitat /im.paɾ.si.a.ɫiˈtat/ /im.pər.si.ə.ɫiˈtat/ n fem
neamhchlaontacht

imperi n masc
impireacht
Estats subjectes a l'emperador.

imperial /im.pe.ɾiˈaɫ/ /im.pə.ɾiˈaɫ/ adj
impiriúil
pertanyent a l'emperador o a l'imperi

impermeable /im.per.meˈab.bɫe/ /im.peɾ.meˈa.bɫe/ /im.peɾ.meˈa.βɫe/ /im.pər.meˈa.βɫə/ /im.pər.meˈab.bɫə/ /im.pəɾ.meˈab.bɫə/ adj
uiscedhíonach
Qualitat que tenen alguns materials d'impedir el pas de líquids a través.

impermeable /im.per.meˈab.bɫe/ /im.peɾ.meˈa.bɫe/ /im.peɾ.meˈa.βɫe/ /im.pər.meˈa.βɫə/ /im.pər.meˈab.bɫə/ /im.pəɾ.meˈab.bɫə/ n masc
cóta báistí
Peça de vestir que es posa per damunt de tot i que es fa servir els dies de pluja perquè està feta d'un material que no permet el pas de líquids a través.

importació /im.poɾ.ta.siˈo/ /im.poɾ.tə.siˈo/ /im.pur.tə.siˈo/ n fem
allmhairiú

important /am.pulˈtant/ /im.porˈtan/ /im.poɾˈtan/ /im.poɾˈtant/ /im.purˈtan/ adj
mórluachach tábhachtach
Que té importància o relleu.

importar /im.porˈta/ /im.poɾˈta/ /im.poɾˈtaɾ/ /im.purˈta/ v
is miste
Ser convenient, favorable, d'importància.

importància /im.poɾˈtan.si.a/ /im.poɾˈtan.si.ə/ /im.purˈtan.si.ə/ n fem
tábhacht

imposar /im.poˈza/ /im.poˈzaɾ/ /im.puˈza/ v
cuir i bhfeidhm
Carregar, posar alguna cosa damunt d'una altra.

impossible /im.poˈsi.bɫe/ /im.poˈsi.βɫe/ /im.poˈsib.bɫe/ /im.poˈsib.bɫə/ /im.puˈsi.βɫə/ /im.puˈsib.bɫə/ adj
dodhéanta

impost n masc
cáin

impost sobre el valor afegit n masc
cáin bhreisluacha

imprecís /im.pɾeˈsis/ /im.pɾəˈsis/ adj masc
neamhbheacht

impressionant /im.pɾe.si.oˈnan/ /im.pɾe.si.oˈnant/ /im.pɾə.si.oˈnant/ /im.pɾə.si.uˈnan/ /im.pɾə.si.uˈnant/ adj
iontach

impressionar /im.pɾe.si.oˈna/ /im.pɾe.si.oˈnaɾ/ /im.pɾə.si.oˈna/ /im.pɾə.si.uˈna/ v
téigh i bhfeidhm ar

impressora /im.pɾeˈso.ɾa/ /im.pɾəˈso.ɾə/ n fem
clóire printéir
(informàtica) dispositiu per imprimir

imprimir /im.pɾiˈmi/ /im.pɾiˈmiɾ/ v
clóbhuail
Estampar, donar a la impremta.

improvisar /im.pɾo.viˈza/ /im.pɾo.viˈzaɾ/ /im.pɾo.βiˈza/ /im.pɾo.βiˈzaɾ/ /im.pɾu.viˈza/ /im.pɾu.βiˈza/ v
seiftigh

impuls /imˈpuɫs/ n masc
spreagadh

impulsiu /im.puɫˈsiw/ adj masc
tobann
Que impel·leix o pot impel·lir.

inactivitat /i.nak.ti.viˈtat/ /i.nak.ti.βiˈtat/ /i.nək.ti.viˈtat/ /i.nək.ti.βiˈtat/ n fem
neamhghníomhaíocht

inauguració /i.naw.ɣu.ɾa.siˈo/ /i.nəw.ɣu.ɾə.siˈo/ n fem
oirniú

incendi n masc
tine

incentiu n masc
spreagadh

incert /inˈsɛrt/ adj masc
éiginnte
Sense certesa, amb dubte sobre la decisió a prendre.
No conegut amb certesa.

incitar /in.siˈta/ /in.siˈtaɾ/ v
dreasaigh

incondicional /iŋ.kon.di.si.oˈnaɫ/ /iŋ.kun.di.si.uˈnaɫ/ adj
gan choinníoll

inconscientment /iŋ.kon.siˌemˈmen/ /iŋ.kon.siˌemˈment/ /iŋ.kun.siˌemˈmen/ adv
gan fhios

inconstant /iŋ.konsˈtan/ /iŋ.konsˈtant/ /iŋ.kunsˈtan/ adj
luaineach

increïble /iŋ.kɾeˈi.bɫe/ /iŋ.kɾeˈi.βɫe/ /iŋ.kɾeˈib.bɫe/ /iŋ.kɾəˈi.βɫə/ /iŋ.kɾəˈib.bɫə/ adj
dochreidte
Impossible de creure.
Extraordinari, sorprenent.

inculpar /iŋ.kuɫˈpa/ /iŋ.kuɫˈpaɾ/ v
ciontaigh

incòmode /iŋˈkɔ.mo.ðe/ /iŋˈkɔ.mu.ðə/ adj masc
aineascair
Que incomoda o que no té comoditat.

indagació /in.da.ɣa.siˈo/ /in.də.ɣə.siˈo/ n fem
fiosrúchán

indemnització /in.dem.ni.d͡za.siˈo/ /in.dem.ni.za.siˈo/ n masc
slánú

independent /in.de.penˈden/ /in.de.penˈdent/ /in.də.pənˈden/ /in.də.pənˈdent/ adj
neamhspleách
Lliure, sense subjecció ni dependència

independència /in.de.penˈdɛn.si.a/ n fem
neamhspleáchas

indi n masc
indiam
Element químic de nombre atòmic 49 i símbol In.

indiferent /in.di.feˈɾen/ /in.di.feˈɾent/ /in.di.fəˈɾen/ /in.di.fəˈɾent/ adj
fuarchúiseach

indiferència /in.di.feˈɾɛn.si.a/ /in.di.fəˈɾɛn.si.ə/ n fem
fuarchúis

indigent /in.diˈd͡ʒen/ /in.diˈd͡ʒent/ /in.diˈʒen/ /in.diˈʒent/ n neut
daibhir

individuals /in.di.vi.ðuˈaɫs/ /in.di.vi.ðuˈaɫs/ /in.di.βi.ðuˈaɫs/ n masc
cluiche dólámhach
(esports de pilota, petanca, botxes) Encontre consistent en un partit o una partida disputat entre dos jugadors.

indoeuropeu /ˌin.do.ew.ɾoˈpɛw/ /ˌin.do.əw.ɾoˈpɛw/ /ˌin.du.əw.ɾuˈpɛw/ adj masc
Ind-Eorpach

indonesi /in.doˈnɛ.zi/ /in.duˈnɛ.zi/ adj masc
Indinéiseach
Originari, pertanyent o relatiu a Indonèsia.

indonesi /in.doˈnɛ.zi/ /in.duˈnɛ.zi/ n masc
Indinéiseach
Natural d'Indonèsia.
(només singular) Llengua pròpia d'Indonèsia que pertany al grup malaiopolinesi i deriva del malai.

indret /inˈdɾet/ /inˈdɾət/ /inˈdɾɛt/ n masc
áit

indústria /inˈdus.tɾi.a/ /inˈdus.tɾi.ə/ n fem
tionscal

inessiu /i.neˈsiw/ /i.nəˈsiw/ n masc
ineiseach

inexorable /i.neɡ.zoˈɾa.bɫe/ /i.neɡ.zoˈɾa.βɫe/ /i.neɡ.zoˈɾab.bɫe/ /i.nəɡ.zoˈɾab.bɫə/ /i.nəɡ.zuˈɾa.βɫə/ /i.nəɡ.zuˈɾab.bɫə/ adj
síorleanúnach

inexpert /i.neksˈpɛɾt/ /i.nəksˈpɛrt/ adj masc
anársa

infanteria /iɱ.fan.teˈɾi.a/ /iɱ.fən.təˈɾi.ə/ n fem
coisí

infecció /iɱ.fek.siˈo/ /iɱ.fək.siˈo/ n fem
galar

infecciós /iɱ.fek.siˈos/ /iɱ.fək.siˈos/ adj masc
ionfhabhtaíoch

infectar /iɱ.fekˈta/ /iɱ.fekˈtaɾ/ /iɱ.fəkˈta/ v
galraigh

infermer /iɱ.ferˈme/ /iɱ.feɾˈmeɾ/ n masc
banaltra

infermeria /iɱ.feɾ.meˈɾi.a/ /iɱ.fər.məˈɾi.ə/ n fem
altranas
(incomptable) Professió i estudis dels infermers.

infern /iɱˈfɛrn/ n masc
ifreann
En diverses religions primitives, lloc al subsol on feien vida els esperits dels morts.
En el judaisme, el cristianisme i l'islam, lloc on passen penes i són castigats les ànimes dels difunts que en vida van pecar greument.

infiltrar /iɱ.fiɫˈtɾa/ /iɱ.fiɫˈtɾaɾ/ v
insíothlaigh

infinit /iɱ.fiˈnit/ adj masc
éigríochta

infinitiu n masc
infinideach

inflació /iɱ.fɫa.siˈo/ n fem
boilsciú

inflamable /iɱ.fɫaˈma.bɫe/ /iɱ.fɫaˈma.βɫe/ /iɱ.fɫaˈmab.bɫe/ /iɱ.fɫəˈma.βɫə/ /iɱ.fɫəˈmab.bɫə/ adj
adhantach
Que és fàcil d'inflamar o d’inflamar-se.

inflamació /iɱ.fɫə.mə.siˈo/ n fem
bruith

influenciar /iɱ.flu.en.siˈa/ /iɱ.flu.en.siˈaɾ/ /iɱ.flu.ən.siˈa/ v
téigh i bhfeidhm ar

influir /iɱ.fɫuˈi/ /iɱ.fɫuˈiɾ/ v
téigh i bhfeidhm ar
Causar efectes de forma indirecta.

influència /iɱ.fɫuˈɛn.si.a/ n fem
tionchar
Acció i efecte d'influir.

informació /iɱ.foɾ.ma.siˈo/ /iɱ.foɾ.mə.siˈo/ /iɱ.fur.mə.siˈo/ n fem
eolas
Acció i efecte d'informar o informar-se.

informatitzar /iɱ.for.ma.tiˈd͡za/ /iɱ.foɾ.ma.tiˈzaɾ/ /iɱ.fur.mə.tidˈza/ v
ríomhairigh

informatiu /iɱ.foɾ.maˈtiw/ /iɱ.fur.məˈtiw/ adj masc
eolasach
que informa o serveix per donar notícia d'alguna cosa.

informàtica /iɱ.foɾˈma.ti.ka/ /iɱ.foɾˈma.ti.kə/ /iɱ.furˈma.ti.kə/ n fem
faisnéisíocht ríomheolaíocht
Conjunt de ciències, tècniques o activitats que permeten el tractament automatitzat d'informació amb ordinadors

infraestructura /ˌiɱ.fɾa.es.tɾukˈtu.ɾa/ /ˌiɱ.fɾəs.tɾukˈtu.ɾə/ n fem
bonneagar

ingenu /iɲˈd͡ʒɛ.nu/ /iɲˈʒɛ.nu/ adj masc
soineanta
Franc, sincer, candorós, veraç, honrat, senzill.

ingredient /iŋ.ɡɾe.ðiˈen/ /iŋ.ɡɾe.ðiˈent/ /iŋ.ɡɾə.ðiˈen/ /iŋ.ɡɾə.ðiˈent/ n masc
comhábhar

ingúix /iŋˈɡujʃ/ /iŋˈɡuʃ/ n masc
Iongúisis

inhibició /i.ni.βi.siˈo/ n fem
urchoilleadh

inhibir /i.niˈbiɾ/ /i.niˈβi/ v
urchoill

inhumà /in.uˈma/ adj
mídhaonnachtúil

inhòspit /inˈɔs.pit/ adj masc
ainfhial

inicial /i.ni.siˈaɫ/ adj
ceannlitir

iniciar /i.ni.siˈa/ /i.ni.siˈaɾ/ v
tosaigh
Donar inici o principi a alguna cosa.

innat /inˈnat/ adj masc
dúchasach

innocent /in.noˈsen/ /in.noˈsent/ /in.noˈsent/ /in.nuˈsen/ /in.nuˈsent/ adj
neamhchiontach
Pur, sense malícia o falta.

innovació /in.no.va.siˈo/ /in.no.və.siˈo/ /in.no.βa.siˈo/ /in.nu.və.siˈo/ /in.nu.βə.siˈo/ n fem
nuáil

inoblidable /i.no.bɫiˈða.bɫe/ /i.no.bɫiˈðab.bɫə/ /i.no.βɫiˈða.βɫe/ /i.no.βɫiˈðab.bɫe/ /i.nu.bɫiˈðab.bɫə/ /i.nu.βɫiˈða.βɫə/ /i.nu.βɫiˈðab.bɫə/ adj
dodhearmadta

inofensiu /i.no.fenˈsiw/ /i.no.fənˈsiw/ /i.nu.fənˈsiw/ adj masc
neamhdhíobhálach

inquiet /iŋ.kiˈet/ adj masc
aistreach
Que no està quiet.
Que està desassossegat per alguna agitació de l'ànima.

insecte /inˈsɛk.te/ /inˈsɛk.tə/ n masc
feithid
Animal invertebrat molt petit, en comparació als mamífers. Pertany de la classe dels artròpodes i dins en la superclasse dels hexàpodes.

inseparable /in.se.paˈɾa.bɫe/ /in.se.paˈɾa.βɫe/ /in.se.paˈɾab.bɫe/ /in.sə.pəˈɾa.βɫə/ /in.sə.pəˈɾab.bɫə/ adj
níl dul idir
Que no es pot separar una cosa de l’altra.

inserir /in.seˈɾi/ /in.seˈɾiɾ/ /in.səˈɾi/ v
ionsáigh
Incloure, introduir una cosa en altra.

insolent /in.soˈɫen/ /in.soˈɫent/ /in.soˈɫent/ /in.suˈɫen/ /in.suˈɫent/ adj
drochmhúinte
atrevit, desvergonyit, descarat.

instantani /ins.tanˈta.ni/ adj masc
láithreach

instrucció /ins.tɾuk.siˈo/ n fem
deachtú treoir

instruir /ins.tɾuˈi/ /ins.tɾuˈiɾ/ v
teagasc
Ensenyar, adoctrinar.

instrument /ins.truˈmen/ /ins.truˈment/ /ins.truˈment/ n masc
uirlis adhbh cheoil
Cadascun dels objectes destinats a produir música.

instrument de música n masc
adhbh cheoil

insulina /in.suˈɫi.na/ /in.suˈɫi.nə/ n fem
inslin

insult /inˈsuɫ/ /inˈsuɫt/ n masc
achasán

insultar /in.suɫˈta/ /in.suɫˈtaɾ/ v
maslaigh

insípid /inˈsi.pit/ adj masc
leamh

integritat /in.te.ɣɾiˈtat/ /in.tə.ɣɾiˈtat/ n fem
ionracas

intel·ligent /in.te.ɫiˈd͡ʒen/ /in.te.ɫiˈʒen/ /in.teɫ.ɫiˈd͡ʒent/ /in.teɫ.ɫiˈʒen/ /in.tə.ɫiˈʒen/ /in.təɫ.ɫiˈʒen/ /in.təɫ.ɫiˈʒent/ adj
éirimiúil

intel·ligible /in.te.ɫiˈd͡ʒi.βɫe/ /in.te.ɫiˈʒi.βɫe/ /in.teɫ.ɫiˈd͡ʒi.bɫe/ /in.teɫ.ɫiˈʒib.bɫe/ /in.tə.ɫiˈʒi.βɫə/ /in.təɫ.ɫiˈʒib.bɫə/ adj
intuigthe

intel·ligència /in.te.ɫiˈd͡ʒɛn.si.a/ /in.te.ɫiˈʒɛn.si.a/ /in.teɫ.ɫiˈd͡ʒɛn.si.a/ /in.teɫ.ɫiˈʒɛn.si.a/ /in.təɫ.ɫiˈʒɛn.si.ə/ n fem
meabhair
(no comptable) Capacitat d'entendre o aprendre; habilitat per resoldre problemes; saviesa, coeficient intel·lectual.

intel·ligència artificial n fem
intleacht shaorga

intenció /in.ten.siˈo/ /in.tən.siˈo/ n fem
rún

intens /inˈtens/ /inˈtɛns/ adj masc
dlúth an-

intensificar /in.ten.si.fiˈka/ /in.ten.si.fiˈkaɾ/ /in.tən.si.fiˈka/ v
géaraigh

intent /inˈten/ /inˈtent/ n masc
ionsaí
Acció i efecte d'intentar.

interacció /in.te.ɾak.siˈo/ /in.tə.ɾək.siˈo/ n fem
caidreamh

interactiu /in.te.ɾakˈtiw/ /in.tə.ɾəkˈtiw/ adj masc
idirghníomhach

interactivitat /in.te.ɾak.ti.viˈtat/ /in.te.ɾak.ti.βiˈtat/ /in.tə.ɾək.ti.viˈtat/ /in.tə.ɾək.ti.βiˈtat/ n fem
idirghníomhaíocht

intercanvi /in.terˈkam.bi/ /in.teɾˈkam.bi/ /in.teɾˈkaɱ.vi/ /in.təɾˈkaɱ.vi/ n masc
malairt

interessant /in.te.ɾeˈsan/ /in.te.ɾeˈsant/ /in.tə.ɾəˈsan/ /in.tə.ɾəˈsant/ adj
suimiúil
Que interessa.

interessat /in.te.ɾeˈsat/ /in.tə.ɾəˈsat/ adj masc
spéis
Que es deixa dominar per l'interès.

interessat /in.te.ɾeˈsat/ /in.tə.ɾəˈsat/ n masc
spéis
Qui es deixa dominar per l'interès.

interjecció /in.teɾ.d͡ʒek.siˈo/ /in.tər.ʒək.siˈo/ n fem
intriacht

intermitent /in.ter.miˈten/ /in.teɾ.miˈten/ /in.teɾ.miˈtent/ /in.tər.miˈten/ /in.təɾ.miˈtent/ n masc
treotháscaire
Llum intermitent, especialment d'un vehicle.

internacional /in.teɾ.na.si.oˈnaɫ/ /in.tər.nə.si.uˈnaɫ/ /in.təɾ.nə.si.oˈnaɫ/ adj
idirnáisiúnta

interpretació /in.teɾ.pɾe.ta.siˈo/ /in.tər.pɾə.tə.siˈo/ n fem
míniú

interrogar /in.te.roˈɣa/ /in.te.roˈɣaɾ/ /in.tə.roˈɣa/ /in.tə.ruˈɣa/ v
ceistigh
Preguntar formalment, amb una sèrie de preguntes.

intersexual /in.teɾ.sek.suˈaɫ/ /in.tər.sək.suˈaɫ/ n neut
idirghnéasach

intersexualitat /in.teɾ.sek.su.a.ɫiˈtat/ /in.tər.sək.su.ə.ɫiˈtat/ n fem
idirghnéas

interès /in.teˈɾes/ /in.təˈɾes/ /in.təˈɾɛs/ n masc
spéis
Sentiment que alguna cosa desvetlla en nosaltres, el qual ens mou a prestar-li una atenció especial, a ésser-hi favorables o desfavorables.
ús
Guany que dona a algú un capital que ha prestat o que li deuen.

intestat /in.tesˈtat/ /in.təsˈtat/ adj
díthiomnach

intestí /in.tesˈti/ n masc
putóg

intransitiu /in.tɾan.ziˈtiw/ /in.tɾən.ziˈtiw/ adj masc
neamhaistreach
Que no passa d'un a un altre, contrari a transitiu.
(gramàtica) Dit d'un verb, que no accepta complement directe.

intricat /in.tɾiˈkat/ adj masc
achrannach

intuïció n fem
nóisean

intèrpret /inˈtɛɾ.pɾet/ /inˈtɛɾ.pɾət/ n neut
teangaire
El qui interpreta el que algú ha dit i ho transmet en un altre idioma.
(teatre) El qui expressa el que hi ha escrit, respecte a un personatge, en una obra teatral.
(música) El qui interpreta el que hi ha escrit en una partitura musical, respecte d'un instrument.

inundació /i.nun.da.siˈo/ n fem
tuile

invenció /im.ben.siˈo/ /im.bən.siˈo/ /iɱ.ven.siˈo/ /iɱ.vən.siˈo/ n fem
fionnachtain

inventor /im.benˈto/ /im.benˈtoɾ/ /im.bənˈto/ /iɱ.venˈtoɾ/ /iɱ.vənˈto/ n masc
aireagóir
Persona que fa invencions.

inversió /im.ber.siˈo/ /im.beɾ.siˈo/ /im.bər.siˈo/ /iɱ.veɾ.siˈo/ /iɱ.vəɾ.siˈo/ n fem
fuilleamh
Acció de destinar uns diners a un negoci o en una despesa que més endavant portarà profit.

invertir /im.berˈti/ /im.beɾˈti/ /im.bərˈti/ /iɱ.veɾˈtiɾ/ /iɱ.vəɾˈti/ v
aisiompaigh
Alterar, trastornar les coses o el seu ordre.

investigació /im.bes.ti.ɣa.siˈo/ /iɱ.ves.ti.ɣa.siˈo/ /iɱ.vəs.ti.ɣə.siˈo/ n fem
fiosrúchán
Procés de cercar el coneixement d’alguna cosa examinant dades o proves.

invitació /im.bi.ta.siˈo/ /im.bi.tə.siˈo/ /iɱ.vi.ta.siˈo/ /iɱ.vi.tə.siˈo/ n fem
cuireadh

inèrcia /iˈnɛɾ.si.a/ /iˈnɛɾ.si.ə/ n fem
spadántacht

inútil /iˈnu.tiɫ/ adj
gan mhaith
Que no és útil, que no serveix per a un propòsit donat.

iode /ˈjɔ.ðə/ n masc
iaidín

iogurt /joˈɣuɾt/ /juˈɣurt/ n masc
iógart

iraquià /i.ɾa.kiˈa/ /i.ɾə.kiˈa/ adj masc
Iarácach
Relatiu o pertanyent a l’Iraq.

iraquià /i.ɾa.kiˈa/ /i.ɾə.kiˈa/ n masc
Iarácach
Persona que habita o és originària de l’Iraq.

iridi n masc
iridiam

iris /ˈi.ɾis/ n masc
imreasc
(anatomia) Membrana contràctil de l'ull que conté la pupil·la, que pot ser de diferents colors.

irlandès /ir.ɫənˈdɛs/ /iɾ.ɫanˈdes/ /iɾ.ɫənˈdəs/ adj masc
Gaelach
Relatiu o pertanyent a Irlanda, als seus habitants o a la llengua irlandesa.

irlandès /ir.ɫənˈdɛs/ /iɾ.ɫanˈdes/ /iɾ.ɫənˈdəs/ n masc
Gaelach
Originari d'Irlanda.

ironia /i.ɾoˈni.a/ /i.ɾoˈni.ə/ /i.ɾuˈni.ə/ n fem
íoróin

irracional /i.ra.si.oˈnaɫ/ /i.rə.si.oˈnaɫ/ /i.rə.si.uˈnaɫ/ adj
aingiallta
Mancat de raó.

irracional /i.ra.si.oˈnaɫ/ /i.rə.si.oˈnaɫ/ /i.rə.si.uˈnaɫ/ n masc
aingiallta

irregular /i.re.ɣuˈɫaɾ/ /i.rə.ɣuˈɫa/ /i.rə.ɣuˈɫar/ adj
mírialta

irreversible /i.re.veɾˈsi.bɫe/ /i.re.βerˈsib.bɫe/ /i.re.βeɾˈsi.βɫe/ /i.rə.vəɾˈsib.bɫə/ /i.rə.βərˈsi.βɫə/ /i.rə.βərˈsib.bɫə/ adj
dochúlaithe

irrigar /i.riˈɣa/ /i.riˈɣaɾ/ v
uiscigh

irritabilitat /i.ri.ta.bi.ɫiˈtat/ n fem
colg

isard /iˈzart/ n masc
seamaí

islam /izˈɫam/ n masc
an tIoslam

islandès /iz.ɫənˈdəs/ /iz.ɫənˈdɛs/ adj masc
Íoslainnis
Relatiu a Islàndia, als seus habitants o a la seva llengua.

islandès /iz.ɫənˈdəs/ /iz.ɫənˈdɛs/ n masc
Íoslainnis
(masculí singular) Llengua escandinava occidental parlada a Islàndia.

israelita /iz.ra.eˈɫi.ta/ /iz.rə.eˈɫi.tə/ adj
Iosraeilíteach
Relatiu o pertanyent a l’antic Israel.

israelita /iz.ra.eˈɫi.ta/ /iz.rə.eˈɫi.tə/ n neut
Iosraeilíteach
Persona de l’antic Israel.

israelià /iz.ra.e.ɫiˈa/ adj masc
Iosraelach
Relatiu o pertanyent a Israel.

israelià /iz.ra.e.ɫiˈa/ n masc
Iosraelach
Persona que habita o és originària d'Israel.

istme /ˈiz.me/ /ˈiz.mə/ n masc
cuing

isòsceles /iˈzɔ.se.ɫes/ /iˈzɔ.sə.ɫəs/ /iˈzɔs.sə.ɫəs/ adj
comhchosach

isòtop n masc
iseatóp

italià /i.tə.ɫiˈa/ n masc
Iodáilis
(només singular) Llengua romànica parlada a Itàlia i part de Suïssa principalment on és oficial.

iterbi n masc
itéirbiam

itri n masc
itriam

ió /iˈo/ n masc
ian

ja /ˈd͡ʒa/ /ˈja/ adv
cheana
Des d’abans, en un moment anterior.

jaciment /d͡ʒa.siˈmen/ /d͡ʒa.siˈment/ /ʒə.siˈmen/ /ʒə.siˈment/ n masc
sil-leagan

jade /ˈd͡ʒa.ðe/ /ˈʒa.ðə/ n masc
séad

jaguar /ʒəˈɣwar/ n masc
iaguar

jamaicà /ʒə.məjˈka/ adj masc
Iamácach
Relatiu o pertanyent a Jamaica.

jamaicà /ʒə.məjˈka/ n masc
Iamácach
Persona que habita o és originària de Jamaica.

japonès /d͡ʒa.poˈnes/ /ʒə.poˈnəs/ /ʒə.puˈnɛs/ n masc
Seapáinis
(només singular) Idioma parlat al Japó.

jaqueta /d͡ʒaˈke.ta/ /ʒəˈkə.tə/ /ʒəˈkɛ.tə/ n fem
seaicéad

jardí /d͡ʒaɾˈði/ n masc
gairdín garraí
Conjunt de plantes col·locades d'una manera determinada per una persona dins un espai delimitat.

jazz /ˈd͡ʒas/ /ˈʒas/ n masc
snagcheol

jejú /d͡ʒeˈd͡ʒu/ /d͡ʒeˈʒu/ n masc
aoineán

jeroglífic /d͡ʒe.ɾoˈɣɫi.fik/ /ʒə.ɾuˈɣɫi.fik/ n masc
iairiglif
Caràcter usat en l'escriptura dels antics egipcis.

jersei /d͡ʒeɾˈsej/ n masc
geansaí

jesuïta /d͡ʒe.zuˈi.ta/ adj
Íosánach

jeure /ˈd͡ʒɛw.ɾe/ v
luigh
(oriental) Estar estirat, ja sigui al terra o al llit.

jiddisch /ˈi.ðiʃ/ n masc
Giúdais
Llengua germànica parlada originàriament pels jueus establerts a l'Europa central i actualment arreu del món. Utilitza l'alfabet hebreu.

jo /ˈjo/ /ˈjɔ/ pronoun
mé
Pronom tònic de primera persona del singular.

joc /ˈd͡ʒɔk/ n masc
cluiche
Activitat física o mental que té com a finalitat l'entreteniment i la diversió dels qui el practiquen.
(esports de pilota) Manera d'un esportista o un equip de practicar un esport de pilota determinat.
(esports de pilota) Conjunt complet de les accions de joc executades per tots els adversaris o tots els equips adversaris en el transcurs d'una part d'un partit o una partida o bé en el transcurs de tot un partit o tota una partida.
(tennis) Cadascuna de les divisions d'un set, formades per una successió d'intercanvis de cops fins que un dels adversaris o de les parelles adversàries arriba a un mínim de quatre punts amb dos punts de diferència.

joc d'ordinador /ˌd͡ʒɔɡ.dor.ni.naˈðo/ /ˌʒɔɡ.doɾ.ni.nəˈðo/ /ˌʒɔɡ.dur.ni.nəˈðo/ n masc
cluiche ríomhaire

joc de paraules n masc
imeartas focal

joguina /d͡ʒoˈɣi.na/ /d͡ʒuˈɣi.na/ /ʒoˈɣi.nə/ /ʒuˈɣi.nə/ n fem
bréagán

joia /ˈd͡ʒɔ.ja/ /ˈd͡ʒɔ.jɔ/ n fem
seoid
Peça de decoració, normalment per adorn personal, feta amb materials preciosos: pedres precioses, metalls preciosos (or, argent, platí), corall, etc.

joier /d͡ʒoˈje/ /d͡ʒoˈjeɾ/ /ʒoˈje/ /ʒuˈje/ n masc
seodóir
Persona que té per ofici fer joies o vendre-les.

joquei /d͡ʒoˈkej/ /ʒoˈkɛj/ /ʒuˈkɛj/ n neut
eachaí

jorn /ˈd͡ʒoɾn/ /ˈʒorn/ n masc
lá

jota /ˈd͡ʒo.ta/ /ˈʒɔ.tə/ n fem
jé

jou /ˈd͡ʒow/ /ˈd͡ʒɔw/ /ˈʒɔw/ n masc
cuing
(agricultura) Aparell de fusta o de ferro que s'utilitza per unir en paral·lel dos animals de tir a un carro o a un aladre, amb certa curvatura on encaixa el llom de l'animal.

jove /ˈd͡ʒo.ve/ /ˈd͡ʒo.βe/ /ˈʒo.və/ adj
óg
En general referit a qualsevol cosa, que té poc temps des que es va crear.

jove /ˈd͡ʒo.ve/ /ˈd͡ʒo.βe/ /ˈʒo.və/ n neut
óg
Persona d'una edat entre l'adolescència (de vegades incloent-la) i l'edat adulta.

joventut /d͡ʒo.venˈtut/ /d͡ʒo.βenˈtut/ /ʒo.vənˈtut/ /ʒu.vənˈtut/ n fem
óige

jubilació n fem
scor

jubilar /d͡ʒu.biˈɫaɾ/ /d͡ʒu.βiˈɫa/ /ʒu.βiˈɫa/ v
téigh ar scor

judaisme /d͡ʒu.ðaˈiz.me/ n masc
Giúdachas

judes /ˈd͡ʒu.ðes/ /ˈʒu.ðəs/ n masc
Iúdás

judicial /d͡ʒu.ði.siˈaɫ/ /ʒu.ði.siˈaɫ/ adj
breithiúnach

judo /ˈd͡ʒu.ðo/ /ˈʒu.ðo/ /ˈʒu.ðu/ n masc
júdó

jueu /d͡ʒuˈew/ /d͡ʒuˈɛw/ /ʒuˈɛw/ adj masc
Giúdach

jueu /d͡ʒuˈew/ /d͡ʒuˈɛw/ /ʒuˈɛw/ n masc
Giúdach
Seguidor de la religió del judaisme.

jugador /d͡ʒu.ɣaˈðo/ /d͡ʒu.ɣaˈðoɾ/ /ʒu.ɣəˈðo/ n masc
imreoir

juganer /d͡ʒu.ɣaˈne/ /d͡ʒu.ɣaˈneɾ/ adj masc
cleasach

jugar /d͡ʒuˈɣa/ /d͡ʒuˈɣaɾ/ v
imir súgradh
Divertir-se duent a terme una activitat, usualment en un marc de regles que creen un petit món al marge de la realitat.

juliol /d͡ʒu.ɾiˈɔɫ/ /ʒu.ɫiˈɔɫ/ /ʒu.ɾiˈɔɫ/ n masc
Iúil
Setè mes de l'any.

julivert /d͡ʒu.ɫiˈvɛɾt/ /d͡ʒu.ɫiˈβɛrt/ /d͡ʒu.ɫiˈβɛɾt/ /ʒu.ɫiˈvɛɾt/ n masc
peirsil

jungla /ˈd͡ʒuŋ.ɡɫa/ /ˈʒuŋ.ɡɫə/ n fem
dufair

junt /ˈd͡ʒun/ /ˈd͡ʒunt/ /ˈʒun/ /ˈʒunt/ adj masc
le chéile
Situat proper a un altre.
Al mateix temps.

junt /ˈd͡ʒun/ /ˈd͡ʒunt/ /ˈʒun/ /ˈʒunt/ adv
le chéile

juny /ˈd͡ʒun/ /ˈʒuɲ/ /ˈʒuɲ/ n masc
Meitheamh
Sisè mes de l'any.

jurament /d͡ʒu.ɾaˈmen/ /d͡ʒu.ɾaˈment/ /ʒu.ɾəˈmen/ /ʒu.ɾəˈment/ n masc
mionn

jurat /d͡ʒuˈɾat/ /ʒuˈɾat/ n masc
giúiré

just /ˈd͡ʒust/ adj masc
go díreach
Conforme segons justícia i raó.

just /ˈd͡ʒust/ adv
go díreach

jutge /ˈd͡ʒu.d͡ʒe/ n neut
breitheamh

jutjat /d͡ʒuˈd͡ʒat/ /ʒuˈd͡ʒat/ n masc
cúirt

jòquer /ˈd͡ʒɔ.keɾ/ /ˈʒɔ.kər/ n masc
buachaill mór
En les baralles de cartes, aquella que no pertany a cap coll, que en alguns jocs pot prendre un valor qualsevol i que sovint és representada per un bufó o pel segell de l'empresa editora de les cartes.

jóc /ˈʒok/ n masc
fara

kanarès /ka.naˈɾes/ /kə.nəˈɾəs/ /kə.nəˈɾɛs/ adj masc
Cannadais
Relatiu o pertanyent a la regió de Kanara o la llengua kanaresa.

kanarès /ka.naˈɾes/ /kə.nəˈɾəs/ /kə.nəˈɾɛs/ n masc
Cannadais
Persona que habita o és originària de la regió de Kanara.
(només singular) Llengua dravídica parlada principalment a l'estat de Karnataka.

kazakh /kaˈzak/ /kəˈzak/ adj neut
Casacach
Relatiu o pertanyent al Kazakhstan, la seva ètnia o la seva llengua.

kazakh /kaˈzak/ /kəˈzak/ n neut
Casacach
Persona que habita o és originària del Kazakhstan.
(només singular) Llengua turquesa parlada principalment al Kazakhstan.

khi n fem
chí

kirguís /kirˈɡis/ adj
Cirgisis
Relatiu o pertanyent al Kirguizstan o la seva llengua.

kirguís /kirˈɡis/ n neut
Cirgisis
Persona que habita o és originària del Kirguizstan.
(masculí) Llengua altaica parlada al Kirguizstan.

kiwi /ˈki.bi/ /ˈki.vi/ /ˈki.wi/ n masc
cíobhaí

ksi /ˈksi/ n fem
xí

kurd adj masc
Coirdis
Relatiu o pertanyent al Kurdistan, als seus habitants o a la llengua kurda.

kurd n masc
Coirdis
(només singular) Llengua parlada al Kurdistan.

laberint /ɫa.beˈɾint/ /ɫa.βeˈɾin/ /ɫə.bəˈɾin/ /ɫə.bəˈɾint/ n masc
lúbra
Joc en el qual l'objectiu és realitzar un recorregut donades unes condicions sobre un circuit marcat i partint d'un lloc inicial. El més típic és que hi hagi una sola condició, la d'arribar a un destí concret. Pot tenir bifurcacions o bé ser un conjunt de camins diferents no connectats i sense bifurcacions dels quals només un connecta origen i destí; també pot ser una combinació d'ambdós.
Circuit complex sense bifurcacions. Típicament està destinat a ser recorregut per raons místiques mentre es van realitzant oracions o meditacions. També pot estar destinat a que quan l'intentin recorre els mals esperits es perdin. Sovint es troba representat en el terra d'algunes catedrals, en alguns relleus, en medalles i en monedes antigues.
Orella interna, llevat dels seus nervis principals (nervi coclear, nervi auditiu i nervi auditiu intern) i del conducte que els cobreix (conducte auditiu intern). Es caracteritza per estar composta per un conjunt de conductes de recorregut complex.

labiodental /ˌɫa.bi.o.ðenˈtaɫ/ /ˌɫa.bi.o.ðənˈtaɫ/ /ˌɫa.bi.u.ðənˈtaɫ/ /ˌɫa.βi.u.ðənˈtaɫ/ adj
liopa-dhéadach
(fonètica) Articulat amb el llavi inferior i les incisives superiors.

laborar /ɫa.boˈɾaɾ/ /ɫa.βoˈɾa/ /ɫə.boˈɾa/ /ɫə.buˈɾa/ /ɫə.βuˈɾa/ v
oibrigh

laboratori /ɫa.bo.ɾaˈtɔ.ɾi/ /ɫə.bo.ɾəˈtɔ.ɾi/ /ɫə.bu.ɾəˈtɔ.ɾi/ n masc
saotharlann

lacar /ɫaˈka/ /ɫaˈkaɾ/ /ɫəˈka/ v
laicearaigh

lacrosse n masc
crosógaíocht

lacònic /ɫaˈkɔ.nik/ /ɫəˈkɔ.nik/ adj masc
gearr-abartha

laic /ˈɫajk/ adj masc
tuata

lama /ˈɫa.ma/ /ˈɫa.mə/ n masc
láma

lament /ɫaˈmen/ /ɫaˈment/ /ɫəˈmen/ /ɫəˈment/ n masc
olagón

lamentar /ɫa.menˈta/ /ɫa.menˈtaɾ/ /ɫə.mənˈta/ v
caoin

lantani /ɫənˈta.ni/ n masc
lantainam

laosià /ɫa.o.ziˈa/ /ɫə.o.ziˈa/ /ɫə.u.ziˈa/ adj masc
Laosach
Relatiu o pertanyent a Laos, la seva ètnia o la seva llengua.

laosià /ɫa.o.ziˈa/ /ɫə.o.ziˈa/ /ɫə.u.ziˈa/ n masc
Laosach
Persona que habita o és originària de Laos.
Persona que pertany a l'ètnia lao, majoritària a Laos.
(només singular) Llengua tai-kadai parlada principalment a Laos.

lapislàtzuli /ɫa.pizˈɫa.d͡zu.ɫi/ n masc
lapis lazuli

laringe /ɫaˈɾiɲ.d͡ʒe/ n fem
an feadán glóir

laringitis /ɫa.ɾiɲˈd͡ʒi.tis/ /ɫə.ɾiɲˈʒi.tis/ n fem
laraingíteas

lasciu /ɫaˈsiw/ /ɫəsˈsiw/ adj masc
ainmhianach

lateral /la.teˈɾaɫ/ /ɫə.təˈɾaɫ/ adj
cliathánach

lateral /la.teˈɾaɫ/ /ɫə.təˈɾaɫ/ n neut
cliathánach
(handbol) Cadascun dels dos jugadors d'un sistema ofensiu 3-3 situats als extrems de la primera línia ofensiva, l'un a la dreta i l'altre a l'esquerra.

lava /ˈɫa.va/ /ˈɫa.və/ /ˈɫa.βa/ /ˈɫa.βə/ n fem
laibhe

lavabo /ɫaˈva.bo/ /ɫaˈβa.βo/ /ɫəˈva.bo/ /ɫəˈva.bu/ n masc
leithreas
Recipient per a contenir aigua amb la qual poder rentar-se la cara i les mans.
(per metonímia) Cambra d’una casa on hi ha una pica per a rentar-se i complir amb altres necessitats higièniques.

lector /ɫekˈto/ /ɫekˈtoɾ/ adj masc
léitheoir

lector /ɫekˈto/ /ɫekˈtoɾ/ n masc
léitheoir
Persona que llegeix tot sol en silenci.

lectura /ɫekˈtu.ɾa/ n fem
léitheoireacht

legal /ɫeˈɣaɫ/ adj
dleathach

legislar /ɫe.d͡ʒizˈɫa/ /ɫe.d͡ʒizˈɫaɾ/ /ɫe.ʒizˈɫa/ v
achtaigh

legislatiu /ɫe.d͡ʒiz.ɫaˈtiw/ /ɫe.ʒiz.ɫaˈtiw/ /ɫə.ʒiz.ɫəˈtiw/ adj masc
reachtach

legió /ɫe.d͡ʒiˈo/ /ɫe.ʒiˈo/ /ɫə.ʒiˈo/ n fem
léigiún

lema /ˈle.ma/ /ˈɫe.mə/ n masc
mana
(literatura) Argument, títol, epígraf o tema que precedeix una composició.
Paraules que acompanyen un emblema o divisa sintetitzant una idea.

lent /ˈɫen/ /ˈɫent/ adj masc
mall
Que es mou molt a poc a poc.

lent de contacte n fem
lionsa tadhaill

lentitud /ɫen.tiˈtut/ /ɫən.tiˈtut/ n fem
leadrán

lepra /ˈɫe.pɾa/ /ˈɫe.pɾə/ n fem
lobhra

leptó n masc
leaptón

lesbiana /ɫez.biˈa.na/ /ɫəz.biˈa.nə/ n fem
leispiach

lesbià /ɫez.biˈa/ adj masc
leispiach

lesió /ɫe.ziˈo/ /ɫə.ziˈo/ n fem
créacht

letal /leˈtaɫ/ /ɫəˈtaɫ/ adj
marfach

letó /ɫəˈto/ adj masc
Laitviach
Relatiu a Letònia o la seva llengua.

letó /ɫəˈto/ n masc
Laitviach
Individu de Letònia.
(masculí singular) Llengua bàltica pròpia de Letònia.

lexicografia /ɫek.si.ko.ɣɾaˈfi.a/ /ɫək.si.ko.ɣɾəˈfi.ə/ /ɫək.si.ku.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
foclóireacht

lexicologia /ɫek.si.ko.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ɫek.si.ko.ɫoˈʒi.a/ /ɫək.si.ko.ɫoˈʒi.ə/ /ɫək.si.ku.ɫuˈʒi.ə/ n fem
foclóireolaíocht

libanès /ɫi.baˈnes/ /ɫi.bəˈnəs/ /ɫi.bəˈnɛs/ adj masc
Liobánach
Relatiu o pertanyent al Líban.

libanès /ɫi.baˈnes/ /ɫi.bəˈnəs/ /ɫi.bəˈnɛs/ n masc
Liobánach
Persona que habita o és originària del Líban.

liberià /ɫi.be.ɾiˈa/ /ɫi.βə.ɾiˈa/ adj masc
Libéarach
Relatiu o pertanyent a Libèria.

liberià /ɫi.be.ɾiˈa/ /ɫi.βə.ɾiˈa/ n masc
Libéarach
Persona que habita o és originària de Libèria.

libido /ɫiˈbi.ðo/ /ɫiˈbi.ðu/ /ɫiˈβi.ðu/ n fem
libídeo

licor /ɫiˈkor/ n masc
deoch mheisciúil

limanda /ɫiˈman.da/ /ɫiˈman.də/ n fem
daba

limfa /ˈɫiɱ.fa/ /ˈɫiɱ.fə/ n fem
limfe

limfoma /ɫiɱˈfo.ma/ /ɫiɱˈfo.mə/ n masc
liomfóma

limfòcit /ɫiɱˈfɔ.sit/ n masc
limficít

limitació /ɫi.mi.ta.siˈo/ /ɫi.mi.tə.siˈo/ n fem
teorannú

limitar /ɫi.miˈta/ /ɫi.miˈtaɾ/ v
cum
Posar límits, fites o termes en algun terreny.
Escassejar, donar amb limitació.

lingot /ɫiŋˈɡot/ n masc
barra

lingüístic /ɫiŋˈɡwis.tik/ adj masc
teangach

lingüística /ɫiŋˈɡwis.ti.ka/ /ɫiŋˈɡwis.ti.kə/ n fem
teangeolaíocht
Disciplina que estudia el llenguatge.

linx /ˈɫiŋks/ /ˈɫiŋks/ /ˈɫiŋs/ /ˈɫiɲʃ/ n masc
lincse

linxar /ɫiɲˈt͡ʃa/ /ɫiɲˈt͡ʃaɾ/ /ɫiɲˈʃa/ v
linseáil

liquen /ˈɫi.ken/ /ˈɫi.kən/ n masc
léicean

lira /ˈli.ɾa/ /ˈɫi.ɾə/ n fem
lir
Instrument cordòfon pinçat, que es toca amb un plectre, usat pels antics grecs, especialment per a acompanyar el cant i la recitació.

literal /ɫi.teˈɾaɫ/ /ɫi.təˈɾaɫ/ adj
beacht

literatura /ɫi.te.ɾaˈtu.ɾa/ n fem
litríocht

liti n masc
litiam

litografiar /ɫi.to.ɣɾa.fiˈa/ /ɫi.to.ɣɾa.fiˈaɾ/ /ɫi.to.ɣɾə.fiˈa/ /ɫi.tu.ɣɾə.fiˈa/ v
liteagraf

litoral /li.toˈɾaɫ/ /ɫi.tuˈɾaɫ/ adj
cladach

litostratigrafia /ɫi.tos.tɾa.ti.ɣɾaˈfi.a/ /ɫi.tos.tɾə.ti.ɣɾəˈfi.ə/ /ɫi.tus.tɾə.ti.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
liteastratagrafaíocht

lituà adj masc
Liotuáinis
Relatiu a Lituània o la seva llengua.

lituà n masc
Liotuáinis
Individu de Lituània.
(masculí singular) Llengua bàltica pròpia de Lituània.

livermori /ɫi.vəɾˈmɔ.ɾi/ /ɫi.βerˈmɔ.ɾi/ /ɫi.βeɾˈmɔ.ɾi/ /ɫi.βərˈmɔ.ɾi/ n masc
livearmóiriam

llac n masc
loch

lladrar /ʎaˈðɾa/ /ʎaˈðɾaɾ/ v
amhastraigh
Fer lladrucs el gos.

lladre /ˈʎa.ðɾe/ n neut
gadaí

lladruc /ʎaˈðɾuk/ /ʎəˈðɾuk/ n masc
tafann

llagosta /ʎaˈɣos.ta/ n fem
lócaiste
Insecte ortòpter de la família dels acrídids caracteritzat per l’hàbit migratori i la formació de plagues, amb el tercer parell de potes més desenvolupat per a poder saltar millor (Caelifera).

llama /ˈʎa.ma/ /ˈʎa.mə/ n fem
láma
Mamífer de la família dels camèlids (Lama glama) que serveix com a bèstia de càrrega a les zones andines.

llamp /ˈʎam/ /ˈʎamp/ /ˈʎamp/ n masc
tintreach

llamàntol /ʎaˈman.toɫ/ /ʎəˈman.toɫ/ /ʎəˈman.tuɫ/ n masc
gliomach Eorpach

llana /ˈʎa.na/ n fem
olann
Fibra natural obtinguda a partir del pèl d'alguns animals utilitzada habitualment per a fer teixits.

llangardaix /ʎaŋ.ɡaɾˈðajʃ/ n masc
earc

llanterna /ʎanˈtɛr.na/ /ʎanˈtɛɾ.na/ /ʎanˈtɛɾ.nɛ/ /ʎənˈtɛr.nə/ n fem
tóirse
Llum elèctric portàtil.

llança /ˈʎan.sa/ n fem
sleá
Arma composta d'una asta que té, si més no, en una de les seves extremitats un relló.

llançar /ʎanˈsa/ /ʎanˈsaɾ/ v
caith
Tirar una cosa amb impuls.

llapis n masc
peann luaidhe
Estri per escriure o dibuixar format per un tros de grafit.

llar /ˈʎar/ n fem
teallach
Lloc d'una casa amb un paviment on es fa foc per cuinar o per escalfar-se.
baile
La casa considerada com a lloc d'habitatge familiar.

llard /ˈʎart/ n masc
blonag

llarg /ˈʎark/ adj masc
fada
Que té una llargada superior a la normal.

llargada /ʎaɾˈɣa.ða/ /ʎərˈɡa.ðə/ n fem
fad

llatinització /ʎa.ti.ni.d͡za.siˈo/ /ʎa.ti.ni.za.siˈo/ /ʎə.ti.nid.zə.siˈo/ n fem
Laidiniú

llatí /ʎaˈti/ n masc
Laidin
(lingüística) Llengua indoeuropea de la branca itàlica, parlada antigament pels romans.

llatí vulgar n masc
Laidin na ndaoine

llaurar /ʎawˈɾa/ /ʎawˈɾaɾ/ /ʎəwˈɾa/ v
treabh
(agricultura) Solcar la terra amb l'arada.

llavi /ˈʎa.vi/ /ˈʎa.vi/ /ˈʎa.βi/ n masc
liopa

llavor /ʎaˈvoɾ/ /ʎaˈβo/ /ʎəˈvo/ /ʎəˈvoɾ/ n fem
síol
Embrió vegetal, futura planta i fruit d'aquesta.

llavors /ʎaˈvoɾs/ /ʎaˈvɔɾs/ /ʎaˈβos/ /ʎaˈβɔs/ /ʎəˈvos/ /ʎəˈvɔs/ /ʎəˈβos/ /ʎəˈβɔs/ adv
ansin
aleshores, en aquest cas

llaüt /ʎaˈut/ /ʎəˈut/ n masc
liúit
Instrument musical de corda, de caixa bombada per la part de sota, que es toca polsant les cordes.

llebre /ˈʎe.bɾe/ n fem
giorria
Mamífer lagomorf del gènere Lepus. La característica morfològica distintiva de les llebres (que les diferencia a simple vista dels conills) és la presència d'unes orelles grosses amb la punta negra a més de tenir el cos llarg i comprimit lateralment.

llegenda n fem
finscéal

llegendari /ʎe.d͡ʒenˈda.ɾi/ /ʎe.ʒenˈda.ɾi/ /ʎə.ʒənˈda.ɾi/ adj masc
finscéalach

llegir /ʎeˈd͡ʒiɾ/ /ʎeˈʒi/ /ʎiˈd͡ʒi/ /ʎəˈd͡ʒi/ /ʎəˈʒi/ v
léigh

llei /ˈʎej/ /ˈʎəj/ /ˈʎɛj/ n fem
dlí
Norma d'obligat compliment.
Regla general que explica els fenòmens de la naturalesa.

lleialtat /ʎe.jaɫˈtat/ /ʎə.jəɫˈtat/ n fem
dílseacht

lleig /ˈʎet͡ʃ/ adj masc
gránna

llenceria /ʎen.seˈɾi.a/ /ʎən.səˈɾi.ə/ n fem
línéadach
Conjunt de roba d’ús domèstic: de llit, de bany, de taula.
cófra línéadaigh
Lloc on es desa la roba d’ús domèstic.

llengua /ˈʎeŋ.ɡo/ /ˈʎeŋ.ɡwa/ /ˈʎeŋ.ɡwɛ/ /ˈʎɛŋ.ɡwə/ /ˈʎɛŋ.ɡə/ n fem
teanga
Llenguatge (ús impropi).
(anatomia) Òrgan muscular de la boca que permet articular determinats sons i percebre el gust.

llengua de bacallà n fem
bod mór
Peix d’aigües profundes de la família dels gàdids, de cos allargat, de color bru verdós (Molva molva).

llengua de signes n fem
teanga chomharthaíochta

llengua estrangera n fem
teanga iasachta

llengua oficial n fem
teanga oifigiúil

llenguado /ʎeŋˈɡwa.ðo/ /ʎəŋˈɡwa.ðo/ /ʎəŋˈɡwa.ðu/ n masc
sól coiteann
Peix de la família dels soleids de cos molt aplanat i els ulls al costat dret (Solea solea).

llenguatge /ʎeŋˈɡwa.d͡ʒe/ n masc
teanga
Facultat humana de comunicar-se amb un codi lingüístic compartit per una comunitat.
Terminologia pròpia d’un camp, disciplina, activitat.

llenya /ˈʎe.ɲa/ /ˈʎe.ɲə/ /ˈʎɛ.ɲə/ n fem
adhmad tine
Fusta que es destina a fer foc.

llenyós /ʎeˈɲos/ /ʎəˈɲos/ adj masc
adhmadach
Que té consistència de llenya; s'aplica a la part dels arbres anomenada fusta; no herbaci.
Referit en general a les plantes, grup que inclou mates, arbusts, i arbres.

llençol /ʎenˈsɔɫ/ /ʎənˈsɔɫ/ n masc
braillín

lleopard /ʎe.oˈpaɾt/ /ʎə.oˈpaɾt/ /ʎə.uˈpart/ n masc
liopard

llepar /ʎeˈpa/ /ʎeˈpaɾ/ /ʎəˈpa/ v
ligh
Passar la llengua per una superfície.

llest /ˈʎest/ adj masc
cliste
Espavilat, intel·ligent per comprendre i descobrir coses.

llet n fem
bainne

lletra /ˈʎe.tɾa/ /ˈʎə.tɾə/ /ˈʎɛ.tɾə/ n fem
litir
Grafia, cadascun dels signes d'un alfabet

lletrejar /ʎe.tɾeˈd͡ʒa/ /ʎe.tɾeˈd͡ʒaɾ/ /ʎe.tɾeˈʒa/ /ʎə.tɾəˈd͡ʒa/ /ʎə.tɾəˈʒa/ v
litrigh
Dictar les lletres amb les que s'escriu una paraula.

lleuger /ʎawˈd͡ʒe/ /ʎawˈd͡ʒeɾ/ /ʎewˈd͡ʒe/ /ʎewˈd͡ʒeɾ/ /ʎuˈʒer/ /ʎəwˈʒe/ adj masc
furasta
De poc pes.

llevador /ʎe.vaˈðoɾ/ /ʎe.βaˈðo/ /ʎe.βaˈðoɾ/ /ʎə.vəˈðo/ /ʎə.βəˈðo/ n masc
bean chabhrach
(habitualment femení) Tècnic sanitari que assisteix professionalment a una partera.

llevaneu /ˌʎe.vaˈnew/ /ˌʎe.vəˈnew/ /ˌʎe.βaˈnew/ /ˌʎe.βəˈnew/ n fem
céachta sneachta

llevat /ʎeˈvat/ /ʎeˈβat/ /ʎəˈvat/ /ʎəˈβat/ n masc
giosta gabháil
Pasta fermentada que es barreja amb una nova per fer-la fermentar.

llevat /ʎeˈvat/ /ʎeˈβat/ /ʎəˈvat/ /ʎəˈβat/ preposition
ach amháin
exceptuant

llevataps /ˌʎe.vaˈtaps/ /ˌʎe.vəˈtaps/ /ˌʎe.βaˈtaps/ /ˌʎe.βəˈtaps/ n masc
corcscriú

lleó /ʎəˈo/ n masc
leon
Mamífer carnívor de la família dels felins de grans dimensions (Panthera leo). És salvatge i molt ferotge. El mascle adult es caracteritza per la crinera que li volta el cap i el coll. Se'l considera el rei dels animals.

llibertat /ʎi.beɾˈtat/ n fem
saoirse
Estat o qualitat de ser lliure.

llibre /ˈʎi.bɾe/ n masc
leabhar
Reproducció impresa d'una obra en fulls de paper reunits per plecs formant un tot amb la finalitat de ser llegits.

llibreta /ʎiˈbɾe.ta/ /ʎiˈbɾə.tə/ /ʎiˈbɾɛ.tə/ /ʎiˈβɾɛ.tə/ n fem
leabhar póca
Conjunt de fulls de paper enquadernats destinats a escriure-hi.

llicenciós /ʎi.sen.siˈos/ /ʎi.sən.siˈos/ adj masc
ainrianta

llicorella /ʎi.koˈɾe.ʎa/ /ʎi.koˈɾe.ʎə/ /ʎi.kuˈɾe.ʎə/ n fem
scláta

llicència /ʎiˈsɛn.si.a/ /ʎiˈsɛn.si.ə/ n fem
ceadúnas

lliga /ˈʎi.ɣa/ /ˈʎi.ɣə/ n fem
conradh
Campionat esportiu, especialment el nacional de futbol.

lligacama /ˌʎi.ɣaˈka.ma/ /ˌʎi.ɣəˈka.mə/ n fem
glúin-chrios
Complement del vestit (cinta o cordill) que rodeja la cama i prem contra ella el mitjó o mitja per tal de subjectar-lo i evitar que caigui.

lligar /ʎiˈɣa/ /ʎiˈɣaɾ/ v
bí ag súgradh
Flirtejar

llim /ˈʎim/ n masc
siolta
Tipus de terreny format per la unió d'aigua i terra, barrejat amb restes orgàniques vegetals.

llima /ˈʎi.ma/ /ˈʎi.mə/ n fem
líoma
Fruit de la llimera, semblant a una llimona verdosa i àcida.

llimac /ʎiˈmak/ n masc
seilide

llimona /ʎiˈmo.na/ n fem
líomóid
Fruit del llimoner. Es caracteritza per la seva pell lluent, amb petits sotets i de color groc intens i pel seu sabor àcid.

llimonada /ʎi.moˈna.ða/ /ʎi.moˈna.ðə/ /ʎi.muˈna.ðə/ n fem
líomanáid

llinatge /ʎiˈna.d͡ʒe/ /ʎiˈna.d͡ʒə/ n masc
ginealach

llinda /ˈʎin.da/ /ˈʎin.də/ n fem
fardoras

llindar /ʎinˈda/ /ʎinˈdaɾ/ n masc
tairseach
Peça travessera de baix de la porta.
Valor extrem d’una magnitud a partir del qual canvien les seves característiques.
Límit de percepció d’un estímul.

lliri n masc
glóiriam

llis /ˈʎis/ adj masc
caoin

lliscar /ʎisˈka/ /ʎisˈkaɾ/ v
sleamhnaigh
Desplaçar-se de forma continua pel terra amb un fregament molt baix.

lliscós /ʎisˈkos/ adj masc
sciorrach

llista /ˈʎis.ta/ n fem
liosta
Tira o ratlla diferent en una tela.

llistat /ʎisˈtat/ adj masc
riabhach
Que té llistes o ratlles, decorat o amb marques de diferents colors.

llit n masc
leaba
Moble, en forma de taula molt baixa i de mida suficient per encabir una persona estirada, destinat a que hi dormin persones.

lliura /ˈʎiw.ɾa/ /ˈʎiw.ɾə/ n fem
punt

lliure /ˈʎiw.ɾe/ adj
saor
Que no depèn d'altri.

lliçó n fem
ceacht
Ensenyament transmès per un mestre.

lloança /ʎoˈan.sa/ /ʎoˈan.sə/ /ʎuˈan.sə/ n fem
clú

lloar /ʎoˈa/ /ʎoˈaɾ/ /ʎuˈa/ v
mol

lloba /ˈʎo.ba/ /ˈʎo.βə/ n fem
mac tíre baineann

lloc n masc
áit

lloc web n masc
suíomh gréasáin

llombrígol /ʎomˈbɾi.ɣoɫ/ /ʎumˈbɾi.ɣu/ /ʎumˈbɾi.ɣuɫ/ n masc
imleac

llop n masc
faolchú mac tíre
Mamífer de la família dels cànids (Canis lupus), salvatge, gregari, i molt semblant amb el gos amb el qual està fortament emparentat.

lloro /ˈʎɔ.ɾo/ /ˈʎɔ.ɾu/ n masc
pearóid
Au de plomatge vistós que pot aprendre a repetir paraules.
(peixos) tord lloro

lluer /ʎuˈe/ /ʎuˈeɾ/ n masc
siscín

lluir /ʎuˈi/ /ʎuˈiɾ/ v
taitin
Resplendir, brillar, emetre llum.

lluita /ˈʎuj.ta/ /ˈʎwi.ta/ n fem
troid
Acte de lluitar.

lluitar /ʎujˈta/ /ʎujˈtaɾ/ /ʎwiˈta/ v
troid

llum n fem
solas
Part de l'espectre electromagnètic que pot ser captada per l'ull humà.

llum verd n masc
solas glas
(hoquei sobre gel) Llum de color verd situat darrere una porteria que s'encén per a indicar que el cronòmetre ha quedat aturat.

llum vermell n masc
solas dearg

lluminós /ʎu.miˈnos/ adj masc
lonrach
Molt il·luminat.
Que emet força llum.

lluna /ˈʎu.na/ n fem
gealach
Satèl·lit, astre que gira al voltant d'un altre.
(dialectal) mirall
Període menstrual, regla.
(peixos) bot

lluna plena n fem
gealach lán

lluny /ˈʎun/ /ˈʎunt/ adv
fad

llunyà /ʎuˈŋa/ adj masc
fada

llur /ˈʎur/ adj
a

lluç /ˈʎus/ n masc
colmóir
Peix de la família dels merlúccids, de color gris amb tons argentats, boca grossa, dents d’agulla i de carn apreciada (Merluccius merluccius)

llàgrima /ˈʎa.ɣɾi.ma/ n fem
deoir

llàstima /ˈʎas.ti.ma/ n fem
trua
Allò que inspira pietat.

llúdria /ˈʎu.ðɾi.a/ /ˈʎu.ðɾi.ə/ n fem
dobharchú

llúdria marina n fem
dobhrán mara

local /ɫoˈkaɫ/ /ɫuˈkaɫ/ adj
logánta

logaritme /ɫo.ɣaˈɾid.me/ /ɫo.ɣəˈɾid.mə/ /ɫu.ɣəˈɾid.mə/ n masc
logartam

logística /ɫoˈd͡ʒis.ti.ka/ /ɫoˈʒis.ti.ka/ /ɫoˈʒis.ti.kə/ /ɫuˈʒis.ti.kə/ n fem
lóistíocht

londinenc /ɫon.diˈneŋ/ /ɫon.diˈneŋk/ /ɫon.diˈnəŋk/ /ɫun.diˈnɛŋ/ /ɫun.diˈnɛŋk/ adj masc
Londaineach
Relatiu o pertanyent a Londres.

londinenc /ɫon.diˈneŋ/ /ɫon.diˈneŋk/ /ɫon.diˈnəŋk/ /ɫun.diˈnɛŋ/ /ɫun.diˈnɛŋk/ n masc
Londaineach
Persona que habita o és originària de Londres.

longeu /ɫoɲˈd͡ʒɛw/ /ɫoɲˈʒɛw/ /ɫuɲˈʒɛw/ adj masc
cianaosta

longitud /ɫoɲ.d͡ʒiˈtut/ /ɫoɲ.ʒiˈtut/ /ɫuɲ.ʒiˈtut/ n fem
fad

loquaç /ɫoˈkwas/ /ɫuˈkwas/ adj
béalach
Que parla molt.

lucratiu /lu.kɾaˈtiw/ /ɫu.kɾəˈtiw/ adj masc
brabúsach
Que produeix benefici en diners.

lumbar /ɫumˈbar/ adj
lumbach

lupa /ˈɫu.pa/ /ˈɫu.pə/ n fem
gloine mhéadaithe

luteci n masc
lúitéitiam

luxemburguès /ɫuk.sem.buɾˈd͡ʒes/ /ɫuk.səm.burˈʒɛs/ /ɫuk.səm.buɾˈʒəs/ n masc
lucsamburgais
Persona originària de Luxemburg.
Lucsambuirgis
(només singular) Llengua germànica parlada a Luxemburg.

luxúria /ɫukˈsu.ɾi.a/ /ɫukˈsu.ɾi.ə/ n fem
ainmhian

líder /ˈɫi.ðeɾ/ /ˈɫi.ðər/ n neut
ceannaire

límit /ˈɫi.mit/ n masc
teorainn

línia /ˈɫi.ni.a/ /ˈɫi.ni.ə/ n fem
líne
Porció de text d'un mateix nivell, sense retorn de carro ni salt de línia, com per exemple un vers.
Ruta per al transport regular de passatges i mercaderies. Per exemple, línia aèria, línia de metro, etc.
(futbol americà) Cadascun dels dos conjunts de jugadors de cada bàndol que s'arrengleren a banda i banda de la línia de scrimmage, de manera aproximadament paral·lela i encarats els d'un equip amb els de l'altre, en el moment de fer l'esnap.

línia de banda n fem
taobhlíne

línia de flotació n fem
líne shnámha

línia de gol n fem
cúl-líne
(esports de pilota) Cadascuna de les dues línies reals o imaginàries d'un camp de joc, una a cada camp, traçades transversalment entre els dos pals de la porteria corresponents a un mateix equip.
(hoquei sobre gel) Cadascuna de les dues línies de color vermell d'una pista de joc, una a cada camp, traçades transversalment d'un costat a l'altre de la pista passant pels dos pals de la porteria corresponents a un mateix equip.
(futbol americà) Cadascuna de les dues línies d'un camp de joc, una a cada camp, traçades paral·lelament a la línia de fons respectiva, a deu iardes de distància.

líquid adj masc
leachtach
Un dels estats de la matèria, el propi de l'aigua entre 0 i 100 graus a la Terra.

lògica /ˈɫɔ.d͡ʒi.ka/ /ˈɫɔ.ʒi.ka/ /ˈɫɔ.ʒi.kə/ n fem
loighic

lúcid /ˈɫu.sit/ adj masc
glé

macedoni /mə.səˈðɔ.ni/ adj masc
Macadóine
Relatiu o pertanyent a Macedònia.

macedoni /mə.səˈðɔ.ni/ n masc
Macadóine
Persona que habita o és originària de Macedònia.

madrastra /maˈras.tɾa/ /maˈðɾas.tɾa/ /məˈðɾas.tɾə/ /məˈðɾas.tɾə/ n fem
leasmháthair

maduixa /maˈðu.ʃa/ /maˈðuj.ʃa/ n fem
sú talún

madur /maˈðu/ /maˈðuɾ/ /məˈðu/ /məˈðu/ /məˈður/ /məˈðuɾ/ adj masc
foirfe
Crescut, adult.

madurar /ma.ðuˈɾa/ /ma.ðuˈɾaɾ/ /mə.ðuˈɾa/ v
aibigh

maduresa /ma.ðuˈɾe.za/ /mə.ðuˈɾə.zə/ /mə.ðuˈɾɛ.zə/ n fem
abaidheacht

mag /ˈmak/ n masc
draíodóir
Persona que fa espectacles d'il·lusionisme.

magenta /maˈʒen.ta/ /məˈʒen.tə/ n fem
maigeanta

magnesi /maŋˈnɛ.zi/ /məŋˈnɛ.zi/ n masc
maignéisiam

magnetisme /maŋ.neˈtiz.me/ /maɡ.neˈtiz.me/ /məŋ.nəˈtiz.mə/ n masc
adhmainteas

magnetitzar /maŋ.ne.tiˈd͡za/ /maɡ.ne.tiˈza/ /maɡ.ne.tiˈzaɾ/ /məŋ.nə.tiˈd͡za/ v
maighnéadaigh
Transmetre a un objecte les propietats magnètiques.

magnitud /maŋ.niˈtut/ /maɡ.niˈtut/ /məŋ.niˈtut/ n fem
méid

magnètic /maɡˈnɛ.tik/ /məɡˈnɛ.tik/ adj masc
adhmainteach

magnífic /maŋˈni.fik/ /maɡˈni.fik/ /məŋˈni.fik/ adj masc
iontach

magnòlia /maŋˈnɔ.ɫi.a/ /maɡˈnɔ.ɫi.a/ /məŋˈnɔ.ɫi.ə/ n fem
magnóilia

magrana /maˈɣɾa.na/ n fem
pomagránait

mai adv
riamh go deo

maig n masc
Bealtaine
Cinquè mes de l'any.

maionesa /ma.joˈne.za/ /mə.joˈnə.zə/ /mə.juˈnɛ.zə/ n fem
maonáis

major /maˈd͡ʒor/ /maˈd͡ʒoɾ/ /maˈʒo/ /məˈʒo/ /məˈʒoɾ/ n masc
maor
Cap de l’exèrcit.

majoria /ma.d͡ʒoˈɾi.a/ /ma.ʒoˈɾi.a/ /mə.ʒoˈɾi.ə/ /mə.ʒuˈɾi.ə/ n fem
móramh

majorista /ma.d͡ʒoˈɾis.ta/ /ma.d͡ʒoˈɾis.te/ /ma.ʒoˈɾis.ta/ /ma.ʒoˈɾis.te/ /mə.ʒoˈɾis.tə/ /mə.ʒuˈɾis.tə/ n neut
mórdhíoltóir

majúscula /maˈd͡ʒus.ku.ɫa/ /maˈʒus.ku.ɫa/ /məˈʒus.ku.ɫə/ n fem
ceannlitir

mal adj masc
dona
De mala qualitat.(Sempre anteposat al nom)

mal n masc
go holc
Maldat, fet inacceptable moralment.

mal de cap n masc
tinneas cinn

malalt /maˈɫaɫ/ /maˈɫaɫt/ /məˈɫaɫ/ /məˈɫaɫt/ adj masc
tinn

malaltia /ma.ɫaɫˈti.a/ n fem
galar aicíd
(medicina) Afecció, estat de manca de salut corporal.

malaquita /mə.ɫəˈki.tə/ n fem
malaicít

maledicció /ma.ɫe.ðik.siˈo/ /mə.ɫə.ðik.siˈo/ n fem
mallacht

maleta /maˈɫe.ta/ /məˈɫə.tə/ /məˈɫɛ.tə/ n fem
cás

malgastar /ˌmaɫ.ɣasˈta/ /ˌmaɫ.ɣasˈtaɾ/ /ˌmaɫ.ɣəsˈta/ v
meath

malgrat /maɫˈɣɾat/ /məɫˈɣɾat/ preposition
in ainneoin

maligne /maˈɫiŋ.ne/ /maˈɫiɡ.ne/ /məˈɫiŋ.nə/ adj masc
ainciseach
Propens a fer el mal, dolent.
(dit d'una malaltia o tumor) Que té capacitat de metastatitzar.

malla /ˈma.jə/ /ˈma.ʎa/ /ˈma.ʎə/ n fem
mogall
Entramat de fils que s'encreuen seguint un patró determinat; les aplicacions d'aquest entramat són diverses, des d'un teixit per fer roba, una xarxa de pescar, una raqueta o altres usos.
(voleibol, esports de raqueta) Teixit d'una xarxa.

mallerenga /ma.ʎeˈɾeŋ.ɡa/ /mə.ʎəˈɾəŋ.ɡə/ /mə.ʎəˈɾɛŋ.ɡə/ n fem
meantán

malson /ˌmaɫˈsɔn/ n masc
tromluí

malt /ˈmaɫ/ /ˈmaɫt/ n masc
braich

maltosa n fem
maltós

maltès /maɫˈtes/ /məɫˈtəs/ /məɫˈtɛs/ adj masc
Máltais
Relatiu o pertanyent a Malta, als habitants o la seva llengua.

maltès /maɫˈtes/ /məɫˈtəs/ /məɫˈtɛs/ n masc
Máltais
Habitant de Malta.
(masculí singular) Llengua originària de Malta.

maluc /maˈɫuk/ /məˈɫuk/ n masc
cromán

malèvol /maˈɫe.voɫ/ /maˈɫe.βoɫ/ /məˈɫɛ.voɫ/ /məˈɫɛ.vuɫ/ /məˈɫɛ.βuɫ/ adj masc
anchroíoch

mama /ˈma.ma/ /ˈma.mə/ n fem
maime
(col·loquial) mare

mamada /maˈma.ða/ /məˈma.ðə/ v
jab diúlta

mamari /maˈma.ɾi/ /məˈma.ɾi/ adj masc
cíochach

mamella /maˈme.ʎa/ /məˈme.ʎə/ n fem
faireog mhamach

mamut /maˈmut/ /məˈmut/ n masc
mamat

mamífer /maˈmi.feɾ/ n masc
mamach

mancança /maŋˈkan.sa/ /məŋˈkan.sə/ n fem
uireasa

mandarina /mən.dəˈɾi.nə/ n fem
mandairín

mandarí /man.daˈɾi/ /mən.dəˈɾi/ n masc
Mandairínis
(només singular) Varietat més parlada del xinès, que conforma la base del xinès estàndard.

mandonguilla /man.doŋˈɡi.ʎa/ /mən.doŋˈɡi.ʎə/ /mən.duŋˈɡi.ʎə/ n fem
millín feola

mandíbula /manˈdi.bu.ɫa/ /mənˈdi.βu.ɫə/ n fem
giall

manera /maˈne.ɾa/ /məˈne.ɾə/ n fem
abairt

manganès /məŋ.ɡəˈnəs/ /məŋ.ɡəˈnɛs/ n masc
mangainéis

mango /ˈmaŋ.ɡo/ /ˈmaŋ.ɡu/ n masc
mangó

manicomi /ma.niˈkɔ.mi/ /mə.niˈkɔ.mi/ n masc
gealtlann

manipular /ma.ni.puˈɫa/ /ma.ni.puˈɫaɾ/ /mə.ni.puˈɫa/ v
lámhaigh
Operar amb les mans sobre un aparell, un producte.
Influir, alterar de forma interessada.

maniquí /ma.niˈki/ /mə.niˈki/ n masc
mainicín
Figura que representa una persona i usada per pintors, escultors, sastres i modistes per la seva feina.

manlleu /maɲˈʎew/ /məɲˈʎew/ n masc
focal iasachta
(lingüística) Lèxic originari d’una llengua que s’integra en una altra llengua.

manllevar /maɲ.ʎeˈvaɾ/ /maɲ.ʎeˈβa/ /məɲ.ʎəˈva/ /məɲ.ʎəˈβa/ v
faigh ar iasacht
Obtenir en préstec.

mansió /man.siˈo/ /mən.siˈo/ n masc
teach mór

manta /ˈman.ta/ /ˈman.tə/ n fem
blaincéad
Peça rectangular de roba que s’usa com a abrigall.

mantega /mənˈtə.ɣə/ /mənˈtɛ.ɣə/ n fem
im

mantell /manˈteʎ/ /mənˈteʎ/ n masc
brat

manteniment /man.te.niˈmen/ /man.te.niˈment/ /mən.tə.niˈmen/ /mən.tə.niˈment/ n masc
coinneáil

mantenir /man.teˈni/ /man.teˈniɾ/ v
coinnigh
Sustentar a algú amb els mitjans bàsics per viure.

manuella /ma.nuˈe.ʎa/ /mə.nuˈe.ʎə/ n fem
tromán lúith
(esports) Barra curta amb pesos en els extrems per manejar amb una mà i fer exercicis.

manuscrit /ma.nusˈkɾit/ n masc
lámhscríbhinn

manxa /ˈmaɲ.t͡ʃa/ /ˈmaɲ.ʃə/ n fem
boilg

manyà /maˈɲa/ /məˈɲa/ n masc
glasadóir

maori /maˈɔ.ɾi/ adj
Maorach
Relatiu o pertanyent als nadius de Nova Zelanda o la seva llengua.

maori /maˈɔ.ɾi/ n neut
Maorach
Persona que pertany al poble natiu Nova Zelanda.
(només singular) Llengua austronèsica pròpia del poble maori.

mapa /ˈma.pa/ n masc
léarscáil

maquillatge /ma.kiˈʎa.d͡ʒe/ /mə.kiˈʎa.d͡ʒə/ n masc
dreachadh
Crema que s'aplica sobre la pell de la cara per a millorar el seu aspecte.

maquinari /ma.kiˈna.ɾi/ /mə.kiˈna.ɾi/ n masc
crua-earraí

mar /ˈma/ /ˈmar/ /ˈmark/ /ˈmart/ /ˈmaɾ/ n
muir farraige

maraca /maˈɾa.ka/ /məˈɾa.kə/ n fem
maraca

maragda /maˈɾaɡ.da/ /məˈɾaɡ.də/ n fem
smaragaid

marató /ma.ɾaˈto/ /mə.ɾəˈto/ n fem
maratón

marbre /ˈma.bɾə/ /ˈmar.bɾə/ /ˈmaɾ.bɾe/ n masc
marmar

marc /ˈmark/ n masc
marc
Antiga unitat monetària d’Alemanya.

marca /ˈmar.kə/ /ˈmaɾ.ka/ n fem
cinéal
Senyal que un objecte deixa en un altre.

marcar /marˈka/ /maɾˈkaɾ/ /mərˈka/ v
marcáil
Posar senyal o marca en alguna cosa per a distingir-la d'altres.
aimsigh
(esports de pilota) Aconseguir un gol fent entrar la pilota, la bola o el disc a la porteria contrària en el transcurs d'un partit.

marcià /maɾ.siˈa/ /mər.siˈa/ adj masc
Marsa
Relatiu o pertanyent al planeta Mart.

marcià /maɾ.siˈa/ /mər.siˈa/ n masc
Marsach
Habitant del planeta Mart.
Ésser extraterrestre, no necessàriament de Mart.

mare /ˈma.ɾa/ /ˈma.ɾə/ /ˈma.ɾə/ n fem
máthair
Progenitora femenina.

marea /maˈɾe.a/ /məˈɾɛ.ə/ n fem
taoide

mareig /maˈɾet͡ʃ/ /məˈɾət͡ʃ/ /məˈɾɛt͡ʃ/ n masc
meadhrán

mareperla /ˌma.ɾeˈpɛr.ɫa/ /ˌma.ɾeˈpɛɾ.ɫa/ /ˌma.ɾeˈpɛɾ.ɫɛ/ /ˌma.ɾəˈpɛr.ɫə/ n fem
néamhann

margarida /maɾ.ɣaˈɾi.ða/ /mər.ɡəˈɾi.ðə/ n fem
nóinín

marge /ˈmaɾ.ʒe/ /ˈmaɾ.ʒə/ n masc
imeall

marialluïsa /maˌɾi.a.ʎuˈi.za/ /məˌɾi.ə.ʎuˈi.zə/ n fem
beirbhéine líomóideach

marieta /ma.ɾiˈe.ta/ /mə.ɾiˈə.tə/ /mə.ɾiˈɛ.tə/ n fem
bóín Dé
Insecte en forma de boleta de color roig amb puntets negres (Coccinella septempunctata).

marina /məˈɾi.nə/ n fem
muirdhreach
Obra artística gràfica, que té com a tema central el paisatge marítim.
cabhlach
Part de l'exèrcit d'un país dedicat a la seva flota, inclosos edificis, personal (fins i tot el de terra), embarcacions i avions embarcats.

mariner /ma.ɾiˈne/ /mə.ɾiˈne/ n masc
maraí
En general, qualsevol persona que forma part de la tripulació d'un vaixell, sigui de forma professional, esportiva, etc.

marisc /maˈɾisk/ /məˈɾisk/ n masc
sliogán

marit /maˈɾit/ n masc
fear fear céile

marquesa /maɾˈke.za/ /mərˈkɛ.zə/ n fem
banmharcas

marquès /maɾˈkes/ /mərˈkɛs/ /məɾˈkəs/ n masc
marcas

marraix /maˈrajʃ/ /məˈraʃ/ n masc
craosaire

marrà /maˈra/ /məˈra/ n masc
reithe
Mascle de l'ovella.

marró /maˈro/ adj
donn
D'un color propi de la castanya.

martell /maɾˈteʎ/ n masc
casúr
Eina pensada per a copejar i en especial per a clavar claus. Està composta per un mànec, típicament de fusta, i per l'extrem dur que copeja, típicament metàl·lic.

martellejar /mar.te.ʎeˈʒa/ /maɾ.te.ʎeˈd͡ʒa/ /maɾ.te.ʎeˈd͡ʒaɾ/ /mər.tə.ʎəˈʒa/ /məɾ.tə.ʎəˈd͡ʒa/ v
gread

martingala /maɾ.tiŋˈɡa.ɫa/ /mər.tiŋˈɡa.ɫə/ n fem
iall bhrád
En el joc del monte, certa aposta de tres cartes contra una altra.

marxar /marˈt͡ʃa/ /maɾˈt͡ʃa/ /maɾˈt͡ʃaɾ/ /mərˈʃa/ v
máirseáil
Desfilar.

març /ˈmals/ /ˈmars/ n masc
Márta márta
Tercer mes de l'any.

masclet /masˈkɫet/ /məsˈkɫət/ /məsˈkɫɛt/ n masc
cab féasóige
Barba petita que només abasta el mentó.

mascota /masˈkɔ.ta/ /masˈkɔ.tɔ/ /məsˈkɔ.tə/ n fem
sonóg

masculí /mas.kuˈɫi/ /məs.kuˈɫi/ adj masc
fearúil
Que pertany al mascle.
Metafòricament, dit de les expressions o estil de molta energia.

masover /ma.zoˈveɾ/ /ma.zoˈβe/ /ma.zoˈβeɾ/ /mə.zoˈve/ /mə.zuˈve/ /mə.zuˈβe/ n masc
tionónta

massa /ˈma.sa/ /ˈma.sə/ adv
an iomarca
En quantitat excessiva.

massa /ˈma.sa/ /ˈma.sə/ n fem
taos
Barreja de líquid i matèria polvoritzada que forma una pasta consistent.

massís /maˈsis/ n masc
masaíf

mastegar /mas.teˈɣa/ /mas.teˈɣaɾ/ /məs.təˈɣa/ v
cogain
Trinxar el menjar amb les dents.

masticar /mas.tiˈka/ /mas.tiˈkaɾ/ /məs.tiˈka/ v
cogain
mastegar

masturbació /mas.tuɾ.ba.siˈo/ /məs.tur.bə.siˈo/ n fem
glacaireacht

mastí /masˈti/ /məsˈti/ n masc
maistín

matar /maˈta/ /maˈtaɾ/ v
maraigh
Treure la vida, assassinar.

mateix /maˈtejʃ/ /məˈteʃ/ adj masc
ionann
Sense canvis.

matemàtica /ma.teˈma.ti.ka/ n fem
matamaitic
(normalment en plural) Ciència pura que tracta la quantitat i la forma amb les seves relacions i estructures.

material /ma.te.ɾiˈaɫ/ /mə.tə.ɾiˈaɫ/ adj
adhmad
Relatiu a la matèria.
Físic, corpori.

material /ma.te.ɾiˈaɫ/ /mə.tə.ɾiˈaɫ/ n masc
adhmad
Base amb què es pot construir o crear alguna cosa donant-li forma.
Estris necessaris per dur a terme una tasca.

matinada /ma.tiˈna.ða/ /mə.tiˈna.ðə/ n fem
maidin

matriarca /ma.tɾiˈaɾ.ka/ /mə.tɾiˈar.kə/ n fem
matrarc

matrimoni /ma.tɾiˈmɔ.ni/ n masc
pósadh
Unió estable de dues persones que formen una nova unitat familiar.

matèria /maˈtɛ.ɾi.a/ /məˈtɛ.ɾi.ə/ n fem
damhna
Component de l'Univers que té una massa i un volum.

matí /maˈti/ n masc
maidin

maurità /maw.ɾiˈta/ /məw.ɾiˈta/ adj masc
Máratánach
Relatiu o pertanyent a Mauritània.

maurità /maw.ɾiˈta/ /məw.ɾiˈta/ n masc
Máratánach
Persona que habita o és originària de Mauritània.

maximitzar /mak.si.miˈd͡za/ /mak.si.miˈza/ /mak.si.miˈzaɾ/ /mək.si.miˈd͡za/ v
uasmhéadaigh

maça /ˈma.sa/ /ˈma.sə/ n fem
más
Arma emprada a l'edat mitjana per a copejar l'enemic, consistent en una bola de ferro lligada amb una cadena a una barra.

maó /maˈo/ n masc
bríce

mecanografiar /me.ka.no.ɣɾa.fiˈa/ /me.ka.no.ɣɾa.fiˈaɾ/ /mə.kə.no.ɣɾə.fiˈa/ /mə.kə.nu.ɣɾə.fiˈa/ v
clóscríobh

mecànic /meˈka.nik/ /məˈka.nik/ adj masc
meicneoir

mecànica /meˈka.ni.ka/ /məˈka.ni.kə/ n fem
meicnic

medalla /meˈða.ʎa/ /məˈða.ʎə/ n fem
bonn

mede /ˈme.ðe/ /ˈmə.ðə/ /ˈmɛ.ðə/ adj masc
Méideach
De l’antiga regió de la Mèdia.

mede /ˈme.ðe/ /ˈmə.ðə/ /ˈmɛ.ðə/ n masc
Méideach
Individu d’un poble irànic que va establir un imperi en l’Orient Mitjà.

medi /ˈmɛ.ði/ n masc
timpeallacht

medicament /me.ði.kaˈmen/ /me.ði.kaˈment/ /mə.ði.kəˈmen/ /mə.ði.kəˈment/ n masc
cógas

medicina /me.ðiˈsi.na/ n fem
liacht
Ciència que estudia el cos humà i com guarir les malalties que presenta.

medieval /me.ði.eˈvaɫ/ /me.ði.eˈβaɫ/ /mə.ði.əˈvaɫ/ /mə.ði.əˈβaɫ/ adj
meánaoiseach
Relatiu a l'edat mitjana, període comprès entre la caiguda de l'imperi romà i el descobriment d'Amèrica aproximadament.

meditació /me.ði.ta.siˈo/ /mə.ði.tə.siˈo/ n fem
machnamh
Estat d'abstracció en els pensaments d'un mateix.
Reflexió en silenci sobre un tema transcendent, ja sigui des del punt de vista de la filosofia o de la religió.

mediterrani /me.ði.teˈra.ni/ /mə.ði.təˈra.ni/ adj masc
Meánmhuirí

medul·la /meˈðu.ɫa/ /meˈðuɫ.ɫa/ /məˈðu.ɫə/ /məˈðuɫ.ɫə/ n fem
smior

medusa /meˈðu.za/ /məˈðu.zə/ n fem
smugairle róin

megalític /me.ɣaˈɫi.tik/ /mə.ɣəˈɫi.tik/ adj masc
meigiliteach

megalòpoli /me.ɣaˈɫɔ.po.ɫi/ /mə.ɣəˈɫɔ.po.ɫi/ /mə.ɣəˈɫɔ.pu.ɫi/ n fem
ollchathair

meitat /mejˈtat/ /məjˈtat/ n fem
leath

mel n fem
mil

melanesi /me.ɫaˈnɛ.zi/ /mə.ɫəˈnɛ.zi/ adj masc
Meilinéiseach
Relatiu o pertanyent a Melanèsia o la seva llengua.

melanesi /me.ɫaˈnɛ.zi/ /mə.ɫəˈnɛ.zi/ n masc
Meilinéiseach
Persona que habita o és originària de Melanèsia.
(només singular) Grup de llengues parlades principalment a Melanèsia, Micronèsia i Nova Guinea.

melmelada /meɫ.meˈɫa.ða/ n fem
subh

melodia /me.ɫoˈði.a/ /mə.ɫoˈði.ə/ /mə.ɫuˈði.ə/ n fem
séis

melsa /ˈmɛɫ.sa/ /ˈmɛɫ.sə/ /ˈmɛɫ.sɛ/ n fem
liathán

meló /məˈɫo/ n masc
mealbhacán

membre /ˈmem.bɾe/ /ˈmem.bɾə/ n masc
ball
Cadascuna de les quatre extremitats del cos.

membre /ˈmem.bɾe/ /ˈmem.bɾə/ n neut
ball
Persona que forma part d'una organització, societat, etc.

memòria /meˈmɔ.ɾi.a/ /məˈmɔ.ɾi.ə/ n fem
cuimhne

mena /ˈme.na/ /ˈmə.nə/ /ˈmɛ.nə/ n fem
mianach
Part d'una mina o rocalla d'on s'extreu un determinat mineral.

menar /meˈna/ /meˈnaɾ/ /məˈna/ v
treoraigh

mencionar /men.si.oˈna/ /men.si.oˈnaɾ/ /mən.si.oˈna/ /mən.si.uˈna/ v
trácht ar

mendelevi /men.deˈɫɛ.βi/ /mən.dəˈɫɛ.vi/ /mən.dəˈɫɛ.βi/ n masc
meindiléiviam

menjador /meɲ.d͡ʒaˈðo/ /meɲ.d͡ʒaˈðoɾ/ /məɲ.ʒəˈðo/ n masc
seomra bia
Sala d’un edifici destinada a menjar-hi.

menjar /meɲˈd͡ʒa/ /meɲˈd͡ʒaɾ/ n masc
bia
Aliment que es menja.

menjar /meɲˈd͡ʒa/ /meɲˈd͡ʒaɾ/ v
ith
Ingerir aliments.

menjar ràpid n masc
bia áise
(aliments) Menjar servit en un restaurant que té com a objectius el servei fugaç a bon preu.
(comerç) La dita classe de restaurant.

menorquí /mə.noɾˈki/ /mə.nurˈki/ adj masc
Mionarcach
Pertanyent o relatiu a Menorca, als seus habitants o la seva llengua.

menorquí /mə.noɾˈki/ /mə.nurˈki/ n masc
Mionarcach
Natural de Menorca.

menovell /me.noˈveʎ/ /me.noˈβeʎ/ /mə.noˈveʎ/ /mə.nuˈveʎ/ /mə.nuˈβeʎ/ n masc
méar bheag

menstruació /mens.tɾu.a.siˈo/ /məns.tɾu.ə.siˈo/ n fem
fuil mhíosta míostrú

menstrual /mens.tɾuˈaɫ/ /məns.tɾuˈaɫ/ adj
míosta

menstruar /mens.tɾuˈa/ /mens.tɾuˈaɾ/ /məns.tɾuˈa/ v
míostraigh

ment /ˈmen/ /ˈment/ n fem
intinn meabhair

menta /ˈmen.ta/ /ˈmen.tə/ n fem
mismín
Herba del gènere Mentha molt aromàtica i emprada com a condiment.
(especialment) menta pebrera (Mentha piperita)

mentida /menˈti.ða/ n fem
bréag
Afirmació conscient d'una cosa falsa.

mentider /men.tiˈðe/ /men.tiˈðeɾ/ /mən.tiˈðe/ n masc
bréagach

mentre /ˈmen.tɾe/ conjunction
agus
Durant el mateix temps en què.
en cas que

mentre que conjunction
agus

mentó /menˈto/ n masc
smig

menys /ˈmeɲs/ /ˈmeɲs/ /ˈmɛɲs/ n masc
lúide

menyspreable /ˌmeɲs.pɾeˈa.bɫe/ /ˌmeɲs.pɾeˈa.βɫe/ /ˌmeɲs.pɾeˈab.bɫe/ /ˌmeɲs.pɾeˈab.bɫə/ /ˌmɛɲs.pɾeˈa.βɫə/ /ˌmɛɲs.pɾeˈab.bɫə/ adj
drochmheasúil

menysprear /ˌmeɲs.pɾeˈa/ /ˌmeɲs.pɾeˈa/ /ˌmeɲs.pɾeˈaɾ/ v
drochmheas a bheith agat

menyspreu /ˌmeɲsˈpɾɛw/ /ˌmeɲsˈpɾɛw/ /ˌmɛɲsˈpɾɛw/ n masc
dímheas

menú /meˈnu/ /məˈnu/ n masc
biachlár

meravella /me.ɾaˈve.ʎa/ /me.ɾaˈβe.ʎa/ /mə.ɾəˈvə.ʎə/ /mə.ɾəˈvɛ.jə/ /mə.ɾəˈβe.ʎə/ /mə.ɾəˈβɛ.ʎə/ n fem
aer

mercader /mer.kaˈðe/ /meɾ.kaˈðeɾ/ /mər.kəˈðe/ n masc
ceannaí

mercaderia /meɾ.ka.ðeˈɾi.a/ /mər.kə.ðəˈɾi.ə/ n fem
earra

mercat /meɾˈkat/ n masc
margadh
Conjunt d'establiments comercials, fixos o desmuntables, especialment aquests últims, instal·lats en un espai públic.
Edifici o en general qualsevol construcció pública, encara que sigui oberta, destinada a les activitats de les accepcions anteriors.

mercat negre /meɾˌkadˈne.ɣɾe/ /mərˌkadˈnɛ.ɣɾə/ /məɾˌkadˈnə.ɣɾə/ n masc
margadh dubh

merceria /meɾ.seˈɾi.a/ /mər.səˈɾi.ə/ n fem
mionearraí

mercuri /mərˈku.ɾi/ n masc
mearcair

merda /ˈmɛr.ða/ /ˈmɛɾ.ða/ /ˈmɛɾ.ðɛ/ n fem
cac
Detritus pudent d'allò ingerit, que s'expulsa del cos mitjançant l'anus.

merenga /meˈɾeŋ.ɡa/ n fem
meireang

meridià /me.ɾi.ðiˈa/ /mə.ɾi.ðiˈa/ adj masc
fadlíne

merla /ˈmɛr.ɫa/ /ˈmɛr.ɫə/ /ˈmɛɾ.ɫa/ /ˈmɛɾ.ɫɛ/ n fem
lon dubh
(ocells) Ocell de la família dels muscicàpids, de plomatge negre i bec groc (Turdus merula).

merlet /meɾˈɫet/ /mərˈɫɛt/ /məɾˈɫət/ n masc
meiril
En una fortificació, qualsevol dels elements sobresurten intermitentment d'una paret defensiva per tal de cobrir els defensors i alhora deixar espai perquè disparin les seves armes.
Per extensió, qualsevol element sortint que, formant una serie dentada, es troba a la part alta d'una paret a imitació dels merlets militars.

merlà /meɾˈɫa/ /mərˈɫa/ n masc
faoitín

mes /mes/ /məs/ /ˈmes/ /ˈməs/ /ˈmɛs/ n masc
mí

mescla /ˈmes.kɫa/ /ˈməs.kɫə/ /ˈmɛs.kɫə/ n fem
meascán

mesclar /mesˈkɫa/ /mesˈkɫaɾ/ /məsˈkɫa/ v
measc
Ajuntar diversos elements de forma aparentment homogènia.

mesquita /mesˈki.ta/ n fem
mosc

messies /meˈsi.es/ /məˈsi.əs/ n masc
Meisias

messiànic /me.siˈa.nik/ /mə.siˈa.nik/ adj masc
meisiasach

mestre /ˈmes.tɾe/ n masc
múinteoir
Persona que ensenya d'altres.

mestressa /mesˈtɾe.sa/ /məsˈtɾə.sə/ /məsˈtɾɛ.sə/ n fem
máistreás
Dona que té domini d'alguna cosa.

mestressa de casa n fem
bean tí

mesurar /me.zuˈɾa/ /me.zuˈɾaɾ/ v
tomhais

metall /meˈtaʎ/ n masc
miotal

metallenguatge /ˌme.ta.ʎeŋˈɡwa.d͡ʒe/ /ˌmɛ.tə.ʎəŋˈɡwa.d͡ʒə/ n masc
meititheanga

metal·lúrgia /me.taɫˈɫuɾ.d͡ʒi.a/ /me.taˈɫuɾ.d͡ʒi.a/ /mə.təɫˈɫur.ʒi.ə/ /mə.təɫˈɫuɾ.ʒi.ə/ /mə.təˈɫur.ʒi.ə/ n fem
miotaleolaíocht

metamòrfic /me.taˈmɔɾ.fik/ /mə.təˈmɔɾ.fik/ adj masc
mheiteamorfach

meteor /me.teˈoɾ/ /mə.teˈɔr/ n masc
dreige

meteorit /me.te.oˈɾit/ /mə.tə.uˈɾit/ n masc
dreigít

metge /ˈme.d͡ʒe/ n neut
dochtúir
Professional encarregat de vetllar per la salut de les persones, guarint les seves malalties, diagnosticant malalties i aconsellant com millorar l'estil de vida.

metodologia n fem
modheolaíocht

metonímia /me.toˈni.mi.a/ /mə.toˈni.mi.ə/ /mə.tuˈni.mi.ə/ n fem
meatonaime

metre /ˈme.tɾe/ /ˈme.tɾə/ /ˈmə.tɾə/ /ˈmɛ.tɾə/ n masc
méadar

metropolità /me.tɾo.po.ɫiˈta/ /mə.tɾo.po.ɫiˈta/ /mə.tɾu.pu.ɫiˈta/ adj masc
uirbeach
Relatiu o pertanyent a la metròpolis.
Relatiu o pertanyent al metro.

metropolità /me.tɾo.po.ɫiˈta/ /mə.tɾo.po.ɫiˈta/ /mə.tɾu.pu.ɫiˈta/ n masc
uirbeach
metro

metrònom /meˈtɾɔ.nom/ /məˈtɾɔ.nom/ /məˈtɾɔ.num/ n masc
méadranóm

metròpolis /meˈtrɔ.po.ɫis/ /məˈtrɔ.pu.ɫis/ n fem
ceannchathair

metxa /ˈme.t͡ʃa/ /ˈme.t͡ʃə/ n fem
aidhnín fiús
Corda preparada amb combustibles per a calar foc a les peces d'artilleria, mines, pirotècnia, etc.

metzina /meˈd͡zi.na/ /məˈd͡zi.nə/ n fem
nimh

metàfora /meˈta.fo.ɾa/ /məˈta.fo.ɾə/ /məˈta.fu.ɾə/ n fem
meafar

metàl·lic /meˈtaɫ.ɫik/ /məˈtaɫ.ɫik/ adj masc
miotalach
Relatiu al metall per la composició, la natura, les característiques.
Element químic que és bon conductor de l'electricitat.

mexicà n masc
Meicsiceach
Persona que habita o és originària de Mèxic.

mica /ˈmi.ka/ n fem
ruainne
Petita porció.

mico /ˈmi.ko/ /ˈmi.ku/ n masc
moncaí
Simi de cua llarga i prènsil.

microfilmar /mi.kɾo.fiɫˈma/ /mi.kɾo.fiɫˈmaɾ/ /mi.kɾu.fiɫˈma/ v
cuir ar mhicreascannán

micròfon /miˈkɾɔ.fon/ /miˈkɾɔ.fun/ n masc
micreafón

micròstom /miˈkɾɔs.tom/ /miˈkɾɔs.tum/ n masc
leith bhallánach
Peix de la família dels pleuronèctids amb el cos oval i els ulls al costat dret (Microstomus kitt).

mida /ˈmi.ða/ /ˈmi.ðə/ n fem
méid
Regla, proporció, correspondència d'una cosa amb altra.

mig /ˈmit͡ʃ/ adj
leath-
Que és la meitat d'un tot.

migranya /miˈɣɾa.ɲa/ /miˈɣɾa.ɲə/ n fem
mígréin

migratori /mi.ɣɾaˈtɔ.ɾi/ /mi.ɣɾəˈtɔ.ɾi/ adj masc
aistreánach

mil number
míle
(cardinal) Nou-cents noranta-nou més un, deu vegades cent.
(valor ordinal) Milè, milena.
Un nombre elevat indeterminat.

miliard /mi.ɫiˈart/ number masc
míle milliún

milionari /mi.ɫi.oˈna.ɾi/ /mi.ɫi.uˈna.ɾi/ adj masc
milliúnaí

militar /mi.ɫiˈta/ /mi.ɫiˈtar/ /mi.ɫiˈtaɾ/ adj
míleata
Relatiu a l'exèrcit.

militar /mi.ɫiˈta/ /mi.ɫiˈtar/ /mi.ɫiˈtaɾ/ n neut
saighdiúir
Persona que forma part d'un exèrcit.

milió number masc
milliún

mill /ˈmiʎ/ n masc
muiléad

milla /ˈmi.ʎa/ /ˈmi.ʎə/ n fem
míle

millor /miˈʎo/ /miˈʎo/ /miˈʎoɾ/ /miˈʎoɾ/ adj
níos fearr
En grau superior comparat amb un altre.

millora /miˈʎo.ɾa/ /miˈʎo.ɾə/ n fem
biseach

millorar /mi.ʎoˈɾa/ /mi.ʎoˈɾaɾ/ /mi.ʎuˈɾa/ v
cuir feabhas ar
(pronominal) Fer-se una cosa millor a ella mateixa.

mil·li- prefix
mili-

milà /miˈɫa/ n masc
cúr
Au rapinyaire de la família Accipitridae i subfamília Milvinae.

mimetisme /mi.meˈtiz.me/ /mi.məˈtiz.mə/ n masc
aithriseoireacht

mina /ˈmi.na/ /ˈmi.nə/ n fem
mianach

minaret /mi.naˈɾet/ /mi.nəˈɾɛt/ n masc
miontúr

miner /miˈne/ /miˈneɾ/ adj masc
mianadóir

mineral /mi.neˈɾaɫ/ /mi.nəˈɾaɫ/ n masc
mianra
Material format en la natura d'una composició química determinada i definida, generalment inorgànic i d'una estructura ben definida.

mineria /mi.neˈɾi.a/ /mi.nəˈɾi.ə/ n fem
mianadóireacht

miniatura /mi.ni.aˈtu.ɾa/ /mi.ni.əˈtu.ɾə/ n fem
mionsamhail

minimitzar /mi.ni.miˈd͡za/ /mi.ni.miˈza/ /mi.ni.miˈzaɾ/ v
íoslaghdaigh
Reduir la importància d'una cosa.
(informàtica) Fer que un element visual ocupi un espai reduït preestablert en pantalla.

ministeri /mi.nisˈtɛ.ɾi/ n masc
aireacht

minut n masc
nóiméad

minutera /mi.nuˈte.ɾa/ /mi.nuˈte.ɾə/ n fem
snáthaid mhór

minúscul /miˈnus.kuɫ/ adj masc
bídeach

miol /miˈɔɫ/ n masc
meamhlach

miop /miˈop/ adj
gearr-radharcach
Que té dificultat per a distingir objectes distants.

miop /miˈop/ n neut
gearr-radharcach
Persona afectada de miopia.

miracle /miˈɾa.kɫe/ n masc
míorúilt

mirall /miˈɾaj/ /miˈɾaʎ/ n masc
scathán
Material polit que reflecteix imatges.

mirar /miˈɾa/ /miˈɾaɾ/ v
féach
Fixar l'atenció visual.

mirra /ˈmi.ra/ /ˈmi.rə/ n fem
miorr

misantrop /mi.zanˈtɾɔp/ /mi.zənˈtɾɔp/ n masc
míchaidreamhach

miscel·lani /mi.seɫˈɫa.ni/ /mi.seˈɫa.ni/ /mi.səɫˈɫa.ni/ /mi.səˈɫa.ni/ /mis.səɫˈɫa.ni/ adj masc
il-

missa /ˈmi.sa/ /ˈmi.sə/ n fem
Aifreann

missal /miˈsaɫ/ n masc
leabhar Aifrinn

missatge /miˈsa.d͡ʒe/ /miˈsa.d͡ʒə/ n masc
teachtaireacht

missatger /mi.saˈd͡ʒe/ /mi.saˈd͡ʒeɾ/ n masc
teachtaire

missió n fem
misean

misteriós /mis.te.ɾiˈos/ /mis.tə.ɾiˈos/ adj masc
rúndiamhair

misto /ˈmis.to/ /ˈmis.tu/ n masc
lasán
Petita tija dotada d'un pantaló curt de fusta o cartó amb un cap de productes químics inflamables que s'empra per a l'obtenció de foc.

misèria /miˈzɛ.ɾi.a/ /miˈzɛ.ɾi.ə/ n fem
aimléis
Situació de pobresa.

mite n masc
miotas
Narració plàstica fabulosa que s'empra sobretot per a expressar conviccions filosòfiques, cosmovisuals o religioses.

mitja /ˈmi.d͡ʒa/ /ˈmi.d͡ʒə/ /ˈmi.ʒə/ n fem
stoca

mitja lluna n masc
corrán gealaí
Figura que representa la lluna minvant o creixent amb un quart de la cara visible.

mitjanit /mi.d͡ʒaˈnit/ n fem
meán oíche

mitjà adj
meán
Cosa situada a la mateixa distància entre dos.

mitjà n masc
gustal
Allò necessari perquè es realitzi algun fet.

mitjó /miˈd͡ʒo/ n masc
stoca

mitologia /mi.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /mi.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
déscéalaíocht

mitosi /miˈtɔ.zi/ n fem
miotóis

mobiliari /mo.bi.ɫiˈa.ɾi/ /mu.bi.ɫiˈa.ɾi/ /mu.βi.ɫiˈa.ɾi/ adj masc
aistritheach
Relatiu als béns mobles.

mobilitat /mo.bi.ɫiˈtat/ /mu.bi.ɫiˈtat/ /mu.βi.ɫiˈtat/ n fem
luaineacht

mocador /mo.kaˈðo/ /mo.kaˈðoɾ/ /mo.kəˈðo/ /mu.kəˈðo/ n masc
ciarsúr
Peça de roba o paper pensada per a mocar-se.

moda /ˈmɔ.ða/ /ˈmɔ.ðɔ/ n fem
faisean
Tendència actual en el disseny d'articles que es venen.

model /moˈðɛɫ/ /muˈðɛɫ/ n masc
samhail

modelar /mo.ðeˈɫa/ /mo.ðeˈɫaɾ/ /mo.ðəˈɫa/ /mu.ðəˈɫa/ v
déan
Donar forma amb un material plàstic a un model a esculpir o tallar.

modelitzar /mo.ðe.ɫiˈd͡za/ /mo.ðe.ɫiˈza/ /mo.ðe.ɫiˈzaɾ/ /mo.ðə.ɫiˈd͡za/ /mu.ðə.ɫiˈd͡za/ v
bheith ag mainicíneacht

modern /moˈðɛɾn/ /muˈðɛrn/ adj masc
nua-aimseartha
Relatiu al temps present o recent.

modèstia /moˈðɛs.ti.a/ /moˈðɛs.ti.ə/ /muˈðɛs.ti.ə/ n fem
adhnáire

mofeta /moˈfe.ta/ /moˈfe.tə/ /muˈfe.tə/ n fem
scúnc

moixera de pastor n fem
crann soirb fiáin

moixó /mojˈʃo/ /moˈʃo/ /muˈʃo/ n masc
airgintín
(peixos) Peix de la família dels argentínids, de color verd clar amb escates argentades, de cos allargassat, amb els ulls molt grossos, amb la llengua proveïda de dents pel voltant, de carn apreciada (Argentina sphyraena).

mol /ˈmɔɫ/ n masc
gram-mhóilín
Unitat de mesura de quantitat de substància que equival a la constant d'Avogadro.
crág
(rugbi) Jugada consistent a agafar-se almenys un jugador de cada equip al voltant del jugador que condueix la pilota, amb l'objectiu, per a un equip, d'ajudar-lo a avançar i, per a l'altre, d'impedir-li-ho.

molibdè /mo.ɫibˈdɛ/ /mu.ɫibˈdɛ/ n masc
molaibdéineam

moliner /mo.ɫiˈne/ /mo.ɫiˈneɾ/ /mu.ɫiˈne/ n masc
muilleoir

moll adj masc
fliuch
Ple d'aigua.

moll n masc
mearóg
Medul·la, substància en les cavitats dels ossos.
cé
Obra construïda a la riba d'aigües navegables per amarrar embarcacions i poder embarcar i desembarcar.

molla /ˈmo.ʎə/ /ˈmɔ.ʎa/ /ˈmɔ.ʎɔ/ /ˈmɔ.ʎə/ n fem
grabhróg
Part tova del pa en contraposició a la crosta que és més dura.

molsa /ˈmoɫ.sa/ /ˈmoɫ.sə/ n fem
caonach
Part blana de la fruita.

molt /ˈmoɫ/ /ˈmoɫt/ /ˈmɔɫ/ /ˈmɔɫt/ adj
a lán
En gran quantitat o nombre.

molt /ˈmoɫ/ /ˈmoɫt/ /ˈmɔɫ/ /ˈmɔɫt/ adv
a lán
De manera abundant.

moltes gràcies /ˌmoɫ.tes /ˌmoɫ.təs Interjection
go raibh míle maith agat

moltó /moɫˈto/ /muɫˈto/ n masc
caora
Mascle de l'ovella castrat.

mol·lusc /moɫˈɫusk/ /moˈɫusk/ /muɫˈɫusk/ /muˈɫusk/ n masc
moileasc

molècula /moˈɫɛ.ku.ɫa/ /muˈɫɛ.ku.ɫə/ n fem
móilín
Grup d'àtoms elèctricament neutre unit per elements químics.

molí /moˈɫi/ /muˈɫi/ n masc
muileann

moment /moˈmen/ /moˈment/ /muˈmen/ n masc
nóiméad

momificar /mo.mi.fiˈka/ /mo.mi.fiˈkaɾ/ /mu.mi.fiˈka/ v
mumaigh

monarquia /mo.naɾˈki.a/ /mo.nəɾˈki.ə/ /mu.nərˈki.ə/ n fem
monarcacht
Sistema polític on el poder el té un rei o altre càrrec nobiliari (per exemple en Luxemburg), no obligatòriament hereditari (com en el cas de les monarquies visigòtiques).

moneda /moˈne.ða/ /moˈnə.ðə/ /muˈnɛ.ðə/ n fem
bonn

moneder /mo.neˈðe/ /mo.neˈðeɾ/ /mo.nəˈðe/ /mu.nəˈðe/ n masc
mála
Petita bossa per a portar diners, amb un apartat per a monedes.

monestir /mo.nesˈti/ /mo.nesˈtiɾ/ /mo.nəsˈti/ /mu.nəsˈti/ n masc
mainistir

monetari /mo.neˈta.ɾi/ /mo.nəˈta.ɾi/ /mu.nəˈta.ɾi/ adj masc
airgeadaíochta

mongeta /moɲˈd͡ʒe.ta/ /moɲˈʒə.tə/ /muɲˈʒɛ.tə/ n fem
pónaire

mongol /moŋˈɡɔɫ/ /muŋˈɡɔɫ/ n masc
Mongóilis
(masculí invariable) Grup de llengües que són una branca de les llengües uraloaltaiques.

moniato /mo.niˈa.to/ /mu.niˈa.tu/ n masc
práta Spáinneach

monja /ˈmoɲ.ʒə/ /ˈmɔɲ.d͡ʒa/ /ˈmɔɲ.d͡ʒɔ/ /ˈmɔɲ.ʒə/ n fem
bean rialta

monjo /ˈmoɲ.ʒu/ /ˈmɔɲ.d͡ʒo/ /ˈmɔɲ.ʒo/ /ˈmɔɲ.ʒu/ n masc
manach

monopatí /mo.no.paˈti/ /mo.no.pəˈti/ /mu.nu.pəˈti/ n masc
clár scátála

monostable /mo.nosˈta.bɫe/ /mo.nosˈta.βɫe/ /mo.nosˈtab.bɫe/ /mo.nosˈtab.bɫə/ /mu.nusˈta.βɫə/ /mu.nusˈtab.bɫə/ adj
aonchobhsaí

monosèmia /mo.noˈsɛ.mi.a/ /mo.noˈsɛ.mi.ə/ /mu.nuˈsɛ.mi.ə/ n fem
aonchiallachas

monstre /ˈmɔns.tɾe/ /ˈmɔns.tɾə/ n masc
ainmhí

monsó /monˈso/ /munˈso/ n masc
monsún

montenegrí /mon.te.neˈɣɾi/ /mon.tə.nəˈɣɾi/ /mun.tə.nəˈɣɾi/ adj masc
Montainéagróch
Relatiu o pertanyent a Montenegro.

montenegrí /mon.te.neˈɣɾi/ /mon.tə.nəˈɣɾi/ /mun.tə.nəˈɣɾi/ n masc
Montainéagróch
Persona que habita o és originària de Montenegro.
Persona que pertany al grup ètnic dels montenegrins.

monyó /moˈɲo/ /muˈɲo/ n masc
stoc

moralitat n fem
moráltacht

moravià /mo.ɾa.viˈa/ /mo.ɾa.βiˈa/ /mo.ɾə.viˈa/ /mu.ɾə.viˈa/ /mu.ɾə.βiˈa/ adj masc
Morávach
Relatiu o pertanyent a Moràvia.

moravià /mo.ɾa.viˈa/ /mo.ɾa.βiˈa/ /mo.ɾə.viˈa/ /mu.ɾə.viˈa/ /mu.ɾə.βiˈa/ n masc
Morávach
Persona que habita o és originària de Moràvia.

mordassa /moɾˈða.sa/ /moɾˈða.sə/ /murˈda.sə/ /murˈða.sə/ n fem
gobán
Element emprat per impedir de parlar a algú.

moresc /moˈɾesk/ /moˈɾəsk/ /muˈɾɛsk/ adj masc
Múrach

morfologia /moɾ.fo.loˈd͡ʒi.a/ /mur.fu.luˈʒi.ə/ n fem
moirfeolaíocht

morir /moˈɾi/ /moˈɾiɾ/ /muˈɾi/ v
faigh bás
Deixar d'existir, cessar.

morsa /ˈmor.sə/ /ˈmoɾ.sa/ n fem
rosualt

mort adj masc
marbh bás
Que no viu.

mort n fem
bás éag
Fi de la vida.

mortal /moɾˈtaɫ/ /murˈtaɫ/ adj
básmhar
Que pot morir.
Que pot matar, letal.

mortalitat /moɾ.ta.ɫiˈtat/ /mur.tə.ɫiˈtat/ n fem
básmhaireacht

mosca /ˈmos.kə/ n fem
cuileog
Insecte alat de l'orde dels dípters de la família muscidae

moscovi /mosˈkɔ.vi/ /mosˈkɔ.βi/ /musˈkɔ.vi/ /musˈkɔ.βi/ n masc
moscóiviam

mosquet /mosˈket/ /mosˈkət/ /musˈkɛt/ n masc
muscaed

mosquit /mosˈkit/ /musˈkit/ n masc
muiscít
Insecte petit i volador (dípter) de la família Culicidae, sovint actua com a paràsit, picant altres éssers vius per extreure’n la sang i alimentar-se.

mostassa /mosˈta.sə/ /musˈta.sə/ n fem
mustard

mostatxo /mosˈta.t͡ʃo/ /musˈta.t͡ʃu/ n masc
croiméal

mostela /mosˈtə.ɫə/ /mosˈtɛ.ɫa/ /mosˈtɛ.ɫɛ/ /musˈtə.ɫə/ /musˈtɛ.ɫə/ n fem
bláthnaid ghallda

mostra /ˈmɔs.tɾa/ /ˈmɔs.tɾə/ n fem
tástáil
(estadística) Porció finita d'una població que és utilitzada per a obtenir informació sobre característiques de la població total.

mostrar /mosˈtɾa/ /mosˈtɾaɾ/ /musˈtɾa/ v
taispeáin

mot n masc
focal

motiu /muˈtiw/ n masc
réasún
Causa d'un fet.

motivació /mo.ti.va.siˈo/ /mo.ti.və.siˈo/ /mo.ti.βa.siˈo/ /mu.ti.və.siˈo/ /mu.ti.βə.siˈo/ n fem
inspreagadh

motlle /ˈmɔɫ.ɫe/ /ˈmɔɫ.ɫə/ /ˈmɔʎ.ʎe/ /ˈmɔʎ.ʎə/ n masc
múnla

motocicleta /mo.to.siˈkɫe.ta/ /mo.to.siˈkɫə.tə/ /mu.tu.siˈkɫɛ.tə/ n fem
gluaisrothar

motor /moˈtoɾ/ /muˈtor/ n masc
mótar
Màquina que genera un moviment.

mots encreuats n masc
crosfhocal

motxilla /moˈt͡ʃi.ʎa/ /moˈt͡ʃi.ʎə/ /muˈt͡ʃi.ʎə/ n fem
mála droma

moure /ˈmɔw.ɾe/ v
bog
Canviar de posició o de lloc.

moçambiquès /mo.sam.biˈkes/ /mo.səm.biˈkəs/ /mu.səm.biˈkɛs/ adj masc
Mósaimbíceach
Relatiu o pertanyent al Moçambic.

moçambiquès /mo.sam.biˈkes/ /mo.səm.biˈkəs/ /mu.səm.biˈkɛs/ n masc
Mósaimbíceach
Persona que habita o és originària de Moçambic.

mugró n masc
sine

muguet n masc
lile na ngleanntán

muller /muˈje/ /muˈʎe/ /muˈʎeɾ/ n fem
bean

multa /ˈmuɫ.ta/ /ˈmuɫ.tə/ n fem
cáin

multar /muɫˈta/ /muɫˈtaɾ/ v
cáin

multiculturalisme /muɫ.ti.kuɫ.tu.ɾaˈɫiz.me/ /muɫ.ti.kuɫ.tu.ɾəˈɫiz.mə/ n masc
ilchultúrachas

mundial /mun.diˈaɫ/ adj
domhanda
Relatiu a tot el món.

municipal /mu.ni.siˈpaɫ/ adj
bardasach
Relatiu o pertanyent al municipi.

municipi n masc
baile bardais

munició /mu.ni.siˈo/ n fem
armlón

muntanya /munˈta.ɲa/ n fem
sliabh

muntanyós /mun.taˈɲos/ /mun.təˈɲos/ adj masc
sléibhteach

muntar /munˈta/ /munˈtaɾ/ v
cruinnigh
Armar, acoblar les parts d’un objecte.
cuir ar bun
Disposar un establiment, un negoci per a que comenci a funcionar.

munyir /muˈɲi/ /muˈɲiɾ/ v
crúigh

mur /ˈmu/ /ˈmuɾ/ n masc
balla
Paret gruixuda.

muralla /muˈɾa.ʎa/ /muˈɾa.ʎə/ n fem
balla
Tancament d'un terreny o part d'ell amb murs, en especial el dels castells i altres fortificacions.

musclo /ˈmus.kɫo/ /ˈmus.kɫu/ n masc
diúilicín

muscular /mus.kuˈɫar/ adj
matánach

museu /muˈzew/ n masc
músaem iarsmalann
Edifici o institució dedicada a l'adquisició, conservació, estudi, exhibició i interpretació educativa d'objectes amb valor científic, històric, cultural o artístic.

musical n masc
ceoldráma
Espectacle teatral amb música i cançons.

mussol n masc
ulchabhán beag
Ocell de la família dels estrígids del cap gros, ulls grans, potes llargues i cua curta (Athene noctua).

musulmà /mu.zuɫˈma/ adj masc
Mahamadach
Relatiu a l'Islam.

musulmà /mu.zuɫˈma/ n masc
Mahamadach
Persona seguidora de l'Islam

mut /ˈmut/ adj masc
balbh

muó n masc
múón

mà n fem
lámh
(anatomia) Part final del braç, dividida en dits.

màgia /ˈma.d͡ʒi.a/ /ˈma.ʒi.a/ n fem
draíocht

màgic /ˈma.d͡ʒik/ /ˈma.ʒik/ adj masc
rúnda

mànec /ˈma.nek/ /ˈma.nək/ n masc
lámh
Peça pensada per ser agafada amb les mans i manegar l'eina a la qual pertany.

mànega /ˈma.ne.ɣa/ n fem
píobán
Tub llarg i flexible utilitzat per a conduir o llançar líquids.

màniga n fem
muinchille

màquina /ˈma.ki.na/ n fem
meaisín

màquina de cosir n fem
inneall fuála

màrtir /ˈmar.tir/ n neut
mairtíreach

màscara /ˈmas.ka.ɾa/ n fem
púic
Careta per amagar o cobrir el rostre.

mèdic n masc
Méidis
Llengua de l’antiga Mèdia.

mètode /ˈmɛ.to.ðe/ /ˈmɛ.to.ðə/ /ˈmɛ.tu.ðə/ n masc
slí

mèu /ˈmɛw/ Interjection
míáú

més adv
tuilleadh
Diferència comparativa per excés.

místic /ˈmis.tik/ adj masc
misteach

mòbil /ˈmɔ.βiɫ/ n masc
fón póca
Telèfon mòbil.

mòmia /ˈmɔ.mi.a/ n fem
mumaí seargán

món n masc
domhan saol
Conjunt de totes les coses naturals i culturals.

móra /ˈmo.ɾa/ /ˈmo.ɾə/ n fem
maoildearg
Fruit de la morera.

múltiple /ˈmuɫ.ti.pɫe/ /ˈmuɫ.ti.pɫə/ adj
méadaí
Que no és únic o simple, que es repeteix en més d'una ocasió.

múltiple /ˈmuɫ.ti.pɫe/ /ˈmuɫ.ti.pɫə/ adj masc
méadaí
Relatiu al nombre enter, que conté un altre enter una quantitat fixa de vegades.

múltiple /ˈmuɫ.ti.pɫe/ /ˈmuɫ.ti.pɫə/ n masc
méadaí
Nombre que conté un nombre enter una quantitat exacta de vegades.

múscul n masc
matán

músic /ˈmu.zik/ n masc
ceoltóir

música /ˈmu.zi.ka/ n fem
ceol
Art de combinar sons vocals o provinents d'instruments (o ambdós) per produir bellesa de forma, harmonia i expressió d'emoció.

nabiu /naˈbiw/ /nəˈβiw/ n masc
fraochán

nacional /na.si.oˈnaɫ/ /nə.si.oˈnaɫ/ /nə.si.uˈnaɫ/ adj
náisiúnta

nacionalisme /na.si.o.naˈɫiz.me/ /nə.si.o.nəˈɫiz.mə/ /nə.si.u.nəˈɫiz.mə/ n masc
náisiúnachas

nacionalista /na.si.o.naˈɫis.ta/ /na.si.o.naˈɫis.te/ /nə.si.o.nəˈɫis.tə/ /nə.si.u.nəˈɫis.tə/ adj
náisiúnach
Relatiu o pertanyent al nacionalisme.

nacionalista /na.si.o.naˈɫis.ta/ /na.si.o.naˈɫis.te/ /nə.si.o.nəˈɫis.tə/ /nə.si.u.nəˈɫis.tə/ n neut
náisiúnach
Partidari del nacionalisme.

nació /na.siˈo/ n fem
náisiún
Comunitat de persones que comparteixen un sentiment d'identitat (sigui d'origen, cultural, jurídica, lingüística, històrica o altres).

nacre /ˈna.kɾe/ /ˈna.kɾə/ n masc
néamhann

nadó /naˈðo/ /nəˈðo/ n masc
leanbh

nahua /naˈu.a/ /nəˈu.ə/ n neut
Nachuáitlis
(invariable) Grup de llengües de la família utoasteca parlades principalment al centre de Mèxic i antigament a bona part de Mesoamèrica.

namibi /naˈmi.bi/ /nəˈmi.βi/ n masc
Namabach
Persona que habita o és originària de Namíbia.

nan /ˈnan/ adj
abhac

nap n masc
tornapa
Planta de la família de les crucíferes (Brassica napus) que es conrea per la seva arrel comestible i les seves llavors.

napolità /nə.po.ɫiˈta/ /nə.pu.ɫiˈta/ adj masc
Napóileach
Relatiu o pertanyent a Nàpols.

napolità /nə.po.ɫiˈta/ /nə.pu.ɫiˈta/ n masc
Napóileach
Persona que habita o és originària de Nàpols.

nariu /naˈɾiw/ /nəˈɾiw/ n masc
poll sróine

narrar /naˈra/ /naˈraɾ/ /nəˈra/ v
inis

narval /narˈβaɫ/ /naɾˈvaɫ/ /naɾˈβaɫ/ /nərˈbaɫ/ /nəɾˈvaɫ/ n masc
narbhal

nas n masc
srón
En les persones, part de la cara que es troba entre els dos ulls i per sobre de la boca, que sobresurt de forma evident i que té en la part inferior, dos forats (narius). És la part inicial del sistema respiratori.

nata /ˈna.tə/ n fem
uachtar
Part greixosa de la llet que se separa per repòs o bé per centrifugació.

natalici /na.taˈɫi.si/ /nə.təˈɫi.si/ n masc
breithlá

natja /ˈna.d͡ʒa/ /ˈna.d͡ʒə/ n fem
tóin

natura /naˈtu.ɾa/ n fem
nádúr
Conjunt de les coses existents i les lleis que les governen.

natura morta n fem
neamhbheo

natural /na.tuˈɾaɫ/ /nə.tuˈɾaɫ/ adj
nádúrtha
Relatiu a la natura.

natzarè /na.d͡zaˈɾe/ /nə.d͡zəˈɾɛ/ adj masc
Nasarthach
Relatiu o pertanyent a Natzaret.

natzarè /na.d͡zaˈɾe/ /nə.d͡zəˈɾɛ/ n masc
Nasarthach
Persona que habita o és originària de Natzaret.
Imatge de Jesucrist portant la creu durant el via crucis.
Penitent durant una processó de setmana santa, típicament vestit amb una túnica morada.

nau n fem
long
Embarcació.
corp na heaglaise
(arquitectura) Espai delimitat per una filera d'arcs o de columnes dins d'una gran construcció.

navalla /naˈva.ʎa/ /naˈβa.ʎa/ /nəˈva.ʎə/ /nəˈβa.ʎə/ n fem
scian mhara
Mol·lusc marí de forma allargada lleugerament corbada, semblant a un ganivet plegat (Ensis ensis).

navegació /na.ve.ɣa.siˈo/ /na.βe.ɣa.siˈo/ /nə.və.ɣə.siˈo/ /nə.βə.ɣə.siˈo/ n fem
loingseoireacht

nazi /ˈna.zi/ n neut
Naitsí

neboda /naˈbo.ɾa/ /neˈbo.ða/ /nəˈbo.ðə/ /nəˈβo.ðə/ n fem
neacht

nebot /naˈbot/ /neˈbot/ /nəˈbot/ n masc
nia

necessari /ne.seˈsa.ɾi/ adj masc
riachtanach

necessitar /ne.se.siˈta/ /ne.se.siˈtaɾ/ v
teastaigh ó

necessitat /ne.se.siˈtat/ n fem
gá

necrosi /neˈkɾɔ.zi/ /nəˈkɾɔ.zi/ n fem
neacróis

nedar /neˈða/ /neˈðaɾ/ v
snámh

nefrologia /ne.fɾo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ne.fɾo.ɫoˈʒi.a/ /nə.fɾo.ɫoˈʒi.ə/ /nə.fɾu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
neifreolaíocht

negar /neˈɣa/ /neˈɣaɾ/ /nəˈɣa/ v
báigh
Ofegar-se, perdre la capacitat per respirar.

negatiu /ne.ɣaˈtiw/ /nə.ɣəˈtiw/ adj masc
diúltach
Que no és positiu.
Pessimista.
En matemàtiques, nombre menor que zero.
Revers, oposat.

negatiu /ne.ɣaˈtiw/ /nə.ɣəˈtiw/ n masc
diúltach
(fotografia) Placa base amb els tons invertits.

negre /ˈnə.ɣɾə/ /ˈnɛ.ɣɾə/ adj masc
dubh
Del color del carbó, fosc, sense blancor.

negrós /neˈɣɾos/ /nəˈɣɾos/ adj masc
scothdhubh

nen /ˈnen/ n masc
clann páiste
Persona en els primers anys de vida, fins als vuit o deu anys.

neodimi /nə.oˈði.mi/ /nə.uˈði.mi/ n masc
neoidimiam

neologisme /ne.o.ɫoˈd͡ʒiz.me/ /ne.o.ɫoˈʒiz.me/ /nə.o.ɫoˈʒiz.mə/ /nə.u.ɫuˈʒiz.mə/ n masc
nuafhocal

neonatologia /ne.o.na.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ne.o.na.to.ɫoˈʒi.a/ /nə.o.nə.to.ɫoˈʒi.ə/ /nə.u.nə.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
nua-naíocht

neptuni /nəpˈtu.ni/ n masc
neiptiúiniam

nervi /ˈner.bi/ /ˈniɾ.vi/ /ˈnɛr.βi/ /ˈnɛɾ.vi/ /ˈnɛɾ.βi/ n masc
néaróg
Comunicació entre el cervell i les diferents parts del cos que transmet impulsos elèctrics codificant la informació necessària per a l'ésser viu.

nervi facial n masc
néaróg éadain

nervi medià n masc
néaróg mheánach

nerviós /ner.βiˈos/ /neɾ.viˈos/ /neɾ.βiˈos/ /nər.biˈos/ /nəɾ.viˈos/ adj masc
faiteach
Relatiu al nervi.
Dit d'algú que es mou molt, que canvia d'estat d'humor o que es mostra intranquil.

net /ˈnet/ /ˈnət/ /ˈnɛt/ adj masc
glan
Sense armes, sense antecedents judicials, sense passat criminal, sense estar en possessió d'estupefaents o d'indicis delictius.

netbol n masc
líonpheil

netejar /ne.teˈd͡ʒa/ /ne.teˈd͡ʒaɾ/ /ne.teˈʒa/ /nə.təˈd͡ʒa/ /nə.təˈʒa/ v
glan

neu n fem
sneachta

neumàtic /newˈma.tik/ /nəwˈma.tik/ n masc
aerbhonn

neurociència /ˌnew.ɾo.siˈɛn.si.a/ /ˌnɛw.ɾo.siˈɛn.si.ə/ /ˌnɛw.ɾu.siˈɛn.si.ə/ n fem
néareolaíocht

neurologia /new.ɾo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /new.ɾo.ɫoˈʒi.a/ /nəw.ɾo.ɫoˈʒi.ə/ /nəw.ɾu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
néareolaíocht

neurològic /new.ɾoˈɫɔ.d͡ʒik/ /new.ɾoˈɫɔ.ʒik/ /nəw.ɾoˈɫɔ.ʒik/ /nəw.ɾuˈɫɔ.ʒik/ adj masc
néareolaíoch

neuropatia /new.ɾo.paˈti.a/ /nəw.ɾo.pəˈti.ə/ /nəw.ɾu.pəˈti.ə/ n fem
néarapaite

neurosi /newˈɾɔ.zi/ /nəwˈɾɔ.zi/ n fem
néaróis

neutralitat /new.tɾa.ɫiˈtat/ n fem
neadracht

neutralitzar /new.tɾa.ɫiˈd͡za/ /new.tɾa.ɫiˈza/ /new.tɾa.ɫiˈzaɾ/ v
neodraigh

neutró /newˈtɾo/ /nəwˈtɾo/ n masc
neodrón

nevar /neˈvaɾ/ /neˈβa/ /nəˈva/ v
sneachta a chur

nexe /ˈnɛk.se/ /ˈnɛk.sə/ n masc
nasc

neó /nəˈo/ n masc
neon

nicaragüenc /ni.ka.ɾaˈɣweŋ/ /ni.ka.ɾaˈɣweŋk/ /ni.kə.ɾəˈɣwəŋk/ /ni.kə.ɾəˈɣwɛŋ/ /ni.kə.ɾəˈɣwɛŋk/ adj masc
Nicearaguach
Relatiu o pertanyent a Nicaragua.

nicaragüenc /ni.ka.ɾaˈɣweŋ/ /ni.ka.ɾaˈɣweŋk/ /ni.kə.ɾəˈɣwəŋk/ /ni.kə.ɾəˈɣwɛŋ/ /ni.kə.ɾəˈɣwɛŋk/ n masc
Nicearaguach
Persona que habita o és originària de Nicaragua.

nicotina /ni.koˈti.na/ /ni.koˈti.nə/ /ni.kuˈti.nə/ n fem
nicitín

nigerià /ni.ʒe.ɾiˈa/ /ni.ʒə.ɾiˈa/ adj masc
Nigéarach
Relatiu o pertanyent a Nigèria.

nigerià /ni.ʒe.ɾiˈa/ /ni.ʒə.ɾiˈa/ n masc
Nigéarach
Persona que habita o és originària de Nigèria.

nigromància /ni.ɣɾoˈman.si.a/ /ni.ɣɾoˈman.si.ə/ /ni.ɣɾuˈman.si.ə/ n fem
marbhdhraíocht

nimfa /ˈniɱ.fa/ /ˈniɱ.fə/ n fem
bé choille

nina /ˈni.na/ n fem
bábóg
Figura humana femenina usada de joguina pels infants.

ningú /niŋˈɡu/ pronoun
aon duine

nino /ˈni.no/ /ˈni.nu/ n masc
bábóg
Joguina que representa una figura humana masculina.
(plural) Joguina que representa un animal.

ninot /niˈnɔt/ n masc
puipéad
Persona que es deixa dominar pels altres.

ninot de neu n masc
fear sneachta

niobi n masc
niaibiam

niquelar /ni.keˈɫa/ /ni.keˈɫaɾ/ /ni.kəˈɫa/ v
niciligh

nit n fem
oíche
Part del dia on hi ha foscor, període entre la posta de sol i l'alba.
Socialment, temps entre el vespre i la matinada, mentre habitualment es dorm.

nitrat /niˈtɾat/ n masc
níotráit

nitrogen /niˈtɾɔ.ʒen/ /niˈtɾɔ.ʒən/ n masc
nítrigin

niu n masc
sead nead
Construcció dels ocells on ponen els ous, els coven i alimenten les cries.
nead sead
Indret arrecerat on els insectes, els rèptils i els rosegadors alimenten les cries.
Nucli on s’acumulen persones amb unes característiques comunes, especialment perilloses.
Gran quantitat, multitud.

nivell /niˈveʎ/ /niˈveʎ/ /niˈβeʎ/ n masc
leibhéal

no adv
ní hea
Partícula de negació o contradicció.

no-binari /ˌno.βiˈna.ɾi/ adj masc
neamh-dhénártha
(LGBTI) Que no compleix les exigències del binarisme de gènere, especialment algú que no s'emmarca ni com a home ni com a dona.

nobeli /noˈbɛ.ɫi/ /nuˈbɛ.ɫi/ /nuˈβɛ.ɫi/ n masc
nóbailiam

noble /ˈno.bɫe/ /ˈno.βɫe/ /ˈnob.bɫe/ /ˈnɔ.βɫə/ /ˈnɔb.bɫə/ adj
uasal
Relatiu o pertanyent a la noblesa.
Allò que és especialment digne i ètic.

noblesa /nobˈbɫe.za/ /nobˈbɫə.zə/ /noˈbɫe.za/ /noˈβɫe.za/ /nubˈbɫɛ.zə/ /nuˈβɫɛ.zə/ n fem
uaisle
Classe social formada per aquells que en una alguna època foren distingits amb un títol nobiliari. També els seus hereus quan el títol és hereditari.
Qualitat de noble (en qualsevol dels seus significats).

nociu /noˈsiw/ /nuˈsiw/ adj masc
aimhleasach

noció /no.siˈo/ /nu.siˈo/ n fem
nóisean
concepte, idea

noguer /noˈɣe/ /noˈɣeɾ/ /nuˈɣe/ n masc
crann gallchnó

noi n masc
gasúr

noia /ˈnɔ.ja/ /ˈnɔ.jɔ/ n fem
cailín

nom /ˈnom/ n masc
ainm
Apel·latiu personal.

nom de fonts n masc
ainm baiste

nom propi n masc
ainmfhocal dílis

nombre /ˈnom.bɾe/ /ˈnom.bɾə/ n masc
uimhir

nombre atòmic n masc
uimhir adamhach

nombrós /nomˈbɾos/ /numˈbɾos/ adj masc
líonmhar

nomenclatura /no.meŋ.kɫaˈtu.ɾa/ /no.məŋ.kɫəˈtu.ɾə/ /nu.məŋ.kɫəˈtu.ɾə/ n fem
ainmníocht

nora /ˈnɔ.ɾa/ /ˈnɔ.ɾə/ n fem
banchliamhain

noranta /noˈɾan.ta/ /noˈɾan.tə/ /nuˈɾan.tə/ /nɔˈɾan.tə/ number
nócha

norantè /no.ɾanˈte/ /nɔ.ɾənˈtə/ number
nóchadú

nord n masc
tuaisceart

nord-americà /ˌnɔr.tə.mə.ɾiˈka/ adj masc
Meiriceánach
Dels Estats Units.

nord-americà /ˌnɔr.tə.mə.ɾiˈka/ n masc
Meiriceánach
Natural dels Estats Units.

nord-est /ˌnɔrˈtest/ n masc
oirthuaisceart

nord-nord-est /ˌnɔrdˌnɔrtˈest/ n masc
tuaisceart-oirthuaisceart

nord-oest /ˌnɔr.tuˈest/ /ˌnɔɾ.toˈest/ n masc
iarthuaisceart

normal /noɾˈmaɫ/ /nurˈmaɫ/ adj
gnách
Que segueix una norma.

normalitat /noɾ.ma.ɫiˈtat/ /noɾ.mə.ɫiˈtat/ /nur.mə.ɫiˈtat/ n fem
normáltacht

normalitzar /nor.ma.ɫiˈd͡za/ /noɾ.ma.ɫiˈza/ /noɾ.ma.ɫiˈzaɾ/ /noɾ.mə.ɫiˈd͡za/ /nur.mə.ɫiˈd͡za/ v
normalaigh

normatiu /noɾ.maˈtiw/ /noɾ.məˈtiw/ /nur.məˈtiw/ adj masc
normatach

noruec /no.ɾuˈɛk/ /nu.ɾuˈɛk/ adj masc
Ioruais
Relatiu o pertanyent a Noruega.

noruec /no.ɾuˈɛk/ /nu.ɾuˈɛk/ n masc
Ioruais
(només singular) Llengua germànica parlada a Noruega.

nosaltres /noˈza.tɾes/ /noˈzaɫ.tɾes/ /noˈzaɫ.tɾəs/ /nuˈza.tɾəs/ /nuˈzal.trus/ /nuˈzaɫ.tɾəs/ pronoun
muid

nostre /ˈnɔs.tɾe/ /ˈnɔs.tɾə/ adj masc
ár

notar /noˈta/ /noˈtaɾ/ /nuˈta/ v
tabhair faoi deara

notari /noˈta.ɾi/ /nuˈta.ɾi/ n masc
nótaire

nou adj masc
nua úr
Recent, modern, que implica novetat.

nou n fem
gallchnó
(botànica) Fruit o llavor de la noguera (Juglans regia); és mengívola i de forma molt rugosa.

nou number
naoi
(cardinal) Vuit més un.

nou del coll n masc
úll na brád

nounat /ˌnɔwˈnat/ adj masc
nuabheirthe

novel·la /noˈvɛɫ.ɫa/ /noˈvɛɫ.ɫə/ /noˈβɛ.ɫa/ /noˈβɛ.ɫɛ/ /noˈβɛɫ.ɫa/ /nuˈvɛɫ.ɫə/ /nuˈβɛ.ɫə/ /nuˈβɛɫ.ɫə/ n fem
úrscéal

novel·lista /no.veɫˈɫis.ta/ /no.veɫˈɫis.te/ /no.vəɫˈɫis.tə/ /no.βeɫˈɫis.ta/ /no.βeɫˈɫis.te/ /no.βeˈɫis.ta/ /no.βeˈɫis.te/ /nu.vəɫˈɫis.tə/ /nu.βəɫˈɫis.tə/ /nu.βəˈɫis.tə/ n neut
úrscéalaí

novembre /noˈvem.bɾe/ /noˈvem.bɾə/ /noˈβem.bɾe/ /nuˈvem.bɾə/ /nuˈβem.bɾə/ n masc
Samhain
Onzè mes de l'any.

novetat /no.veˈtat/ /no.vəˈtat/ /no.βeˈtat/ /nu.vəˈtat/ /nu.βəˈtat/ n fem
adhnua

novè /noˈve/ /noˈvə/ /noˈβe/ /nuˈvɛ/ number
naoú

nu adj masc
nocht
Sense roba o vestit.

nuclear /nu.kɫeˈar/ adj
núicléach

nucleó n masc
núicléón

nucli /ˈnu.kli/ n masc
núicléas

nuesa /nuˈe.za/ /nuˈə.zə/ /nuˈɛ.zə/ n fem
nochtacht

numerar /nu.meˈɾa/ /nu.meˈɾaɾ/ /nu.məˈɾa/ v
uimhrigh

numèric /nuˈmɛ.ɾik/ adj masc
uimhriúil

nus n masc
snaidhm
Unió forta de dues cordes o peces semblant que es creuen formant un lligam fort.

nuvi /ˈnu.vi/ /ˈnu.vi/ /ˈnu.βi/ n masc
grúm

nuvolós /nu.voˈɫos/ /nu.vuˈɫos/ /nu.βoˈɫos/ /nu.βuˈɫos/ adj masc
néaltach

nynorsk n masc
Nua-Ioruais
Un dels dos estàndards del noruec format a partir de les variants occidentals més tradicionals.

nyu /ˈɲu/ n masc
gnú

nàhuatl /ˈna.u.aɫ/ /ˈna.u.əɫ/ n masc
Nachuáitlis
Antiga llengua nahua parlada per la noblesa asteca i usada com a llengua franca a bona part de Mesoamèrica.

nàusea /ˈnaw.ze.a/ n fem
masmas
(normalment en plural) Situació de malestar estomacal associada a la sensació de la proximitat del vòmit.

nét n masc
ó

néta /ˈne.ta/ n fem
gariníon

nínxol /ˈniɲ.t͡ʃoɫ/ /ˈniɲ.ʃoɫ/ /ˈniɲ.ʃuɫ/ n masc
almóir

níquel /ˈni.kəɫ/ n masc
nicil

nòrdic /ˈnɔr.dik/ adj
Nordach
Relatiu als grups ètnics del nord d’Europa que parlaven diverses varietats de nòrdic antic.

nòrdic antic n masc
Sean-Lochlannais

núvia /ˈnu.vi.a/ /ˈnu.vi.ə/ /ˈnu.βi.a/ /ˈnu.βi.ə/ n fem
brídeach

núvol /ˈnu.voɫ/ /ˈnu.vuɫ/ /ˈnu.βoɫ/ n masc
scamall néal
Condensació d'aigua al cel.

o /o/ /ˈo/ /ˈɔ/ conjunction
nó
Partícula disjuntiva que expressa alternativa o contraposició dels elements.

o /o/ /ˈo/ /ˈɔ/ n fem
onn

oasi /oˈa.zi/ /uˈa.zi/ n masc
ósais

obeir /o.beˈiɾ/ /o.bəˈi/ /o.βeˈi/ /u.bəˈi/ /u.βəˈi/ v
géill do

obelisc /o.beˈɫisk/ /o.bəˈɫisk/ /u.bəˈɫisk/ /u.βəˈɫisk/ n masc
oibilisc

obert /oˈbɛɾt/ /uˈβɛrt/ /uˈβɛɾt/ adj masc
oscailte

obesitat /o.βe.ziˈtat/ /u.βə.ziˈtat/ n fem
murtall otracht

objecte /obˈd͡ʒɛk.te/ /obˈʒɛk.tə/ /ubˈʒek.tə/ /ubˈʒɛk.tə/ n masc
cuspóir

objectiu /ob.d͡ʒekˈtiw/ /ob.ʒəkˈtiw/ /ub.ʒəkˈtiw/ adj masc
oibiachtúil
Imparcial i no subjectiu.

objectiu /ob.d͡ʒekˈtiw/ /ob.ʒəkˈtiw/ /ub.ʒəkˈtiw/ n masc
cuspóir
(militar) Diana, blanc o objecte sobre el que es dispara.
Meta, fi o objecte sobre el que es dirigeix una acció.
réadlionsa
(òptica) Lent o sistema de lents d'un instrument òptic que es dirigeix sobre l'objecte del que es vol recollir una imatge.

objectivitat /ob.d͡ʒek.ti.viˈtat/ /ob.d͡ʒek.ti.βiˈtat/ /ob.ʒək.ti.viˈtat/ /ub.ʒək.ti.viˈtat/ /ub.ʒək.ti.βiˈtat/ n fem
oibiachtúlacht

oblidar /o.bɫiˈða/ /o.bɫiˈðaɾ/ /o.βɫiˈða/ /u.bɫiˈða/ v
dearmad
No recordar.

obligació /o.bɫi.ɣa.siˈo/ /ob.bɫi.ɣə.siˈo/ /ub.bɫi.ɣə.siˈo/ n fem
oibleagáid

oboè /o.boˈe/ /o.boˈɛ/ /u.buˈɛ/ n masc
óbó

obra /ˈɔ.bɾa/ /ˈɔ.βɾa/ /ˈɔ.βɾɔ/ /ˈɔ.βɾə/ n fem
saothar

obrir /oˈbɾi/ /oˈbɾiɾ/ /oˈβɾi/ /uˈbɾi/ v
oscail

obscè /opˈse/ /upˈse/ /upˈsɛ/ adj masc
graosta

observar /op.serˈβa/ /op.seɾˈvaɾ/ /op.seɾˈβaɾ/ /op.səɾˈva/ /up.sərˈba/ /up.səɾˈva/ v
coinnigh
Seguir puntualment allò prescrit.
Mirar amb atenció.

obsolet /op.soˈlet/ /up.suˈɫɛt/ adj
seanchaite

obstacle /opsˈta.kɫe/ /opsˈta.kɫə/ /osˈta.kɫe/ /upsˈta.kɫə/ n masc
constaic

obstetrícia /ops.teˈtɾi.si.a/ /ops.təˈtɾi.si.ə/ /os.teˈtɾi.si.a/ /ups.təˈtɾi.si.ə/ n fem
cnáimhseachas

obstructiu /ops.tɾukˈtiw/ /os.tɾukˈtiw/ /ups.tɾukˈtiw/ adj masc
toirmeascach

obtenir /op.teˈni/ /op.teˈniɾ/ /op.təˈni/ /up.təˈni/ v
faigh

obvi /ˈɔb.bi/ /ˈɔb.vi/ /ˈɔb.vi/ adj masc
follasach

oca /ˈɔ.ka/ /ˈɔ.kɔ/ /ˈɔ.kə/ n fem
gé

ocarina /o.kaˈɾi.na/ /o.kəˈɾi.nə/ /u.kəˈɾi.nə/ n fem
ócairín

ocasionalment /o.ka.zi.oˌnaɫˈmen/ /o.ka.zi.oˌnaɫˈment/ /o.kə.zi.oˌnaɫˈment/ /u.kə.zi.uˌnaɫˈmen/ adv
fo-uair

occità /ok.siˈta/ /uk.siˈta/ n masc
Ocsatáinis
(només singular) Llengua històricament parlada a l'Occitània.

ocell /oˈseʎ/ /uˈseʎ/ n masc
éan

oceà /o.seˈa/ /u.seˈa/ n masc
aigéan

oceànic /o.seˈa.nik/ /u.seˈa.nik/ adj masc
aigéanach
Pertanyent o relatiu als oceans.

ocra /ˈo.kɾa/ /ˈo.kɾə/ n fem
ocra

ocre /ˈɔ.kɾə/ n masc
ócair

octubre /okˈtu.bɾə/ /ukˈtu.bɾə/ /ukˈtu.βɾə/ n masc
Deireadh Fómhair
Desè mes de l'any.

octàgon /okˈta.ɣon/ /ukˈta.ɣun/ n masc
ochtagán

ocupar /o.kuˈpa/ /o.kuˈpaɾ/ /u.kuˈpa/ v
áitigh
Apoderar-se, prendre possessió d'un lloc.
Omplir un lloc o espai.

odi n masc
fuath

odiar /o.ðiˈa/ /o.ðiˈaɾ/ /u.ðiˈa/ v
is fuath le

oest /oˈest/ /uˈest/ n masc
siar iarthar

oest-nord-oest /oˌest /uˌest n masc
iarthar-iarthuaisceart

oest-sud-oest /oˌesˌsut.oˈest/ /oˌeˌsut.oˈest/ /uˌesˌsut.uˈest/ /uˌeˌsut.uˈest/ n masc
iarthar-iardheisceart

ofensa /oˈfen.sa/ /oˈfɛn.sa/ /uˈfɛn.sə/ n fem
aithisiú

oficial /o.fi.siˈaɫ/ /u.fi.siˈaɫ/ n masc
oifigeach
Càrrec militar de sergent en amunt.

oficina /o.fiˈsi.na/ /o.fiˈsi.nə/ /u.fiˈsi.nə/ n fem
oifig

ofrenar /o.fɾeˈna/ /o.fɾeˈnaɾ/ /o.fɾəˈna/ /u.fɾəˈna/ v
ofráil

oganessó /o.ɣə.nəˈso/ /u.ɣə.nəˈso/ n masc
óganasan

oir /oˈi/ /oˈiɾ/ /uˈi/ v
clois
sentir (amb l'oïda)
airigh
Atendre les al·legacions abans de dictar sentència.

oli n masc
ola
(normalment incomptable) Líquid espès extret d'animals o vegetals usat per greixar màquines o amanir aliments.

olimpíada /o.ɫimˈpi.a.ða/ /o.ɫimˈpi.ə.ðə/ /u.ɫimˈpi.ə.ðə/ n fem
Oilimpiad

oliva /awˈɫi.βɛ/ /oˈɫi.va/ /oˈɫi.və/ /oˈɫi.βa/ /uˈɫi.və/ /uˈɫi.βə/ /əwˈɫi.βə/ n fem
ológ

olla /ˈo.ʎə/ /ˈɔ.ʎa/ /ˈɔ.ʎɔ/ /ˈɔ.ʎə/ n fem
corcán

olor /oˈɫo/ /oˈɫoɾ/ /oˈɫoɾ/ /uˈɫo/ /uˈɫor/ n fem
boladh

olímpic /oˈɫim.pik/ /uˈɫim.pik/ adj masc
Oilimpeach

om /ˈom/ /ˈom/ /ˈum/ n masc
leamhán

ombra /ˈom.bɾa/ n fem
scáth
Silueta fosca que projecta un objecte sota la llum.

ombrel·la /omˈbɾɛ.ɫa/ /omˈbɾɛ.ɫɛ/ /omˈbɾɛɫ.ɫa/ /omˈbɾɛɫ.ɫə/ /umˈbɾɛ.ɫə/ /umˈbɾɛɫ.ɫə/ n fem
parasól

omniscient /om.ni.siˈen/ /om.ni.siˈent/ /om.nis.siˈent/ /um.ni.siˈen/ /um.nis.siˈen/ adj
uilefheasach

omplir /omˈpɫi/ /omˈpɫiɾ/ /umˈpɫi/ v
líon

on adv
cá

ona /ˈo.na/ n fem
casadh

onada /oˈna.ða/ /oˈna.ðə/ /uˈna.ðə/ n fem
tonn
Ona gran.
Seguit de fets que es produeixen de forma massiva, sobtada i, de vegades, periòdica.

oncle /ˈoŋ.kɫe/ n masc
uncail
Germà del pare o de la mare.

oncologia /oŋ.ko.ɫoˈd͡ʒi.a/ /oŋ.ko.ɫoˈʒi.a/ /oŋ.ko.ɫoˈʒi.ə/ /uŋ.ku.ɫuˈʒi.ə/ n fem
oinceolaíocht

onomatopeia /o.no.ma.toˈpe.ja/ /o.no.mə.toˈpɛ.jə/ /u.nu.mə.tuˈpɛ.jə/ n fem
fuaimfhoclaíocht

onze /ˈon.ze/ number
aon déag

operació /o.pe.ɾa.siˈo/ /o.pə.ɾə.siˈo/ /u.pə.ɾə.siˈo/ n fem
obráid
Intervenció quirúrgica realitzada per millorar la salut d'un malalt.

opercle n masc
clúidín

opinió /o.pi.niˈo/ /u.pi.niˈo/ n fem
tuairim

oportunitat /o.poɾ.tu.niˈtat/ /u.pur.tu.niˈtat/ n fem
faill

oportú /o.poɾˈtu/ /u.purˈtu/ adj masc
tráthúil

oposat /o.poˈzat/ /u.puˈzat/ adj masc
urchomhaireach

opressiu /o.pɾeˈsiw/ /u.pɾəˈsiw/ adj masc
anfhorlannach

or /ˈoɾ/ /ˈɔ/ /ˈɔr/ /ˈɔrt/ n masc
ór

orangutan /o.ɾaŋ.ɡuˈtan/ /o.ɾəŋ.ɡuˈtan/ /u.ɾəŋ.ɡuˈtan/ n masc
órang-útan

oratori /o.ɾaˈtɔ.ɾi/ /u.ɾəˈtɔ.ɾi/ adj masc
aireagal

oratòria /o.ɾaˈtɔ.ɾi.a/ /o.ɾəˈtɔ.ɾi.ə/ /u.ɾəˈtɔ.ɾi.ə/ n fem
óráidíocht

orbitar /or.βiˈta/ /oɾ.biˈta/ /oɾ.biˈtaɾ/ /oɾ.βiˈta/ /ur.biˈta/ v
fithisigh

orca /ˈɔr.ka/ /ˈɔr.kə/ /ˈɔɾ.ka/ /ˈɔɾ.kɔ/ n fem
cráin dhubh

ordenar /or.ðeˈna/ /oɾ.ðeˈna/ /oɾ.ðeˈnaɾ/ /oɾ.ðəˈna/ /ur.dəˈna/ /ur.ðəˈna/ v
ordaigh
Arranjar en un ordre.
Donar ordres, manar.

ordi /ˈɔl.di/ /ˈɔɾ.ði/ /ˈɔɾ.ði/ n masc
eorna

ordinador /or.ði.naˈðo/ /oɾ.ði.nəˈðo/ /ur.ði.nəˈðo/ n masc
ríomhaire

ordinari /oɾ.ðiˈna.ɾi/ /uɾ.ðiˈna.ɾi/ adj masc
gnáth

ordre /ˈoɾ.ðɾe/ n masc
bail
Distribució o organització de les coses segons un criteri concret.

orella /oˈɾe.ʎa/ /oˈɾə.ʎə/ /uˈɾɛ.jə/ n fem
cluas

oreneta /o.ɾeˈne.ta/ /o.ɾəˈnə.tə/ /u.ɾəˈnɛ.tə/ n fem
fáinleog

orenga /oˈɾeŋ.ɡa/ /oˈɾəŋ.ɡə/ /uˈɾɛŋ.ɡə/ n fem
máirtín fiáin
Planta aromàtica, perenne, de la família de les lamiàcies (Origanum vulgare).

orfe /ˈɔr.fə/ /ˈɔɾ.fe/ n masc
aindílleachta

orfebre /oɾˈfɛ.βɾe/ /urˈfɛ.βɾə/ n neut
gabha óir

orfenat /oɾ.feˈnat/ /oɾ.fəˈnat/ /ur.fəˈnat/ n masc
dílleachtlann

organisme /oɾ.ɣaˈniz.me/ /oɾ.ɣəˈniz.mə/ /ur.ɡəˈniz.mə/ /ur.ɣəˈniz.mə/ n masc
orgánach

organista /oɾ.ɣaˈnis.ta/ /oɾ.ɣaˈnis.te/ /oɾ.ɣəˈnis.tə/ /ur.ɡəˈnis.tə/ /ur.ɣəˈnis.tə/ n neut
orgánaí

organització /or.ɣa.ni.d͡za.siˈo/ /oɾ.ɣa.ni.za.siˈo/ /oɾ.ɣə.ni.d͡zə.siˈo/ /ur.ɡə.ni.d͡zə.siˈo/ /ur.ɣə.ni.d͡zə.siˈo/ n fem
eagraíocht
Acció i efecte d'organitzar o organitzar-se

orgasme /oɾˈɣaz.me/ /oɾˈɣaz.mə/ /urˈɣaz.mə/ n masc
súnás

orgue /ˈɔr.ɡə/ /ˈɔɾ.ɣe/ n masc
orgán

orgull /oɾˈɣuʎ/ /urˈɡuʎ/ /urˈɣuʎ/ n masc
mórchúis

orgullós /oɾ.ɣuˈʎos/ /ur.ɡuˈʎos/ /ur.ɣuˈʎos/ adj
bródúil
Persona que té orgull.

orgànic /oɾˈɣa.nik/ /urˈɡa.nik/ /urˈɣa.nik/ adj masc
orgánach

orient /o.ɾiˈen/ /o.ɾiˈent/ /u.ɾiˈen/ n masc
oirthear

origen /oˈɾi.d͡ʒen/ /oˈɾi.ʒen/ /oˈɾi.ʒən/ /uˈɾi.ʒən/ n masc
foinse

orina /oˈɾi.na/ /oˈɾi.nə/ /uˈɾi.nə/ n fem
fual

oriol /o.ɾiˈɔɫ/ /u.ɾiˈɔɫ/ n masc
óiréal
Ocell passeriforme molt vistós, amb un groc brillant al cos i les ales i la cua principalment negra, de cant fort i aflautat amb un xiulet característic (Oriolus oriolus).

ornitorinc /orˌni.toˈriŋ/ /oɾˌni.toˈriŋ/ /oɾˌni.toˈriŋk/ /urˌni.tuˈriŋ/ /urˌni.tuˈriŋk/ n masc
platapas

orquestra /oɾˈkes.tɾa/ /oɾˈkes.tɾə/ /urˈkes.tɾə/ n fem
ceolfhoireann

orquídia /oɾˈki.ði.ə/ /urˈki.ði.ə/ n fem
lus na magairlí

ortodox /oɾ.toˈðɔks/ /ur.tuˈðɔks/ adj masc
ceartchreidmheach
Relatiu o pertanyent a la ortodòxia.

ortodox /oɾ.toˈðɔks/ /ur.tuˈðɔks/ n masc
ceartchreidmheach
Individu membre o partidari d'una església ortodoxa.

ortodòxia /oɾ.toˈðɔk.si.a/ /oɾ.toˈðɔk.si.ə/ /ur.tuˈðɔk.si.ə/ n fem
ceartchreideamh

ortografia /oɾ.to.ɣɾaˈfi.a/ /oɾ.to.ɣɾəˈfi.ə/ /ur.tu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
ortagrafaíocht

os /ˈos/ n masc
cnámh
Òrgan dur i resistent, no gaire pesant, que forma l'esquelet dels vertebrats.

os blanc n masc
béar bán

osca /ˈɔs.ka/ /ˈɔs.kɔ/ /ˈɔs.kə/ n fem
scór

oscil·lar /o.siɫˈɫa/ /o.siɫˈɫaɾ/ /o.siˈɫa/ /os.siɫˈɫa/ /u.siɫˈɫa/ /u.siˈɫa/ /us.siɫˈɫa/ v
ascalaigh
Moure's d'un costat a un altre, en relació a un punt fix.

osmi n masc
oismiam

osmòtic /ozˈmɔ.tik/ /uzˈmɔ.tik/ adj masc
osmóiseach

ostatge /osˈta.d͡ʒe/ /osˈta.d͡ʒə/ /usˈta.d͡ʒə/ n neut
banna

ostentació /os.ten.ta.siˈo/ /os.tən.tə.siˈo/ /us.tən.tə.siˈo/ n masc
mustar

ostra /ˈɔs.tɾa/ /ˈɔs.tɾɔ/ n fem
oisre

otomà /o.toˈma/ /u.tuˈma/ adj masc
Otamánach
Relatiu o pertanyent a l'Imperi Otomà o als otomans.

otomà /o.toˈma/ /u.tuˈma/ n masc
Otamánach
Persona que habita o és originària de l'Imperi Otomà.
Persona originària dels pobles turcs de l'Àsia Central

otorinolaringologia /ˌɔ.toˌri.no.ɫa.ɾiŋ.ɡo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ˌɔ.toˌri.no.ɫa.ɾiŋ.ɡo.ɫoˈʒi.a/ /ˌɔ.toˌri.no.ɫə.ɾiŋ.ɡo.ɫoˈʒi.ə/ /ˌɔ.tuˌri.nu.ɫə.ɾiŋ.ɡu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
otairinealaraingeolaíocht

ou /ˈow/ n masc
ubh
Cèl·lula de la què surt el nou ésser viu en els animals ovípars; òvul.
(aliments) Aliment consistent en un rovell envoltat per una clara.
(col·loquial) testicle

ou de Pasqua /ˌɔw.ðəˈpas.kwə/ n masc
clúdóg

oval /oˈvaɫ/ /oˈβaɫ/ /uˈvaɫ/ /uˈβaɫ/ adj
ubhchruth
De forma curvilínia allargada per un dels caps, com un ou.

oval /oˈvaɫ/ /oˈβaɫ/ /uˈvaɫ/ /uˈβaɫ/ n masc
ubhchruth
Figura geomètrica tancada, oblonga amb corba convexa i simètrica respecte a un o a dos eixos.

ovari /oˈva.ɾi/ /oˈβa.ɾi/ /uˈva.ɾi/ /uˈβa.ɾi/ n masc
síollann

ovella /oˈve.ʎa/ /oˈvə.ʎə/ /oˈβe.ʎa/ /uˈvɛ.jə/ n fem
caora

ovular /o.vuˈɫa/ /o.vuˈɫaɾ/ /o.βuˈɫa/ /o.βuˈɫar/ /o.βuˈɫaɾ/ /u.vuˈɫa/ /u.vuˈɫar/ /u.βuˈɫa/ /u.βuˈɫar/ v
ubhsceith
L’ovari, deixar anar un òvul, tenir una ovulació.

ovàric /oˈva.ɾik/ /oˈβa.ɾik/ /uˈva.ɾik/ /uˈβa.ɾik/ adj masc
ubhagánach

oxigen /okˈsi.ʒen/ /okˈsi.ʒən/ /ukˈsi.ʒən/ n masc
ocsaigin aer-beatha

oxigenar /ok.si.d͡ʒeˈna/ /ok.si.d͡ʒeˈnaɾ/ /ok.si.ʒeˈna/ /ok.si.ʒəˈna/ /uk.si.ʒəˈna/ v
ocsaiginigh

ozó /oˈzo/ /uˈzo/ n masc
Ózón

oïda /oˈi.ða/ /oˈi.ðə/ /uˈi.ðə/ n fem
éisteacht
Sentit responsable de la percepció dels sons.

pa n masc
arán
(aliments, no comptable) Aliment fet d'una pasta de farina i aigua, en especial quan la pasta està fermentada i fornejada.

pa de pessic n masc
císte spúinse

pacient /pa.siˈen/ /pa.siˈent/ /pə.siˈen/ /pə.siˈent/ n neut
othar

pacifisme /pa.siˈfiz.me/ /pə.siˈfiz.mə/ n masc
síochánachas

paciència /pa.siˈɛn.si.a/ /pə.siˈen.si.ə/ n fem
foighne
(no comptable) Virtut que ensenya a sofrir, sofriment, constància, tolerància.

padrastre /paˈras.tɾa/ /paˈðɾas.tɾe/ /pəˈðɾas.tɾə/ /pəˈðɾas.tɾə/ n masc
leasathair
El marit de la mare quan ha quedat vídua o s'ha divorciat i es casa una altra vegada.

padrina /paˈðɾi.na/ n fem
máthair bhaistí

padrí /paˈðɾi/ /pəˈðɾi/ n masc
athair baistí vaidhtéir
Persona que assisteix qui rep el sagrament de la confirmació, del matrimoni, de l'ordenació, qui professa en un orde.

paella /paˈe.ʎa/ n fem
friochtán
Recipient de metall amb un mànec llarg, de forma ampla i no massa fondo, emprat per cuinar principalment aliments que es vol fregir.

pagament /pa.ɣaˈmen/ /pa.ɣaˈment/ /pə.ɣəˈmen/ /pə.ɣəˈment/ n masc
íocaíocht

pagar /paˈɣa/ /paˈɣaɾ/ v
íoc

pagès /paˈd͡ʒes/ /paˈʒes/ /pəˈʒəs/ /pəˈʒɛs/ n masc
tuathánach

paisatge /pajˈza.d͡ʒe/ /pəjˈza.d͡ʒə/ n masc
pictiúr den tírdhreach

pakistanès /pa.kis.taˈnes/ /pə.kis.təˈnəs/ /pə.kis.təˈnɛs/ adj masc
Pacastánach
Relatiu o pertanyent a Pakistan.

pakistanès /pa.kis.taˈnes/ /pə.kis.təˈnəs/ /pə.kis.təˈnɛs/ n masc
Pacastánach
Persona que habita o és originària de Pakistan.

pala /ˈpa.la/ /ˈpa.ɫə/ n fem
buimpéis
(calçat) empenya del calçat.

paladar /pa.ɫaˈða/ /pa.ɫaˈðaɾ/ /pə.ɫəˈða/ n masc
carball
Sostre de la boca en els humans i els animals vertebrats.
Sentit del gust

palanca /paˈɫaŋ.ka/ n fem
cumas luamháin

palau n masc
pálás

palejar /pa.ɫeˈd͡ʒa/ /pa.ɫeˈd͡ʒaɾ/ /pa.ɫeˈʒa/ /pə.ɫəˈd͡ʒa/ /pə.ɫəˈʒa/ v
sluaisteáil
Treballar amb la pala.

paleta /paˈɫe.ta/ /pəˈɫə.tə/ /pəˈɫɛ.tə/ n neut
bríceadóir
Mestre obrer de la construcció.

palla /ˈpa.jə/ /ˈpa.ʎa/ /ˈpa.ʎə/ n fem
tuí

pallasso /paˈʎa.so/ /pəˈʎa.so/ /pəˈʎa.su/ n masc
áilteoir

pallissa /paˈʎi.sa/ /pəˈji.sə/ /pəˈʎi.sə/ n fem
greasáil
Palissa, gran quantitat de cops de pal o d'altra mena rebuts fruit d'una agressió.
lochta féir
Lloc on es guarda la palla; paller.

palmell /paɫˈmeʎ/ /pəɫˈmeʎ/ n masc
bos
(anatomia) Part interior de la mà entre els dits i el canell.

palmera /paɫˈme.ɾa/ /pəɫˈme.ɾə/ n fem
pailm
Nom comú de les espècies de la família de les arecàcies.

pal·ladi /paɫˈɫa.ði/ /pəɫˈɫa.ði/ /pəˈɫa.ði/ n masc
pallaidiam

pam /ˈpam/ n masc
réise
Diverses mesures antigues similars a la distància anteriorment esmentada en una mà d'un home adult.

pancreàtic /paŋ.kɾeˈa.tik/ adj masc
paincréasach

panda /ˈpan.da/ /ˈpan.də/ n masc
ollphanda

pandereta /pan.deˈɾe.ta/ /pən.dəˈɾə.tə/ /pən.dəˈɾɛ.tə/ n fem
tambóirín

pandèmia /panˈdɛ.mi.a/ /pənˈdɛ.mi.ə/ n fem
paindéim

panegíric /pa.neˈd͡ʒi.ɾik/ /pa.neˈʒi.ɾik/ /pə.nəˈʒi.ɾik/ n masc
adhmholadh
Oració retòrica en alabança d'algú.

panerola /pa.neˈɾɔ.ɫa/ /pa.neˈɾɔ.ɫɔ/ n fem
blatóg

pansa /ˈpan.sa/ /ˈpan.sə/ n fem
rísín
Gra de raïm dessecat al sol.

pantalla /panˈta.ʎa/ /pənˈta.ʎə/ n fem
scáileán
(voleibol) Falta de servei en què un o més jugadors de l'equip servidor es disposen de manera que impedeixen la visió de la trajectòria de la pilota en el moment d'efectuar un servei.

pantaló /pan.taˈɫo/ /pən.təˈɫo/ n masc
bríste

pantà /panˈta/ /pənˈta/ n masc
bogach

panxa /ˈpaɲ.t͡ʃa/ n fem
bolg
Ventre, estómac, abdomen dels animals.

panxell /paɲˈt͡ʃeʎ/ /pəɲˈʃeʎ/ n masc
colpa

papa /ˈpa.pa/ n masc
daid
(familiarment) pare

papallona /pa.paˈʎo.na/ /pə.pəˈjo.nə/ /pə.pəˈʎo.nə/ n fem
féileacán
Insecte lepidòpter.

papaorelles /ˌpa.pa.oˈɾe.ʎes/ /ˌpa.pə.oˈɾə.ʎəs/ /ˌpa.pə.uˈɾɛ.ʎəs/ n fem
gailseach
Insecte dermàpter.

paparra /paˈpa.ra/ /pəˈpa.rə/ n fem
sceartán
Àcar paràsit pla i ovalat amb mandíbules que xuclen la sang.
(figurat) Persona molesta difícil d’esquivar.

paper /paˈpe/ /pəˈpe/ n masc
páipéar
Suport per a l'escriptura fet de cel·lulosa provinent de la fusta o altres fibres vegetals.
ról
rol, actuació

paper higiènic n masc
páipéar leithris

papil·la /paˈpi.ɫa/ /paˈpiɫ.ɫa/ /pəˈpi.ɫə/ /pəˈpiɫ.ɫə/ n fem
sineán

papiroflèxia /ˌpa.pi.ɾoˈfɫɛk.si.a/ /ˌpa.pi.ɾoˈfɫɛk.si.ə/ /ˌpa.pi.ɾuˈfɫɛk.si.ə/ n fem
oragámaí

papissotejar /pa.pi.so.teˈd͡ʒa/ /pa.pi.so.teˈd͡ʒaɾ/ /pa.pi.so.teˈʒa/ /pə.pi.so.təˈd͡ʒa/ /pə.pi.su.təˈʒa/ v
labhair go briotach

para-sol /ˌpa.ɾaˈsɔɫ/ /ˌpa.ɾəˈsɔɫ/ n masc
parasól

parada /paˈɾa.ða/ /pəˈɾa.ðə/ n fem
stad
Lloc establert on paren els vehicles de transport públic.

paradís /pa.ɾaˈðis/ /pə.ɾəˈðis/ n masc
parthas

paraigua /paˈɾaj.ɣwa/ /pəˈɾaj.ɣo/ /pəˈɾaj.ɣə/ n masc
scáth

paral·laxi /pa.ɾaɫˈɫak.si/ /pa.ɾaˈɫak.si/ /pə.ɾəɫˈɫak.si/ /pə.ɾəˈɫak.si/ n fem
saobhdhiall

paral·lel /pa.ɾaɫˈɫɛɫ/ /pa.ɾaˈɫɛɫ/ /pə.ɾəɫˈɫɛɫ/ /pə.ɾəˈɫɛɫ/ adj masc
comhthreomhar

parany /paˈɾaɲ/ /pəˈɾaɲ/ n masc
dol

parapet /pa.ɾaˈpet/ /pə.ɾəˈpɛt/ n masc
uchtbhalla

parar /paˈɾa/ /paˈɾaɾ/ /pəˈɾa/ v
coisc
Aturar una cosa perquè no avanci.

paraula /paˈɾaw.ɫa/ n fem
focal
Allò que es diu.

parc /ˈpark/ n masc
páirc
Dins d'una població, espai públic destinat a l'esbarjo que sovint té vegetació, especialment gespa i alguns arbres.
Fora de les poblacions, terreny ampli destinat a la cria ornamental de vegetació o a l'esbarjo o bé a la cacera.

parcial /paɾ.siˈaɫ/ /pər.siˈaɫ/ n masc
leataobhach

pardal /pərˈdaɫ/ n masc
gealbhan
(ocells, especialment a Catalunya) Petit ocell (normalment té menys de 16 cm de llarg) que abunda en les ciutats i altres zones poblades per l'home. Es caracteritza pels saltets que fa en desplaçar-se pel terra, pel seu plomatge blanquinós al pit (llevat d'una taca fosca en els mascles) i grisós o marronós per les ales i l'esquena (Passer domesticus).

pare /ˈpa.ɾa/ /ˈpa.ɾə/ /ˈpa.ɾə/ n masc
athair
Progenitor masculí.

parell /paˈɾeʎ/ /pəˈɾəʎ/ /pəˈɾɛj/ /pəˈɾɛʎ/ n masc
cuingir
Conjunt de dues coses de la mateixa espècie.
(agronomia) Conjunt de dos animals de jou.

parell mínim n masc
péire íosmhéide

parella /paˈɾe.ʎa/ /pəˈɾə.ʎə/ /pəˈɾɛ.jə/ /pəˈɾɛ.ʎə/ n fem
beirt
Conjunt de dues persones o animals en una unió sentimental.

parent /paˈɾen/ /paˈɾent/ /pəˈɾen/ /pəˈɾent/ n masc
duine muinteartha

pares /ˈpa.ɾəs/ n masc
tuismitheoir
Pare i mare.

paret /paˈɾet/ /pəˈɾət/ /pəˈɾɛt/ n fem
balla
Barrera física permanent que serveix per a separar les diferents cambres d'un habitatge.

paret posterior n fem
cúlbhalla

parir /paˈɾi/ /paˈɾiɾ/ /pəˈɾi/ v
beir

parisenc /pa.ɾiˈzeŋ/ /pa.ɾiˈzeŋk/ /pə.ɾiˈzəŋk/ /pə.ɾiˈzɛŋ/ /pə.ɾiˈzɛŋk/ adj masc
Párasach
Relatiu o pertanyent a París.

parisenc /pa.ɾiˈzeŋ/ /pa.ɾiˈzeŋk/ /pə.ɾiˈzəŋk/ /pə.ɾiˈzɛŋ/ /pə.ɾiˈzɛŋk/ n masc
Párasach
Persona que habita o és originària de París.

parla /ˈpar.ɫə/ /ˈpaɾ.ɫa/ n fem
caint

parlament /par.ɫaˈmen/ /paɾ.ɫaˈmen/ /paɾ.ɫaˈment/ /pər.ɫəˈmen/ /pəɾ.ɫəˈment/ n masc
parlaimint
Assemblea que exerceix el poder legislatiu

parlamentari /paɾ.ɫa.menˈta.ɾi/ /pər.ɫə.mənˈta.ɾi/ n masc
parlaiminteoir
Membre d'un parlament.

parlar /parˈɫa/ /paɾˈɫa/ /paɾˈɫaɾ/ /pəɫˈɫa/ v
labhair
Expressar amb sons articulats per tal de comunicar-se amb altres.

parmesà /paɾ.meˈza/ n masc
cáis Parma
Tipus de formatge de llet de vaca fabricat a Parma.

parpella /paɾˈpe.ʎa/ n fem
caipín súile duille

parrac /paˈrak/ /pəˈrak/ n masc
ceamach

parròquia /paˈrɔ.ki.a/ /pəˈrɔ.ki.ə/ n fem
paróiste

parsimònia /paɾ.siˈmɔ.ni.a/ /pəɾ.siˈmɔ.ni.ə/ n fem
barainn

part n fem
cuid
Porció, tros, fragment, divisió d'un tot.

participació /paɾ.ti.si.pa.siˈo/ n fem
rannpháirtíocht

participant /par.ti.siˈpan/ /paɾ.ti.siˈpan/ /paɾ.ti.siˈpant/ /pər.ti.siˈpan/ /pəɾ.ti.siˈpant/ adj
rannpháirtí
Que participa en alguna cosa

participant /par.ti.siˈpan/ /paɾ.ti.siˈpan/ /paɾ.ti.siˈpant/ /pər.ti.siˈpan/ /pəɾ.ti.siˈpant/ n neut
rannpháirtí
Individu que participa en alguna cosa.

particular /paɾ.ti.kuˈɫaɾ/ /pər.ti.kuˈɫar/ /pəɾ.ti.kuˈɫa/ adj
sonrach

partida /paɾˈti.ða/ /pərˈti.ðə/ n fem
cluiche
(esports de pilota, dards, escacs) Encontre entre dos jugadors o dos equips en un joc o en pilota valenciana per a determinar un guanyador, consistent a arribar en primer lloc a una puntuació determinada, aconseguir una puntuació més alta que l'adversari o bé conduir l'adversari a una situació en la qual ja no pugui efectuar cap més jugada.

partit /paɾˈtit/ n masc
cluiche
(esports de pilota) Encontre entre dos jugadors o dos equips en un esport de pilota per a determinar un guanyador, consistent en un encadenament de jugades que se succeeixen fins que un dels dos arriba a una puntuació determinada o fins que s'esgota el temps establert.

partitura /paɾ.tiˈtu.ɾa/ /pər.tiˈtu.ɾə/ n fem
scór

partícula /paɾˈti.ku.ɫa/ /pərˈti.ku.ɫə/ n fem
páirteagal

paràbola /paˈɾa.bo.ɫa/ /pəˈɾa.bo.ɫə/ /pəˈɾa.bu.ɫə/ /pəˈɾa.βu.ɫə/ n fem
parabóil

paràgraf /paˈɾa.ɣɾaf/ /pəˈɾa.ɣɾəf/ n masc
paragraf

paràlisi cerebral n fem
pairilis cheirbreach

paràsit /paˈɾa.zit/ /pəˈɾa.zit/ n masc
seadán
Persona que viu aprofitant-se d'altres.

parèntesi /paˈɾɛn.te.zi/ /pəˈɾɛn.tə.zi/ n masc
idiraisnéis

pas de vianants n masc
trasrian coisithe

passadís /pa.saˈðis/ /pə.səˈðis/ n masc
dorchla
Pas que comunica diferents habitacions o sales d'una casa.

passaport /ˌpa.saˈpɔɾt/ n masc
pas

passar /paˈsa/ /paˈsaɾ/ v
meil
Anar per un camí o travessar un lloc per anar a un altre.
Canviar, portar, d'un lloc a un altre.
(esports de pilota) Fer arribar la pilota, la bola o el disc a un company d'equip.

passat /paˈsat/ /pəˈsat/ n masc
caite

passatemps /ˌpa.saˈtems/ /ˌpa.səˈtems/ n masc
caitheamh aimsire

passeig /paˈset͡ʃ/ /pəˈsət͡ʃ/ /pəˈsɛt͡ʃ/ n masc
siúlán
Acte de passejar.

passejada /pa.seˈd͡ʒa.ða/ /pa.seˈʒa.ða/ /pə.səˈd͡ʒa.ðə/ /pə.səˈʒa.ðə/ n fem
spaisteoireacht
Recorregut fet passejant.

passivitat n fem
neamhghníomhaíocht

passió /pa.siˈo/ /pə.siˈo/ n fem
ainmhian

pastanaga /pas.taˈna.ɣa/ n fem
cairéad
Arrel comestible de la planta anterior.

pastor /pasˈto/ /pasˈtoɾ/ /pəsˈto/ n masc
aoire
Persona encarregada de portar a pasturar un ramat, generalment d'ovelles o de cabres.

pasturar /pas.tuˈɾa/ /pas.tuˈɾaɾ/ /pəs.tuˈɾa/ v
bí ag innilt

pastís /pasˈtis/ n masc
císte
Menja fornejada que té com a principals ingredients la farina i sovint també la mantega. Normalment, és dolç i es pren per postres, però també pot ser salat.

patata /pəˈta.tə/ n fem
pratai

patent /paˈten/ /paˈtent/ /pəˈten/ /pəˈtent/ adj
paiteanta
evident

patent /paˈten/ /paˈtent/ /pəˈten/ /pəˈtent/ n fem
paiteanta
Dret d’explotació exclusiva d’un invent.

patge /ˈpa.d͡ʒe/ /ˈpa.d͡ʒə/ n masc
leathanach

pati /ˈpa.ti/ n masc
clós

patinar /pa.tiˈna/ /pa.tiˈnaɾ/ /pə.tiˈna/ v
scátáil
(esbarjo, patinatge sobre gel, hoquei, patinatge sobre rodes) Desplaçar-se lliscant amb patins sobre una superfície llisa i dura.

patogen /paˈtɔ.d͡ʒen/ /paˈtɔ.ʒen/ /pəˈtɔ.ʒən/ adj masc
pataigin

patriarca /pa.tɾiˈaɾ.ka/ /pə.tɾiˈar.kə/ n masc
ardathair

patrimoni /pa.tɾiˈmɔ.ni/ /pə.tɾiˈmɔ.ni/ n masc
dúchas
Béns que el fill té heretats del seu pare o avis.
Conjunt de béns que cadascú té adquirits per qualsevol títol.

patí /paˈti/ /pəˈti/ n masc
scáta

pau n fem
síocháin síth
Absència de guerra.

pavelló /pa.veˈʎo/ /pa.βeˈʎo/ /pə.vəˈʎo/ /pə.βəˈʎo/ n masc
pailliún
Construcció aïllada en un pati, un jardí, o que destaca d’altres construccions.
Edifici annex dedicat a un ús determinat.

país /paˈis/ n masc
ceantar tír
Unitat fisiogràfica o paisatgística.

paó /paˈo/ n masc
péacóg

pe /ˈpe/ n fem
peith
Lletra p/P.

pebre /ˈpe.bɾe/ /ˈpə.bɾə/ /ˈpɛ.bɾə/ n masc
piobar

pebrot /peˈbɾɔt/ /pəˈβɾɔt/ n masc
piobar
Fruit de la pebrotera, una baia verda, vermella o groga, inflada i buida.

pecador /pe.kaˈðo/ /pe.kaˈðoɾ/ /pə.kəˈðo/ adj masc
peacach

pecar /peˈka/ /peˈkaɾ/ /pəˈka/ v
peacaigh
Transgredir la llei divina o un precepte de l’Església.

pecat /peˈkat/ n masc
peaca

pectoral /pek.toˈɾaɫ/ /pək.toˈɾaɫ/ /pək.tuˈɾaɫ/ adj
uchtach
Relatiu al pit o al tòrax.

pectoral /pek.toˈɾaɫ/ /pək.toˈɾaɫ/ /pək.tuˈɾaɫ/ n masc
uchtach
Peça d’orfebreria o de tela portada penjada sobre el pit com a insígnia o ritual.

peculiar /pe.ku.ɫiˈaɾ/ /pə.ku.ɫiˈa/ /pə.ku.ɫiˈar/ adj
saoithiúil

pecíol /peˈsi.oɫ/ /pəˈsi.oɫ/ /pəˈsi.uɫ/ n masc
peitín

pedagogia /pe.ða.ɣoˈd͡ʒi.a/ /pe.ða.ɣoˈʒi.a/ /pə.ðə.ɣoˈʒi.ə/ /pə.ðə.ɣuˈʒi.ə/ n fem
oideolaíocht

pedal /peˈðaɫ/ /pəˈðaɫ/ n masc
troitheán

pedalejar /pe.ða.ɫeˈd͡ʒa/ /pe.ða.ɫeˈd͡ʒaɾ/ /pe.ða.ɫeˈʒa/ /pə.ðə.ɫəˈd͡ʒa/ /pə.ðə.ɫəˈʒa/ v
troitheánaigh

pedaç /peˈðas/ n masc
paiste
Peça de roba afegida a posteriori en una altra de més gran típicament amb la intenció de cobrir algun desperfecte.
(informàtica) Fitxer que conté una o diverses modificacions d'un programa destinades a corregir-ne un error, a incorporar-hi funcions noves o a actualitzar-lo.

pedestal /pe.ðesˈtaɫ/ /pə.ðəsˈtaɫ/ n masc
seastán

pediatre /pe.ðiˈa.tɾe/ n masc
péidiatraí

pedra /ˈpe.ðɾa/ n fem
cloch
Material natural d'origen mineral, sòlid i d'elevada consistència

pedrer /peˈðɾe/ /peˈðɾeɾ/ /pəˈðɾe/ n masc
eagaois
Segon estómac muscular dels ocells amb funció trituradora ajudada per petites pedres que s'empassen.

pedrera /peˈðɾe.ɾa/ /pəˈðɾe.ɾə/ n fem
cairéal

peix /ˈpej/ /ˈpejʃ/ /ˈpeʃ/ n masc
iasc
Animal vertebrat aquàtic ovípar.
Aliment basat en aquest tipus d'animal.

peix carboner n masc
glasán

peixater /pe.ʃaˈteɾ/ /pej.ʃaˈte/ /pej.ʃaˈteɾ/ /pə.ʃəˈte/ n masc
ceannaí éisc

pelar /peˈɫa/ /peˈɫaɾ/ /pəˈɫa/ v
snamh

pelicà /pe.ɫiˈka/ /pə.ɫiˈka/ n masc
peileacán

pell /ˈpeʎ/ /ˈpɛʎ/ n fem
craiceann
Capa que recobreix tot el cos dels animals i que separa els òrgans de l'exterior.

pellissa /peˈʎi.sa/ /pəˈʎi.sə/ n fem
bian

peltre /ˈpɛɫ.tɾe/ /ˈpɛɫ.tɾə/ n masc
péatar

pelut /peˈɫut/ /pəˈɫut/ adj
clúmhach
Amb molt de pèl.

pel·lícula /peɫˈɫi.ku.ɫa/ /peˈɫi.ku.ɫa/ /pəɫˈɫi.ku.ɫə/ /pəˈɫi.ku.ɫə/ n fem
scannán
Enregistrament cinematogràfic d'imatges amb càmeres, tècniques d'animació o efectes especials.

pena /ˈpe.na/ /ˈpə.nə/ /ˈpɛ.nə/ n fem
brón
Sentiment desagradable de mancança, patiment interior.

penal /peˈnaɫ/ /pəˈnaɫ/ n masc
pionós
(esports de pilota) Penalització imposada a l'equip defensor per determinades faltes que consisteix en un llançament d'un jugador de l'equip atacant en direcció a la porteria contrària, defensada només pel porter.

penalitzar /pe.na.ɫiˈd͡za/ /pe.na.ɫiˈza/ /pe.na.ɫiˈzaɾ/ /pə.nə.ɫiˈd͡za/ v
pionósaigh
(esports) Imposar una penalització que comporta un desavantatge per haver comès una falta reglamentària.

penediment /pe.ne.ðiˈmen/ /pe.ne.ðiˈment/ /pə.nə.ðiˈmen/ /pə.nə.ðiˈment/ n masc
aiféala

penelló /pe.neˈʎo/ /pə.nəˈʎo/ n masc
fuachtán

penetrar /pe.neˈtɾa/ /pe.neˈtɾaɾ/ /pə.nəˈtɾa/ v
treáigh

penic /peˈnik/ /pəˈnik/ n masc
pingin

penis /ˈpe.nis/ /ˈpɛ.nis/ n masc
bod péineas

penjoll /peɲˈd͡ʒɔʎ/ /pəɲˈʒɔj/ /pəɲˈʒɔʎ/ n masc
siogairlín

pensament crític n masc
gagnrýnin hugsun

pensar /penˈsa/ /penˈsaɾ/ v
síl

pensió /pen.siˈo/ /pən.siˈo/ n fem
ailiúnas
Establiment on el client té dret al servei d'allotjar-se a canvi d'uns diners. Les pensions o hostals poden ser d'una o dos estrelles segons els serveis que ofereixin.
Diners percebuts periòdicament per a les necessitats bàsiques d'una persona.
Pagament que alguns estats donen als treballadors jubilats.

penya-segat /ˌpe.ɲa.seˈɣat/ /ˌpə.ɲə.səˈɣat/ /ˌpɛ.ɲə.səˈɣat/ n masc
aill

península /peˈnin.su.ɫa/ n fem
leithinis glasoileán

per /peɾ/ /ˈper/ /ˈperk/ preposition
arae

per a /pe.ɾa/ /pə.ɾə/ preposition
faoi choinne

per exemple adv
cuir i gcás

per molts anys Interjection
go maire tú an lá
Felicitació, especialment per l’aniversari, amb el desig d'una vida llarga a qui fa anys.

per què adv
cad chuige

pera /ˈpə.ɾə/ /ˈpɛ.ɾə/ n fem
piorra péire

perca /ˈpeɾ.ka/ /ˈpɛr.kə/ n fem
péirse

percebe /peɾˈse.be/ /pərˈse.βə/ /pərˈsɛ.βə/ n masc
giúrann

percebre /peɾˈse.bɾe/ /pərˈsɛ.bɾə/ /pərˈsɛ.βɾə/ /pəɾˈsə.bɾə/ v
airigh
Copsar per mitjà dels sentits.

percepció /peɾ.sep.siˈo/ /pər.səp.siˈo/ n fem
braistint

percolar /per.koˈɫa/ /peɾ.koˈɫa/ /peɾ.koˈɫaɾ/ /pər.kuˈɫa/ /pəɾ.koˈɫa/ v
síothlaigh

perdiu /peɾˈðiw/ n fem
patraisc

perdonar /pal.duˈna/ /per.ðoˈna/ /peɾ.ðoˈna/ /peɾ.ðoˈnaɾ/ /pər.duˈna/ /pər.ðuˈna/ /pəɾ.ðoˈna/ v
maith
Oblidar una ofensa o acceptar les disculpes d'algú.

perdre /ˈpɛ.ðɾe/ /ˈpɛɾ.ðɾe/ v
caill
No saber on es troba una cosa pròpia. No trobar alguna cosa que es tenia o que estava a la vista. Extraviar.
En un joc, aposta, competició o batalla, treure menys puntuació que un altre, fracassar, o no guanyar.
(esports de pilota) Deixar de tenir, un jugador o un equip, la pilota, la bola o el disc controlats.

perdurar /per.ðuˈɾa/ /peɾ.ðuˈɾa/ /peɾ.ðuˈɾaɾ/ /pər.duˈɾa/ v
iompair

perdó /peɾˈðo/ /pərˈdo/ Interjection
gabh mo leithscéal
Fórmula de cortesia per a demanar disculpes.

perfecció /peɾ.fek.siˈo/ /pər.fək.siˈo/ n fem
foirfeacht

perfecte /peɾˈfɛk.te/ /pərˈfek.tə/ /pəɾˈfɛk.tə/ adj masc
foirfe
Sense cap defecte o mancança.

perfet /peɾˈfet/ /pərˈfet/ n masc
foirfe

perfum /peɾˈfum/ n masc
cumhrán

pergamí /pər.ɡəˈmi/ n masc
párpháipéar pár

pergelisòl /peɾ.d͡ʒe.ɫiˈsɔɫ/ /pər.ʒə.ɫiˈsɔɫ/ n masc
talamh shíorshioctha

perill /peˈɾiʎ/ n masc
contúirt

perillós /pe.ɾiˈʎos/ /pə.ɾiˈʎos/ adj masc
contúirteach

periodista /pe.ɾi.oˈðis.ta/ /pe.ɾi.oˈðis.te/ /pə.ɾi.oˈðis.tə/ /pə.ɾi.uˈðis.tə/ n neut
iriseoir

periòdic /pe.ɾiˈɔ.ðik/ adj masc
tréimhsiúil
Que és repeteix rítmicament, és a dir, cada (període).

perjuri /peɾˈd͡ʒu.ɾi/ /pərˈʒu.ɾi/ n masc
mionn bréige

perla /ˈpɛr.ɫa/ /ˈpɛɾ.ɫa/ /ˈpɛɾ.ɫɛ/ n fem
péarla
Figura nacrada, normalment rodona o ovalada, creada accidentalment per alguns mol·luscos, especialment les creades per les ostres.

permeable /per.meˈab.bɫe/ /peɾ.meˈa.bɫe/ /peɾ.meˈa.βɫe/ /pər.meˈa.βɫə/ /pər.meˈab.bɫə/ /pəɾ.meˈab.bɫə/ adj
tréscaoilteach

permetre /peɾˈme.tɾe/ /pərˈmɛ.tɾə/ /pəɾˈmə.tɾə/ v
ceadaigh

pernil /pərˈniɫ/ n masc
liamhás
(aliments) Embotit format amb la carn del porc.

perquè /peɾˈke/ /pərˈkɛ/ /pəɾˈkə/ conjunction
óir
Nexe causal.

perruca /peˈru.ka/ /pəˈru.kə/ n fem
bréagfholt

persa /ˈpɛr.sa/ /ˈpɛr.sə/ /ˈpɛɾ.sa/ /ˈpɛɾ.sɛ/ n neut
Peirsis
(només singular) Idioma de Pèrsia.

persecució /peɾ.se.ku.siˈo/ /pər.sə.ku.siˈo/ n fem
géarleanúint

persiana /peɾ.siˈa.na/ /pər.siˈa.nə/ n fem
dallóg

persona /peɾˈso.na/ n fem
duine daoine

personal /peɾ.soˈnaɫ/ /pər.suˈnaɫ/ adj
pearsanta
Relatiu o pertanyent a la persona.

personalitat n fem
tréithe pearsanta
Conjunt de trets que determinen la manera de ser de les persones.

personatge /peɾ.soˈna.d͡ʒe/ /pər.suˈna.d͡ʒə/ /pəɾ.soˈna.d͡ʒə/ n masc
pearsa
Persona ideada en una obra de ficció, còmics, literària, cinema, teatre, etc.

persuadir /per.su.aˈði/ /peɾ.su.aˈði/ /peɾ.su.aˈðiɾ/ /pər.su.əˈði/ v
cuir i bhfeidhm

pertot /peɾˈtot/ /pərˈtot/ adv
i ngach áit

però /peˈɾɔ/ /ˈpɾɔ/ conjunction
ach

pes /pəs/ /ˈpes/ /ˈpəs/ /ˈpɛs/ n masc
meáchan
(no comptable) Força amb què la Terra atreu un objecte; es mesura en newtons.

pesant /peˈzan/ /peˈzant/ /pəˈzan/ adj
trom
De molt pes

pesar /peˈza/ /peˈzaɾ/ /pəˈza/ v
meáigh
(transitiu) Mesurar el pes.

pesat /peˈzat/ /pəˈzat/ adj masc
trom

pesca /ˈpejʃ.ka/ /ˈpes.ka/ /ˈpəs.kə/ /ˈpɛs.kə/ n fem
iascaireacht

pescaclics /ˌpes.kaˈkɫiks/ /ˌpəs.kəˈkɫiks/ /ˌpɛs.kəˈkɫiks/ n masc
cluain chliceála

pescar /pejʃˈka/ /pesˈka/ /pesˈkaɾ/ /pəsˈka/ v
faigh
Contreure una malaltia.
Aconseguir hàbilment allò que es pretenia.
Atrapar, sorprendre algú quan no s’ho esperava.

pessic /peˈsik/ /pəˈsik/ n masc
gráinne
Premuda de la pell feta amb dos dits, especialment el polze i l’índex.
Senyal que es deixa en la pell quan es prem amb dos dits.
Quantitat petita que es pren amb la punta dels dits.

pesta /ˈpes.tə/ /ˈpɛs.ta/ /ˈpɛs.tə/ /ˈpɛs.tɛ/ n fem
Plá bhúbónach an Phlá Dhubh

pestanya /pesˈta.ɲa/ n fem
fabhra ribe
Cadascun dels pèls que es troba a l'extrem de les parpelles i que ajuda a evitar l'arribada a l'ull d'elements intrusos.

pet /ˈpet/ /ˈpət/ /ˈpɛt/ n masc
broim
Ventositat expel·lida per l'anus.

petar /peˈta/ /peˈtaɾ/ /pəˈta/ v
broim
(pronominal) Expulsar gas per l'anus, resultat de la digestió.

petge /ˈpe.d͡ʒe/ /ˈpe.d͡ʒə/ n masc
cos

petició /pe.ti.siˈo/ /pə.ti.siˈo/ n fem
achainí

petit /peˈtit/ adj masc
beag
De poca grandària, volum o alçada.

petroli /peˈtɾɔ.ɫi/ n masc
ola
Líquid viscós d'origen mineral altament combustible. Està compost per una barreja d'hidrocarburs. Dels seus derivats se'n fan principalment combustibles i materials sintètics, en especial plàstic.

petxina /peˈt͡ʃi.na/ /pəˈt͡ʃi.nə/ n fem
sliogán
La conquilla d'aquests mol·luscs.

petó /peˈto/ n masc
póg

peu n masc
cos troigh
Part final de l'extremitat inferior, el suport de la cama.

peça /ˈpe.sa/ /ˈpe.sə/ n fem
píosa

peó /peˈo/ n masc
coisí
(històric) Soldat d'infanteria que lluitava a peu.

peülla /peˈu.ʎa/ /pəˈu.ʎə/ n fem
crúb

pi n masc
giúis péine
(botànica) Arbre de fulla perenne, generalment de tronc dret i elevat de la família de les pinàcies i del gènere Pinus.

pianista /pi.aˈnis.ta/ /pi.aˈnis.te/ /pi.əˈnis.tə/ n neut
pianódóir oirfideach pianó

piano /piˈa.no/ /piˈa.nu/ n masc
pianó
Instrument cordòfon en què les cordes, paral·leles a la taula harmònica, són colpejades per martellets maniobrats per mitjà d'un teclat.

piano de cua n masc
mórphianó

piano de maneta n masc
bairille-orgán

pic /ˈpik/ n masc
adharc
Cim d'un puig o muntanya que termina en punta.

pica /ˈpi.ka/ /ˈpi.kə/ n fem
umar baiste
Llança llarga composta d'un bastó llarg amb un ferro petit i punxegut al capdamunt.
Peça gran regularment de pedra, còncava i fonda, en la que cau o s'hi tira aigua per diferents usos o en la que raja aigua de les fonts.
aigüera
(jocs) Carta d’un dels quatre colls de la baralla francesa.
Pic, cim d'una muntanya.
spéireata umar baiste
(jocs, plural) Coll de la baralla de cartes francesa representat per la punta d’una llança (♠).

picapedrer /ˌpi.ka.peˈðɾe/ /ˌpi.ka.peˈðɾeɾ/ n masc
saor cloiche
Persona que té com a ofici treballar la pedra per a la construcció.

pietat /pi.eˈtat/ /pi.əˈtat/ n fem
crábhadh

piga /ˈpi.ɣa/ /ˈpi.ɣə/ n fem
breicne

pigment /piɡˈmen/ /piɡˈment/ n masc
lí

pila /ˈpi.ɫa/ n fem
ding
Bateria elèctrica.

pilar /piˈɫa/ /piˈɫaɾ/ n neut
piléar
Element vertical de suport en una construcció.

pilota /piˈɫɔ.ta/ /piˈɫɔ.tɔ/ n fem
liathróid
Cos esfèric o ovalat de diverses mides, pesos i materials segons els reglaments que generalment té una trajectòria llarga després d'un bot, a conseqüència de la seva elasticitat, utilitzat per a practicar diferents esports.

pinacle /piˈna.kɫe/ /piˈna.kɫə/ n masc
stuaic

pingüí n masc
piongain

pinsà n masc
rí rua

pinta /ˈpin.ta/ n fem
cíor
Estri per a posar en ordre els cabells, consistent en una làmina de material dur que té una filera de palets.

pintallavis /ˌpin.taˈʎa.vis/ /ˌpin.taˈʎa.βis/ /ˌpin.təˈʎa.vis/ /ˌpin.təˈʎa.βis/ n masc
béaldath

pintar /pinˈta/ /pinˈtaɾ/ v
péinteáil
Donar color a un dibuix.

pintor /pinˈto/ /pinˈto/ /pinˈtor/ /pinˈtoɾ/ n masc
péintéir

pintura /pinˈtu.ɾa/ n fem
pictiúr
Material que s'empra per a pintar, especialment quan és pastós o líquid o ho ha de ser en el moment de pintar.
En art, obra gràfica creada amb pintura.
Art que tracta sobre l'estudi i creació de les obres de l'accepció anterior.

pinya /ˈpi.ɲə/ n fem
caor phéine
Estròbil de les coníferes, especialment el dels pins pinyoners.
Part de diverses plantes que recorden un estròbil.

pinya tropical n fem
anann

pinyol /piˈɲɔɫ/ n masc
cloch

pinzell n masc
cleiteán

pipa /ˈpi.pa/ /ˈpi.pə/ n fem
píopa
Instrument per a fumar compost per una cassoleta on es crema el tabac connectada per un costat de la seva base a un tub el final del qual és per on el fumador xucla el fum.

pira /ˈpi.ɾa/ /ˈpi.ɾə/ n fem
breocharn

piranya /piˈɾa.ɲa/ /piˈɾa.ɲə/ n fem
piorána

pirata /piˈɾa.ta/ /piˈɾa.tə/ n neut
foghlaí mara píoráid
Lladre que aborda vaixells per robar mercaderies.

piràmide /piˈɾa.mi.ðe/ /piˈɾa.mi.ðə/ n fem
pirimid

piscina /pisˈsi.nə/ /piˈsi.na/ n fem
linn snámha
Dipòsit d’aigua construït per a banyar-s’hi i practicar esports aquàtics.

pissarra /piˈsa.ra/ /piˈsa.rə/ n fem
clár dubh
Placa de llicorella o superfície preparada per a escriure-hi amb un guix o retolador.

pista /ˈpis.ta/ /ˈpis.tə/ n fem
leid
Indici indicador d'un camí a seguir en una investigació.

pista de joc n fem
cúirt

pistola /pisˈtɔ.ɫa/ n fem
piostal

pit n masc
cliabhrach
Tòrax humà.
brollach cíoch
Mamella, especialment de la dona.

pitet /piˈtet/ /piˈtət/ /piˈtɛt/ n masc
bráidín
Peça de roba lligada al coll que es posa a les criatures perquè no s'embrutin, especialment quan mengen.

piular /piwˈɫa/ /piwˈɫaɾ/ v
gíog

pixar /piˈʃa/ /piˈʃaɾ/ v
mún
(col·loquial) orinar

pizza /ˈpi.d͡za/ /ˈpi.tsa/ n fem
píotsa

pla adj masc
cothrom
Llis, sense elevacions.

pla n masc
má
Zona geogràfica sense grans elevacions.
plean
Projecte, previsió, organització prèvia d'una actuació.

placa /ˈpɫa.ka/ /ˈpɫa.kə/ n masc
pláta
Làmina rígida aplicada sobre una superfície.

placenta /pɫaˈsen.ta/ /pɫəˈsen.tə/ n fem
slánú

plaent /pɫaˈen/ /pɫaˈent/ /pɫəˈen/ /pɫəˈent/ adj
aiteasach

plaer /pɫaˈe/ /pɫaˈeɾ/ /pɫəˈə/ /pɫəˈɛ/ n masc
pléisiúr
Satisfacció, gust, diversió, que resulta agradable als sentits.

plaga /ˈpɫa.ɣa/ /ˈpɫa.ɣə/ n fem
plá

plagiar /pɫa.d͡ʒiˈa/ /pɫa.d͡ʒiˈaɾ/ /pɫa.ʒiˈa/ v
bradaíl a dhéanamh

plana /ˈpɫa.na/ /ˈpɫa.nə/ n fem
leadhbóg
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Platichthys flesus)

plana abissal n fem
má aibhéiseach

planeta /pɫaˈne.ta/ /pɫəˈnə.tə/ /pɫəˈnɛ.tə/ n masc
pláinéad

planetari n masc
pláinéadlann

planta n fem
lus planda
Vegetal herbaci.

planta del peu n fem
bonn

plantatge /pɫanˈta.d͡ʒe/ /pɫənˈta.d͡ʒə/ n masc
cruach Phádraig

plaqueta /pɫaˈke.ta/ /pɫəˈkə.tə/ /pɫəˈkɛ.tə/ n fem
pláitín

plat n masc
pláta
Recipient emprat per sostenir-hi la vianda mentre es menja. Quan conté sólids sol ser de mida més o menys plana i quan sosté líquids còncava.
Per metonímia, qualsevol àpat cuinat.

plat suspès n masc
ciombal crochta

plataforma continental n fem
scairbh ilchríochach

platja /ˈpɫa.d͡ʒa/ /ˈpɫa.ʒə/ n fem
trá

platí /pɫəˈti/ n masc
platanam

platònic /pɫaˈtɔ.nik/ /pɫəˈtɔ.nik/ adj masc
platónach

plaça /ˈpɫa.sə/ n fem
cearnóg an bhaile

ple /ˈpɫe/ /ˈpɫə/ /ˈpɫɛ/ adj masc
lán
Que està farcit fins a estar complet.

plegar /pɫeˈɣa/ /pɫeˈɣaɾ/ /pɫəˈɣa/ v
fill
Doblegar, especialment la roba o el paper.

plepa n neut
crá croí

pleural /pɫewˈɾaɫ/ /pɫəwˈɾaɫ/ adj
pleorach

plom n masc
luaidhe

ploma /ˈpɫo.ma/ n fem
cleite
Estructura de ceratines de la pell dels ocells.

plor /ˈpɫo/ /ˈpɫu/ /ˈpɫɔ/ /ˈpɫɔɾ/ /ˈpɫɔɾ/ n masc
goil

plorar /pɫoˈɾa/ /pɫoˈɾaɾ/ /pɫuˈɾa/ v
caoin goil

ploure /ˈpɫɔw.ɾe/ /ˈpɫɔw.ɾə/ /ˈpɾɔw.ɾa/ /ˈpʎow.ɾe/ v
cuir
Precipitar en forma d'aigua, caure líquid des dels núvols

ploure a bots i barrals /ˌpɫɔw.ɾe.aˌbot.si.baˈraɫs/ idiom
sceana gréasaí a chur

pluja /ˈpɫu.d͡ʒa/ /ˈpɫu.ʒa/ n fem
báisteach fearthainn

plural adj
iolra
Que denota més d’un.

plural n masc
iolra
Forma de la categoria gramatical de nombre que denota més d’una entitat.

plutoni n masc
plútóiniam

plànol /ˈpɫa.noɫ/ /ˈpɫa.nuɫ/ n masc
léarscáil

plàstic n masc
plaisteach
Material sòlid, orgànic i polimèric d'alta massa molecular. Es caracteritzen per les seves bones propietats d'elasticitat i flexibilitat i sovint també de transparència, cosa que provoca un consum massiu. El seu origen és sintètic o semisintètic i majoritàriament deriva del petroli.

pneumàtic /newˈma.tik/ /nəwˈma.tik/ n masc
aerbhonn

pneumònia /newˈmɔ.ni.a/ /nəwˈmɔ.ni.ə/ n fem
niúmóine
Pulmonia

població /po.bɫa.siˈo/ /po.βɫa.siˈo/ /pob.bɫa.siˈo/ /pob.bɫə.siˈo/ /pu.βɫə.siˈo/ /pub.bɫə.siˈo/ n fem
baile
Lloc poblat.

poble /ˈpɔ.βɫe/ /ˈpɔ.βɫə/ /ˈpɔb.bɫe/ /ˈpɔb.bɫə/ n masc
pobal
Conjunt de persones amb vincles socials, polítics, ètnics, religiosos, històrics.
sráidbhaile
(castellanisme) Població amb pocs habitants, menor que una ciutat o vila.

pobre /ˈpɔ.bɾe/ /ˈpɔ.bɾə/ /ˈpɾɔ.ba/ adj masc
bocht
Que no té recursos per viure o són insuficients.

pobresa /poˈbɾe.za/ /poˈbɾə.zə/ /puˈbɾɛ.zə/ /puˈβɾɛ.zə/ n fem
bochtaineacht
Manca de diners o recursos.

poc adj masc
beag
En quantitat escassa.

poc adv
beag
De manera escassa.

podar /poˈða/ /poˈðaɾ/ /puˈða/ /puˈɾa/ v
meang

poder /poˈðe/ /poˈðeɾ/ /poˈðə/ /puˈðe/ /puˈðɛ/ /puˈðɛr/ n masc
cumas
Capacitat per fer alguna cosa.

poder /poˈðe/ /poˈðeɾ/ /poˈðə/ /puˈðe/ /puˈðɛ/ /puˈðɛr/ v
féad
Tenir la facultat o potència per fer alguna cosa, ser capaç de fer-la.

poderós /po.ðeˈɾos/ /po.ðəˈɾos/ /pu.ðəˈɾos/ adj masc
cumhachtach

podi /ˈpo.ði/ /ˈpɔ.ði/ n masc
póidiam

podrir /poˈðɾi/ /poˈðɾiɾ/ /puˈðɾi/ v
lobh

poema /poˈe.ma/ /puˈɛ.mə/ n masc
dán

poesia /po.eˈzi.a/ /po.əˈzi.ə/ /pu.əˈzi.ə/ n fem
filíocht

poeta /poˈe.ta/ /poˈə.tə/ /puˈɛ.tə/ n neut
bard

pol /ˈpɔɫ/ n masc
mol

policia /po.ɫiˈsi.a/ /po.ɫiˈsi.ə/ /pu.ɫiˈsi.ə/ n fem
garda péas
Cos de seguretat civil.

polisèmia /po.ɫiˈsɛ.mi.a/ /po.ɫiˈsɛ.mi.ə/ /pu.ɫiˈsɛ.mi.ə/ n fem
ilchiallachas

politeisme /po.ɫi.teˈiz.me/ /po.ɫi.təˈiz.mə/ /pu.ɫi.təˈiz.mə/ n masc
ildiachas

politeista /po.ɫi.teˈis.ta/ /po.ɫi.teˈis.te/ /po.ɫi.təˈis.tə/ /pu.ɫi.təˈis.tə/ adj
ildiach

politja /poˈɫi.d͡ʒa/ /poˈɫi.d͡ʒə/ /puˈɫi.d͡ʒə/ n fem
ulóg

poll /ˈpoj/ /ˈpoʎ/ /ˈpoʎ/ /ˈpuʎ/ n masc
míol míol cnis
Insecte paràsit que s'alimenta de la sang de persones i viu agafat als pèls.

pollancre /poˈʎaŋ.kɾe/ /poˈʎaŋ.kɾə/ /puˈʎaŋ.kɾə/ n masc
poibleog

pollastre /poˈʎas.tɾə/ /puˈʎas.tɾə/ n masc
circeoil

poloni /poˈɫɔ.ni/ /puˈɫɔ.ni/ n masc
polóiniam

polonès /po.ɫoˈnəs/ /pu.ɫuˈnɛs/ n masc
polainnis Polainnis
Habitant de Polònia.
(masculí singular) Llengua parlada a Polònia.

pols n fem
deannach
Partícules fines i seques alçades pel vent, normalment de terra i altres materials diminuts.

pols n masc
cuisle
Impuls amb què el cor envia la sang per tot l'organisme.

poltre n masc
searrach
Cavall jove.
raca céasta
Aparell per subjectar les bèsties que cal ferrar les potes.
Aparell que es feia servir antigament per subjectar una persona mentre rebia càstig corporal.

polze /ˈpoɫ.ze/ n masc
ordóg

pol·len /ˈpɔ.ɫen/ /ˈpɔ.ɫən/ /ˈpɔɫ.ɫen/ /ˈpɔɫ.ɫən/ n masc
pailin

polígon n masc
polagán
Figura geomètrica plana i tancada formada per un nombre limitat de segments lineals. Cada un d'aquests segments és un costat, i cada un dels punts on s'uneixen dos costats és un vèrtex. Sovint, el terme polígon també s'utilitza per descriure l'àrea compresa dins de la figura, o la unió de la figura i l'àrea.

polític /poˈɫi.tik/ /puˈɫi.tik/ adj masc
polaitiúil
Relatiu o pertanyent a la política.

polític /poˈɫi.tik/ /puˈɫi.tik/ n masc
polaiteoir
Persona que s'ocupa professionalment dels afers públics. Que busca l'adquisició i la gestió del poder en institucions públiques.

política /poˈɫi.ti.ka/ /poˈɫi.ti.kə/ /puˈɫi.ti.kə/ n fem
polaitíocht
En general, ciència que estudia l'organització i el govern de qualsevol organització.

pom /ˈpom/ n masc
murlán dorais
Mànec arrodonit que hi ha a les portes o en baranes.

poma /ˈpo.mə/ n fem
úll

pomada /poˈma.ða/ /puˈma.ðə/ n fem
ungadh
Preparació farmacèutica de textura cremosa que s'aplica damunt la pell.

pomera /poˈme.ɾa/ /poˈme.ɾə/ /puˈme.ɾə/ n fem
abhaill

pompa /ˈpom.pa/ /ˈpom.pə/ n fem
mustar

poni /ˈpɔ.ni/ n masc
capaillín

pont /ˈpon/ /ˈpɔn/ /ˈpɔnt/ n masc
droichead
Estructura que serveix per passar persones, vehicles, etc. per sobre d'un curs d'aigua o un altre obstacle.

ponx /ˈpoɲʃ/ n masc
puins

ponxo /ˈpoɲ.t͡ʃo/ /ˈpoɲ.ʃo/ /ˈpoɲ.ʃu/ n masc
painseó

pop n masc
ochtapas
Nom genèric de mol·luscs marins de vuit tentacles que expulsen tinta per defensar-se i dels quals se'n menja la carn.

popa /ˈpo.pa/ /ˈpo.pə/ n fem
deireadh
Part del darrere d'una aeronau.

popular /po.puˈɫa/ /po.puˈɫaɾ/ /pu.puˈɫa/ /pu.puˈɫar/ /pu.puˈɫaɾ/ /pu.puˈɾaɾ/ adj
coiteann

por /ˈpo/ /ˈpu/ /ˈpɔ/ /ˈpɔɾ/ n fem
eagla

porc n masc
muc
Mamífer de la família dels suids (Sus domestica), d'estatura baixa i gras, destinat normalment a fer embotits.

porcellana /poɾ.seˈʎa.na/ /poɾ.səˈʎa.nə/ /pur.səˈʎa.nə/ n fem
poirceallán

porció /poɾ.siˈo/ /pur.siˈo/ n fem
cuid

pornografia /poɾ.no.ɣɾaˈfi.a/ /poɾ.no.ɣɾəˈfi.ə/ /pur.nu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
pornagrafaíocht

pornogràfic /poɾ.noˈɣɾa.fik/ /pur.nuˈɣɾa.fik/ adj masc
pornagrafach

pornògraf /poɾˈnɔ.ɣɾaf/ /poɾˈnɔ.ɣɾəf/ /purˈnɔ.ɣɾəf/ n masc
pornagrafaí

porpra /ˈpoɾ.pɾa/ adj
corcairghorm
De color vermell fosc tirant a morat.

porpra /ˈpoɾ.pɾa/ n fem
corcra
Colorant vermell extret de la conquilla del múrex.
Dignitat que usa un vestit tenyit com a símbol d’autoritat.

porpra /ˈpoɾ.pɾa/ n masc
corcra
Color vermell fosc tirant a morat.

porquerol /poɾ.keˈɾɔɫ/ /poɾ.kəˈɾɔɫ/ /pur.kəˈɾɔɫ/ n masc
muicí

porro /ˈpo.ro/ /ˈpo.ru/ /ˈpɔ.ro/ /ˈpɔ.ru/ n masc
cainneann
Tipus de ceba allargada que es fa servir per donar gust a les sopes (Allium porrum).

port /ˈpɔrt/ n masc
port calafort
Construcció al mar per protegir i ancorar vaixells.

porta /ˈpɔl.ta/ /ˈpɔr.ta/ /ˈpɔɾ.ta/ /ˈpɔɾ.tɔ/ /ˈpɔɾ.tə/ n fem
doras
Obertura vertical per accedir a un indret tancat, usualment un edifici.
Per extensió i sovint metafòricament, qualsevol tipus d'accés.
(futbol americà) Espai obert pels jugadors de la línia ofensiva d'un equip entre els defensors adversaris, amb l'objectiu que hi puguin avançar els propis corredors.

portaavions /ˌpɔr.ta.a.βiˈons/ /ˌpɔr.tə.βiˈons/ /ˌpɔɾ.ta.a.viˈons/ /ˌpɔɾ.ta.a.βiˈons/ /ˌpɔɾ.tə.viˈons/ n masc
iompróir aerárthaí

portar /porˈta/ /poɾˈta/ /poɾˈtaɾ/ /pulˈta/ /purˈta/ v
iompair
Vestir una roba concreta.
Transportar quelcom amb si mateix.

porteria /poɾ.teˈɾi.a/ /poɾ.təˈɾi.ə/ /pur.təˈɾi.ə/ n fem
báire

porticó /poɾ.tiˈko/ /pur.tiˈko/ n masc
comhla

porus /pɔ.ɾus/ n masc
piochán

porxo /ˈpɔr.ʃu/ /ˈpɔɾ.t͡ʃo/ /ˈpɔɾ.ʃo/ n masc
póirse
Espai cobert adossat a la façana.

posar /poˈza/ /poˈzaɾ/ /puˈza/ v
cuir
Col·locar alguna cosa a algun lloc o situació o al grau que li pertoca.

positiu /po.ziˈtiw/ /pu.ziˈtiw/ adj
dearbhchló
Afirmatiu, per oposició a negatiu.

positró /po.ziˈtɾo/ /pu.ziˈtɾo/ n masc
posatrón

posseir /po.seˈi/ /po.seˈiɾ/ /po.səˈi/ /pu.səˈi/ v
bí + object + ag + subject
Tenir la pertinença d'alguna cosa, ser-ne propietari o gaudir-ne.

possessiu /po.seˈsiw/ /po.səˈsiw/ /pu.səˈsiw/ adj masc
gabhálach

possessió /po.se.siˈo/ /po.sə.siˈo/ /pu.sə.siˈo/ n fem
gabháltas
Acció de posseir, controlar o ocupar.
Allò que es posseeix.
Territori pertanyent a un estat fora de les seves fronteres.
(esports de pilota) Control d'un jugador o un equip sobre la pilota, la bola o el disc per poder-lo jugar, passar o tirar.

possible /poˈsi.bɫe/ /poˈsi.βɫe/ /poˈsib.bɫe/ /poˈsib.bɫə/ /puˈsi.βɫə/ /puˈsib.bɫə/ adj
féideartha
Que pot tenir lloc.

possible /poˈsi.bɫe/ /poˈsi.βɫe/ /poˈsib.bɫe/ /poˈsib.bɫə/ /puˈsi.βɫə/ /puˈsib.bɫə/ n masc
féideartha
Cosa que pot tenir lloc.

post /ˈpɔst/ n fem
clár
Tros de fusta serrada, plana, prima i rectangular.

postres /ˈpɔs.tɾes/ /ˈpɔs.tɾəs/ n fem
milseog
(no comptable) Part complementària i normalment final d'un àpat principal (dinar o sopar). Típicament és una menja dolça.

pot /ˈpɔt/ n masc
corcán

pota /ˈpɔ.ta/ /ˈpɔ.tɔ/ n fem
crág
Peülla o peu gros d’animal.

potassi /poˈta.si/ /puˈta.si/ n masc
potaisiam

potencial /po.ten.siˈaɫ/ /po.tən.siˈaɫ/ /pu.tən.siˈaɫ/ adj
acmhainneacht
Relatiu o pertanyent a la potència.
Que té possibilitats de donar-se.

potencial /po.ten.siˈaɫ/ /po.tən.siˈaɫ/ /pu.tən.siˈaɫ/ n masc
acmhainneacht
Potència o capacitat de provocar un resultat.
(física) Funció escalar de les coordenades espacials el gradient de la qual dona un camp de forces conservatiu.

potser /potˈseɾ/ /ˌpɔtˈse/ /ˌpɔtˈsə/ /ˌpɔtˈsɛ/ adv
b'fhéidir

potència /poˈtɛn.sia/ /puˈtɛn.siə/ n fem
cumhacht

pou /ˈpow/ /ˈpow/ /ˈpɔw/ n masc
tobar
Forat vertical que comunica la superfície del terra amb un corrent d'aigua subterrani i que s'utilitza per agafar aquesta aigua.

practicar /pɾak.tiˈka/ /pɾak.tiˈkaɾ/ /pɾək.tiˈka/ v
cleacht

praseodimi /pɾə.zə.oˈði.mi/ /pɾə.zə.uˈði.mi/ n masc
praiséidimiam

prat /ˈpɾat/ n masc
móinéar

precisió /pɾe.si.ziˈo/ /pɾə.si.ziˈo/ n fem
cruinneas

preciós /pɾe.siˈos/ /pɾə.siˈos/ adj masc
luachmhar

precoç /pɾeˈkos/ adj
seanchríonna

precís /pɾeˈsis/ /pɾəˈsis/ adj masc
cruinn
Concret, amb el detall necessari, sense lloc per a les ambigüitats.

predicador /pɾe.ði.kaˈðo/ /pɾe.ði.kaˈðoɾ/ /pɾə.ði.kəˈðo/ n masc
seanmóirí
Orador evangèlic que predica o declara la paraula de Deu.

predicat /pɾe.ðiˈkat/ /pɾə.ðiˈkat/ n masc
faisnéis

predicció n fem
réamhaisnéis

predir /pɾeˈði/ /pɾeˈðiɾ/ /pɾəˈði/ v
tuar

preferir /pɾe.feˈɾi/ /pɾe.feˈɾiɾ/ v
is fearr le

prefix /pɾeˈfiks/ /pɾəˈfiks/ n masc
réimír
En gramàtica, afix quan s'afegeix al davant del mot.

pregar /pɾeˈɣa/ /pɾeˈɣaɾ/ /pɾəˈɣa/ v
guigh
(intransitiu) Dirigir una oració cap a la divinitat.

pregunta /pɾeˈɣun.ta/ n fem
ceist
Fet de demanar a algú sobre una qüestió, una dada, una informació.

preguntar /pɾe.ɣunˈta/ /pɾe.ɣunˈtaɾ/ v
ceistigh

pregària /pɾeˈɣa.ɾi.a/ n fem
guí

premi /ˈpɾe.mi/ /ˈpɾɛ.mi/ /ˈpɾɛ.mit/ n masc
duais

premsa /ˈpɾem.sa/ /ˈpɾem.sə/ n fem
preas
Màquina que serveix per a comprimir entre dos elements que fan pressió.

prendre /ˈpen.dɾe/ /ˈpən.dɾə/ /ˈpɛn.dɾə/ /ˈpɾen.dɾa/ /ˈpɾen.dɾe/ /ˈpɾɛn.dɾə/ v
tóg
(transitiu) Apoderar-se d'alguna cosa abans que altres, que també la desitgen, se la quedin.

prenom /pɾeˈnɔm/ /pɾəˈnɔm/ n masc
céadainm
En l'antiga Roma, nom propi personal que s'anteposava al familiar o bé al gentilici.
Nom propi personal que normalment s'anteposa als cognoms.

prenyar /pɾeˈɲa/ /pɾeˈɲaɾ/ /pɾəˈɲa/ v
toirchigh

preocupació /pɾə.u.ku.pə.siˈo/ n fem
imní
Problema pendent que ocupa i cansa la ment.

preparació /pɾe.pa.ɾa.siˈo/ n fem
inleadh
Allò que es fa per tenir tot a punt abans de fer una cosa.

preparar /pɾe.paˈɾa/ /pɾe.paˈɾaɾ/ /pɾə.pəˈɾa/ v
ullmhaigh
Deixar una cosa llesta per al seu ús.

preposició /pɾe.po.zi.siˈo/ /pɾə.po.zi.siˈo/ /pɾə.pu.zi.siˈo/ n fem
réamhfhocal

presa de decisions n fem
cinnteoireacht

presbiteri /pɾez.βiˈtɛ.ɾi/ /pɾəz.biˈtɛ.ɾi/ n masc
reispitéir

present /pɾeˈzen/ /pɾeˈzent/ /pɾəˈzen/ /pɾəˈzent/ adj
i láthair
Que assisteix.

presentació /pɾe.zen.ta.siˈo/ /pɾə.zən.tə.siˈo/ n fem
láithreoireacht

president /pɾe.ziˈðen/ /pɾe.ziˈðent/ /pɾə.ziˈðen/ /pɾə.ziˈðent/ n masc
uachtarán

presidència /pɾe.ziˈðɛn.si.a/ /pɾə.ziˈðɛn.si.ə/ n fem
uachtaránacht

presoner /pɾe.zoˈne/ /pɾe.zoˈneɾ/ /pɾə.zoˈne/ /pɾə.zuˈne/ n masc
cime
Persona que està a la presó

pressa /ˈpɾe.sa/ /ˈpɾe.sə/ n fem
deifir

pressupost /pɾe.suˈpɔst/ n masc
buiséad

pressupostari /pɾe.su.posˈta.ɾi/ /pɾə.su.posˈta.ɾi/ /pɾə.su.pusˈta.ɾi/ adj masc
buiséadach

presència /pɾeˈzɛn.si.a/ /pɾəˈzen.si.ə/ /pɾəˈzɛn.si.ə/ n fem
láithreacht

presó /pɾeˈzo/ /pɾəˈzo/ n fem
príosún

preu n masc
praghas costas
Valor acordat entre venedor i comprador.

prim /ˈpɾim/ adj masc
caol
Cos de poca amplària o gruix

primavera /pɾi.maˈve.ɾa/ /pɾi.maˈβe.ɾa/ /pɾi.məˈve.ɾə/ /pɾi.məˈβɛ.ɾə/ n fem
earrach
Estació de l'any entre l'hivern i l'estiu i que en l'hemisferi nord coincideix amb la floració.

primer /pɾiˈme/ /pɾiˈmeɾ/ adj masc
aonú
El del començament.

primer /pɾiˈme/ /pɾiˈmeɾ/ adv
aonú
Abans de res, abans de tot.

primer /pɾiˈme/ /pɾiˈmeɾ/ number
anchéad
(ordinal) Corresponent a l'u en una sèrie.

primera persona n fem
chéad phearsa

primogènit /pɾi.moˈd͡ʒɛ.nit/ /pɾi.muˈʒɛ.nit/ n masc
céadghin

princesa /pɾinˈse.za/ /pɾinˈsə.zə/ /pɾinˈsɛ.zə/ n fem
banphrionsa iníon rí

principat /pɾin.siˈpat/ n masc
prionsacht

principi n masc
tosach
començament

prior /pɾiˈo/ /pɾiˈoɾ/ n masc
prióir

priorat /pɾi.oˈɾat/ /pɾi.uˈɾat/ n masc
prióireacht
Dignitat, tasca i ofici de prior o priora, o el temps que aquest dura.
Districte en què té jurisdicció el prior.

prismàtics /pɾizˈma.tiks/ n masc
gloiní

privat adj masc
príobháideach
No públic.

privilegi /pɾi.viˈɫɛ.d͡ʒi/ /pɾi.viˈɫɛ.ʒi/ /pɾi.βiˈɫɛ.d͡ʒi/ /pɾi.βiˈɫɛ.ʒi/ n masc
pribhléid

proa /ˈpɾo.a/ /ˈpɾo.ə/ n fem
ceann

probable /pɾoˈba.bɫe/ /pɾoˈbab.bɫə/ /pɾoˈβa.βɫe/ /pɾoˈβab.bɫe/ /pɾuˈbab.bɫə/ /pɾuˈβa.βɫə/ /pɾuˈβab.bɫə/ adj
is dóigh

probablement /pɾoˌba.bɫeˈment/ /pɾoˌbab.bɫəˈment/ /pɾoˌβa.βɫeˈmen/ /pɾoˌβab.bɫeˈmen/ /pɾuˌbab.bɫəˈmen/ /pɾuˌβa.βɫəˈmen/ /pɾuˌβab.bɫəˈmen/ adv
is dócha (go)

problema /pɾobˈbɫɛ.mə/ /pɾoˈbɫe.ma/ /pɾubˈbɫɛ.mə/ n masc
fadhb

processó /pɾo.seˈso/ /pɾo.səˈso/ /pɾu.səˈso/ n fem
mórshiúl

proclamació /pɾo.kɫa.ma.siˈo/ /pɾo.kɫə.mə.siˈo/ /pɾu.kɫə.mə.siˈo/ n fem
fógra

procés /pɾoˈses/ /pɾuˈses/ n masc
próiseas
Manera en com es desenvolupa una acció progressiva.
Successió de fases que es donen en un fenomen natural o un procediment.

producció n fem
tairgíocht

producte /pɾoˈðuk.te/ /pɾoˈðuk.tə/ /pɾuˈðuk.tə/ n masc
táirge

productiu /pɾo.ðukˈtiw/ /pɾu.ðukˈtiw/ adj masc
bisiúil

productor /pɾo.ðukˈto/ /pɾo.ðukˈtoɾ/ /pɾu.ðukˈto/ n masc
léiritheoir
Persona que produeix alguna cosa.

produir /pɾo.ðuˈi/ /pɾo.ðuˈiɾ/ /pɾu.ðuˈi/ v
táirg
Treure de si amb activitat o acció vital alguna cosa.

professional /pɾo.fe.si.oˈnaɫ/ /pɾo.fə.si.oˈnaɫ/ /pɾu.fə.si.uˈnaɫ/ adj
gairmiúil
Relatiu o pertanyent a una professió.

professional /pɾo.fe.si.oˈnaɫ/ /pɾo.fə.si.oˈnaɫ/ /pɾu.fə.si.uˈnaɫ/ n neut
gairmiúil
Persona que exerceix una professió o que treballa en un sector determinat.

professió /pɾo.fe.siˈo/ /pɾo.fə.siˈo/ /pɾu.fə.siˈo/ n fem
gairm

profeta /pɾoˈfe.ta/ /pɾoˈfe.tə/ /pɾuˈfe.tə/ n neut
fáidh

profitós /pɾo.fiˈtos/ /pɾu.fiˈtos/ adj masc
airgeadúil

profund /pɾoˈfun/ /pɾoˈfunt/ /pɾuˈfun/ adj masc
domhain
Que s'enfonsa en la terra o una altra superfície, d'alçada.

profunditat /pɾo.fun.diˈtat/ /pɾu.fun.diˈtat/ n fem
doimhneacht
Qualitat de ser profund.

programa /pɾoˈɣɾa.ma/ /pɾoˈɣɾa.mə/ /pɾuˈɣɾa.mə/ n masc
clár
Cadascun dels espais televisius o de ràdio.

programari /pɾo.ɣɾaˈma.ɾi/ /pɾo.ɣɾəˈma.ɾi/ /pɾu.ɣɾəˈma.ɾi/ n masc
bogearraí

progressió /pɾo.ɣɾe.siˈo/ /pɾo.ɣɾə.siˈo/ /pɾu.ɣɾə.siˈo/ n fem
gluaiseacht seicheamh

prohibició /pɾo.i.bi.siˈo/ /pɾu.i.bi.siˈo/ /pɾu.i.βi.siˈo/ n fem
crosadh

prohibir /pɾo.iˈbi/ /pɾo.iˈbiɾ/ /pɾo.iˈβi/ /pɾu.iˈbi/ v
urghair

projecte /pɾoˈd͡ʒɛk.te/ /pɾoˈʒɛk.te/ /pɾoˈʒɛk.tə/ /pɾuˈʒɛk.tə/ n masc
tionscadal
Estudi detallat d'una cosa a realitzar.

projector /pɾo.d͡ʒekˈtoɾ/ /pɾo.ʒekˈto/ /pɾo.ʒəkˈto/ /pɾu.ʒəkˈto/ n masc
teilgeoir

prolífic /pɾoˈɫi.fik/ /pɾuˈɫi.fik/ adj masc
bisiúil

promesa /pɾoˈme.za/ /pɾoˈmə.zə/ /pɾuˈmɛ.zə/ n fem
gealltanas

prometi /pɾoˈme.ti/ /pɾoˈmə.ti/ /pɾoˈmɛ.ti/ /pɾuˈmɛ.ti/ n masc
próiméitiam próméitiam

promiscu /pɾoˈmis.ku/ /pɾuˈmis.ku/ adj masc
ilchaidreamhach

promoció /pɾo.mo.siˈo/ /pɾu.mu.siˈo/ n masc
rang
Conjunt de persones promogudes a un grau superior.

prompte /ˈpɾom.te/ adj masc
pras
Que fa una cosa sense retard, en poc temps, ràpidament.

pronunciació /pɾo.nun.si.a.siˈo/ /pɾo.nun.si.ə.siˈo/ /pɾu.nun.si.ə.siˈo/ n fem
fuaimniú

prop de preposition
achomair
A poca distància, espacial o temporal, de quelcom o d'algú.
Aproximadament, si fa no fa.

propi /ˈpɾɔ.pi/ adj masc
féin
Que pertany a algú o a alguna cosa, a un propietari.

propietari /pɾo.pi.eˈta.ɾi/ /pɾo.pi.əˈta.ɾi/ /pɾu.pi.əˈta.ɾi/ n masc
úinéir

proporcional /pɾo.poɾ.si.oˈnaɫ/ /pɾu.pur.si.uˈnaɫ/ adj
cionmhar

proporció /pɾo.poɾ.siˈo/ /pɾu.pur.siˈo/ n fem
comhréir

proposar /pɾo.poˈza/ /pɾo.poˈzaɾ/ /pɾu.puˈza/ v
mol
Exposar a algú una cosa perquè la consideri o l’adopti.

propòsit /pɾoˈpɔ.zit/ /pɾuˈpɔ.zit/ n masc
cuspóir

prosperitat /pɾos.pe.ɾiˈtat/ /pɾus.pə.ɾiˈtat/ n fem
rath

prostituta /pɾos.tiˈtu.ta/ /pɾos.tiˈtu.tə/ /pɾus.tiˈtu.tə/ n fem
abarlach

prosòdia //pɾoˈzɔˈði.a/ /pɾuˈzɔ.ði.ə/ n fem
prosóid

protecció /pɾo.tek.siˈo/ /pɾo.tək.siˈo/ /pɾu.tək.siˈo/ n fem
cosaint
Acció o efecte de protegir.
(esports de pilota) Acció de defensar la pilota, la bola o el disc de l'atac d'un o més adversaris amb el tronc, les cames, els braços o l'estic.

protector /pɾo.tekˈto/ /pɾo.tekˈtoɾ/ /pɾo.təkˈto/ /pɾu.təkˈto/ n masc
cosantóir
Persona o institució que protegeix algú o alguna cosa

protegir /pɾo.teˈd͡ʒi/ /pɾo.teˈd͡ʒiɾ/ /pɾo.teˈʒi/ /pɾo.təˈʒi/ /pɾu.təˈʒi/ v
caomhnaigh
Resguardar algú o alguna cosa d’un perjudici o perill.

protesta /pɾoˈtes.ta/ /pɾoˈtes.tə/ /pɾuˈtes.tə/ n fem
agóid

protestar /pɾo.tesˈta/ /pɾo.tesˈtaɾ/ /pɾo.təsˈta/ /pɾu.təsˈta/ v
agóid
(intransitiu) Manifestar l’oposició de forma solemne.

proteïna /pɾo.teˈi.na/ /pɾo.təˈi.nə/ /pɾu.təˈi.nə/ n fem
próitéin

protoactini /pɾo.to.əkˈti.ni/ /pɾu.tu.əkˈti.ni/ n masc
prótachtainiam

protocol /pɾo.toˈkɔɫ/ /pɾu.tuˈkɔɫ/ n masc
prótacal

protó /pɾoˈto/ /pɾuˈto/ n masc
prótón

prou /ˈpɾow/ /ˈpɾɔw/ adv
dóthain

prova /ˈpɾɔ.va/ /ˈpɾɔ.və/ /ˈpɾɔ.βa/ /ˈpɾɔ.βɔ/ /ˈpɾɔ.βə/ n fem
scrúdú
Acció de provar.
examen, control, test
assaig

provar /pɾoˈva/ /pɾoˈvaɾ/ /pɾoˈβa/ /pɾuˈva/ /pɾuˈβa/ v
tástáil
Fer examen i experiment de les qualitats.
(provar de) Intentar sortir-se'n.

proverbi /pɾoˈvɛɾ.bi/ /pɾoˈβɛr.βi/ /pɾoˈβɛɾ.βi/ /pɾuˈvɛr.bi/ n masc
seanfhocal

província /pɾoˈvin.si.a/ /pɾoˈvin.si.ə/ /pɾoˈβin.si.a/ /pɾuˈvin.si.ə/ /pɾuˈβin.si.ə/ n fem
cúige

proïsme /pɾoˈiz.me/ /pɾuˈiz.mə/ n masc
comharsa

pruna n fem
pluma

pràctica /pɾəkˈti.kə/ /ˈpɾak.ti.ka/ /ˈpɾak.ti.kə/ n fem
crábhadh
Exercici del que prèviament s'ha après de forma teòrica.

préssec n masc
péitseog

préstec /ˈpɾes.tek/ /ˈpɾes.tək/ n masc
iasacht

príncep /ˈpɾin.sep/ /ˈpɾin.səp/ n masc
prionsa
Fill del rei, hereu del tron.

pròsper /ˈpɾɔs.peɾ/ adj masc
rafar
Que li van bé les coses, que prospera, creix feliç o es desenvolupa.

pròstata /ˈpɾɔs.ta.ta/ /ˈpɾɔs.tə.tə/ n fem
próstatach

psi /ˈpsi/ /ˈsi/ n fem
sí

psicologia /si.ko.ɫoˈd͡ʒi.a/ /si.ko.ɫoˈʒi.a/ /si.ko.ɫoˈʒi.ə/ /si.ku.ɫuˈʒi.ə/ n fem
síceolaíocht

psicometria n fem
síciméadracht

psicosi /psiˈkɔ.zi/ /siˈkɔ.zi/ n fem
síocóis

psicoteràpia /ˌpsi.ku.təˈɾa.pi.ə/ /ˌsi.ko.teˈɾa.pi.a/ /ˌsi.ko.təˈɾa.pi.ə/ /ˌsi.ku.təˈɾa.pi.ə/ n fem
síciteiripe

psicòleg /siˈkɔ.ɫek/ /siˈkɔ.ɫək/ n masc
síceolaí

psicòpata n neut
síceapatach

psiquiatre /psi.kiˈa.tɾə/ /si.kiˈa.tɾe/ /si.kiˈa.tɾə/ n masc
síciatraí

psiquiatria /psi.ki.əˈtɾi.ə/ /si.ki.aˈtɾi.a/ /si.ki.əˈtɾi.ə/ n fem
síciatracht

publicació /pu.bɫi.ka.siˈo/ /pu.βɫi.ka.siˈo/ /pu.βɫi.kə.siˈo/ /pub.bɫi.ka.siˈo/ /pub.bɫi.kə.siˈo/ n fem
foilseachán

publicar /pu.bɫiˈkaɾ/ /pu.βɫiˈka/ /pub.bɫiˈka/ v
foilsigh

pujar /puˈd͡ʒa/ /puˈd͡ʒaɾ/ /puˈʒa/ v
éirigh
Augmentar de nivell.

pulmonar /puɫ.moˈnaɾ/ /puɫ.muˈnar/ adj
scamhógach

pulmonia /puɫ.moˈni.a/ /puɫ.moˈni.ə/ /puɫ.muˈni.ə/ n fem
aicíd na scamhóg
Inflamació d'un o de tots dos pulmons. Sovint és conseqüència d'una infecció de pneumococ.

pulmó n masc
scamhóg

punir /puˈni/ /puˈniɾ/ v
aifir

punt /ˈpun/ /ˈpunt/ n masc
áit
Grau d'una escala de qualificació.
pointe
Recompenses en el joc.

puntuació /pun.tu.a.siˈo/ /pun.tu.ə.siˈo/ n fem
poncaíocht
Signes que marquen les pauses en la lectura d'un escrit.

puntual /pun.tuˈaɫ/ adj
pointeáilte
Que fa les coses en el moment previst.

punyal /puˈɲaɫ/ n masc
miodóg

punyalada /pu.ɲaˈɫa.ða/ /pu.ɲəˈɫa.ðə/ n fem
rop

pupil·la /puˈpi.ɫa/ /puˈpi.ɫə/ /puˈpiɫ.ɫa/ /puˈpiɫ.ɫə/ n fem
mac imrisc
Obertura central de l'iris.

pupitre /puˈpi.tɾe/ /puˈpi.tɾə/ n masc
deasc

puput /puˈput/ n
húpú

pus /ˈpus/ n masc
angadh braon

puta /ˈpu.ta/ /ˈpu.tə/ n fem
striapach

puça /ˈpu.sa/ n fem
dreancaid
Insecte endopterigot ectoparàsit de mamífers i aus.

pàgina /ˈpa.d͡ʒi.na/ /ˈpa.ʒi.na/ n fem
leathanach

pàncrees /ˈpaŋ.kɾe.es/ n masc
paincréas

pànic n masc
anbhá

pàtria /ˈpa.tɾi.a/ n fem
athairtír

pèl /ˈpəɫ/ /ˈpɛɫ/ n masc
gruaig
Filament propi dels mamífers, que cobreix el cos o part d'ell. Es creen a partir de cèl·lules mortes i tenen un alt contingut de proteïna queratina.

pèl-blanc /ˌpəɫˈbɫaŋk/ /ˌpɛɫˈbɫaŋk/ /ˌpɛɫˈβɫaŋ/ adj masc
bán

pèl-roig /ˌpəɫˈrɔt͡ʃ/ /ˌpɛɫˈrot͡ʃ/ /ˌpɛɫˈrɔt͡ʃ/ adj masc
rua

pèsol /ˈpe.zoɫ/ /ˈpə.zoɫ/ /ˈpɛ.zuɫ/ n masc
pis

pètal /ˈpɛ.taɫ/ /ˈpɛ.təɫ/ n masc
peiteal

pòstum /ˈpɔs.tum/ adj masc
iarbháis

pólvora /ˈpoɫ.vo.ɾa/ /ˈpoɫ.vo.ɾə/ /ˈpoɫ.vu.ɾə/ /ˈpoɫ.βo.ɾa/ /ˈpoɫ.βu.ɾə/ n fem
púdar gunna
Explosiu compost per diverses substàncies polvoritzades.

públic /ˈpu.bɫik/ /ˈpu.βɫik/ /ˈpub.bɫik/ adj masc
poiblí
Comú, que no és privat.

públic /ˈpu.bɫik/ /ˈpu.βɫik/ /ˈpub.bɫik/ n masc
poiblí
Audiència, persones que assisteixen a un acte o espectacle.

públicament /ˌpu.bɫi.kaˈment/ /ˌpu.βɫi.kaˈmen/ /ˌpu.βɫi.kəˈmen/ /ˌpub.bɫi.kaˈmen/ /ˌpub.bɫi.kəˈmen/ /ˌpub.bɫi.kəˈment/ adv
os ard

púlpit /ˈpuɫ.pit/ n masc
crannóg
trona (de predicació)

quadrat /kwaˈðɾat/ adj masc
cearnógach
Que té la forma d'un quadrat.

quadrat /kwaˈðɾat/ n masc
cearnóg
(geometria) Polígon regular quatre costats, és a dir, el quadrat és una figura plana amb quatre costats iguals i que també té tots quatre angles iguals, de noranta graus.

quadre /ˈkwa.ðɾe/ /ˈkwa.ðɾə/ n masc
pictiúr
Obra pictòrica enquadrada en un marc.

qualitat /kwa.ɫiˈtat/ n fem
aitreabúid

quall /ˈkwaʎ/ n masc
binid
Enzim que té la propietat de quallar la llet, originalment extret de l'estómac dels remugants.

quallada /kwaˈʎa.ða/ /kwəˈʎa.ðə/ n fem
gruth

quallar /kwaˈʎa/ /kwaˈʎaɾ/ /kwəˈʎa/ v
téacht

quan /ˈkon/ adv
cathain
En quin moment o temps en què es realitza una acció.

quan les gallines pixin adv
lá Philib an Chleite

quant /ˈkwan/ /ˈkwant/ adj
cá mhéad
(seguit de substantiu, sovint amb la preposició de) Quina quantitat de.

quantitat /kwan.tiˈtat/ n fem
cainníocht

quaranta /koˈɾan.ta/ /koˈɾan.tə/ /kuˈɾan.ta/ /kuˈɾan.tə/ /kwaˈɾan.ta/ /kwəˈɾan.tə/ n masc
daichead
(tennis) Tercer punt guanyat en un joc per un jugador o un equip.

quaranta /koˈɾan.ta/ /koˈɾan.tə/ /kuˈɾan.ta/ /kuˈɾan.tə/ /kwaˈɾan.ta/ /kwəˈɾan.tə/ number
daichead

quarantè /ko.ɾanˈte/ /ku.ɾənˈtə/ /ku.ɾənˈtɛ/ number
ceathrachadú

quaresma /koˈɾez.ma/ /koˈɾə.mə/ /kuˈrɛz.mə/ /kuˈɾɛ.mə/ /kwaˈɾez.ma/ /kwəˈɾəz.mə/ /kwəˈɾɛz.mə/ n fem
carghas

quark /ˈkwark/ n masc
cuarc

quatre /ˈkwa.tɾe/ number
ceathair

que /ke/ adv
chomh
Valor de ponderació quantitativa, emfatització o intensificació de quant.

que /ke/ conjunction
go
Nexe copulatiu d'unió, emprat per introduir una frase subordinada.

queixa /ˈke.ʃə/ /ˈkej.ʃa/ n fem
acaoineadh

queixal del seny n masc
fiacail fhorais fiacail forais

queixar-se /kejˈʃaɾ.se/ /kəˈʃar.sə/ v
bí ag clamhsán

qui /ˈki/ pronoun
cé

quiet /kiˈet/ adj masc
féithchiúin

quilogram /ki.ɫoˈɣɾam/ /ki.ɫuˈɣɾam/ n masc
cileagram

quilòmetre /kiˈɫɔ.me.tɾe/ n masc
ciliméadar

quimera /kiˈme.ɾa/ /kiˈme.ɾə/ n fem
ciméara
Monstre que té forma de meitat lleó i meitat cabra amb ales i cua de drac, filla del monstre Tifó i d'una serp anomenada Equidna.

quinina /kiˈni.na/ /kiˈni.nə/ n masc
quinín

quinze /ˈkin.ze/ n masc
cúig déag
(tennis, pilota valenciana) Primer punt guanyat en un joc per un jugador o un equip.

quinze /ˈkin.ze/ number
cúig déag

quinzè /kinˈze/ /kinˈzə/ /kinˈzɛ/ number
an cuigú ... déag

quitrà n masc
tarra

quotidià adj masc
laethúil

quàntum /ˈkwan.tum/ n masc
candam

què /ˈke/ /ˈkə/ /ˈkɛ/ pronoun
cad
Pronom interrogatiu que pregunta per l'objecte del discurs, quina cosa?

químic /ˈki.mik/ n masc
ceimiceoir
Persona que es dedica a la química.

química /ˈki.mi.ka/ n fem
ceimic
Ciència que estudia les substàncies, els elements i el seu comportament.
Forma femenina de químic.

quítxua /ˈki.t͡ʃu.a/ /ˈki.t͡ʃu.ə/ n masc
Ceatsuais

quòrum /ˈkwɔ.ɾum/ n masc
córam

qüestionari /kwes.ti.oˈna.ɾi/ /kwəs.ti.uˈna.ɾi/ n masc
ceistiúchán

racisme /raˈsiz.me/ /rəˈsiz.mə/ n masc
ciníochas

racó /raˈko/ /rəˈko/ n masc
cúinne
Espai definit per dues parets en angle.

radi n masc
ga
Cadascuna de les línies que es poden dibuixar des del centre d'un cercle fins a la circumferència.
Os del braç.

radiació /ra.ði.a.siˈo/ /rə.ði.ə.siˈo/ n fem
radaíocht

radó /rəˈðo/ n masc
radón

rai /ˈraj/ n masc
rafta
Embarcació feta de troncs de fusta, per transportar-los riu avall per les aigües navegables, típic del Pirineu oriental.

raig /ˈrat͡ʃ/ n masc
scaird
Emanació de material fluid, per exemple: un raig d'aigua, un raig d'oli, etc.
ga
Emissió de llum que fa la sensació de seguir una línia recta.

raima /ˈraj.ma/ /ˈraj.mə/ n fem
réam

rajada /raˈʒa.ða/ /rəˈʒa.ðə/ n fem
roc
(peixos) Peix del gènere Raja, de forma romboide, caracteritzat per tenir unes aletes cartilaginoses que, vistes de prop semblen les ratlles d'una pinta.

rajola /raˈd͡ʒɔ.ɫa/ /raˈd͡ʒɔ.ɫɔ/ /raˈʒɔ.ɫa/ n fem
tíl
Peça plana de ceràmica, sovint de forma quadrada, que es va servir per revestir sòls o parets de banys i cuines

ramat /raˈmat/ /rəˈmat/ n masc
tréad

rampa /ˈram.pa/ /ˈram.pə/ n fem
féith-chrapadh
Contracció dolorosa d'un múscul.

rampí n masc
ráca

ranc /ˈraŋk/ adj masc
bacach

rancor /raŋˈko/ /raŋˈkoɾ/ /rəŋˈko/ n
olc

rap /ˈrap/ n masc
láimhíneach
(Lophius budegassa)

raqueta /raˈke.ta/ /rəˈkə.tə/ /rəˈkɛ.tə/ n fem
raicéad

rar /ˈrar/ adj masc
annamh
Que hi ha pocs elements de la mateixa classe, en petit nombre.

raresa /raˈɾe.za/ /rəˈɾə.zə/ /rəˈɾɛ.zə/ n fem
annaimhe

rasclet /rasˈkɫet/ /rəsˈkɫət/ /rəsˈkɫɛt/ n masc
ráca

rastell /rasˈteʎ/ /rəsˈteʎ/ n masc
ráca
Eina en forma de pinta per remoure la terra o arreplegar fulles seques caigudes a terra.

rata /ˈra.tə/ n fem
francach
Mamífer rosegador de la família dels múrids (Rattus norvegicus).

ratapinyada /ˌra.ta.piˈɲa.ða/ n fem
ialtóg

ratllat /raʎˈʎat/ /raˈʎat/ /rəʎˈʎat/ /rəˈʎat/ adj masc
riabhach

ratolí /rə.toˈɫi/ /rə.tuˈɫi/ n masc
luch luchóg
Petit mamífer rosegador caracteritzat per la llarga cua, els ulls petits i brillants i el cos nerviós i pelut. En especial aquell que viu en les cases com a inquilí no desitjat.
luch
(informàtica) Dispositiu informàtic de diàleg que transmet la informació necessària per al desplaçament de la busca per la pantalla d'un ordinador i que generalment incorpora uns botons per a activar determinades funcions.

rauc /ˈrawk/ n masc
grág

rave /ˈra.ve/ /ˈra.və/ /ˈra.βe/ /ˈra.βə/ /ˈrejf/ n masc
raidis
Arrel comestible de la ravenera, de color rogenc.

raça /ˈra.sa/ /ˈra.sə/ n fem
cine

raïm /rəˈim/ n masc
fíonchaor
(normalment no comptable) Fruit de la vinya (Vitis spp.)

raó /raˈo/ n fem
réasún
Facultat humana que permet el pensament.

reacció /re.ak.siˈo/ /re.ək.siˈo/ n fem
frithghníomhaíocht

reacció en cadena de la polimerasa n fem
imoibriú slabhrúil polaiméaráise

realitat /re.a.ɫiˈtat/ n fem
nithiúlacht

realitzar /re.a.ɫiˈd͡za/ /re.a.ɫiˈza/ /re.a.ɫiˈzaɾ/ v
réadaigh
Dur a terme, fer real el que es tenia pensat.

realment /reˌaɫˈmen/ /reˌaɫˈment/ adv
dáiríre

reanomenar /re.a.no.meˈna/ /re.a.no.meˈnaɾ/ /re.ə.no.məˈna/ /re.ə.nu.məˈna/ v
athainmnigh

rebló /rebˈbɫo/ /reˈbɫo/ /reˈβɫo/ /rəbˈbɫo/ /rəˈβɫo/ n masc
seam

rebost /reˈβɔst/ /rəˈβɔst/ n masc
bialann

rebre /ˈre.bɾe/ /ˈrə.bɾə/ /ˈrɛ.bɾə/ v
faigh
Ser el destinatari d'alguna cosa: d'un cop, d'un missatge, d'un esquitx, d'un premi, d'un honor, d'un insult ...

rebuig /reˈbut͡ʃ/ /rəˈβut͡ʃ/ n masc
éaradh
(esports de pilota) Acció i efecte d'allunyar al màxim la pilota, la bola o el disc de la pròpia porteria per neutralitzar l'acció ofensiva de l'equip adversari.

rebut /reˈbut/ /rəˈβut/ n masc
admháil

rebutjar /re.buˈd͡ʒaɾ/ /re.βuˈd͡ʒa/ /rə.βuˈd͡ʒa/ v
eitigh
Refusar una oferta o una sol·licitud per indigna.

recent /reˈsen/ /reˈsent/ /rəˈsen/ /rəˈsent/ adj
deireanach

recepció n fem
deasc fáiltithe
(voleibol) Acció de colpejar la pilota procedent d'un servei o una rematada de l'equip adversari.

recepta /reˈsep.ta/ /reˈsɛp.ta/ /rəˈsep.tə/ n fem
oideas
Indicació sobre la manera de preparar un plat, una beguda, un medicament, etc. a partir d’uns ingredients.

recer /raˈse/ /raˈseɾ/ /reˈse/ /reˈseɾ/ /rəˈse/ n masc
foscadh

recerca /reˈseɾ.ka/ /rəˈsəɾ.kə/ /rəˈsɛr.kə/ n fem
taighde
Conjunt d’activitats de cerca curosa per trobar respostes en un àmbit concret del coneixement.

reciclatge /re.siˈkla.d͡ʒe/ /rə.siˈklad.ʒə/ n masc
athchúrsáil
Acció i efecte de reciclar.

recipient /re.si.piˈen/ /re.si.piˈent/ /rə.si.piˈen/ /rə.si.piˈent/ n masc
soitheach

recluta /reˈkɫu.ta/ /rəˈkɫu.tə/ n neut
earcach

reclutar /re.kɫuˈta/ /re.kɫuˈtaɾ/ /rə.kɫuˈta/ v
earcaigh

recollidor /re.ko.ʎiˈðo/ /re.ko.ʎiˈðoɾ/ /rə.ko.ʎiˈðo/ /rə.ku.ʎiˈðo/ n masc
sluasaidín
Pala de recollir residus, escombraries.

recollir /re.koˈʎi/ /re.koˈʎiɾ/ /re.kuˈʎi/ /rə.koˈʎi/ /rə.kuˈji/ /rə.kuˈʎi/ v
cruinnigh

recolzar /re.koɫˈza/ /re.koɫˈzaɾ/ /rə.koɫˈza/ /rə.kuɫˈza/ v
iompair

recompensa /re.komˈpen.sa/ /rə.komˈpɛn.sə/ /rə.kumˈpɛn.sə/ n fem
duais

reconeixement /re.ko.ne.ʃeˈmen/ /re.ko.nej.ʃeˈmen/ /re.ko.nej.ʃeˈment/ /rə.ko.nə.ʃəˈment/ /rə.ku.nə.ʃəˈmen/ n masc
aitheantas

reconstruir /re.kons.tɾuˈi/ /re.kons.tɾuˈiɾ/ /rə.kons.tɾuˈi/ /rə.kuns.tɾuˈi/ v
atóg

reconèixer /re.koˈne.ʃe/ /re.koˈnej.ʃe/ /re.koˈnej.ʃeɾ/ /rə.koˈnə.ʃə/ /rə.kuˈnɛ.ʃə/ v
aithin
Distingir, adonar-se d'allò que ja era conegut.

recordar /re.korˈða/ /re.koɾˈða/ /re.koɾˈðaɾ/ /rə.koɾˈða/ /rə.kurˈda/ /rə.kurˈða/ v
is cuimhin le

rectangle /rekˈtaŋ.ɡɫe/ /rəkˈtaŋ.ɡɫə/ n masc
dronuilleog

recte /ˈrɛk.te/ /ˈrɛk.tə/ n masc
athán driseachán
Part final de l'intestí.

recuperació /re.ku.pe.ɾa.siˈo/ n fem
aisghabháil
(bàdminton) Fase quarta d'un cop, corresponent al moviment de retorn a la posició d'espera.

recurrent /re.kuˈren/ /re.kuˈrent/ /rə.kuˈren/ /rə.kuˈrent/ adj
athfhillteach

redescobrir /re.ðes.koˈbɾiɾ/ /re.ðes.koˈβɾi/ /rə.ðəs.koˈbɾi/ /rə.ðəs.kuˈbɾi/ /rə.ðəs.kuˈβɾi/ v
athaimsigh

reducció /re.ðuk.siˈo/ /rə.ðuk.siˈo/ n fem
laghdú

reduir /re.ðuˈi/ /re.ðuˈiɾ/ /rə.ðuˈi/ v
laghdaigh
disminuir

referèndum /re.feˈɾɛn.dum/ /rə.fəˈɾɛn.dum/ n masc
reifreann

reflex /reˈfɫɛks/ /rəˈfɫɛks/ n masc
scáil
Cosa que es veu reflectida.

reflexiu /re.fɫekˈsiw/ /rə.fɫəkˈsiw/ adj masc
aisfhillteach

reformar /re.forˈma/ /re.foɾˈmaɾ/ /rə.furˈma/ v
leasaigh
Modificar una cosa amb la intenció de millorar-la.

reforç /reˈfɔɾs/ /rəˈfɔrs/ n masc
athneartú

refredar /re.fɾeˈða/ /re.fɾeˈðaɾ/ /rə.fɾəˈða/ v
fuaraigh
Reduir la temperatura.

refredat /re.fɾeˈðat/ /rə.fɾəˈðat/ n masc
slaghdán

refús /reˈfus/ /rəˈfus/ n masc
eiteach

regal /reˈɣaɫ/ n masc
bronntanas

regar /reˈɣa/ /reˈɣaɾ/ /rəˈɣa/ v
uiscigh

regent /reˈd͡ʒent/ /reˈʒen/ /rəˈʒen/ /rəˈʒent/ n neut
leasrí

regiment /re.d͡ʒiˈmen/ /re.d͡ʒiˈment/ /re.ʒiˈmen/ /rə.ʒiˈmen/ /rə.ʒiˈment/ n masc
reisimint

reglament /re.ɣɫaˈmen/ /re.ɣɫaˈment/ /reɡ.ɡɫaˈmen/ /rə.ɣɫəˈmen/ /rəɡ.ɡɫəˈmen/ /rəɡ.ɡɫəˈment/ n masc
rialacháin

regle /ˈre.ɣɫe/ /ˈre.ɣɫə/ /ˈreɡ.ɡɫe/ /ˈreɡ.ɡɫə/ n masc
rialóir

regnat /reŋˈnat/ /reɡˈnat/ /rəŋˈnat/ n masc
réim

regne /ˈreŋ.ne/ /ˈreŋ.nə/ /ˈreɡ.ne/ n masc
ríocht
Estat governat o representat per una monarquia.
Classificació dels ens naturals.

regència /reˈd͡ʒɛn.si.a/ /reˈʒɛn.si.a/ /rəˈʒɛn.si.ə/ n fem
leasríocht

rei /ˈrɛj/ n masc
rí
Cap del regne, monarca.
(escacs) Peça dels escacs a prendre per guanyar la partida i que es mou una sola casa en totes direccions.

reial /reˈjaɫ/ /rəˈjaɫ/ adj
ríoga

reina /ˈrej.na/ /ˈrɛj.nə/ n fem
banríon
Forma femenina de rei.

relacionat /re.ɫa.si.oˈnat/ /rə.ɫə.si.oˈnat/ /rə.ɫə.si.uˈnat/ adj masc
gaolmhar

relació /re.ɫa.siˈo/ /rə.ɫə.siˈo/ n fem
baint

relació sexual n fem
bualadh craicinn

religió /re.ɫi.d͡ʒiˈo/ /re.ɫi.ʒiˈo/ n fem
creideamh reiligiún

relleu /reˈʎew/ /rəˈʎew/ n masc
rilíf

rellevant /re.ʎeˈvant/ /re.ʎeˈβan/ /rə.ʎəˈvan/ /rə.ʎəˈvant/ /rə.ʎəˈβan/ adj
ábhartha

rellotge /reˈʎɔ.d͡ʒe/ n masc
clog

rem /ˈrem/ /ˈrəm/ /ˈrɛm/ n masc
rámh
Instrument de fusta que es fa servir per remar.

remar /reˈma/ /reˈmaɾ/ /rəˈma/ v
iomair

remarcable /re.marˈkab.bɫe/ /re.maɾˈka.bɫe/ /re.maɾˈka.βɫe/ /rə.mərˈka.βɫə/ /rə.mərˈkab.bɫə/ /rə.məɾˈkab.bɫə/ adj
ar leith

remei /reˈmej/ /rəˈməj/ /rəˈmɛj/ n masc
druga

remolatxa /re.moˈɫa.t͡ʃa/ /rə.moˈɫa.t͡ʃə/ /rə.muˈɫa.t͡ʃə/ n fem
biatas

remolc /reˈmoɫk/ /rəˈmoɫk/ n masc
leantóir

remot /reˈmɔt/ /rəˈmɔt/ adj masc
iargúlta
Poc probable.

ren /ˈren/ /ˈrɛn/ n masc
réinfhia

renal /reˈnaɫ/ /rəˈnaɫ/ adj
duánach
Relatiu al ronyó.

rendible /renˈdi.bɫe/ /renˈdi.βɫe/ /renˈdib.bɫe/ /rənˈdi.βɫə/ /rənˈdib.bɫə/ adj
airgeadúil
Que té una bona rendibilitat.

reni n masc
réiniam

rentadora /ren.taˈðo.ɾa/ /rən.təˈðo.ɾə/ n fem
meaisín níocháin inneall níocháin

rentar /renˈta/ /renˈtaɾ/ v
nigh

renyar /reˈɲa/ /reˈɲaɾ/ /rəˈɲa/ v
sceamh ar

repetició n fem
athdhéanamh
(esports de raqueta) Acció i efecte de tornar a començar un intercanvi de cops en substitució de l'anterior, que no compta a efectes de puntuació com a conseqüència d'una anul·lació.

represàlia /re.pɾeˈza.ɫi.a/ n fem
díoltas

reproducció /re.pɾo.ðuk.siˈo/ /rə.pɾo.ðuk.siˈo/ /rə.pɾu.ðuk.siˈo/ n fem
atáirgeadh

repte /ˈrep.te/ /ˈrəp.tə/ /ˈrɛp.tə/ n masc
dúshlán
Objectiu que hom dona prioritat i que requereix cert esforç.
Acte d'empènyer a algú a un enfrontament.

republicà /re.pu.bɫiˈka/ /re.pu.βɫiˈka/ /re.pub.bɫiˈka/ /rə.pu.βɫiˈka/ /rə.pub.bɫiˈka/ adj masc
poblachtach

república /reˈpu.bɫi.ka/ /reˈpu.βɫi.ka/ /reˈpub.bɫi.ka/ /rəˈpu.βɫi.kə/ /rəˈpub.bɫi.kə/ n fem
poblacht

rerepaís /ˌre.ɾe.paˈis/ n masc
cúlchríoch

res /ˈre/ /ˈres/ /ˈrəs/ /ˈrɛ/ /ˈrɛs/ pronoun
neamhní
(negatiu) Cap cosa, buit o absència.

resar /raˈza/ /reˈza/ /reˈzaɾ/ /rəˈza/ /rəˈza/ v
guigh

rescat /resˈkat/ /rəsˈkat/ n masc
tarrtháil
Acció de rescatar.

rescatar /res.kaˈta/ /res.kaˈtaɾ/ /rəs.kəˈta/ v
tarrtháil

resclosa /resˈkɫɔ.za/ /resˈkɫɔ.zɔ/ n fem
cora

residir /re.ziˈði/ /re.ziˈðiɾ/ /rə.ziˈði/ v
cónaigh

resina /reˈzi.na/ /rəˈzi.nə/ n fem
roisín
(halterofília, boxa, pilota basca) Substància polvoritzada que s'aplica a la sola d'una bota, el terra d'un ring o bé l'empunyadura d'una pala o una paleta, utilitzada per a facilitar al màxim l'adherència de l'esportista amb la superfície de contacte.

resistència /re.zisˈtɛn.si.a/ n fem
friotóir
Acció i efecte de resistir o resistir-se.

resoldre /reˈzɔɫ.dɾe/ v
fuascail
Donar solució a un problema, una dificultat, una qüestió complexa.

respectable /res.pekˈta.bɫe/ /res.pekˈta.βɫe/ /res.pekˈtab.bɫe/ /rəs.pəkˈta.βɫə/ /rəs.pəkˈtab.bɫə/ adj
oiriúnach
Digne de respecte.

respectar /res.pekˈta/ /res.pekˈtaɾ/ /rəs.pəkˈta/ v
meas
Oferir respecte a alguna cosa, en especial a les persones.

respecte /resˈpɛk.te/ /rəsˈpek.tə/ /rəsˈpɛk.tə/ n masc
meas

respectivament /res.pekˌti.vaˈment/ /res.pekˌti.βaˈmen/ /rəs.pəkˌti.vəˈmen/ /rəs.pəkˌti.vəˈment/ /rəs.pəkˌti.βəˈmen/ adv
faoi seach

respectuós /res.pek.tuˈos/ adj masc
measúil

respiració /res.pi.ɾa.siˈo/ /rəs.pi.ɾə.siˈo/ n fem
riospráid

respirar /res.piˈɾa/ /res.piˈɾaɾ/ v
análaigh

respondre /resˈpɔn.dɾe/ v
freagair
(transitiu) Dir quelcom en resposta a una demanda.

responsabilitat /res.pon.sa.bi.ɫiˈtat/ /rəs.pon.sə.bi.ɫiˈtat/ /rəs.pun.sə.bi.ɫiˈtat/ n fem
freagracht

resposta /resˈpɔs.ta/ /resˈpɔs.tɔ/ n fem
freagra
Allò que es diu o s'escriu per contestar una pregunta.

resta /ˈres.ta/ n fem
fuílleach
Manera de referir-se a la part que roman d'altres parts ja citades.

restar /resˈta/ /resˈtaɾ/ /rəsˈta/ v
fan
No moure’s del lloc on hom és.

restaurant /res.tawˈɾan/ /res.tawˈɾant/ /rəs.təwˈɾan/ /rəs.təwˈɾant/ n masc
bialann

resultat /re.zuɫˈtat/ n masc
iarmhairt

resum /reˈzum/ /rəˈzum/ n masc
achoimre

resurrecció /re.zu.rek.siˈo/ /rə.zu.rək.siˈo/ n fem
aiséirí

ret /ˈret/ /ˈrɛt/ n masc
eangach ghruaige

retina /reˈti.na/ /rəˈti.nə/ n fem
reitine

retrat /reˈtɾat/ /rəˈtɾat/ n masc
portráid

retrovisor /re.tɾo.viˈzoɾ/ /re.tɾo.βiˈzo/ /re.tɾo.βiˈzoɾ/ /rə.tɾo.viˈzo/ /rə.tɾu.viˈzo/ /rə.tɾu.βiˈzo/ n masc
scáthán siar

retòrica /reˈtɔ.ɾi.ka/ /rəˈtɔ.ɾi.kə/ n fem
reitric

reunió /re.u.niˈo/ n fem
cruinniú
Conjunt de persones que es troben formalment per tractar algun tema, i el mateix acte.

revelar /re.veˈɫaɾ/ /re.βeˈɫa/ /rə.vəˈɫa/ /rə.βəˈɫa/ v
foilsigh
Fer conèixer alguna cosa amagada.

revolucionari /re.vo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /re.βo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /rə.vo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /rə.vu.ɫu.si.uˈna.ɾi/ /rə.βu.ɫu.si.uˈna.ɾi/ adj masc
réabhlóideach
Relatiu o pertanyent a la revolució.

revolucionari /re.vo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /re.βo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /rə.vo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /rə.vu.ɫu.si.uˈna.ɾi/ /rə.βu.ɫu.si.uˈna.ɾi/ n masc
réabhlóideach
Individu partidari de la revolució.

revolució /re.vo.ɫu.siˈo/ /re.βo.ɫu.siˈo/ /rə.vo.ɫu.siˈo/ /rə.vu.ɫu.siˈo/ n fem
réabhlóid
Canvi dràstic polític, social o econòmic.

rialla /riˈa.jə/ /riˈa.ʎa/ /riˈa.ʎə/ n fem
gáire

riba /ˈri.ba/ n fem
bruach

ribot /riˈβɔt/ n masc
plána

ric /ˈrik/ adj masc
saibhir
Amb molts diners o recursos.

ridícul /riˈði.kuɫ/ adj masc
áiféiseach
Que fa que altres se'n riguin per vergonyós, fora de lloc o per diferent.

rierol /ri.eˈɾɔɫ/ n masc
sruthán sruth

rinoceront /ri.no.seˈɾon/ /ri.no.seˈɾont/ /ri.no.səˈɾɔnt/ /ri.nu.səˈɾɔn/ n masc
srónbheannach

riota /riˈɔ.ta/ /riˈɔ.tɔ/ /riˈɔ.tə/ n fem
airí an mhagaidh

riquesa /riˈke.za/ /riˈkə.zə/ /riˈkɛ.zə/ n fem
saibhreas

ritme /ˈrid.me/ n masc
rithim

ritu /ˈri.tu/ n masc
deasghnáth

riu n masc
abhainn
Curs d'aigua que flueix de manera força contínua.

riure /ˈriw.ɾe/ n masc
gáire
El resultat de l'acció de riure.

riure /ˈriw.ɾe/ v
gáir gáire
Fer un moviment facial repetitiu, i sovint incontrolat, amb la boca, normalment acompanyat de so, que expressa alegria sobtada o burla.

rivalitat /ri.va.ɫiˈtat/ /ri.və.ɫiˈtat/ /ri.βa.ɫiˈtat/ /ri.βə.ɫiˈtat/ n fem
coimhlint

ro /ˈro/ n fem
ró

roba /ˈrɔ.ba/ /ˈrɔ.βa/ /ˈrɔ.βɔ/ /ˈrɔ.βə/ n fem
éadach

robar /roˈba/ /roˈbaɾ/ /roˈβa/ /ruˈba/ v
goid

robot /roˈbɔt/ /ruˈbɔt/ n masc
róbat
Màquina amb certa capacitat de decisió que duu a terme tasques de forma autònoma, en especial la que té forma humanoide.

robust /roˈbust/ /ruˈbust/ /ruˈβust/ adj masc
urrúnta

robí /roˈbi/ /ruˈbi/ /ruˈβi/ n masc
rúibín
Pedra preciosa molt dura, lluenta i no molt pesant, de color rosa o carmí.

roca /ˈrɔ.ka/ /ˈrɔ.kɔ/ n fem
carraig
Objecte mineral gran, en contrast amb la pedra que es considera petita.

roda /ˈrɔ.ða/ /ˈrɔ.ðɔ/ n fem
roth
Objecte circular, on normalment el diàmetre és molt més gran que la base, i que pot girar al voltant de l’eix central, facilitant el moviment de vehicles o de peces mecàniques.

roda de fira n fem
roth mór

rodi n masc
róidiam

rodó /roˈðo/ /ruˈðo/ adj masc
cruinn
De forma de cercle.

rogall /roˈɣaʎ/ /ruˈɣaj/ /ruˈɣaʎ/ n masc
piachán
Inflamació de la laringe que provoca una veu aspra.

rogallós /ro.ɣaˈʎos/ /ro.ɣəˈʎos/ /ru.ɣəˈjos/ /ru.ɣəˈʎos/ adj masc
cársánach

rogenc /ruˈʒɛŋ/ adj masc
scothdhearg

roig /ˈrot͡ʃ/ adj masc
deargach
Pertanyent o relacionat amb les idees polítiques d'esquerres.

rol /ˈrɔɫ/ n masc
ról
Conjunt de documents que es porten a bord d'una nau on consta la llista dels membres de la tripulació, entre altres dades.
Conjunt de funcions, pautes, comportaments que una societat determinada espera que una persona compleixi segons el seu estatus social adquirit o atribuït.

rom /ˈrom/ n masc
rum
(aliments) Beguda alcohòlica basada en la canya de sucre.

romanx /roˈmaɲʃ/ /ruˈmaɲʃ/ n masc
Raeta-Rómáinsis
Varietat occidental del retoromànic parlat en el cantó suís dels Grisons.

romanç /roˈmans/ /ruˈmans/ n masc
scéal ridireachta
Narració medieval en llengua romànica de les aventures d’un heroi.
Narració popular dels fets d’algú famós.

romanès /ro.məˈnəs/ /ru.məˈnɛs/ n masc
Rómáinis
Natural de Romania.
(masculí singular) Llengua romànica parlada principalment a Romania i a Moldàvia.

romaní /ro.maˈni/ /ro.məˈni/ /ru.məˈni/ n masc
marós
(botànica) Arbust mediterrani de la família de les labiades, amb fulles glàndules que contenen olis aromàtics, usades com a condiment i amb propietats estimulants (Rosmarinus officinalis).

romà /roˈma/ /ruˈma/ adj masc
Rómhánach
Relatiu o pertanyent a l'església romana i a la seva litúrgia.

romà /roˈma/ /ruˈma/ n masc
Rómhánach
Habitant de Roma.

ronc /ˈroŋ/ /ˈroŋk/ /ˈroŋk/ adj masc
cársánach
Veu o so tosc i aspre.

roncar /roŋˈka/ /roŋˈkaɾ/ /ruŋˈka/ v
srann

rondinar /ron.diˈna/ /ron.diˈnaɾ/ /run.diˈna/ v
bí ag clamhsán
(intransitiu) Expressar murmurant algun tipus de malestar o crítica negativa.

ronyó /roˈɲo/ /ruˈɲo/ n masc
duán
Cadascun dels dos òrgans de l'aparell circulatori i excretori de les persones i dels altres animals vertebrats encarregats de filtrar i netejar la sang. Es troben a banda i banda del cos en la part de l'abdomen just sota les costelles.

rorqual comú n masc
droimeiteach

rorqual d'aleta blanca n masc
droimeiteach beag

ros /ˈros/ /ˈrɔs/ adj masc
fionn

rosa /ˈrɔ.za/ /ˈrɔ.zɔ/ adj
bándearg
De color de la rosa.

rosa /ˈrɔ.za/ /ˈrɔ.zɔ/ n fem
rós
(botànica) Flor que cria el roser.

rosa /ˈrɔ.za/ /ˈrɔ.zɔ/ n masc
bándearg
Color format a partir del vermell i el blanc.

rosada /roˈza.ða/ /roˈza.ðə/ /ruˈza.ðə/ n fem
drúcht

rosari /roˈza.ɾi/ /ruˈza.ɾi/ n masc
paidrín
(religió) Pregària tradicional de l'església catòlica, consistent en la recitació de tres sèries d'oracions, en la qual es commemoren els 15 misteris principals de la vida de Cirst i de la verge.

rosbif /rozˈbif/ /ˌrɔzˈbif/ n masc
mairteoil rósta

rosegador /ro.ze.ɣaˈðo/ /ro.ze.ɣaˈðoɾ/ /ro.zə.ɣəˈðo/ /ru.zə.ɣəˈðo/ adj masc
creimire
Que rossega.

rosegador /ro.ze.ɣaˈðo/ /ro.ze.ɣaˈðoɾ/ /ro.zə.ɣəˈðo/ /ru.zə.ɣəˈðo/ n masc
creimire
(masculí) Individu del grup d'animals que forma un ordre dins dels mamífers. Es caracteritza per tenir quatres potes, normalment curtes, cua, i uns incisius especialment llargs que no para de moure (rosegar) per desgastar-los i evitar que creixin en excés.

rosella /roˈze.ʎa/ /roˈze.ʎə/ /ruˈze.ʎə/ n fem
poipín

rossinyol /ro.siˈɲɔɫ/ /ru.siˈɲɔɫ/ n masc
filiméala
Ocell de la família dels muscicàpids, notable pel seu cant (Luscinia megarhynchos).

rost /ˈrost/ /ˈrɔst/ /ˈrɔst/ adj masc
crochta

rostit /rosˈtit/ /rusˈtit/ n masc
rósta

rotonda /roˈton.da/ /roˈton.də/ /ruˈton.də/ n fem
cruinnteach
Construcció aïllada de planta circular, típicament envoltada d’una columnata.
compal
Cruïlla amb un illot central i una calçada circular on conflueixen les diferents vies d’intersecció.

roure /ˈrɔw.ɾe/ /ˈrɔw.ɾə/ n masc
dair

rovell /roˈveʎ/ /roˈvəʎ/ /roˈβeʎ/ /ruˈvɛj/ /ruˈβɛʎ/ n masc
buíocán
Nucli d'un ou, de color ataronjat.

rubidi n masc
rúbaidiam

ruble /ˈru.bɫe/ /ˈru.βɫe/ /ˈru.βɫə/ /ˈrub.bɫe/ /ˈrub.bɫə/ n masc
rúbal

ruca /ˈru.ka/ /ˈru.kə/ n fem
ruachán
Herba de la família de les brassicàcies, de flors amb quatre pètals en creu blanquinoses o groguenques, de fulles amb sabor picant usades en amanides o com a condiment i de llavors que se n’obté un oli emprat en medicina popular per a la ronquera (Eruca vesicaria).

rugbi n masc
rugbaí

ruixar /rujˈʃa/ /rujˈʃaɾ/ /ruˈʃa/ v
easraigh

ruixat /rujˈʃat/ /ruˈʃat/ n masc
duartan

rumor n
scéalaíocht

rus adj masc
Rúiseach
Relatiu o pertanyent a Rússia.

rus n masc
Rúiseach
Natural de Rússia.
(només singular) Llengua eslava oriental parlada a Rússia i en bona part dels altres països de l'antiga URSS, en alguns d'aquests darrers també com a llengua oficial.

ruta /ˈru.ta/ /ˈru.tə/ n fem
slí

ruteni n masc
ruitéiniam

ràbia /ˈra.bi.a/ n fem
aonachas
Ira, sentiment d'odi i agressivitat.
confadh
Malaltia vírica transmesa pels gossos.

ràdio /ˈra.ði.o/ /ˈra.ði.u/ n fem
raidió
Dispositiu receptor de radiodifusió, radioreceptor.

ràfec /ˈra.fek/ /ˈra.fək/ n masc
sceimheal

ràfega /ˈra.fe.ɣa/ n fem
séideadh

ràpid /ˈra.pit/ adj masc
luath
Que va a molta velocitat.

règim /ˈrɛ.d͡ʒim/ /ˈrɛ.ʒim/ n masc
réimeas

rèmol /ˈrɛ.moɫ/ /ˈrɛ.muɫ/ n masc
broit

rèptil /ˈrɛp.tiɫ/ n masc
reiptíl

ròtula /ˈrɔ.tu.ɫa/ /ˈrɔ.tu.ɫə/ n fem
gealacán glúine

sa /sa/ /sə/ adj masc
folláin
Que té salut i no està malalt.

sabata /saˈba.ta/ n fem
bróg

sabater /sa.baˈteɾ/ /sa.βaˈte/ /sə.βəˈte/ n masc
gréasaí
Persona que fa o ven sabates.

saber /saˈbeɾ/ /saˈβe/ v
a fhios a bheith agat
(transitiu) Conèixer o tenir notícia d'alguna cosa.
(transitiu) Estar instruït o ser destre en algun art o facultat.

sabonera /sa.boˈne.ɾa/ /sə.boˈne.ɾə/ /sə.buˈne.ɾə/ /sə.βuˈne.ɾə/ n fem
méisín sópa

sabor /saˈboɾ/ /səˈbo/ /səˈβor/ n
blas

sabó /saˈbo/ n masc
gallúnach sópa

sac /ˈsak/ n masc
mála
Receptacle de roba.

sacerdot /sa.seɾˈðɔt/ n masc
sagart

sacerdotessa /sa.seɾ.ðoˈte.sa/ /sə.sər.duˈtɛ.sə/ /sə.sər.ðuˈtɛ.sə/ /sə.səɾ.ðoˈtə.sə/ n fem
bansagart

sacre /ˈsa.kɾe/ /ˈsa.kɾə/ n masc
sacram

sacrifici /sa.kɾiˈfi.si/ /sə.kɾiˈfi.si/ n masc
íobairt

sacsó /səkˈso/ n masc
blonag
Regruix de carn entre dos solcs format en persones grasses.

safata /saˈfa.ta/ /səˈfa.tə/ n fem
tráidire

safir /səˈfir/ n masc
saifír

safrà /səˈfɾa/ n masc
cróch

sagnant /saŋˈnan/ /saɡˈnan/ /saɡˈnant/ /səŋˈnan/ /səŋˈnant/ adj
crólinnteach
De l’acció, acte o situació en què es vessa sang.

sagnar /saŋˈna/ /saɡˈna/ /saɡˈnaɾ/ /səŋˈna/ v
cuir fuil
(intransitiu) Perdre sang un ésser viu, vessar-la.

sagrat /saˈɣɾat/ /səˈɣɾat/ adj masc
beannaithe

sagristà /sa.ɣɾisˈta/ /sə.ɣɾisˈta/ n masc
cléireach

sal n fem
salann
Substància blanca de clorur de sodi, obtinguda principalment de l’aigua de mar, usada com a condiment i conservant.
(química) Compost derivat de la neutralització d’un àcid amb una base o un metall.

sala /ˈsa.ɫa/ n fem
seomra

salar /saˈɫa/ /saˈɫaɾ/ /səˈɫa/ v
cuir salann ar
Posar sal en aliments o begudes, especialment quan és en excés.

salari /saˈɫa.ɾi/ /səˈɫa.ɾi/ n masc
tuarastal
Retribució del treballador (assalariat) pel seu treball.

saliva /saˈɫi.va/ /saˈɫi.βa/ /səˈɫi.və/ /səˈɫi.βə/ n fem
seile

salmó /səɫˈmo/ adj
bradán
Que és de color rosat com el salmó.

salmó /səɫˈmo/ n masc
bradán
Peix de la família dels salmònids amb la carn vermella que neix, es reprodueix i mort en aigües dolces tot i viure la major part de la seva vida en aigua salada (Salmo salar).
Color rosa ataronjat com la carn del peix Salmo salar.

salsa /ˈsaɫ.sa/ /ˈsaɫ.sə/ n fem
anlann
Acompanyament semilíquid del menjar per donar-li millor sabor.

salsitxa /səɫˈsi.t͡ʃə/ n fem
ispín

saltamartí /ˌsaɫ.ta.maɾˈti/ /ˌsaɫ.tə.mərˈti/ n masc
dreoilín teaspaigh
Insecte saltador de l’ordre dels ortòpters, de color verd.

saltar /saɫˈta/ /saɫˈtaɾ/ v
léim
Fer un moviment elevant els dos peus del terra per impulsar-se cap amunt o cap endavant.

saltiri /saɫˈti.ɾi/ /səɫˈti.ɾi/ n masc
saltair
Recull de salms.

salut /saˈɫut/ Interjection
Dia linn sláinte
Exclamació feta en esternudar.

salut /saˈɫut/ n fem
sláinte
Estat de benestar físic i absència de malaltia.

salvador /saɫ.vaˈðoɾ/ /saɫ.βaˈðo/ /saɫ.βaˈðoɾ/ /səɫ.vəˈðo/ /səɫ.βəˈðo/ n masc
slánaitheoir

salvar /saɫˈvaɾ/ /saɫˈβa/ /səɫˈva/ /səɫˈβa/ v
sábháil

salvatge /saɫˈva.d͡ʒe/ /saɫˈβa.d͡ʒe/ /səɫˈva.d͡ʒə/ adj
amhsach
No domesticat.
No cultivat, silvestre.

salze /ˈsaɫ.ze/ n masc
sail

samari /səˈma.ɾi/ n masc
samairiam

samarreta /sa.maˈre.ta/ /sə.məˈrə.tə/ /sə.məˈrɛ.tə/ n fem
t-léine
Peça de roba lleugera de coll tancat i màniga curta.

sandàlia /sanˈða.ɫi.a/ /sənˈða.ɫi.ə/ n fem
cuarán

sanefa /saˈne.fa/ /səˈnɛ.fə/ n fem
ciumhais

sang /ˈsaŋ/ /ˈsaŋk/ /ˈsaŋk/ n fem
fuil

sanglot /saŋˈɡɫot/ /səŋˈɡɫot/ n masc
cuach
Sospir amb inspiració i expiració convulsives.

sangonera /saŋ.ɡoˈne.ɾa/ /səŋ.ɡoˈne.ɾə/ /səŋ.ɡuˈne.ɾə/ n fem
súmaire

sanitat /sa.niˈtat/ /sə.niˈtat/ n fem
sláinte

sant /sent/ /sənt/ /ˈsan/ /ˈsant/ adj masc
naofa
Venerable per motius religiosos.

sarcòfag /saɾˈkɔ.fak/ /sərˈkɔ.fək/ n masc
sarcafagas

sard adj masc
Sairdínis
Relatiu o pertanyent a Sardenya, als seus habitants o a la seva llengua.

sard n masc
Sairdínis
Natiu de Sardenya.
(només singular) Llengua històricament parlada a Sardenya.

sardina /sərˈdi.nə/ n fem
sairdín

sargantana /saɾ.ɣanˈta.na/ n fem
laghairt

sargir /sarˈd͡ʒi/ /saɾˈd͡ʒi/ /saɾˈd͡ʒiɾ/ /sərˈʒi/ v
dearnáil

sastre /ˈsas.tɾe/ n masc
táilliúir

sastressa /sasˈtɾe.sa/ /səsˈtɾə.sə/ /səsˈtɾɛ.sə/ n fem
bantáilliúir

satisfacció /sa.tis.fak.siˈo/ /sə.tis.fək.siˈo/ n fem
sástacht

satisfer /sa.tisˈfe/ /sa.tisˈfeɾ/ /sə.tisˈfe/ v
sásaigh
Acomplir un anhel o una necessitat.

satèl·lit /saˈtɛɫ.ɫit/ /səˈtɛɫ.ɫit/ n masc
satailít

sauna /ˈsaw.na/ /ˈsaw.nə/ n fem
sabhna

savi /ˈsa.βi/ adj masc
críonna
Assenyat, que actua apropiadament.

savi /ˈsa.βi/ n masc
eagnaí
Persona que acumula molts sabers, molts coneixements.

saviesa /sa.viˈe.za/ /sa.βiˈe.za/ /sə.viˈə.zə/ /sə.viˈɛ.zə/ /sə.βiˈɛ.zə/ n fem
críonnacht

saxòfon /sakˈsɔ.fon/ /səkˈsɔ.fon/ /səkˈsɔ.fun/ n masc
sacsafón

sec /ˈsek/ /ˈsək/ /ˈsɛk/ adj masc
tirim
Sense humitat o amb poca aigua.

seca /ˈse.ka/ /ˈsə.kə/ /ˈsɛ.kə/ n fem
mionta

secret /seˈkɾet/ /səˈkɾet/ /səˈkɾət/ /səˈkɾɛt/ adj masc
rúnda rún
Que la seva comprensió resulta difícil o es té insuficients coneixements.

secret /seˈkɾet/ /səˈkɾet/ /səˈkɾət/ /səˈkɾɛt/ n masc
rún

secular /se.kuˈɫaɾ/ /sə.kuˈɫa/ /sə.kuˈɫar/ adj
saolta
(religió) terrenal, mundà, no espiritual

secularitzar //se.ku.ɫa.ɾiˈd͡ˈza/ /se.ku.ɫa.riˈzaɾ/ /sə.ku.ɫə.ridˈza/ v
dí-eaglaisigh

seda /ˈse.ða/ /ˈsə.ðə/ /ˈsɛ.ðə/ n fem
síoda

sedentari /se.ðenˈta.ɾi/ /sə.ðənˈta.ɾi/ adj masc
neamhaistreach

sediment /se.ðiˈment/ /sə.ðiˈmen/ n masc
dríodar

segell /seˈd͡ʒeʎ/ /seˈʒeʎ/ /səˈʒeʎ/ n masc
stampa
Objecte destinat estampar alguna mena de marca que té perfilada en volum. Aquesta marca s'utilitza principalment per a indicar una propietat, una autenticitat o la identificació de l'emissor.
Paper petit estampat que cal enganxar en l'element a tractar i que demostra un pagament previ a un dels següents serveis: enviament per correu d'una carta, postal o paquet o bé realització d'una gestió mitjançant un document (instància, pòlissa, etc).

segle /ˈse.ɣɫe/ /ˈse.ɣɫə/ /ˈseɡ.ɡɫe/ /ˈseɡ.ɡɫə/ /ˈsɛ.ɣɫə/ /ˈsɛɡ.ɡɫə/ n masc
aois

segon /seˈɣon/ n masc
soicind
Unitat de temps del sistema internacional que equival a la duració de 9.192.631.770 períodes de radiació corresponents a la transició entre dos nivells de l'estructura hiperfina de l'estat fonamental del cesi 133.

segon /seˈɣon/ number
dóú dara
(ordinal) Que va just darrere del primer.

segons /seˈɣons/ /səˈɣons/ conjunction
dar le de réir

seguici /seˈɣi.si/ /səˈɣi.si/ n masc
comhluadar

segur /seˈɣu/ /seˈɣuɾ/ /səˈɣu/ adj masc
slán
ferm, sense perill
dearfa
cert, evident

seguretat /se.ɣu.ɾeˈtat/ n fem
tearmann
Absència de perill, qualitat de segur.

seixanta /sejˈʃan.ta/ /seˈʃan.ta/ /siˈʃan.ta/ /siˈʃan.tə/ /ʃiˈʃan.ta/ /ʃiˈʃan.tə/ number
seasca

seixanta-dos /sejˌʃan.taˈðos/ /seˌʃan.taˈðos/ /səˌʃan.təˈðos/ number
seasca is dhá

seixantè /se.ʃanˈte/ /sej.ʃanˈte/ /sə.ʃənˈtə/ /sə.ʃənˈtɛ/ number
60ú

seleccionar /se.ɫek.si.oˈna/ /se.ɫek.si.oˈnaɾ/ /sə.ɫək.si.uˈna/ v
togh

selecció /se.ɫek.siˈo/ /sə.ɫək.siˈo/ n fem
rogha

seleni /səˈɫɛ.ni/ n masc
seiléiniam

selenita /se.ɫeˈni.ta/ /sə.ɫəˈni.tə/ n fem
sparra sróil
Sulfat de calç cristal·litzat.

sella /ˈse.ʎa/ /ˈse.ʎə/ n fem
diallait

semblar /semˈbɫa/ /semˈbɫaɾ/ /səmˈbɫa/ v
taibhsigh

sembrar /semˈbɾa/ /semˈbɾaɾ/ /səmˈbɾa/ v
síol a chur

semen /ˈse.men/ /ˈsɛ.mən/ n masc
speirm

sempre /ˈsem.pɾe/ adv
i gcónaí

semàfor /seˈma.foɾ/ /səˈma.foɾ/ /səˈma.fur/ n masc
solas tráchta

senat /seˈnat/ /səˈnat/ n masc
seanad

sencer /senˈse/ /senˈseɾ/ /sənˈsə/ /sənˈsɛ/ adj masc
go léir

senegalès /sə.nə.ɣəˈɫəs/ /sə.nə.ɣəˈɫɛs/ adj masc
Seineagálach
Relatiu o pertanyent a Senegal.

senegalès /sə.nə.ɣəˈɫəs/ /sə.nə.ɣəˈɫɛs/ n masc
Seineagálach
Persona que habita o és originària de Senegal.

senglar /seŋˈɡɫa/ /səŋˈɡɫa/ n masc
torc

sensat /senˈsat/ /sənˈsat/ adj masc
ciallmhar

sense /ˈsen.sa/ /ˈsen.se/ /ˈsən.sə/ /ˈsɛn.sə/ preposition
gan

sensesostre /ˌsen.seˈsos.tɾe/ /ˌsɛn.səˈsos.tɾə/ n neut
gan dídean

sentinella /sen.tiˈne.ʎa/ /sən.tiˈne.ʎə/ n masc
fairtheoir

sentir /senˈti/ /senˈtiɾ/ v
airigh
Percebre amb els sentits, tret del visual.
Tenir una sensació, una percepció, experimentar un sentiment, una emoció.
clois
Percebre sons mitjançant l'oïda.

sentir-se /senˈtiɾ.se/ /sənˈtir.sə/ v
airigh
Adonar-se del propi estat físic.

sentit /senˈtit/ n masc
céadfa
Facultat per relacionar el cos i l'exterior (la vista, el tacte....)
ciall
Intencionalitat d’allò que es diu.

sentència /senˈtɛn.si.a/ /sənˈtɛn.si.ə/ n fem
abairt

senyor /seˈɲo/ /seˈɲoɾ/ /siˈɲo/ /siˈɲoɾ/ /səˈɲo/ /səˈɲu/ n masc
an tuasal
(usat especialment pels nens) Home gran o desconegut.

senyora /seˈɲo.ɾa/ /səˈɲo.ɾə/ n fem
bean
Tractament de cortesia donat a una dona.

senyoreta /se.ɲoˈɾe.ta/ /sə.ɲoˈɾə.tə/ /sə.ɲuˈɾɛ.tə/ n fem
ógbhean
Tractament de cortesia donat a una dona jove o una empleada subalterna.

senzill /senˈziʎ/ /sənˈziʎ/ adj masc
simplí
De caràcter mancat de dolenteria i fàcil de conviure.
Mancat de tot allò que és superflu: guarniments, cerimònies, etc.

separació /se.pa.ɾa.siˈo/ /se.pə.ɾə.siˈo/ n fem
deighilt

separadament /se.paˌɾa.ðaˈmen/ /se.paˌɾa.ðaˈment/ /sə.pəˌɾa.ðəˈmen/ /sə.pəˌɾa.ðəˈment/ adv
ar leith

separar /se.paˈɾa/ /se.paˈɾaɾ/ /sə.pəˈɾa/ v
deighil

septentrional /sep.ten.tɾi.oˈnaɫ/ /səp.tən.tɾi.uˈnaɫ/ adj
thuaidh

septentrió /sep.ten.tɾiˈo/ /səp.tən.tɾiˈo/ n masc
tuaisceart

sepultar /se.puɫˈta/ /se.puɫˈtaɾ/ /sə.puɫˈta/ v
adhlaic

seqüència /seˈkwɛn.si.a/ /səˈkwɛn.si.ə/ n fem
seicheamh

ser /ˈse/ /ˈser/ /ˈseɾ/ /ˈsə/ /ˈsɛ/ /ˈsɛr/ v
bí
ésser, existir

serbi adj masc
Seirbiach
Relatiu a Sèrbia o la seva llengua.

serbi n masc
Seirbís
Individu de Sèrbia.
Seirbiach
(només singular) Llengua eslava pròpia de Sèrbia.

serbocroat /ˌsɛr.bu.kɾuˈat/ /ˌsɛɾ.bo.kɾoˈat/ n masc
Seirbea-Chróitis

serf /ˈserf/ n masc
daoirseach

sergent /serˈd͡ʒen/ /seɾˈd͡ʒen/ /seɾˈd͡ʒent/ /sərˈʒen/ /səɾˈʒent/ n masc
sáirsint

seriós /se.ɾiˈos/ /sə.ɾiˈos/ adj masc
dáiríre

sermó /seɾˈmo/ /sərˈmo/ n masc
seanmóir

serp n fem
nathair
Rèptil sense extremitats (Serpentes).

serra /ˈsa.rə/ /ˈsa.rɛ/ /ˈsɛ.ra/ /ˈsɛ.rɛ/ n fem
sábh toireasc
Fulla d’acer que no té dents i serveix per tallar la pedra amb l'ajuda d'aigua i sorra.

serralada /se.raˈɫa.ða/ /sə.rəˈɫa.ðə/ n fem
sliabhraon

servent /serˈβen/ /seɾˈvent/ /seɾˈβen/ /sərˈben/ /sərˈven/ /səɾˈvent/ n masc
seirbhíseach

sessió /se.siˈo/ /sə.siˈo/ n fem
seisiún
Reunió oficial dels membres d'una junta administrativa o d'un jutjat.
Temps de treball entre l'inici de la jornada i el primer descans o entre un descans i el següent, en alguns oficis com ara el de fotògraf, informàtic, etc.

set /ˈset/ /ˈsət/ /ˈsɛt/ n fem
tart
Necessitat, desig o sensació de necessitar beure.

set /ˈset/ /ˈsət/ /ˈsɛt/ number
seacht
(cardinal) Sis més un.
(valor ordinal) Setè, setena.

set-cents /ˌsɛtˈsens/ number
seacht gcéad

setanta /seˈtan.ta/ number
seachtó

setantè /se.tanˈte/ /sə.tənˈtə/ /sə.tənˈtɛ/ number
seachtó

setembre /səˈtem.bɾə/ n masc
Meán Fómhair
Novè mes de l'any.

setmana /semˈma.na/ /seˈma.na/ n fem
seachtain

setmanal /se.maˈnaɫ/ /sem.maˈnaɫ/ adj
seachtainiúil

setze /ˈse.d͡ze/ number
sé déag

setzè /seˈd͡ʒe/ /sədˈʒɛ/ number
séú déag

setè /seˈte/ /səˈtə/ /səˈtɛ/ number
seachtú

seu /ˈsew/ /ˈsəw/ /ˈsɛw/ pronoun
a
Allò (una cosa en masculí) d'ell, d’ella, d’ells o d’elles.

sexe /ˈsɛk.se/ /ˈsɛk.sə/ n masc
gnéas
Conjunt de les peculiaritats bioquímiques, fisiològiques i orgàniques que divideixen els individus d'una espècie en mascles i femelles i fan possible entre ells, mitjançant els adequats processos de conjugació o fecundació, una periòdica modificació de la informació genètica.

sexualitat /sek.su.a.ɫiˈtat/ /sək.su.ə.ɫiˈtat/ n fem
collaíocht

sexualitzar /sek.su.a.ɫiˈd͡za/ /sek.su.a.ɫiˈza/ /sek.su.a.ɫiˈzaɾ/ /sək.su.ə.ɫiˈd͡za/ v
gnéasaigh

si conjunction
má
Nexe condicional que introdueix un supòsit, una premissa.

si us plau adv
le do thoil

siberià /si.be.ɾiˈa/ /si.βə.ɾiˈa/ adj masc
Sibéarach
Relatiu o pertanyent a Sibèria.

siberià /si.be.ɾiˈa/ /si.βə.ɾiˈa/ n masc
Sibéarach
Persona que habita o és originària de Sibèria.

sibil·la /siˈbiɫ.ɫa/ /siˈbiɫ.ɫə/ /siˈβi.ɫa/ /siˈβi.ɫə/ /siˈβiɫ.ɫə/ n fem
sibille

sicilià adj masc
an tSicilis
Originari, pertanyent o relatiu a Sicília.

sifó /siˈfo/ n masc
siofón
Tub encorbat amb un extrem més baix que l’altra i que permet passar un líquid tot superant un nivell més alt a ambdós extrems.

sigma /ˈsiɡ.ma/ /ˈsiɡ.mə/ n fem
sigme

signar /siŋˈna/ /siɡˈna/ /siɡˈnaɾ/ v
sínigh
Una persona, posar la seva signatura en un escrit o una obra.

signe diacrític n masc
comhartha diaicritice

significar /siŋ.ni.fiˈka/ /siɡ.ni.fiˈka/ /siɡ.ni.fiˈkaɾ/ v
abair
Voler dir, ser equivalent, tenir com a conseqüència.

silenci /siˈɫen.si/ n masc
tost
Estat d'absència de soroll o de no parlar.

silenciós /si.ɫen.siˈos/ /si.ɫən.siˈos/ adj masc
ciúin
Que no parla, que guarda silenci.
i do thost
Lloc on, moment en què, regna el silenci.
Que no fa gaire soroll.

silici n masc
sileacan sileacón

sil·logisme /si.ɫoˈd͡ʒiz.me/ /si.ɫoˈʒiz.me/ /si.ɫuˈʒiz.mə/ /siɫ.ɫoˈd͡ʒiz.me/ /siɫ.ɫoˈʒiz.me/ /siɫ.ɫoˈʒiz.mə/ /siɫ.ɫuˈʒiz.mə/ n masc
siollóg

sil·làbic /siɫˈɫa.bik/ /siˈɫa.βik/ adj masc
siollach
Pertanyent o relatiu a la síl·laba.
(lingüística) Que és el nucli d'una síl·laba.

simetria /si.meˈtɾi.a/ /si.məˈtɾi.ə/ n fem
siméadracht

simfonia /siɱ.foˈni.a/ /siɱ.foˈni.ə/ /siɱ.fuˈni.ə/ n fem
siansa

simitarra /si.miˈta.ra/ /si.miˈta.rə/ n fem
simeatár

simpatia /sim.paˈti.a/ /sim.pəˈti.ə/ n fem
bá

simple /ˈsim.pɫe/ adj
simplí
Que no presenta complexitat, que no és res més que allò.

simpàtic /simˈpa.tik/ adj masc
báúil
Degut a la simpatia, a l’afecció induïda.

simètric /siˈmɛ.tɾik/ adj masc
comhchruthach

sincer /sinˈse/ /sinˈseɾ/ adj masc
dílis
Dit de la persona que diu la veritat, honesta.

singlot /siŋˈɡlot/ n masc
fail snag
Moviment inspiratori espasmòdic, que generalment es repeteix a intervals més o menys llargs, degut a una contracció sobtosa del diafragma i acompanyat d'un soroll de l'aire en forçar el seu pas per la glotis closa.

singlotar /siŋ.ɡɫoˈta/ /siŋ.ɡɫoˈtaɾ/ /siŋ.ɡɫuˈta/ v
déan fail

singular /siŋ.ɡuˈɫa/ /siŋ.ɡuˈɫaɾ/ adj
uatha

sintaxi n fem
comhréir
Part de la gramàtica que s'ocupa d'establir les relacions entre les paraules d'una frase i la funció que hi fan.

sinus /ˈsi.nus/ n masc
síneas

sinusitis /si.nuˈzi.tis/ n fem
cuaisíteas

sinònim /siˈnɔ.nim/ adj masc
comhchiallach
Dit del mot amb un significat igual o similar al d'un altre.

sinònim /siˈnɔ.nim/ n masc
comhchiallach
Mot amb un significat igual o similar al d'un altre.

sirena /siˈɾe.na/ /siˈɾɛ.nə/ n fem
murúch
Criatura mitològica meitat dona meitat peix que amb els seus cants feia distreure els mariners fins a fer-los naufragar.
Síréana
So llarg i estrident emprat per cridar l'atenció en vehicles d'urgències o per anunciar l'arribada de les barques al port.

sis number
sé

sistema /sisˈte.ma/ /sisˈtɛ.mə/ n masc
córas

sisè /siˈze/ /siˈzə/ /siˈzɛ/ number
séú

sitar /siˈtar/ n masc
siotár

situació /si.tu.a.siˈo/ /si.tu.ə.siˈo/ n fem
cás
Manera d'estar quelcom situat.

sivella /siˈve.ʎa/ /siˈve.ʎə/ /siˈβe.ʎa/ /siˈβe.ʎə/ n fem
búcla

so /so/ /su/ /ˈso/ /ˈsɔ/ n masc
fuaim
Pertorbació de l'aire audible pels éssers vius.

sobirania /so.bi.ɾaˈni.a/ /so.bi.ɾəˈni.ə/ /su.bi.ɾəˈni.ə/ /su.βi.ɾəˈni.ə/ n fem
ardcheannas

sobirà /so.biˈɾa/ /su.biˈɾa/ n masc
rí
Persona que té l'autoritat suprema o sobirania dins un estat. Antigament a l'alta edat mitjana també se li deia un sobirà a les tinences d'un camperol.

sobre /ˈso.bɾe/ /ˈsɔ.bɾe/ /ˈsɔ.βɾə/ n masc
clúdach
Objecte per contenir una carta o targeta.

sobre /ˈso.bɾe/ /ˈsɔ.bɾe/ /ˈsɔ.βɾə/ preposition
ós cionn
Nexe que indica superioritat física.

sobreviure /ˌso.bɾeˈviw.ɾe/ /ˌso.bɾəˈviw.ɾə/ /ˌso.βɾeˈβiw.ɾe/ /ˌso.βɾəˈβiw.ɾə/ v
tar

sobri /ˈsɔ.βɾi/ adj masc
neamh-mheisciúil

sobtat /sopˈtat/ /supˈtat/ adj masc
tobann

soca /ˈso.kə/ /ˈsɔ.ka/ /ˈsɔ.kɔ/ /ˈsɔ.kə/ n fem
stoc

social /so.siˈaɫ/ /su.siˈaɫ/ adj
sóisialta
Pertanyent a un grup de persones.
Destinat a l'atenció de persones desafavorides.

socialdemòcrata /so.siˌaɫ.deˈmɔ.kɾa.ta/ /so.siˌaɫ.dəˈmɔ.kɾə.tə/ /su.siˌaɫ.dəˈmɔ.kɾə.tə/ adj
daonlathaí sóisialta
Relatiu o pertanyent a la socialdemocràcia.

socialdemòcrata /so.siˌaɫ.deˈmɔ.kɾa.ta/ /so.siˌaɫ.dəˈmɔ.kɾə.tə/ /su.siˌaɫ.dəˈmɔ.kɾə.tə/ n neut
daonlathaí sóisialta
Partidari de la socialdemocràcia.

socialisme /so.si.aˈɫiz.me/ /so.si.əˈɫiz.mə/ /su.si.əˈɫiz.mə/ n masc
sóisialachas

socialista /so.si.aˈɫis.ta/ /so.si.aˈɫis.te/ /so.si.əˈɫis.tə/ /su.si.əˈɫis.tə/ adj
sóisialach
Relatiu o pertanyent al socialisme.

socialista /so.si.aˈɫis.ta/ /so.si.aˈɫis.te/ /so.si.əˈɫis.tə/ /su.si.əˈɫis.tə/ n neut
sóisialach
Partidari del socialisme.

societat /so.si.eˈtat/ /so.si.əˈtat/ /su.si.əˈtat/ n fem
tsochaí
Grup permanent de gent des de la perspectiva de les accions i interaccions que les afecten en comú.

sociolingüística /so.si.o.liŋˈɡwis.ti.ka/ /su.zi.u.ɫiŋˈɡ.wisˈti.kə// n fem
sochtheangeolaíocht

sociologia /so.si.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /so.si.o.ɫoˈʒi.a/ /so.si.o.ɫoˈʒi.ə/ /su.si.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
socheolaíocht

sociopolític /so.si.o.poˈɫi.tik/ /su.si.u.puˈɫi.tik/ adj masc
sochpholaitiúil

sodi n masc
sóidiam
Element químic de nombre atòmic 11 i símbol Na.

sofraja /soˈfɾa.d͡ʒa/ /soˈfɾa.ʒa/ /soˈfɾa.ʒə/ /suˈfɾa.ʒə/ n fem
ioscaid
Part interior del plec de la cama oposada al genoll.

sofre /ˈso.fɾə/ n masc
sulfar

softbol /ˌsovˈbɔɫ/ /ˌsɔvˈβɔɫ/ n masc
láimhe

sogra /ˈsɔ.ɣɾa/ /ˈsɔ.ɣɾɔ/ n fem
máthair chéile

sogre /ˈsɔ.ɣɾe/ n masc
athair céile

sol /ˈsoɫ/ /ˈsuɫ/ /ˈsɔɫ/ n masc
grian
Astre estel·lar, estrella.
Lluentor o escalfor que produeix el sol.

solc /ˈsoɫk/ n masc
clais

soldar /soɫˈda/ /soɫˈdaɾ/ /suɫˈda/ v
táthaigh

soldat /soɫˈdat/ /suɫˈdat/ n masc
saighdiúir
Persona que forma part d'un exèrcit.

soldà /soɫˈda/ /suɫˈda/ n masc
sabhdán

solidaritat /so.ɫi.ða.ɾiˈtat/ /so.ɫi.ðə.ɾiˈtat/ /su.ɫi.ðə.ɾiˈtat/ n fem
dlúthchomhar

solidesa /so.ɫiˈðe.za/ /so.ɫiˈðə.zə/ /su.ɫiˈðɛ.zə/ n fem
diongbháilteacht

solstici /suɫsˈti.si/ n masc
grianstad

solter /soɫˈte/ /soɫˈteɾ/ /suɫˈte/ adj masc
singil
(central, nord-occidental) Sense parella, no casat.

solució /so.ɫu.siˈo/ /su.ɫu.siˈo/ n fem
fuascailt
Fet de finalitzar adequadament algun tipus de problema.
Qualsevol cosa que permet finalitzar adequadament un problema.

somali /soˈma.ɫi/ /suˈma.ɫi/ adj
Somáilis
Relatiu o pertanyent a Somàlia o la seva llengua.

somali /soˈma.ɫi/ /suˈma.ɫi/ n neut
Somáilis
Persona que habita o és originària de Somàlia.
(només singular) Llengua cuixítica parlada a Djibuti, Etiòpia, Kenya, Somàlia i Tanzània.

somiar /so.miˈa/ /so.miˈaɾ/ /su.miˈa/ v
aisling
Veure representacions fictícies de la realitat durant la pèrdua de consciència del son.
taibhrigh
Desitjar fortament.

somiatruites /soˌmi.aˈtɾuj.tes/ /soˌmi.aˈtɾwi.tes/ /soˌmi.əˈtɾuj.təs/ /suˌmi.əˈtɾuj.təs/ n neut
aislingeach

somnambulisme /som.nam.buˈɫiz.me/ /som.nəm.buˈɫiz.mə/ /sum.nəm.buˈɫiz.mə/ n masc
suansiúl

somni /ˈsɔm.ni/ n masc
brionglóid

somriure /somˈɾiw.ɾe/ /somˈɾiw.ɾə/ /sumˈɾiw.ɾə/ v
déan miongháire
Riure lleument.

son /son/ /sun/ n masc
codladh
Estat de somni, de suspensió de la consciència

sonar /soˈna/ /soˈnaɾ/ /suˈna/ v
fuaimnigh
Emetre so.

sonet /soˈnet/ /soˈnət/ /suˈnɛt/ n masc
soinéad

sonso /ˈson.so/ /ˈson.su/ /ˈsɔn.su/ adj masc
leamh

sopa /ˈso.pa/ n fem
anraith

sopar /soˈpa/ /soˈpaɾ/ /suˈpa/ n masc
dinnéar suipéar
Àpat principal del vespre o de la nit.

sor /ˈsɔr/ n fem
siúr

sord /ˈsort/ adj masc
bodhar

sordesa /soɾˈðe.za/ /soɾˈðə.zə/ /surˈðɛ.zə/ n fem
bodhaire

soroll /soˈɾoʎ/ /suˈɾoʎ/ n masc
torann
So no articulat i confús més o menys fort.

sorollosament /so.ɾoˌʎo.zaˈmen/ /so.ɾoˌʎo.zaˈment/ /so.ɾoˌʎo.zəˈment/ /su.ɾuˌʎo.zəˈmen/ adv
os ard

sorollós /so.ɾoˈʎos/ /su.ɾuˈʎos/ adj masc
callánach

sorprendre /soɾˈpen.dɾe/ /soɾˈpən.dɾə/ /surˈpɛn.dɾə/ v
cuir ionadh ar

sorpresa /soɾˈpɾe.za/ /soɾˈpɾə.zə/ /surˈpɾɛ.zə/ n fem
ionadh

sorra /ˈso.ra/ n fem
gaineamh

sort n fem
ádh

sortida /soɾˈti.ða/ /soɾˈti.ðə/ /surˈti.ðə/ n fem
bealach amach
En un lloc tancat, zona que permet l'accés al seu exterior.

sortir /sorˈti/ /soɾˈti/ /soɾˈtiɾ/ /surˈti/ v
téigh amach
Passar a fora.

sortir de l'armari /soɾ.tiɾ v
tar amach

sospirar /sos.piˈɾa/ /sos.piˈɾaɾ/ /sus.piˈɾa/ v
osna a ligean

sospita /sosˈpi.ta/ /sosˈpi.tə/ /susˈpi.tə/ n fem
drochamhras

sospitar /sos.piˈta/ /sos.piˈtaɾ/ /sus.piˈta/ v
amhras a bheith agat ar
Tenir una creença negativa no confirmada sobre algú, malfiar-se.

sospitós /sos.piˈtos/ /sus.piˈtos/ adj masc
amhrasach

sostenidors /sos.te.niˈðos/ /sos.te.niˈðoɾs/ /sos.tə.niˈðos/ /sus.tə.niˈðos/ n masc
cíochbheart

sostingut /sos.tiŋˈɡut/ /sus.tiŋˈɡut/ n masc
géar

sostre /ˈsos.tɾe/ /ˈsos.tɾə/ n masc
síleáil
Part interior d'una casa, habitació o construcció que la limita per dalt, oposada al sòl.

sota /ˈso.ta/ /ˈso.tə/ n fem
cuireata

soterrani /so.teˈra.ni/ /so.təˈra.ni/ /su.təˈra.ni/ n masc
íoslach

sotmetre /somˈme.tɾe/ /somˈmə.tɾə/ /soˈme.tɾe/ /sudˈmɛ.tɾə/ /sumˈmɛ.tɾə/ v
cuir faoi
Lliurar a la decisió d’altri.

sotsobrar /sot.soˈbɾa/ /sot.soˈbɾaɾ/ /sot.soˈβɾa/ /sut.suˈbɾa/ /sut.suˈβɾa/ v
iompaigh béal faoi

sou /ˈsow/ /ˈsɔw/ n masc
tuarastal
Diners que es perceben per un treball, salari.

sovint /soˈvint/ /soˈβin/ /suˈvin/ adv
go minic

staff /esˈtaf/ /əsˈtaf/ n masc
foireann

suahili /swaˈhi.li/ /swəˈhi.li/ n masc
Ciosvahaílis

suau /suˈaw/ adj
bog

suavitat /su.a.viˈtat/ /su.a.βiˈtat/ /su.ə.viˈtat/ /su.ə.βiˈtat/ n fem
leibideacht

subhasta /suˈbas.ta/ /suˈβas.tə/ n fem
ceant

subhastar /su.basˈtaɾ/ /su.βasˈta/ /su.βəsˈta/ v
ceantáil

subjecte /subˈd͡ʒɛk.te/ /subˈʒek.tə/ /subˈʒɛk.tə/ n masc
ainmní

subjuntiu /sub.d͡ʒunˈtiw/ /sub.ʒunˈtiw/ n masc
foshuiteach

submarí /sub.maˈɾi/ /sum.maˈɾi/ /sum.məˈɾi/ n masc
fomhuireán
Vaixell construït per a navegar per sota la superfície de l'aigua. Gairebé sempre són de propòsit militar.

submissió /sub.mi.siˈo/ /sum.mi.siˈo/ n fem
cur isteach

suborn /suˈβorn/ n masc
breabaireacht

subornar /su.boɾˈna/ /su.boɾˈnaɾ/ /su.burˈna/ /su.βorˈna/ /su.βoɾˈna/ /su.βurˈna/ v
breab a thabhairt

substantiu /sups.tanˈtiw/ /sus.tanˈtiw/ n masc
ainmfhocal

substrat /supsˈtɾat/ /susˈtɾat/ n masc
foshraith

substància /supsˈtan.si.a/ /supsˈtan.si.ə/ /susˈtan.si.a/ /susˈtan.si.ə/ n fem
mianach

subtil /supˈtiɫ/ adj
caolchúiseach

subtítol /supˈti.toɫ/ /supˈti.tuɫ/ n masc
fotheideal

subíndex /suˈpin.deks/ /suˈpin.dəks/ /suˈβin.deks/ n masc
foscript

suc n masc
sú
Substància líquida obtinguda esprement fruita.

succés /sukˈses/ n masc
áitheas
Bon resultat, resultat feliç.

sucre /ˈsu.kɾe/ n masc
siúcra

sud n masc
deisceart

sud-africà /su.tə.fɾiˈka/ adj masc
Afracach Theas
Relatiu o pertanyent a Sud-àfrica.

sud-africà /su.tə.fɾiˈka/ n masc
Afracach Theas
Persona que habita o és originària de Sud-àfrica.

sud-est /ˌsuˈtest/ n masc
oirdheisceart

sud-sud-est /ˌsutˌsutˈest/ n masc
deisceart-oirdheisceart

sud-sud-oest /ˌsutˌsut.oˈest/ /ˌsutˌsut.uˈest/ n masc
deisceart-iardheisceart

sudanès /su.ðəˈnəs/ /su.ðəˈnɛs/ adj masc
Súdánach
Relatiu o pertanyent al Sudan.

sudanès /su.ðəˈnəs/ /su.ðəˈnɛs/ n masc
Súdánach
Persona que habita o és originària del Sudan.

suec n masc
Sualainnis
(només singular) Llengua germànica escandinava oriental parlada a Suècia i Finlàndia.

sufix /suˈfiks/ n masc
iarmhír

sufocar /su.foˈka/ /su.foˈkaɾ/ /su.fuˈka/ v
plúch
Provocar dificultat en la respiració.

suggerir /su.d͡ʒeˈɾi/ /su.d͡ʒeˈɾiɾ/ /su.d͡ʒəˈɾi/ v
mol

suggestible /su.d͡ʒesˈti.bɫe/ /su.d͡ʒesˈti.βɫe/ /su.d͡ʒesˈtib.bɫe/ /su.d͡ʒəsˈti.βɫə/ /su.d͡ʒəsˈtib.bɫə/ adj
inmheabhraíoch

sulfur /suɫˈfu/ /suɫˈfur/ /suɫˈfuɾ/ n masc
suilfíd

sumari /suˈma.ɾi/ adj masc
achomair
En forma de resum, de compendi.

sumari /suˈma.ɾi/ n masc
achomair
Breu resum, compendi.

suor /suˈo/ /suˈoɾ/ n fem
allas

superflu /suˈpɛr.fɫu/ adj masc
iomarcach

superfície /su.peɾˈfi.si.e/ /su.pərˈfi.si.ə/ n fem
dreach
extensió plana, cara.

superior /su.pe.ɾiˈoɾ/ /su.pə.ɾiˈo/ n neut
ardchéimiúil
Persona situada jeràrquicament per sobre i amb poder.

supermercat /su.peɾ.meɾˈkat/ /su.pər.mərˈkat/ n masc
ollmhargadh
Autoservei de mida mitjana o gran destinat a la venda de queviures, productes de neteja i altres articles d'ús quotidià.

superstició n fem
baothchreideamh piseog
Creença, no basada en fets científics ni en el raonament, segons la qual la conducta pot influir en els esdeveniments.

supositori /su.po.ziˈtɔ.ɾi/ /su.pu.ziˈtɔ.ɾi/ n masc
sopastóir

suprem /suˈpɾem/ adj masc
ardcheannasach

supremacia /su.pɾe.maˈsi.a/ /su.pɾə.məˈsi.ə/ n fem
ardréim

surf de neu n masc
clársciáil

suro /ˈsu.ɾo/ /ˈsu.ɾu/ n masc
corc

sushi /ˈsu.t͡ʃi/ /ˈsu.ʃi/ n masc
súisí

sutge /ˈsu.d͡ʒe/ n masc
súiche

suèter /suˈe.teɾ/ /suˈɛ.tər/ n masc
geansaí

suís /suˈis/ adj masc
Eilvéiseach
Relatiu o pertanyent a Suïssa o la seva llengua.

suís /suˈis/ n masc
Eilvéiseach
Habitant de Suïssa.

suïcida /su.iˈsi.ða/ /su.iˈsi.ðə/ n neut
féinmharfóir

suïcidar-se /su.i.si.ðərˈsə/ /su.i.siˈðar.sə/ /su.i.siˈðaɾ.se/ /su.i.siˈðaɾ.sə/ v
giorrú leat féin
Matar-se a un mateix.

suïcidi /su.iˈsi.ði/ n masc
féinmharú

sànscrit /ˈsans.kɾit/ n masc
Sanscrait
Llengua clàssica de l'Índia i litúrgica de l'hinduisme, el budisme i el jainisme.

sàtira /ˈsa.ti.ɾa/ /ˈsa.ti.ɾə/ n fem
aoir

sègol /ˈse.ɣoɫ/ /ˈsɛ.ɣoɫ/ /ˈsɛ.ɣuɫ/ n masc
seagal

síl·laba /ˈsi.ɫa.βa/ /ˈsi.ɫə.βə/ /ˈsiɫ.ɫa.ba/ /ˈsiɫ.ɫə.bə/ n fem
siolla
Unió de diversos sons en un sol cop de veu, cadascuna de les divisions fonètiques d'una paraula segons les espiracions necessàries per pronunciar-la.

síndria /ˈsin.dɾi.a/ n fem
mealbhacán uisce

síndrome /ˈsin.dɾo.me/ /ˈsin.dɾu.mə/ n fem
siondróm

sípia /ˈsi.pi.a/ /ˈsi.pi.ə/ n fem
gunnadóir
Mol·lusc cefalòpode de la família dels sèpids, de cos oval i amb glàndula de tinta (Sepia officinalis).
(col·loquial) Color sèpia.
(col·loquial, penedesenc, menorquí) Gargall.

sístole /ˈsis.to.ɫe/ /ˈsis.to.ɫə/ /ˈsis.tu.ɫə/ n fem
siostól

sòl n masc
talamh

sòlid /ˈsɔ.ɫit/ n masc
soladach
Estat de la matèria que es caracteritza per resistir-se a la deformació.

tabac /taˈbak/ n masc
tobac

tac /ˈtak/ n masc
ciú
(billar) Bastó lleugerament cònic constituït per una o més peces fixades, que serveix per a impulsar les boles sobre una taula de billar.

taca /ˈta.ka/ /ˈta.kə/ n fem
spota
Brutícia que es troba sobre un objecte o persona.

tacte /ˈtak.te/ /ˈtak.tə/ n masc
stuaim
Qualitat de dir i fer les coses sense ferir la sensibilitat dels altres.

taiwanès /təj.wəˈnəs/ /təj.wəˈnɛs/ adj masc
Téavánach
Relatiu o pertanyent a Taiwan.

taiwanès /təj.wəˈnəs/ /təj.wəˈnɛs/ n masc
Téavánach
Persona que habita o és originària de Taiwan.

talaia /taˈɫa.ja/ /təˈɫa.jə/ n fem
túr faire
Persona encarregada de vigilar mirant lluny.

talentós /ta.ɫenˈtos/ /tə.ɫənˈtos/ adj masc
tréitheach

tallar /taˈʎa/ /taˈʎaɾ/ /təˈja/ /təˈʎa/ v
gearr
Trencar o separar un objecte amb ajuda d'un instrument de tall.

taller /taˈʎe/ /taˈʎeɾ/ /təˈʎe/ n masc
ceardlann

talonador n masc
caiteoir

talp n masc
caochán

tal·li /ˈta.ɫi/ /ˈtaɫ.ɫi/ n masc
tailliam

taló /taˈɫo/ n masc
sáil
Part del peu oposada a la banda dels dits.

talús /taˈɫus/ /təˈɫus/ n masc
sceallach
Inclinació en la base d'un mur de càrrega.

tambor /tamˈbo/ /tamˈboɾ/ /təmˈbo/ n masc
druma
Cilindre, sovint buit i giratori, que recorda la forma de l'instrument membranòfon de percussió.

tamboret /tam.boˈɾet/ /təm.boˈɾət/ /təm.buˈɾɛt/ n masc
stól
Seient per a una persona sense respatller.

també /tamˈbe/ adv
freisin chomh maith
Adverbi d'afirmació que serveix per unir dos conceptes en forma de suma o addició.

tampoc /tamˈpɔk/ /təmˈpɔk/ adv
ach oiread

tancar /taŋˈka/ /taŋˈkaɾ/ v
dún
Posar algun impediment per a privar l'entrada o sortida d'algun lloc.

tancat /taŋˈkat/ /təŋˈkat/ adj
druidte

tango /ˈtaŋ.go/ /ˈtaŋ.gu/ n masc
tangó

tantalitzar /tan.ta.liˈd͡za/ /tan.ta.liˈzaɾ/ /tən.tə.ɫidˈza/ v
beophian

tanzà /tanˈza/ /tənˈza/ adj masc
Tansánach
Relatiu o pertanyent a Tanzània.

tanzà /tanˈza/ /tənˈza/ n masc
Tansánach
Persona que habita o és originària de Tanzània.

tap /ˈtap/ n masc
buacaire
Peça que impedeix la sortida del contingut d'un envàs.

tarda /ˈtal.da/ /ˈtaɾ.ða/ /ˈtaɾ.ðe/ /ˈtaɾ.ðə/ n fem
tráthnóna

tardor /tarˈðo/ /taɾˈðoɾ/ n fem
fómhar

targeta /taɾˈd͡ʒe.ta/ /tərˈʒɛ.tə/ /təɾˈʒə.tə/ n fem
cárta
Petita carta amb les dades personals.

targeta de crèdit n fem
cárta creidmheasa

tarifa /taˈɾi.fa/ /təˈɾi.fə/ n fem
liosta táillí

tarongina /ta.ɾoɲˈd͡ʒi.na/ /tə.ɾoɲˈʒi.nə/ /tə.ɾuɲˈʒi.nə/ n fem
lus na meala líomóide
Espècie de planta herbàcia de la família de les lamiàcies (Melissa officinalis L.)

taronja /taˈɾɔɲ.d͡ʒa/ /taˈɾɔɲ.d͡ʒɔ/ /təˈɾoɲ.ʒə/ /təˈɾɔɲ.ʒə/ n fem
oráiste
Fruit del taronger.

taronja /taˈɾɔɲ.d͡ʒa/ /taˈɾɔɲ.d͡ʒɔ/ /təˈɾoɲ.ʒə/ /təˈɾɔɲ.ʒə/ n masc
oráiste flannbhuí
Color de l'espectre entre el vermell i el groc.

tassa /ˈta.sa/ n fem
cupán

tast /ˈtast/ n masc
blaiseadh
Fet de tastar.

tastar /tasˈta/ /tasˈtaɾ/ /təsˈta/ v
tástáil

tatuar /ta.tuˈa/ /ta.tuˈaɾ/ /tə.tuˈa/ /tə.tuˈa/ v
tatuálaim
Pintar o dibuixar a la pell, amb procediments indelebles, lletres, figures o senyals.

tatuatge /ta.tuˈa.d͡ʒe/ /tə.tuˈa.d͡ʒə/ n masc
tatú

taula /ˈtaw.ɫa/ n fem
bord tábla
Moble amb una superfície i potes per recolzar o deixar coses.
bord
(tennis de taula) Taula rectangular sostinguda generalment sobre vuit potes a 76 cm d'altura, de color fosc mat, amb una superfície plana dividida per una xarxa en dos camps.

taulell /tawˈɫeʎ/ /təwˈɫeʎ/ n masc
cuntar

tauler /tawˈɫe/ /tawˈɫeɾ/ n masc
cúlchlár
(basquetbol) Superfície rectangular d'una cistella de material resistent i generalment transparent, d'1,80 x 1,05 m en competicions olímpiques i internacionals.

tauró /tawˈɾo/ n masc
siorc

tauró blanc /tawˈɾo /təwˈɾo /təwˈɾo n masc
siorc bán mór

tauró tigre n masc
siorc tíograch

taxa /ˈtak.sa/ /ˈtak.sə/ n fem
cáin

taxi /ˈtak.si/ n masc
tacsaí
Servei públic de transport de passatges en automòbil.

taüt /taˈut/ n masc
cónra
Caixa emprada per enterrar un cadàver.

te /te/ /tə/ /ˈte/ n masc
tae
(aliments) Infusió amb aquestes fulles.

teatral /te.aˈtɾaɫ/ /te.əˈtɾaɫ/ adj
amharclannach

teatre /teˈa.tɾe/ n masc
amharclann

tebi /ˈte.βi/ /ˈtɛ.βi/ adj masc
alabhog

tecla /ˈte.kɫa/ /ˈte.kɫə/ n fem
eochair

teclat /teˈkɫat/ n masc
eochairchlár méarchlár

teclejar /te.kɫeˈd͡ʒa/ /te.kɫeˈd͡ʒaɾ/ /te.kɫeˈʒa/ /tə.kɫəˈd͡ʒa/ /tə.kɫəˈʒa/ v
clóscríobh
Prémer les tecles d'un teclat (de piano, d'ordinador, etc).

tecneci /teŋˈnɛ.si/ /təŋˈnɛ.si/ n masc
teicnéitiam

tecnologia /teŋ.no.ɫoˈʒi.a/ /teɡ.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /təŋ.no.ɫoˈʒi.ə/ /təŋ.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
teicneolaíocht

teix /ˈtejʃ/ /ˈteʃ/ n masc
iúr

teixir /tejˈʃi/ /tejˈʃiɾ/ /teˈʃi/ /təˈʃi/ v
figh

teixó /tejˈʃo/ /teˈʃo/ /təˈʃo/ n masc
broc

tela /ˈtə.ɫə/ /ˈtɛ.ɫa/ /ˈtɛ.ɫə/ /ˈtɛ.ɾa/ n fem
éadach
Material tèxtil per fer roba.

telefonia /te.ɫe.foˈni.a/ /tə.ɫə.fuˈni.ə/ n fem
teileafónaíocht

teler /teˈɫe/ /teˈɫeɾ/ /təˈɫe/ n masc
seol
Estri per fer teixits.

telescopi /te.ɫesˈkɔ.pi/ /tə.ɫəsˈkɔ.pi/ n masc
teileascóp

televisió /te.le.vi.ziˈo/ /te.ɫe.vi.ziˈo/ /te.ɫe.βi.ziˈo/ /tə.ɫə.vi.ziˈo/ n fem
teilifís

televisor /te.ɫe.viˈzoɾ/ /te.ɫe.βiˈzo/ /te.ɫe.βiˈzoɾ/ /tə.ɫə.viˈzo/ /tə.ɫə.βiˈzo/ n masc
teilifíseán

tel·luri /teɫˈɫu.ɾi/ /təɫˈɫu.ɾi/ /təˈɫu.ɾi/ n masc
teallúiream

telèfon /teˈɫɛ.fon/ /təˈɫɛ.fon/ /təˈɫɛ.fun/ n masc
teileafón guthán
Aparell que permet la comunicació oral a distància, fent tant de transmissor com de receptor, amb un dispositiu per a seleccionar el destinatari.

temperatura /tem.pe.ɾaˈtu.ɾa/ n fem
teocht

tempesta /temˈpes.ta/ n fem
stoirm

templa /ˈtem.pɫa/ /ˈtem.pɫə/ n fem
ara

temple /ˈtem.pɫe/ /ˈtem.pɫə/ n masc
teampall

temporada /tem.poˈɾa.ða/ /təm.puˈɾa.ðə/ n fem
séasúr
Període de temps durant el qual es practica una activitat.

temporal /tem.poˈɾaɫ/ /təm.poˈɾaɫ/ /təm.puˈɾaɫ/ adj
aimseartha
Relatiu als ossos del crani anomenats temples.

temps n masc
am aimsir
Magnitud física que serveix per a avaluar l'evolució dels fets o bé per a organitzar o pronosticar allò que s'espera o es vol que passi.
aimsir
Oratge, temps atmosfèric.

temptació /tem.ta.siˈo/ /təm.tə.siˈo/ n fem
aimsiú

tenca /ˈteŋ.ka/ /ˈtɛŋ.kə/ n fem
cúramán

tenda /ˈten.da/ /ˈten.də/ n fem
puball
Habitacle portàtil fàcilment desmuntable.

tendal /tenˈdaɫ/ /tənˈdaɫ/ n masc
díonbhrat
Tela que serveix per a fer ombra i d'aixopluc, es manté estesa a una certa distància del terra i es pot usar en tendes, vaixells...

tendre /ˈtɛn.dɾe/ /ˈtɛn.dɾə/ /ˈtɛn.dɾə/ /ˈtɛn.dɾɛ/ adj masc
mín
Ple d'afecte i tendresa.

tendó /tenˈdo/ /tənˈdo/ n masc
teannán

tenir /teˈni/ /teˈniɾ/ /təˈni/ v
bí
Expressar pertinença o possessió.

tennes /ˈtɛn.nəs/ n masc
teinisín

tennis /ˈtɛn.nis/ n masc
leadóg

tentacle /tenˈta.kɫe/ /tənˈta.kɫə/ n masc
adharcán

tentinejar /ten.ti.neˈd͡ʒa/ /ten.ti.neˈd͡ʒaɾ/ /tən.ti.nəˈʒa/ v
tuisligh

teorema /te.oˈɾe.ma/ /tə.oˈɾɛ.mə/ /tə.uˈɾɛ.mə/ n masc
teoirim

teoria /te.oˈɾi.a/ /tə.oˈɾi.ə/ /tə.uˈɾi.ə/ n fem
teoiric
Coneixement especulatiu, principis generals d'una matèria, d'un art, etc., amb independència de les aplicacions.
Construcció intel·lectual que dóna compte, de manera sintetitzada i referida a principis, de fenòmens, realitats o problemes.

terbi n masc
teirbiam

tercer /terˈse/ /teɾˈseɾ/ number
tríú

tercera línia n fem
líne chúil

tergiversar /ter.d͡ʒi.βerˈsa/ /teɾ.d͡ʒi.veɾˈsaɾ/ /teɾ.d͡ʒi.βeɾˈsa/ /tər.ʒi.βərˈsa/ /təɾ.ʒi.vəɾˈsa/ v
cuir as a ríocht

terme /ˈteɾ.me/ n masc
téarma
Denominació d’un concepte en un àmbit d’especialitat.

termodinàmic /teɾ.mo.ðiˈna.mik/ /tər.mu.ðiˈna.mik/ /təɾ.mo.ðiˈna.mik/ adj masc
teirmidinimice

termodinàmica /teɾ.mo.ðiˈna.mi.ka/ /tər.mu.ðiˈna.mi.kə/ /təɾ.mo.ðiˈna.mi.kə/ n fem
teirmidinimic

termosfera /ˌtɛr.musˈfe.ɾə/ /ˌtɛɾ.mosˈfe.ɾa/ /ˌtɛɾ.mosˈfe.ɾə/ n fem
teirmeasféar

termòmetre /teɾˈmɔ.me.tɾe/ n masc
teirmiméadar

terra /ˈtɛ.ra/ /ˈtɛ.rɛ/ n fem
domhan
Sòlid esmicolat.
Superfície del planeta no coberta per aigua.
Nació, en especial la pròpia.

terra /ˈtɛ.ra/ /ˈtɛ.rɛ/ n masc
talamh
Superfície inferior d'una construcció, sobre la qual es camina.

terrassa /teˈra.sa/ /təˈra.sə/ n fem
lochtán

terratrèmol /ˌtɛ.raˈtɾe.moɫ/ /ˌtɛ.rəˈtɾə.moɫ/ /ˌtɛ.rəˈtɾɛ.muɫ/ n masc
crith talún

terrestre /teˈres.tɾe/ /təˈres.tɾə/ adj
domhanda

terrible /teˈri.bɫe/ /teˈri.βɫe/ /teˈrib.bɫe/ /təˈri.βɫə/ /təˈrib.bɫə/ adj
uafásach

terror /teˈroɾ/ /təˈro/ /təˈror/ n
scéin

terrorisme /te.roˈɾiz.me/ /tə.roˈɾiz.mə/ /tə.ruˈɾiz.mə/ n masc
sceimhlitheoireacht

terrorista /te.roˈɾis.ta/ /te.roˈɾis.te/ /tə.roˈɾis.tə/ /tə.ruˈɾis.tə/ adj
sceimhlitheoir

test /ˈtest/ n masc
tástáil
Prova, assaig, experiment.
(psicologia, ensenyament) Examen, avaluació d'aptitud.

testament /tes.taˈmen/ /tes.taˈment/ /təs.təˈmen/ /təs.təˈment/ n masc
tiomna

testicle /tesˈti.kɫe/ /təsˈti.kɫə/ n masc
magairle cloch

testimoni /tes.tiˈmɔ.ni/ /təs.tiˈmɔ.ni/ n neut
fianaise

tetina /teˈti.na/ /təˈti.nə/ n fem
dide

teula /ˈtew.ɫa/ /ˈtəw.ɫə/ /ˈtɛw.ɫə/ n fem
tíl
Peça corbada emprada per a cobrir un sostre per la part exterior i protegir-lo de l'acumulació d'aigua de pluja o neu.

teulada /tewˈɫa.ða/ /təwˈɫa.ðə/ n fem
díon ceann

text /ˈtekst/ /ˈtɛkst/ n masc
téacs

teòric /teˈɔ.ɾik/ adj masc
teoiriciúil
Relatiu o pertanyent a la teoria.

tia /ˈti.a/ n fem
aintín

tibetà /ti.βəˈta/ adj masc
Tibéadach
Relatiu al Tibet, als seus habitants o la seva llengua.

tibetà /ti.βəˈta/ n masc
Tibéadach
Individu de raça mongòlica natural del Tibet.
(només singular) Llengua del Tibet, de la branca tibetobirmana, de la família sinotibetana.

tigre /ˈti.ɣɾə/ n masc
tíogar

timbala /timˈba.la/ /timˈba.ɫə/ n fem
tiompán

timidesa /ti.miˈðe.za/ /ti.miˈðə.zə/ /ti.miˈðɛ.zə/ n fem
cotadh

timpà /timˈpa/ n masc
tiompán na cluaise
Membrana de l'orella present en els animals de l'ordre dels cordats.

timó /tiˈmo/ n masc
stiúir

tinent /tiˈnen/ /tiˈnent/ n masc
leifteanant
Grau genèric als cossos militars o paramilitars, generalment situat entre l'alferes i el capità.

tinta /ˈtin.ta/ /ˈtin.tə/ n fem
dúch

tinter /tinˈte/ /tinˈteɾ/ n masc
dúchán

tintorera /tin.toˈɾe.ɾa/ /tin.toˈɾe.ɾə/ /tin.tuˈɾe.ɾə/ n fem
siorc gorm

tiorba /tiˈoɾ.βa/ /tiˈɔr.bə/ n fem
siotaróiné

tirania /ti.ɾaˈni.a/ n fem
aintiarnas

tirar /tiˈɾa/ /tiˈɾaɾ/ v
caith
Llançar amb la mà alguna cosa.
(esports de pilota) llançar

tiroide /tiˈɾɔj.ðe/ /tiˈɾɔj.ðə/ n masc
faireog thíoróideach

tiroïdal /ti.ɾo.iˈðaɫ/ /ti.ɾu.iˈðaɫ/ adj
tíoróideach

tisores /tiˈzo.ɾes/ n fem
siosúr
Eina metàl·lica per a tallar formada per dues peces iguals (o gairebé) creuades i agafades entre elles per un petit eix també metàl·lic. Cada peça, anomenada tisora, té, a un costat del creuament, una part tallant disposada de manera que les parts tallants de les dues peces es toquen; i, a l'altra, una anella per a agafar l'eina amb un o més dits.

tisoreta /ti.zoˈɾe.ta/ /ti.zoˈɾə.tə/ /ti.zuˈɾɛ.tə/ n fem
gailseach
Insecte dermàpter.

titani n masc
tíotáiniam

tixrí /tiʒˈɾi/ n masc
Tisrí

tió /tiˈo/ n masc
bloc

tmesi /ˈdmɛ.zi/ /ˈmɛ.zi/ n fem
timéis

to /ˈtɔ/ n masc
cuma

tobogan /to.boˈɣan/ /tu.buˈɣan/ /tu.βuˈɣan/ n masc
sleamhnán

toc de queda n masc
cuirfiú

tocar /toˈka/ /toˈkaɾ/ /tuˈka/ v
bain do
Posar els dits o una altra part exterior del cos fregant un altre cos.

tomba /ˈtom.ba/ /ˈtom.bə/ n fem
tuama

tombarella /tom.baˈɾe.ʎa/ /tom.bəˈɾe.ʎə/ /tum.bəˈɾe.ʎə/ n fem
aer-rothlú

tomàquet /toˈma.kət/ /tuˈma.kət/ n masc
tráta

tondosar /ton.doˈza/ /ton.doˈzaɾ/ /tun.duˈza/ v
bearr

tonyina /toˈɲi.na/ /toˈɲi.nə/ /tuˈɲi.nə/ n fem
tuinnín

topologia /to.po.ɫoˈd͡ʒi.a/ /to.po.ɫoˈʒi.a/ /to.po.ɫoˈʒi.ə/ /tu.pu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
toipeolaíocht

toponímia /to.poˈni.mi.a/ /to.poˈni.mi.ə/ /tu.puˈni.mi.ə/ n fem
logainmníocht

torba /ˈtoɾ.βa/ /ˈtɔr.bə/ n fem
móin

tori n masc
tóiriam

torn /ˈtorn/ n masc
seal
Estri de terrissaire que gira mentre ell dóna la forma a la ceràmica.
Temps que correspon a un individu quan s'ha establert repartir el temps entre diverses persones.
deil
Mecanisme que consisteix en un cilindre i una resistència, emprat per fusters o altres artesans per girar una peça mentre li donen forma amb una llima.

tornado /toɾˈna.ðo/ /turˈna.ðu/ n masc
tornádó

tornar /torˈna/ /toɾˈna/ /toɾˈnaɾ/ /turˈna/ v
fill
Anar al lloc del qual s'ha partit prèviament, refer un camí.

tornavís /ˌtor.naˈβis/ /ˌtor.nəˈβis/ /ˌtoɾ.naˈvis/ /ˌtoɾ.naˈβis/ /ˌtoɾ.nəˈvis/ n masc
scriúire
Eina destinada a caragolar i descaragolar visos. Normalment està composta per un mànec del qual sobresurt una barreta metàl·lica que acaba en punta, la forma de la qual determinarà el tipus de visos sobre els quals està destinat a actuar.

torrada /toˈra.ða/ /toˈra.ðə/ /tuˈra.ðə/ n fem
tósta
Llesca de pa torrat.

torre /ˈto.re/ n fem
túr
Edificació militar amb una alçada superior a l'amplada per a la defensa o l'observació, que quan forma part d'una construcció més gran sobresurt dels elements que té al voltant.
Construcció mòbil de certa alçària utilitzada antigament per assaltar els castells i altres fortificacions.
caiseal
(escacs) Peça dels escacs que es mou una o més cases per files o columnes del tauler.

torrencial /to.ren.siˈaɫ/ /to.rən.siˈaɫ/ /tu.rən.siˈaɫ/ adj
folcmhar

torreta /toˈre.ta/ /toˈrə.tə/ /tuˈrɛ.tə/ n fem
túirín
En embarcacions militars, qualsevol element sortint específicament blindat.

tortuga /toɾˈtu.ɣə/ /turˈtu.ɣə/ n fem
turtar toirtís
Rèptil que forma un ordre propi (testudines), caracteritzat per l'enorme closca que li cobreix quasi tot el cos (tant per dalt com per sota). Té quatre potes curtes, una cua i una boca en forma de bec.

tortura /toɾˈtu.ɾa/ /toɾˈtu.ɾə/ /turˈtu.ɾə/ n fem
pianadh

torxa /ˈtɔr.t͡ʃa/ /ˈtɔr.ʃə/ /ˈtɔɾ.t͡ʃa/ /ˈtɔɾ.t͡ʃɔ/ n fem
beo

toràcic /toˈɾa.sik/ /tuˈɾa.sik/ adj masc
tóracsach

tos /tos/ /tus/ /ˈtos/ /ˈtɔs/ n fem
casacht
Alliberament violent de l'aire dels pulmons produït per una contracció espasmòdica sobtada i acompanyat d'un so característic.

tos ferina n fem
triuch

tossir /toˈsi/ /toˈsiɾ/ /tuˈsi/ v
bí ag casacht

tot /ˈtɔt/ adj masc
uile
Enter, sencer, que es pren o comprèn totes les seves parts.

totalitzar /to.ta.liˈd͡za/ /to.ta.liˈzaɾ/ /tu.tə.lidˈza/ v
cuir le chéile

tou /ˈtow/ /ˈtɔw/ adj masc
bog
De consistència fluixa, que en tocar-lo s'enfonsa el dit lleument.

tova /ˈto.və/ /ˈto.βa/ /ˈto.βə/ /ˈtɔ.va/ /ˈtɔ.βa/ /ˈtɔ.βɔ/ /ˈtɔ.βə/ n fem
adóib

tovalles /toˈva.ʎes/ /toˈva.ʎəs/ /toˈβa.ʎes/ /tuˈva.jəs/ /tuˈβa.ʎəs/ n fem
scaraoid

tovallola /to.vaˈʎɔ.ɫa/ /to.vəˈʎɔ.ɫə/ /to.βaˈʎɔ.ɫa/ /to.βaˈʎɔ.ɫɔ/ /tu.vəˈjɔ.ɫə/ n fem
tuáille

tovalloler /to.va.ʎoˈɫeɾ/ /to.və.ʎoˈɫe/ /to.βa.ʎoˈɫe/ /to.βa.ʎoˈɫeɾ/ /tu.və.juˈɫe/ /tu.βə.ʎuˈɫe/ n masc
ráille tuáillí

toxina /tokˈsi.na/ /tokˈsi.nə/ /tukˈsi.nə/ n fem
tocsain

tractar /tɾakˈta/ /tɾakˈtaɾ/ /tɾəkˈta/ v
cóireáil
Procedir envers algú d'una manera o altra.
Aplicar un tractament pel guariment d'un malalt, d'una malaltia, o en una operació química.

tractor /tɾakˈto/ /tɾakˈtoɾ/ n masc
tarracóir

tradicional /tɾa.ði.si.oˈnaɫ/ /tɾə.ði.si.oˈnaɫ/ /tɾə.ði.si.uˈnaɫ/ adj
traidisiúnta

tradició /tɾa.ði.siˈo/ n fem
traidisiún
Tot allò que té origen en les generacions passades i que, mantenint un fort contingut social, es transmet a les següents generacions. Fa referència a l'herència que rebem dels avantpassats. Per tant, és l'objecte de culte del tradicionalisme.

traducció /tɾa.ðuk.siˈo/ n fem
aistriú aistriúchán
Acte i efecte de traduir.
aistriúchán
(genètica) Procés biològic en què se sintetitza una cadena de proteïnes a partir d'una seqüència d'ARN missatger.

traductor /tɾa.ðukˈto/ /tɾa.ðukˈtoɾ/ n masc
aistritheoir

traduir /tɾa.ðuˈi/ /tɾa.ðuˈiɾ/ /tɾə.ðuˈi/ v
aistrigh

traduïble /tɾa.ðuˈi.bɫe/ /tɾa.ðuˈi.βɫe/ /tɾa.ðuˈi.βɾa/ /tɾa.ðuˈib.bɫe/ /tɾə.ðuˈi.βɫə/ /tɾə.ðuˈib.bɫə/ adj
inaistrithe

tragèdia /tɾaˈd͡ʒɛ.ði.a/ /tɾəˈʒɛ.ði.ə/ n fem
cinniúint

trajectòria /tɾa.d͡ʒekˈtɔ.ɾi.a/ /tɾa.ʒekˈtɔ.ɾi.a/ /tɾə.ʒəkˈtɔ.ɾi.ə/ n fem
conair

trametre /tɾaˈme.tɾe/ /tɾəˈmə.tɾə/ /tɾəˈmɛ.tɾə/ v
cuir

trampa /ˈtɾam.pa/ /ˈtɾam.pə/ n fem
dol
Enginy destinat a caçar animals.

trampolí /tɾam.poˈɫi/ /tɾəm.poˈɫi/ /tɾəm.puˈɫi/ n masc
trampailín

tramvia /tɾamˈbi.a/ /tɾaɱˈvi.a/ /tɾəmˈbi.ə/ /tɾəɱˈvi.ə/ n masc
tram

tranquil /tɾaŋˈkiɫ/ /tɾəŋˈkiɫ/ adj masc
ciúin

transgènere /tɾanzˈd͡ʒɛ.ne.ɾe/ /tɾənzˈʒɛ.nə.ɾə/ adj
trasinscneach

transitiu /tɾan.ziˈtiw/ /tɾən.ziˈtiw/ adj masc
aistreach
Que passa d'un a un altre.
(gramàtica) Característica sintàctica d'un verb que requereix un complement directe, amb preposició o sense.

transliterar /tɾanz.ɫi.teˈɾa/ /tɾanz.ɫi.teˈɾaɾ/ /tɾənz.ɫi.təˈɾa/ v
traslitrigh

transmetre /tɾanzˈme.tɾe/ /tɾənzˈmə.tɾə/ /tɾənzˈmɛ.tɾə/ v
iompair
Fer arribar quelcom a un altre lloc.
(física) Conduir o ser el mitjà pel què passen vibracions o radicacions.
(pronominal) Passar, comunicar a altres persones.

transmigrar /tɾanz.miˈɣɾa/ /tɾanz.miˈɣɾaɾ/ /tɾənz.miˈɣɾa/ v
athchollaigh
Passar un poble a establir-se a un altre país.
Passar les ànimes d’un cos a un altre, segons la doctrina pitagòrica.

transparència /tɾans.paˈɾɛn.si.a/ n fem
gléine
Qualitat de transparent.
tréshoilseán
Full transparent d'acetat de cel·lulosa que s'utilitza com a suport de textos i imatges destinats a ser projectats per mitjà d'un retroprojector.

transport /tɾansˈpɔɾt/ /tɾənsˈpɔrt/ n masc
iompar

transportar /tɾans.porˈta/ /tɾans.poɾˈta/ /tɾans.poɾˈtaɾ/ /tɾəns.poɾˈta/ /tɾəns.purˈta/ v
iompair
Portar una cosa d’un lloc a un altre.

transsepte /tɾanˈsɛp.te/ n masc
croslann

transsexual /tɾan.sek.suˈaɫ/ /tɾən.sək.suˈaɫ/ adj
trasghnéasach

transsexualitat /tɾan.sek.su.a.ɫiˈtat/ /tɾən.sək.su.ə.ɫiˈtat/ n fem
trasghnéasachas

traslladar /tɾaz.ʎaˈða/ /tɾaz.ʎaˈðaɾ/ /tɾəz.ʎəˈða/ v
bog

trasplantar /tɾas.pɫanˈta/ /tɾas.pɫanˈtaɾ/ /tɾəs.pɫənˈta/ v
athphlandáil
Mudar les plantes del terra on són a una altra part.
(medicina) Mudar un òrgan o teixit d’un individu a un altre o d’una part del cos a una altra.

trastorn de la personalitat n masc
neamhord pearsantachta

trau /tɾaw/ n masc
poll cnaipe
Forat o tall en una peça de roba per on ha de passar un botó.

traïció /tɾa.i.siˈo/ /tɾə.i.siˈo/ n fem
tréas

traïdor /tɾa.iˈðo/ /tɾa.iˈðoɾ/ /tɾə.iˈðo/ adj masc
fealltóir

treball /tɾeˈbaʎ/ /tɾəˈbaj/ /tɾəˈbaʎ/ n masc
obair
Esforç per assolir una finalitat.
Allò a què una persona dedica la seva activitat professional.

treballador /tɾe.ba.ʎaˈðoɾ/ /tɾe.βa.ʎaˈðo/ /tɾə.bə.jəˈðo/ /tɾə.bə.ʎəˈðo/ n masc
oibrí
Empleat, persona contractada per altri.

treballar /tɾe.baˈʎaɾ/ /tɾe.βaˈʎa/ /tɾə.bəˈja/ /tɾə.bəˈʎa/ v
oibrigh

tremolar /tɾe.moˈɫa/ /tɾe.moˈɫaɾ/ /tɾə.moˈɫa/ /tɾə.muˈɫa/ v
creath

trempera /tɾemˈpe.ɾa/ /tɾəmˈpe.ɾə/ n fem
adharc
(col·loquial) Estat del penis en erecció.

tren /ˈtɾen/ /ˈtɾen/ n masc
traein

trena /ˈtɾe.na/ /ˈtɾə.nə/ /ˈtɾɛ.nə/ n fem
trilseán
Pentinat fet entrecreuant tres o més feixos de cabells.

trencacolls /ˌtɾeŋ.kaˈkɔʎs/ /ˌtɾeŋ.kaˈkɔʎʃ/ /ˌtɾəŋ.kəˈkɔʎs/ /ˌtɾɛŋ.kəˈkɔʎs/ n masc
sáinn bháis
Lloc de pas amb perill de caure.

trencadís /tɾeŋ.kaˈðis/ /tɾəŋ.kəˈðis/ adj masc
aibrisc
Fràgil, fàcil de trencar.

trencar /tɾeŋˈka/ /tɾeŋˈkaɾ/ /tɾəŋˈka/ v
bris
Fer trossos una cosa a base de cops, de pressió.

trenta /ˈtɾen.ta/ /ˈtɾən.tə/ /ˈtɾɛn.tə/ number
tríocha

trentè /tɾenˈte/ /tɾənˈtə/ /tɾənˈtɛ/ number
tríochadú

trepant /tɾeˈpan/ /tɾeˈpant/ /tɾəˈpan/ /tɾəˈpant/ n masc
druilire

tres /ˈtɾes/ /ˈtɾəs/ /ˈtɾɛs/ number
trí

tresor /tɾeˈzɔɾ/ /tɾəˈzɔ/ n masc
taisce stór
Conjunt agrupat de diners o de coses de gran valor.

tresorer /tɾe.zoˈɾe/ /tɾe.zoˈɾeɾ/ /tɾə.zoˈɾe/ /tɾə.zuˈɾe/ n masc
cisteoir

tret /ˈtret/ n masc
urchar
Tir, acció de disparar una arma.

tret /ˈtret/ preposition
amháin
Expressió d'una excepció.

tretze /ˈtɾe.d͡ze/ number
trí déag

tretzè /tɾeˈd͡ze/ /tɾəˈd͡zə/ /tɾəˈd͡zɛ/ number
tríú ... déag

treure /ˈtɾew.ɾe/ /ˈtɾɛw.ɾə/ v
glac
Fer sortir una cosa del lloc on és.

tria /ˈtɾi.a/ /ˈtɾi.ə/ n fem
rogha

triangle /tɾiˈaŋ.ɡɫe/ n masc
triantán
Figura geomètrica de tres costats i tres angles.
Instrument idiòfon que consisteix en una vareta de metall doblegada en forma de triangle i que es toca colpejant-la amb una vareta metàl·lica.

triar /tɾiˈa/ /tɾiˈaɾ/ v
roghnaigh
Separar un o més elements dins d'un conjunt segons unes característiques concretes.

tribu /ˈtɾi.βu/ n fem
treibh

tribuna /tɾiˈbu.na/ /tɾiˈβu.nə/ n fem
ardán

tribunal /tɾi.βuˈnaɫ/ n masc
binse breithimh

tribut /tɾiˈβut/ n masc
ómós

tribú /tɾiˈβu/ n masc
treabhann

trident /tɾiˈðen/ /tɾiˈðent/ n masc
adhal

trimestre /tɾiˈmes.tɾe/ /tɾiˈmɛs.tɾə/ n masc
ráithe

trinxera /tɾiɲˈt͡ʃe.ɾa/ /tɾiɲˈʃe.ɾə/ n fem
díog

triple n masc
triarach
(bowling) Conjunt de tres plens consecutius.

tripulació /tɾi.pu.ɫa.siˈo/ /tɾi.pu.ɫə.siˈo/ n fem
foireann
Conjunt de persones que viatgen en una embarcació i que estan encarregades de mantenir-la i dirigir-la.
Per extensió totes aquelles persones que viatgen en qualsevol vehicle i que estan encarregades de mantenir-lo i dirigir-lo, en especial quan el número d'aquestes persones és gran o bé quan el vehicle es considera de difícil maneig.

trist /ˈtɾist/ adj
brónach
Que no té alegria.

tristesa /tɾisˈte.za/ /tɾisˈtə.zə/ /tɾisˈtɛ.zə/ n fem
brón

tristor /tɾisˈto/ /tɾisˈtoɾ/ n fem
brón

tro /ˈtɾo/ n masc
toirneach
So sobtat que acompanya un llampec que és conseqüència de l'expansió de l'aire al pas de la descàrrega elèctrica.

trobar /tɾoˈba/ /tɾoˈbaɾ/ /tɾoˈβa/ /tɾuˈba/ /tɾuˈβa/ v
faigh
Veure alguna cosa que s'havia perdut.

troca /ˈtɾɔ.ka/ /ˈtɾɔ.kɔ/ /ˈtɾɔ.kə/ n fem
scáinne

trol /ˈtɾɔɫ/ n masc
troll
(mitologia nòrdica) Gegant o gnom que viu en llocs solitaris.

trol /ˈtɾɔɫ/ n neut
troll
(internet) Persona que publica continguts només amb intenció provocativa per generar polèmica.

trombó /tɾomˈbo/ /tɾumˈbo/ n masc
trombón

trompeta /tɾomˈpe.ta/ /tɾomˈpə.tə/ /tɾumˈpɛ.tə/ n fem
trumpa
Instrument aeròfon de metall, amb broquet, que consisteix en un llarg tub cilíndric metàl·lic, comunament corbat dues vegades, amb embocadura en forma de copa, proveït de claus o pistons i terminat en pavelló.

tron /ˈtɾɔn/ n masc
cathaoir ríoga

trona /ˈtɾɔ.na/ /ˈtɾɔ.nɔ/ /ˈtɾɔ.nə/ n fem
crannóg
Plataforma elevada d'una església destinada a predicar o llegir les escriptures.
ardchathaoir
Cadira alta i amb braços pels nadons.

tronc /ˈtɾoŋ/ /ˈtɾoŋk/ /ˈtɾoŋk/ n masc
stoc
(botànica) Part dels arbres entre l'arrel i la copa, equivalent a la tija d'altres vegetals.
(argot casteller) Part vertical central d'un castell per sota del pom de dalt.

tropa /ˈtɾɔ.pa/ /ˈtɾɔ.pɔ/ /ˈtɾɔ.pə/ n fem
cuire

tropical /tɾo.piˈkaɫ/ /tɾu.piˈkaɫ/ adj
teochriosach

tropopausa /ˌtɾo.poˈpaw.za/ /ˌtɾo.poˈpaw.zə/ /ˌtɾo.puˈpaw.zə/ n fem
trópastad

tros /ˈtɾɔs/ n masc
píosa

trot /ˈtɾɔt/ n masc
sodar

trufa /ˈtɾu.fa/ /ˈtɾu.fə/ n fem
strufal
(pastisseria) Dolç rodó de nata batuda i xocolata fosa, recobert de xocolata.

truita /ˈtɾuj.ta/ /ˈtɾwi.ta/ n fem
breac
Peix de la família dels salmònids, propi de rius cabalosos d'aigües fredes i ràpides. (Salmo trutta).

truja /ˈtɾu.d͡ʒa/ /ˈtɾu.ʒa/ /ˈtɾu.ʒə/ n fem
cráin
Porc femella

truncament /tɾuŋ.kaˈmen/ /tɾuŋ.kaˈment/ /tɾuŋ.kəˈmen/ /tɾuŋ.kəˈment/ n masc
bearradh

trèvol /ˈtɾe.voɫ/ /ˈtɾe.βoɫ/ /ˈtɾə.voɫ/ /ˈtɾɛ.vuɫ/ n masc
seamair
Planta silvestre caracteritzada per les seves fulles trifoliades (Trifolium).

tsar /ˈsaɾ/ /ˈtsar/ n masc
sár

tuba /ˈtu.ba/ /ˈtu.βə/ n fem
tiúba
Instrument aeròfon de metall, de tub cònic, amb broquet, que dóna les notes més baixes.
Complement de núvol del gènere cumulonimbus o cúmulus en forma de columna, de vegades en forma de conus invertit, que sobresurt de la base del núvol com la manifestació d'una vorticitat intensa.

tuberculosi /tu.beɾ.kuˈɫɔ.zi/ /tu.βər.kuˈɫɔ.zi/ n fem
eitinn

tubular /tu.βuˈɫar/ adj
feadánach
En forma de tub o cilíndric.

tudó /twˈðo/ n masc
colm coile

tuf /ˈtuf/ n masc
tuf
Tipus de material rocós, d'origen volcànic, que tallat en forma de blocs es fa servir en la construcció.

tuit /ˈtujt/ /ˈtwit/ n masc
tvuít

tuli n masc
túiliam

tulipa /tuˈɫi.pa/ /tuˈɫi.pə/ n fem
tiúilip

tumor /tuˈmor/ n masc
siad

tundra /ˈtun.dɾa/ /ˈtun.dɾə/ n fem
tundra

tungstè /tuŋsˈtɛ/ n masc
tungstan

turbant /turˈban/ /turˈβan/ /tuɾˈbant/ /tuɾˈβan/ n masc
turban

turbina /turˈbi.nə/ /tuɾˈbi.na/ n fem
tuirbín

turc n masc
Tuircis
(masculí singular) Llengua turquesa parlada principalment a Turquia i Xipre.

turcman /turɡˈman/ n masc
Tuircméanastánach
(només singular) Llengua turquesa parlada al Turkmenistan.

turisme /tuˈɾiz.me/ n masc
turasóireacht

turista /tuˈɾis.ta/ /tuˈɾis.te/ /tuˈɾis.tə/ n neut
cuairteoir

turmell /toɾˈmeʎ/ n masc
alt na coise

turmentar /tur.menˈta/ /tur.mənˈta/ /tuɾ.menˈta/ /tuɾ.menˈtaɾ/ v
ciap
Causar turment a algú.

turó n masc
cnoc
Elevació moderada del terreny; muntanya o puig poc elevat; pujol.

tutor /tuˈto/ /tuˈtoɾ/ n masc
oide

txadià /t͡ʃa.ðiˈa/ /t͡ʃə.ðiˈa/ adj masc
Seadach
Relatiu o pertanyent al Txad o la seva llengua.

txadià /t͡ʃa.ðiˈa/ /t͡ʃə.ðiˈa/ n masc
Seadach
Persona que habita o és originària del Txad.

txec /ˈt͡ʃɛk/ adj masc
Seicis
Relatiu o pertanyent a Txèquia.

txetxè /t͡ʃeˈt͡ʃe/ /t͡ʃəˈt͡ʃə/ /t͡ʃəˈt͡ʃɛ/ n masc
Seisniach
(només singular) Llengua caucàsica del nord pròpia de Txetxènia.

tàlem /ˈta.ɫem/ /ˈta.ɫəm/ n masc
talamas

tàntal /ˈtan.təɫ/ n masc
tantalam

tàvec /ˈta.vek/ /ˈta.vək/ /ˈta.βek/ /ˈta.βək/ n masc
creabhar

tècnica /ˈtɛŋ.ni.ka/ /ˈtɛŋ.ni.kə/ /ˈtɛɡ.ni.ka/ n fem
teicníc

témer /ˈte.me/ /ˈte.meɾ/ /ˈtə.mə/ /ˈtɛ.mə/ v
eagla a bheith ort roimh
Sentir por.

tímid /ˈti.mit/ adj masc
faiteach

típic adj masc
tipiciúil
propi o exclusiu d'un lloc o persona, característic

tòfona /ˈtɔ.fo.nə/ /ˈtɔ.fu.nə/ n fem
strufal

tònica /ˈtɔ.ni.ka/ /ˈtɔ.ni.kə/ n fem
uisce íocshláinteach

tòrax /ˈtɔ.ɾaks/ /ˈtɔ.ɾəks/ n masc
cliabhrach

tòxic /ˈtɔk.sik/ adj masc
nimhiúil
Que és nociu pels organismes vius.

tórtora /ˈtor.tu.ɾə/ /ˈtoɾ.to.ɾa/ /ˈtoɾ.to.ɾə/ n fem
fearán

túmul /ˈtu.muɫ/ n masc
barra adhlactha
Mota de terra o pedres que cobreix una sepultura.

túnica /ˈtu.ni.ka/ /ˈtu.ni.kə/ n fem
ionar

ucraïnès /u.kɾa.iˈnes/ /u.kɾə.iˈnəs/ /u.kɾə.iˈnɛs/ n masc
an Úcráinis
(només singular) Llengua eslava de la branca oriental parlada pels ucraïnesos.

ugandès /u.ɣanˈdes/ /u.ɣənˈdəs/ /u.ɣənˈdɛs/ adj masc
Ugandach
Relatiu o pertanyent a Uganda o al poble ugandès.

ugandès /u.ɣanˈdes/ /u.ɣənˈdəs/ /u.ɣənˈdɛs/ n masc
Ugandach
Persona que habita o és originària d'Uganda.

ukulele /u.kuˈɫe.ɫe/ /u.kuˈɫɛ.ɫə/ n masc
ucailéile

ull /ˈuj/ /ˈuʎ/ n masc
súil
Òrgan dels éssers vius capaç de fixar imatges en el cervell a través de receptors de llum.

ull de vellut n masc
súil dhubh

ullal /uˈjaɫ/ /uˈʎaɫ/ n masc
cíocrán
(central, septentrional) Dent dels mamífers, de forma cònica, acabada en una punxa i amb una sola arrel, situada entre les incisives i les premolars.

ulleres /uˈje.ɾəs/ /uˈʎe.ɾes/ /uˈʎe.ɾəs/ n fem
spéaclaí
Lents que es col·loquen davant dels ulls per a corregir defectes de visió, per a protegir els ulls o per motius estètics.

ultratge /uɫˈtɾa.d͡ʒe/ /uɫˈtɾa.d͡ʒə/ n masc
feillbheart

un number
aon
(cardinal) La unitat completa.

una mica adv
rud beag

ungir /uɲˈd͡ʒi/ /uɲˈd͡ʒiɾ/ /uɲˈʒi/ v
ung

ungla /ˈuŋ.ɡɫa/ n fem
ionga
Protecció de calci del dit humà i d'altres animals.

unicel·lular /u.ni.se.ɫuˈɫaɾ/ /u.ni.seɫ.ɫuˈɫaɾ/ /u.ni.sə.ɫuˈɫar/ /u.ni.səɫ.ɫuˈɫar/ /u.ni.səɫ.ɫuˈɫaɾ/ adj
aoncheallach

unificar /u.ni.fiˈka/ /u.ni.fiˈkaɾ/ v
comhaontaigh

uniforme /u.niˈfor.mə/ /u.niˈfoɾ.me/ adj
aonfhoirmeach

unilateral /u.ni.ɫa.teˈɾaɫ/ /u.ni.ɫə.təˈɾaɫ/ adj
aontaobhach

unitat /u.niˈtat/ n fem
aonad

univers /u.niˈvɛls/ /u.niˈvɛɾs/ /u.niˈvɛɾs/ /u.niˈβɛrs/ /u.niˈβɛɾs/ n masc
cruinne

universal /u.ni.veɾˈsaɫ/ /u.ni.vəɾˈsaɫ/ /u.ni.βerˈsaɫ/ /u.ni.βeɾˈsaɫ/ /u.ni.βərˈsaɫ/ adj
comhchoiteann
Relatiu a l'univers.

universitat /u.ni.ver.siˈtat/ /u.ni.veɾ.siˈtat/ /u.ni.vəɾ.siˈtat/ /u.ni.βer.siˈtat/ /u.ni.βeɾ.siˈtat/ n fem
ollscoil

unió /u.niˈo/ n fem
aontas

ununocti n masc
únúnoictiam

urani n masc
úráiniam

urbanització /ur.bə.ni.d͡zə.siˈo/ /ur.βa.ni.d͡za.siˈo/ /uɾ.ba.ni.za.siˈo/ n fem
cathrú

urbà /urˈβa/ adj masc
uirbeach

uretra /uˈɾɛ.tɾa/ /uˈɾɛ.tɾə/ /uˈɾɛ.tɾɛ/ n fem
úiréadra

urpa /ˈur.pə/ /ˈuɾ.pa/ n fem
crúb

uruguaià /u.ɾu.ɣwaˈja/ /u.ɾu.ɣwəˈja/ adj masc
Uraguach
Relatiu o pertanyent a l'Uruguai.

usual /u.zuˈaɫ/ adj
iondúil

usuari /u.zuˈa.ɾi/ n masc
Úsáideoir

usurpar /u.zurˈpa/ /u.zuɾˈpa/ /u.zuɾˈpaɾ/ v
forghabh

utilitari /u.ti.ɫiˈta.ɾi/ adj masc
fóntaíoch

utopia /u.toˈpi.a/ /u.toˈpi.ə/ /u.tuˈpi.ə/ n fem
útóipe

va /ˈba/ /ˈva/ /ˈva/ adj masc
amú
Sense solidesa, realitat ni substància.
Inútil, de cap valor, infructuós, sense efecte, inepte.
Frívol, presumit, superb, orgullós, fals, fantasiós, fluix, inflat, ple de vanitat.

vaca /ˈba.ka/ /ˈba.kə/ /ˈva.ka/ /ˈva.kə/ n fem
bó
(mamífers) Mamífer remugant de granja que dóna llet, femella del bou.

vacances /baˈkan.ses/ /bəˈkan.səs/ /vaˈkan.ses/ /vəˈkan.səs/ n fem
saoire
(plurale tantum) Temps de repòs durant el qual cessa l'activitat habitual de treball o estudis.

vaccinar /bak.siˈna/ /bək.siˈna/ /vak.siˈnaɾ/ /vək.siˈna/ v
vacsaínigh
Administrar un vaccí per a provocar immunitat contra determinades infeccions.

vaccí /bakˈsi/ /bəkˈsi/ /vakˈsi/ /vəkˈsi/ n masc
vacsaín
Preparat biològic que aconsegueix immunitzar una persona o animal contra una malaltia vírica.

vacil·lació /ba.si.ɫa.siˈo/ /ba.siɫ.ɫa.siˈo/ /bə.si.ɫə.siˈo/ /va.siɫ.ɫa.siˈo/ /və.siɫ.ɫə.siˈo/ n fem
luaineacht

vaga /ˈba.ɣa/ /ˈba.ɣə/ /ˈva.ɣa/ /ˈva.ɣə/ n fem
stailc

vagina /baˈd͡ʒi.na/ /baˈʒi.na/ /vaˈd͡ʒi.na/ /vəˈʒi.nə/ n fem
faighin

vainilla /bajˈni.ʎa/ /bəjˈni.ʎə/ /vajˈni.ʎa/ /vəjˈni.ʎə/ n fem
fanaile

vaixell /bajˈʃeʎ/ /baˈʃeʎ/ /vajˈʃeʎ/ /vəˈʃeʎ/ n masc
long

valent /baˈɫen/ /bəˈɫen/ /vaˈɫent/ /vəˈɫen/ /vəˈɫent/ adj masc
calma

validesa /ba.ɫiˈðe.za/ /va.ɫiˈðe.za/ /və.ɫiˈðə.zə/ /və.ɫiˈðɛ.zə/ n fem
bailíocht

vall /ˈbaʎ/ /ˈvaʎ/ /ˈvaʎ/ n fem
gleann
Depressió allargada entre dos vessants de muntanyes.

valor /baˈɫor/ /baˈɫoɾ/ /vaˈɫoɾ/ /vəˈɫo/ /vəˈɫoɾ/ n
misneach
Tret de la persona que és valenta.

valor de mercat n masc
luach margaidh

vals /ˈbaɫs/ /ˈvaɫs/ /ˈvaɫs/ n masc
válsa

valuós /ba.ɫuˈos/ /va.ɫuˈos/ /və.ɫuˈos/ adj masc
luachmhar

valència /baˈɫɛn.si.a/ /vaˈɫɛn.si.a/ /vəˈɫɛn.si.ə/ n fem
fiús

való /baˈɫo/ /bəˈɫo/ /vaˈɫo/ /vəˈɫo/ adj masc
Vallúinis
Relatiu o pertanyent a Valònia.

való /baˈɫo/ /bəˈɫo/ /vaˈɫo/ /vəˈɫo/ n masc
Vallúinis
Persona que habita o és originària de Valònia.

vampir /bamˈpir/ /bəmˈpir/ /vamˈpiɾ/ /vəmˈpiɾ/ n masc
vaimpír
Personatge demoníac literari que xucla la sang i l'ànima de les persones.

vanadi /baˈna.ði/ /bəˈna.ði/ /vəˈna.ði/ n masc
vanaidiam

vanitós /ba.niˈtos/ /bə.niˈtos/ /va.niˈtos/ /və.niˈtos/ adj masc
arduallach

vapor /baˈpor/ /baˈpoɾ/ /bəˈpor/ /vaˈpoɾ/ /vəˈpoɾ/ n masc
toit
Gas, especialment referit a l'aigua.
stíméar
Nau o màquina (especialment vaixells) propulsada per un motor de combustió amb vapor d'aigua.

vaquer /baˈke/ /baˈkeɾ/ /bəˈke/ /vaˈkeɾ/ /vəˈke/ n masc
aoire bó
Persona que mena vaques.

vaqueta /baˈke.ta/ /bəˈkɛ.tə/ /vaˈke.ta/ /vəˈkə.tə/ /vəˈkɛ.tə/ n fem
cantarnaid
(botànica) Bolet per menjar de gènere Cantharellus. Hi ha vaquetes de pi (Cantharellus lutescens ) i vaquetes de faig (grogues: Cantharellus cibarius). Aquest bolet s'anomena també rossinyol o rossinyol de pi.

vara /ˈba.ɾa/ /ˈba.ɾə/ /ˈva.ɾa/ /ˈva.ɾə/ n fem
bata
Brancó net de fulles usat com a bastó o mànec.

vareta màgica n fem
slat draíochta

variació /ba.ɾi.a.siˈo/ /bə.ɾi.ə.siˈo/ /va.ɾi.a.siˈo/ /və.ɾi.ə.siˈo/ n masc
athruithe

vascular /bas.kuˈɫar/ /bas.kuˈɫaɾ/ /bəs.kuˈɫar/ /vas.kuˈɫaɾ/ /vəs.kuˈɫaɾ/ adj
feadánach

vast /ˈbast/ /ˈvast/ /ˈvast/ adj masc
uafásach

ve /ˈbe/ /ˈbɛ/ /ˈve/ /ˈve/ /ˈvə/ /ˈvɛ/ n fem
vé

ve doble n fem
wae

vedell /beˈðeʎ/ /bəˈðeʎ/ /veˈðeʎ/ /vəˈðeʎ/ n masc
lao gamhain

vedella /beˈðe.ʎa/ /bəˈðe.ʎə/ /veˈðe.ʎa/ /vəˈðe.ʎə/ n fem
laofheoil
(no comptable) Carn per menjar preparada de vedell o de vedella.

vegada /beˈɣa.ða/ /bəˈɣa.ðə/ /veˈɣa.ða/ /vəˈɣa.ðə/ /vəˈʝa.ðə/ n fem
uair

vegà /beˈɣa/ /veˈɣa/ /vəˈɣa/ adj masc
veigeánach

vehicle /beˈi.kɫe/ /bəˈi.kɫə/ /veˈi.kɫe/ /vəˈi.kɫə/ n masc
feithicil
Per extensió, qualsevol cosa mitjançant la qual es realitza un transport de matèria o, fins i tot, de conceptes abstractes com la informació.

vehicular /be.i.kuˈɫa/ /be.i.kuˈɫar/ /be.i.kuˈɫaɾ/ /bə.i.kuˈɫa/ /bə.i.kuˈɫar/ /ve.i.kuˈɫaɾ/ /və.i.kuˈɫa/ /və.i.kuˈɫaɾ/ adj
feithicleach
Relatiu als vehicles.

vela /ˈbɛ.ɫa/ /ˈvə.ɫə/ /ˈvɛ.ɫa/ /ˈvɛ.ɫə/ /ˈvɛ.ɾa/ n fem
seol

vell /ˈbeʎ/ /ˈvej/ /ˈveʎ/ adj masc
sean
De llarga vida, gran.

vellesa /beˈʎe.za/ /veˈʎe.za/ /vəˈjɛ.zə/ /vəˈʎə.zə/ n fem
foirfeacht
Edat avançada d'un ésser viu.

vellut /beˈʎut/ /bəˈʎut/ /veˈʎut/ /vəˈʎut/ n masc
veilbhit

velocitat /be.ɫo.siˈtat/ /ve.ɫo.siˈtat/ /və.ɫo.siˈtat/ /və.ɫu.siˈtat/ n fem
treoluas

veloç /beˈɫos/ /veˈɫos/ /vəˈɫos/ adj
luath

vena /ˈbe.na/ /ˈve.na/ /ˈvə.nə/ /ˈvɛ.nə/ n masc
féith cuisle

vendre /ˈben.dɾe/ /ˈven.dɾe/ /ˈvən.dɾə/ /ˈvɛn.dɾə/ v
díol

venecià /be.ne.siˈa/ /bə.nə.siˈa/ /ve.ne.siˈa/ /və.nə.siˈa/ adj masc
Veinéiseach
Relatiu o pertanyent a Venècia o al seu dialecte propi.

venecià /be.ne.siˈa/ /bə.nə.siˈa/ /ve.ne.siˈa/ /və.nə.siˈa/ n masc
Veinéiseach
Persona que habita o és originària de Venècia.

veneçolà /be.ne.soˈɫa/ /bə.nə.suˈɫa/ /və.nə.soˈɫa/ /və.nə.suˈɫa/ adj masc
Veiniséalach
Relatiu o pertanyent a Veneçuela.

veneçolà /be.ne.soˈɫa/ /bə.nə.suˈɫa/ /və.nə.soˈɫa/ /və.nə.suˈɫa/ n masc
Veiniséalach
Persona que habita o és originària de Veneçuela.

venir /beˈni/ /veˈniɾ/ /vəˈni/ v
tar
Desplaçar-se vers el lloc on és l'interlocutor.

venjança /beɲˈd͡ʒan.sa/ /bəɲˈʒan.sə/ /veɲˈd͡ʒan.sa/ /vəɲˈʒan.sə/ n fem
díoltas

venjar /beɲˈd͡ʒa/ /bəɲˈʒa/ /veɲˈd͡ʒaɾ/ /vəɲˈʒa/ v
díoltas a imirt ar

vent /ˈben/ /ˈven/ /ˈvent/ n masc
gaoth

ventilació /ben.ti.ɫa.siˈo/ /bən.ti.ɫə.siˈo/ /ven.ti.ɫa.siˈo/ /vən.ti.ɫə.siˈo/ n fem
aeráil

ventilador /ben.ti.ɫaˈðo/ /ben.ti.ɫaˈðoɾ/ /bən.ti.ɫəˈðo/ /ven.ti.ɫaˈðoɾ/ /vən.ti.ɫəˈðo/ n masc
gaothrán

ventosa /benˈto.za/ /bənˈto.zə/ /venˈto.za/ /vənˈto.zə/ n fem
cupa súcháin

ventrada /benˈtɾa.ða/ /bənˈtɾa.ðə/ /venˈtɾa.ða/ /vənˈtɾa.ðə/ n fem
ál

ventre /ˈben.tɾe/ /ˈben.tɾə/ /ˈven.tɾe/ /ˈven.tɾə/ n masc
bolg

ventós /benˈtos/ /bənˈtos/ /venˈtos/ /vənˈtos/ adj masc
gaofar

venusià /be.nu.ziˈa/ /bə.nu.ziˈa/ /ve.nu.ziˈa/ /və.nu.ziˈa/ adj masc
Véineasach
Relatiu o pertanyent a Venus.

venusià /be.nu.ziˈa/ /bə.nu.ziˈa/ /ve.nu.ziˈa/ /və.nu.ziˈa/ n masc
Véineasach

verat /beˈɾat/ /bəˈɾat/ /veˈɾat/ /vəˈɾat/ n masc
maicréal

verb /ˈbɛrp/ /ˈbɛɾp/ /ˈvɛɾp/ /ˈvɛɾp/ n masc
briathar

verbal /berˈβaɫ/ /beɾˈβaɫ/ /bərˈbaɫ/ /veɾˈbaɫ/ /vəɾˈbaɫ/ adj
briathartha
(gramàtica) Relatiu al verb.
Relatiu a la paraula.

verbalitzar /ber.βa.ɫiˈd͡za/ /beɾ.βa.ɫiˈza/ /bər.bə.ɫiˈd͡za/ /veɾ.ba.ɫiˈzaɾ/ /vəɾ.bə.ɫiˈd͡za/ v
cuir i bhfocail
Dir en paraules allò que es pensa o succeeix.

verd /ˈbɛrt/ /ˈvelt/ /ˈvəɾt/ /ˈvɛɾt/ adj masc
glas uaine
De color verd.
Dit d'una fruita, que encara no és madura.

verd /ˈbɛrt/ /ˈvelt/ /ˈvəɾt/ /ˈvɛɾt/ n masc
glas uaine
Color de l'espectre entre el groc i el blau.

verdet /berˈðet/ /beɾˈðet/ /bərˈdɛt/ /vərˈðɛt/ /vəɾˈðət/ n masc
glasar
Rovell verd que es forma a les superfícies de coure, i els seus aliatges com el bronze i el llautó, en contacte amb l’aire.
Pigment d’acetat bàsic de coure usat en la pintura.

verdum /berˈðum/ /beɾˈðum/ /bərˈdum/ /veɾˈðum/ /vəɾˈðum/ n masc
glasán darach
Ocell de l'espècie Carduelis chloris.

verdura /berˈðu.ɾa/ /beɾˈðu.ɾa/ /veɾˈðu.ɾa/ /vəɾˈðu.ɾə/ n fem
glasra

verdós /berˈðos/ /bərˈdos/ /veɾˈðos/ /vəɾˈðos/ adj masc
scothghlas

verge /ˈbɛr.d͡ʒe/ /ˈbɛr.ʒə/ /ˈbɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.ʒə/ n fem
maighdean

vergonya /berˈɣo.ɲa/ /beɾˈɣo.ɲa/ /veɾˈɣo.ɲa/ /vəɾˈɣo.ɲə/ n fem
náire

verinós /be.ɾiˈnos/ /bə.ɾiˈnos/ /ve.ɾiˈnos/ /və.ɾiˈnos/ adj masc
nimhiúil

veritat /be.ɾiˈtat/ /bɾiˈtat/ /ve.ɾiˈtat/ /və.ɾiˈtat/ n fem
fírinne
Qualitat de ser cert.

vermell /berˈmeʎ/ /beɾˈmeʎ/ /veɾˈmeʎ/ /vərˈmɛj/ /vəɾˈməʎ/ adj masc
dearg rua
Franja de l'espectre solar entre el violat i el taronja, amb una llargada d'ona d'entre 627 i 770 nm.

vermelló /ber.meˈʎo/ /beɾ.meˈʎo/ /bər.məˈʎo/ /veɾ.meˈʎo/ /vər.məˈjo/ /vəɾ.məˈʎo/ n masc
flanndearg

vermellós /ber.meˈʎos/ /beɾ.meˈʎos/ /bər.məˈʎos/ /veɾ.meˈʎos/ /vər.məˈjos/ /vəɾ.məˈʎos/ adj masc
scothdhearg

vermut /berˈmut/ /beɾˈmut/ /bərˈmut/ /veɾˈmut/ /vəɾˈmut/ n masc
fíon mormónta

vern /ˈbɛrn/ /ˈbɛɾn/ /ˈvɛɾn/ /ˈvɛɾn/ n masc
fearnóg

vernacle /berˈna.kɫe/ /beɾˈna.kɫe/ /veɾˈna.kɫe/ /vəɾˈna.kɫə/ adj masc
dúchasach

vernís /berˈnis/ /beɾˈnis/ /veɾˈnis/ /vəɾˈnis/ n masc
vearnais

verola /beˈɾɔ.ɫa/ /beˈɾɔ.ɫɔ/ /bəˈɾɔ.ɫə/ /veˈɾɔ.ɫa/ /vəˈɾɔ.ɫə/ n fem
bolgach

verro /ˈbɛ.ro/ /ˈbɛ.ru/ /ˈvɛ.ro/ /ˈvɛ.ru/ n masc
collach
Porc semental.

vers /ˈbers/ /ˈbeɾs/ /ˈbɛrs/ /ˈbɛɾs/ /ˈveɾs/ /ˈveɾs/ /ˈvəs/ /ˈvɛls/ /ˈvɛrs/ /ˈvɛs/ /ˈvɛɾs/ /ˈvɛɾs/ n masc
véarsaíocht
(literatura) Cadascuna de les línies d'un poema, usualment subjecte a les regles de la mètrica.

versió /ber.siˈo/ /beɾ.siˈo/ n fem
leagan

vertader /ber.taˈðe/ /beɾ.taˈðeɾ/ /bər.təˈðe/ /veɾ.taˈðeɾ/ /vəɾ.təˈðe/ adj masc
fíor

vertebral /ber.teˈβɾaɫ/ /beɾ.teˈβɾaɫ/ /bər.təˈβɾaɫ/ /veɾ.teˈbɾaɫ/ /vəɾ.təˈbɾaɫ/ adj
veirteabrach

vertebrat /ber.teˈβɾat/ /beɾ.teˈβɾat/ /bər.təˈβɾat/ /veɾ.teˈbɾat/ /vəɾ.təˈbɾat/ n masc
veirteabrach

verí /beˈɾi/ /veˈɾi/ /vəˈɾi/ n masc
nimh
Substància que altera les funcions normals d'un organisme quan entra en contacte amb ell.

vesc /ˈbesk/ /ˈbɛsk/ /ˈvesk/ /ˈvɛsk/ n masc
drualus

vescomte /besˈkom.te/ /bəsˈkom.tə/ /vesˈkom.te/ /vəsˈkom.tə/ n masc
bíocunta

vespa /ˈbes.pa/ /ˈves.pa/ /ˈves.pə/ n fem
foiche beach chapaill
Nom de diverses espècies d'insectes himenòpters del subordre dels apòcrits. Es caracteritzen pel seu cos groc i negre. Són temudes per la seva fiblada, verinosa, però rarament mortal.

vespre /ˈbes.pɾe/ /ˈves.pɾe/ /ˈves.pɾə/ n masc
tráthnóna

vestir /besˈti/ /besˈtiɾ/ /bəsˈti/ /vesˈtiɾ/ /vəsˈti/ v
gléas
Cobrir el cos d'algú amb roba.

vestit /besˈtit/ /vesˈtit/ /vəsˈtit/ n masc
gúna

vestuari /bes.tuˈa.ɾi/ /bəs.tuˈa.ɾi/ /ves.tuˈa.ɾi/ /vəs.tuˈa.ɾi/ n masc
feisteas
Conjunt de vestits de què disposa una persona.

veta /ˈbe.ta/ /ˈbɛ.tə/ /ˈve.ta/ /ˈvə.tə/ /ˈvɛ.tə/ n fem
snáithe
Dibuix que fan els anells d'un tronc en la fusta tallada.

veterinari /be.te.ɾiˈna.ɾi/ /bə.tə.ɾiˈna.ɾi/ /ve.te.ɾiˈna.ɾi/ /və.tə.ɾiˈna.ɾi/ n masc
tréidlia
Persona que per professió o estudi es dedica a la veterinària.

veu /ˈbew/ /ˈvew/ /ˈvəw/ /ˈvɛw/ n fem
guth
So humà que li permet comunicar-se amb altres fent passar l'aire per les cordes vocals, que vibren i sonen.

veure /ˈbew.ɾe/ /ˈvew.ɾe/ /ˈvəw.ɾə/ /ˈvɛw.ɾə/ v
feic
Percebre amb la vista

vexil·lologia /bek.si.ɫo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /bek.si.ɫo.ɫoˈʒi.a/ /bek.siɫ.ɫo.ɫoˈʒi.a/ /bək.si.ɫu.ɫuˈʒi.ə/ /bək.siɫ.ɫu.ɫuˈʒi.ə/ /vek.siɫ.ɫo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /vək.siɫ.ɫo.ɫoˈʒi.ə/ /vək.siɫ.ɫu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
brateolaíocht

veí /beˈi/ /vaˈi/ /veˈi/ /vəˈi/ n masc
comharsa
Habitant d'una casa propera.

vi /ˈbi/ /ˈvi/ /ˈvi/ n masc
fíon
(normalment no comptable) Beguda creada de la fermentació del raïm.

vi negre n masc
fíon dearg

vianant /bi.aˈnan/ /bi.əˈnan/ /vi.aˈnant/ /vi.əˈnan/ /vi.əˈnant/ n neut
coisí

viatge /biˈa.d͡ʒe/ /viˈa.d͡ʒe/ /viˈa.d͡ʒə/ n masc
aistear
Desplaçament a una destinació prou allunyada.
Cada anada i tornada que es fa per transportar quelcom o fer un encàrrec

viatger /bi.aˈd͡ʒe/ /bi.aˈd͡ʒeɾ/ /bi.əˈd͡ʒe/ /vi.aˈd͡ʒeɾ/ /vi.əˈd͡ʒe/ n masc
taistealaí

viatjar /bi.aˈd͡ʒa/ /vi.aˈd͡ʒaɾ/ /vi.əˈd͡ʒa/ v
taistil

vibràfon /biˈβɾa.fon/ /biˈβɾa.fun/ /viˈbɾa.fon/ /viˈbɾa.fun/ n masc
creathafón

vici /ˈbi.si/ /ˈvi.si/ /ˈvi.si/ n masc
ainbhéas

vicissitud /bi.si.siˈtut/ /vi.si.siˈtut/ /vi.si.siˈtut/ n fem
tréimhseacht

victorià /bik.to.ɾiˈa/ /bik.tu.ɾiˈa/ /vik.to.ɾiˈa/ /vik.tu.ɾiˈa/ adj masc
Victeoiriach

victòria /bikˈtɔ.ɾi.a/ /vikˈtɔ.ɾi.a/ /vikˈtɔ.ɾi.ə/ n fem
áitheas

vida /ˈbi.ða/ /ˈvi.ða/ /ˈvi.ðə/ n fem
saol beatha
Capacitat d'alguns éssers (vius) de complir les funcions vitals: néixer, créixer i reproduir-se.

videoclip /bi.ðe.oˈkɫip/ /bi.ðə.uˈkɫip/ /vi.ðe.oˈkɫip/ /vi.ðə.oˈkɫip/ /vi.ðə.uˈkɫip/ n masc
físeán ceoil

videojoc /ˌbi.ðe.oˈd͡ʒɔk/ /ˌbi.ðe.oˈʒɔk/ /ˌbi.ðə.uˈʒɔk/ /ˌvi.ðe.oˈd͡ʒɔk/ /ˌvi.ðə.uˈʒɔk/ n masc
cluiche físeán

videotrucada /bi.ðe.o.tɾuˈka.ða/ /bi.ðə.u.tɾuˈka.ðə/ /vi.ðe.o.tɾuˈka.ða/ /vi.ðə.o.tɾuˈka.ðə/ /vi.ðə.u.tɾuˈka.ðə/ n fem
físghlaoch

vidre /ˈbi.ðɾe/ /ˈvi.ðɾe/ /ˈvi.ðɾə/ n masc
gloine

vietnamita /bi.ed.naˈmi.ta/ /bi.əd.nəˈmi.tə/ /vi.ed.naˈmi.ta/ /vi.əd.nəˈmi.tə/ adj
Fítneamach

vinagre /biˈna.ɣɾe/ /viˈna.ɣɾe/ /viˈna.ɣɾə/ n masc
fínéagar

vincle /ˈbiŋ.kɫe/ /ˈbiŋ.kɫə/ /ˈviŋ.kɫe/ /ˈviŋ.kɫə/ n masc
nasc

vinent /biˈnen/ /viˈnen/ /viˈnent/ adj
seo chugainn

vint /ˈbin/ /ˈvin/ /ˈvint/ number
fiche

vint-i-cinc /ˌbin.tiˈsiŋ/ /ˌvin.tiˈsiŋk/ /ˌvin.tiˈsiŋk/ number
fiche a cúig

vint-i-dos /ˌbin.tiˈðos/ /ˌvin.tiˈðos/ /ˌvin.tiˈðos/ number
dó is fiche

vint-i-nou /ˌbin.tiˈnɔw/ /ˌvin.tiˈnɔw/ /ˌvin.tiˈnɔw/ number
fiche a naoi

vint-i-quatre /ˌbin.tiˈkwa.tɾe/ /ˌvin.tiˈkwa.tɾe/ /ˌvin.tiˈkwa.tɾə/ number
fiche a ceathair

vint-i-set /ˌbin.tiˈsɛt/ /ˌvin.tiˈsɛt/ /ˌvin.tiˈsɛt/ number
fiche a seacht

vint-i-sis /ˌbin.tiˈsis/ /ˌvin.tiˈsis/ /ˌvin.tiˈsis/ number
fiche a sé

vint-i-tres /ˌbin.tiˈtɾes/ /ˌbin.tiˈtɾɛs/ /ˌvin.tiˈtɾes/ /ˌvin.tiˈtɾəs/ /ˌvin.tiˈtɾɛs/ number
fiche a trí

vint-i-un /ˌbin.tiˈun/ /ˌvin.tiˈun/ /ˌvin.tiˈun/ number
aon is fiche

vint-i-vuit /bin.tiˈβujt/ /vin.tiˈvujt/ /vin.tiˈvujt/ number
fiche a hocht

vintè /binˈte/ /binˈtɛ/ /vinˈtə/ number
fichiú

vinya /ˈbi.ɲa/ /ˈbi.ɲə/ /ˈvi.ɲa/ /ˈvi.ɲə/ n fem
fíonghort
Planta del gènere Vitis, una variant de la qual, la Vitis vinifera, produeix el raïm.

viola /biˈɔ.ɫa/ /biˈɔ.ɫɔ/ /biˈɔ.ɫə/ /viˈɔ.ɫa/ /viˈɔ.ɫə/ n fem
vióla
Instrument cordòfon de la família del violí, intermediari entre el violí i el violoncel.

viola de gamba n fem
bíol

viola de roda n fem
hurdaí-gurdaí

violació /bi.o.ɫa.siˈo/ /bi.u.ɫə.siˈo/ /vi.o.ɫa.siˈo/ /vi.o.ɫə.siˈo/ /vi.u.ɫə.siˈo/ n fem
éigniú
Relació sexual forçada sense consentiment.

violent /bi.oˈɫen/ /bi.uˈɫen/ /vi.oˈɫent/ /vi.uˈɫen/ adj masc
foréigneach
Que descarrega la ira en altres o en l'entorn.

violoncel /bi.o.ɫonˈsɛɫ/ /vi.o.ɫonˈsɛɫ/ /vi.u.ɫunˈsɛɫ/ n masc
dordveidhil

violència /bi.oˈɫɛn.si.a/ /bi.uˈɫɛn.si.ə/ /vi.oˈɫɛn.si.a/ /vi.oˈɫɛn.si.ə/ /vi.uˈɫɛn.si.ə/ n fem
neart

violència domèstica n fem
foréigean baile

violí /bi.oˈɫi/ /vi.oˈɫi/ /vi.uˈɫi/ n masc
veidhlín fidil

viral /biˈɾaɫ/ /viˈɾaɫ/ /viˈɾaɫ/ adj
víreasach
De propagació ràpida i massiva.

virar /biˈɾa/ /viˈɾa/ /viˈɾaɾ/ v
cas

virrei /biˈrej/ /viˈrej/ /viˈrej/ n masc
fear ionaid an rí

virtual /bir.tuˈaɫ/ /biɾ.tuˈaɫ/ /viɾ.tuˈaɫ/ /viɾ.tuˈaɫ/ adj
fíorúil

virtut /birˈtut/ /biɾˈtut/ /viɾˈtut/ /viɾˈtut/ n fem
suáilce

virus /ˈbi.ɾus/ /ˈvi.ɾus/ /ˈvi.ɾus/ n masc
víreas

visca /ˈbis.ka/ /ˈbis.kə/ /ˈbiʃ.ka/ /ˈvis.cə/ /ˈvis.ka/ /ˈvis.kə/ Interjection
go maire

viscositat /bis.ko.ziˈtat/ /bis.ku.ziˈtat/ /vis.ko.ziˈtat/ /vis.ku.ziˈtat/ n fem
bealaitheacht

visibilitat n fem
feiceáil

visir /biˈzir/ /biˈziɾ/ /viˈziɾ/ /viˈziɾ/ n masc
visír

visitar /bi.ziˈta/ /vi.ziˈta/ /vi.ziˈtaɾ/ v
ar cuairt

vista /ˈbis.ta/ /ˈvis.ta/ /ˈvis.tə/ n fem
amharc
Sentit que permet percebre mitjançant els ulls

vitalitat /bi.ta.ɫiˈtat/ /bi.tə.ɫiˈtat/ /vi.ta.ɫiˈtat/ /vi.tə.ɫiˈtat/ n fem
anamúlacht

vitamina /bi.taˈmi.na/ /vi.taˈmi.na/ /vi.təˈmi.nə/ n fem
vitimín

viticultura /bi.ti.kuɫˈtu.ɾa/ /bi.ti.kuɫˈtu.ɾə/ /vi.ti.kuɫˈtu.ɾa/ /vi.ti.kuɫˈtu.ɾə/ n fem
fíonsaothrú

vitrificació /bi.tɾi.fi.ka.siˈo/ /bi.tɾi.fi.kə.siˈo/ /vi.tɾi.fi.ka.siˈo/ /vi.tɾi.fi.kə.siˈo/ n fem
gloiniú

viu /ˈbiw/ /ˈviw/ /ˈviw/ adj
beo
Que té vida.

viure /ˈbiw.ɾe/ /ˈviw.ɾe/ /ˈviw.ɾə/ v
mair
Existir, estar viu.

vocabulari /bo.ka.βuˈɫa.ɾi/ /bu.kə.βuˈɫa.ɾi/ /vo.ka.buˈɫa.ɾi/ /vo.kə.buˈɫa.ɾi/ /vu.kə.buˈɫa.ɾi/ n masc
foclóirín

vocal /boˈkaɫ/ /voˈkaɫ/ /vuˈkaɫ/ adj
gutha

vocal /boˈkaɫ/ /voˈkaɫ/ /vuˈkaɫ/ n fem
guta

vocatiu /bo.kaˈtiw/ /bu.kəˈtiw/ /vo.kaˈtiw/ /vo.kəˈtiw/ /vu.kəˈtiw/ n masc
gairmeach

vodka /ˈbot.ka/ /ˈbɔt.kə/ /ˈvot.ka/ /ˈvɔk.kə/ n
vodca

vol /ˈbɔɫ/ /ˈvɔɫ/ /ˈvɔɫ/ n masc
eitilt
(handbol) Acció d'un jugador situat a prop de l'àrea de porteria contrària de saltar en direcció a la porteria per controlar una pilota procedent d'una passada i llançar-la immediatament per intentar marcar abans de tocar a terra.

volandera /bo.ɫanˈde.ɾa/ /bu.ɫənˈde.ɾə/ /vo.ɫanˈde.ɾa/ /vo.ɫənˈde.ɾə/ /vu.ɫənˈde.ɾə/ n fem
leicneán

volapük /bo.ɫaˈpuk/ /bu.ɫəˈpuk/ /vo.ɫaˈpuk/ /vo.ɫəˈpuk/ /vu.ɫəˈpuk/ n masc
Volapük
Llengua planificada creada pel capellà alemany Johann Martin Schleyer el 1879 amb la intenció de facilitar la comprensió entre persones de distintes cultures.

volar /boˈɫa/ /voˈɫa/ /voˈɫaɾ/ /vuˈɫa/ v
eitil
Sostenir-se i moure's dins l'aire.

volcà /boɫˈka/ /voɫˈka/ /vuɫˈka/ n masc
bolcán

volcànic /boɫˈka.nik/ /buɫˈka.nik/ /voɫˈka.nik/ /vuɫˈka.nik/ adj masc
bolcánach
Relacionat amb els volcans.

voleibol /ˌbo.ɫejˈβɔɫ/ /ˌbɔ.ɫəjˈβɔɫ/ /ˌvo.ɫejˈbɔɫ/ /ˌvɔ.ɫəjˈbɔɫ/ n masc
eitpheil

voler /boˈɫe/ /voˈɫeɾ/ /voˈɫə/ /vuˈɫɛ/ v
is mian le iarr

volta /ˈbɔɫ.ta/ /ˈbɔɫ.tɔ/ /ˈbɔɫ.tə/ /ˈvɔɫ.ta/ /ˈvɔɫ.tə/ n fem
sníomh
Trajectòria completa girant al voltant d'un eix.

voltor /boɫˈto/ /boɫˈtoɾ/ /voɫˈto/ /voɫˈtoɾ/ /vuɫˈto/ n masc
badhbh bultúr

volum /boˈɫum/ /voˈɫum/ /vuˈɫum/ n masc
imleabhar

voluntari /bo.ɫunˈta.ɾi/ /bu.ɫunˈta.ɾi/ /vo.ɫunˈta.ɾi/ /vu.ɫunˈta.ɾi/ n masc
óglach
Persona que s'ofereix per fer quelcom pel qual no està obligat.

voluntat /bo.ɫunˈtat/ /bu.ɫunˈtat/ /vo.ɫunˈtat/ /vu.ɫunˈtat/ n fem
deoin

vomitar /bo.miˈta/ /vo.miˈta/ /vo.miˈtaɾ/ /vu.miˈta/ v
aisig
Expulsar convulsivament per la boca.

vora /ˈbo.ɾə/ /ˈbɔ.ɾa/ /ˈbɔ.ɾɔ/ /ˈbɔ.ɾə/ /ˈvɔ.ɾa/ /ˈvɔ.ɾə/ n fem
bruach

vorera /boˈɾe.ɾa/ /buˈɾe.ɾə/ /voˈɾe.ɾa/ /voˈɾe.ɾə/ /vuˈɾe.ɾə/ n fem
cosán

vori /ˈbɔ.ɾi/ /ˈvɔ.ɾi/ /ˈvɔ.ɾi/ n masc
eabhar
Substància de què consten els ullals de defensa de l'elefant i altres animals.

vot /ˈbot/ /ˈbɔt/ /ˈvɔt/ n masc
vóta
Suport donat en una elecció a una proposta o persona, acte de votar.

votar /boˈta/ /buˈta/ /voˈta/ /voˈtaɾ/ /vuˈta/ v
vótáil
Elegir amb el vot entre diverses persones una opció o candidat.

vuit /ˈbujt/ /ˈvujt/ /ˈvujt/ number
ocht

vuitanta /bujˈtan.ta/ /bwiˈtan.ta/ /vujˈtan.ta/ /vujˈtan.tə/ number
ochtó

vuitantè /buj.tanˈte/ /buj.tənˈtɛ/ /bwi.tanˈte/ /vuj.tanˈte/ /vuj.tənˈtə/ /vuj.tənˈtɛ/ number
ochtódú

vuitè /bujˈte/ /bwiˈte/ /vujˈte/ /vujˈtə/ /vujˈtɛ/ number
ochtú

vulcanologia /buɫ.ka.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /buɫ.ka.no.ɫoˈʒi.a/ /buɫ.kə.nu.ɫuˈʒi.ə/ /vuɫ.ka.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /vuɫ.kə.no.ɫoˈʒi.ə/ /vuɫ.kə.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
bolcáneolaíocht

vulnerable /buɫ.neˈɾa.βɫe/ /buɫ.neˈɾab.bɫe/ /buɫ.nəˈɾa.βɫə/ /buɫ.nəˈɾab.bɫə/ /vuɫ.neˈɾa.bɫe/ /vuɫ.nəˈɾab.bɫə/ adj
soghonta

vulva /ˈbuɫ.βa/ /ˈbuɫ.βə/ /ˈvuɫ.va/ /ˈvuɫ.və/ n fem
pit

vàlid /ˈba.ɫit/ /ˈva.ɫit/ /ˈva.ɫit/ adj masc
bailí

vàter /ˈba.ter/ /ˈba.teɾ/ /ˈba.tər/ /ˈva.teɾ/ /ˈva.təɾ/ n masc
clóiséad uisce
Receptacle de ceràmica col·locat damunt d'un tub, en què s'aboquen les deposicions humanes.

vèncer /ˈben.se/ /ˈven.seɾ/ /ˈvɛn.sə/ v
buaigh ar
Imposar-se en una disputa.

vèrtebra /ˈbɛr.te.βɾa/ /ˈbɛɾ.te.βɾa/ /ˈvɛɾ.te.bɾa/ /ˈvɛɾ.tə.bɾə/ n fem
veirteabra

vèrtex /ˈbɛr.teks/ /ˈbɛr.təks/ /ˈbɛɾ.teks/ /ˈvɛɾ.teks/ /ˈvɛɾ.təks/ n masc
stuaic

víking /ˈbi.kiŋ/ /ˈvi.kiŋ/ /ˈvi.kiŋk/ adj
Lochlannach

vímet /ˈbi.met/ /ˈbi.mət/ /ˈvi.met/ /ˈvi.mət/ n masc
caolach

víric /ˈbi.ɾik/ /ˈvi.ɾik/ /ˈvi.ɾik/ adj masc
víreasach

waterpolo /ba.teɾˈpo.ɫo/ /bə.terˈpo.ɫo/ /wa.teɾˈpo.ɫo/ /wə.tərˈpɔ.ɫu/ /wə.təɾˈpɔ.ɫo/ n masc
póló uisce

wiki /ˈwi.ki/ n masc
vicí

xacal /t͡ʃaˈkaɫ/ n masc
seacál

xamberg /t͡ʃamˈbɛɾk/ /ʃəmˈbɛrk/ n masc
hata cromdhuilleach

xampany /t͡ʃamˈpaɲ/ /ʃəmˈpaɲ/ n masc
seaimpéin

xampinyó /t͡ʃam.piˈɲo/ n masc
beacán cnaipe

xampú /t͡ʃamˈpu/ /ʃəmˈpu/ n masc
seampú
Sabó per rentar els cabells.

xancleta /t͡ʃaŋˈkɫe.ta/ /ʃəŋˈkɫə.tə/ /ʃəŋˈkɫɛ.tə/ n fem
flip fleap

xandall /t͡ʃanˈdaʎ/ /ʃənˈdaʎ/ n masc
culaith reatha

xarampió /t͡ʃa.ɾam.piˈo/ /ʃə.ɾəm.piˈo/ /ʃə.ɾəm.piˈo/ /ʃə.ɾəm.piˈu/ n masc
bruitíneach

xarop /t͡ʃaˈɾɔp/ /ʃaˈɾɔp/ /ʃəˈɾɔp/ n masc
síoróip

xarretera /t͡ʃa.reˈte.ɾa/ /ʃə.rəˈte.ɾə/ n fem
guailleog
Complement horitzontal dels uniformes militars que es col·loca sobre el muscle de la jaqueta o casaca, de la qual en les versions més clàssiques en cau un serrell de cordills (d'or, plata, seda, etc.) per l'extrem més allunyat del coll.

xarxa /ˈt͡ʃaɾ.t͡ʃa/ n fem
eangach
Tros d'aquest teixit fet servir per a pescar.

xarxet /t͡ʃaɾˈt͡ʃet/ /ʃərˈʃɛt/ /ʃəɾˈʃət/ n masc
téal

xemeneia /t͡ʃe.meˈne.ja/ /t͡ʃe.meˈnɛ.ja/ n fem
múchán simléar
Conducte destinat a ventilar o a treure fums o vapors.

xenofòbia /ksə.nuˈfɔ.βi.ə/ /ʃe.noˈfɔ.bi.a/ /ʃə.noˈfɔ.bi.ə/ /ʃə.nuˈfɔ.bi.ə/ /ʃə.nuˈfɔ.βi.ə/ n fem
seineafóibe

xenòfob /ksəˈnɔ.fup/ /ʃeˈnɔ.fop/ /ʃəˈnɔ.fop/ /ʃəˈnɔ.fup/ adj masc
seineafóbach

xenó /kseˈno/ /ksəˈno/ /ʃəˈno/ n masc
xeanón

xerigot /t͡ʃe.ɾiˈɣɔt/ /ʃə.ɾiˈɣɔt/ n masc
meadhg

xeringa /t͡ʃeˈɾiŋ.ɡa/ /ʃeˈɾiŋ.ɡa/ /ʃəˈɾiŋ.ɡə/ n fem
steallaire

xerrac /t͡ʃeˈrak/ /ʃəˈrak/ n masc
sábh láimhe
Serra amb un mànec en un extrem.

xerraire /t͡ʃeˈraj.ɾe/ /ʃəˈraj.ɾə/ adj
cabaire
Que parla molt en va.

xerrameca /t͡ʃe.raˈme.ka/ /ʃə.rəˈmɛ.kə/ n fem
aighneas

xerric /t͡ʃeˈrik/ /ʃəˈrik/ n masc
gíog

xerès /t͡ʃeˈɾes/ /ʃəˈɾəs/ /ʃəˈɾɛs/ n masc
seiris

xiclet /t͡ʃiˈkɫet/ /ʃiˈkɫɛt/ n masc
guma guma coganta

xicot /t͡ʃiˈkɔt/ /ʃiˈkɔt/ n masc
stócach
Noi que festeja, parella sentimental.

xifra /ˈt͡ʃi.fɾa/ /ˈʃi.fɾa/ n fem
figiúr

xilè /ʃiˈɫe/ /ʃiˈɫə/ /ʃiˈɫɛ/ adj masc
Sileach
Relatiu o pertanyent a Xile.

xilè /ʃiˈɫe/ /ʃiˈɫə/ /ʃiˈɫɛ/ n masc
Sileach
Persona que habita o és originària de Xile.
xiléin
Mescla de tres isòmers estructurals de l'hidrocarbur aromàtic dimetilbenzè, de fórmula química C6H4(CH3)2

xilòfon /ksiˈɫɔ.fon/ /ksiˈɫɔ.fun/ /ʃiˈɫɔ.fon/ /ʃiˈɫɔ.fun/ n masc
xileafón

ximpanzé /t͡ʃim.panˈze/ /ʃim.pənˈze/ n masc
simpeansaí

ximple /ˈt͡ʃim.pɫe/ /ˈʃim.pɫə/ adj
leibideach
D'escassa intel·ligència o perspicàcia

xinxa /ˈt͡ʃiɲ.t͡ʃa/ /ˈʃiɲ.ʃə/ n fem
míol leapa
Insecte hemípter, de color rogenc i cos aplanat, paràsit d’ambients domèstics mancats d’higiene, que xucla la sang produint picades irritants (Cimex lectularius).

xinès /ʃiˈnəs/ /ʃiˈnɛs/ adj masc
Sínis
Relatiu o pertanyent a la Xina, als seus habitants, la cultura o la llengua.

xinès /ʃiˈnəs/ /ʃiˈnɛs/ n masc
Síneach Sínis
Individu de la Xina.
Sínis
(masculí singular) Grup de llengües sinotibetanes originàries de la Xina.

xipriota /t͡ʃi.pɾiˈɔ.ta/ /t͡ʃi.pɾiˈɔ.tɔ/ adj
Cipireach
Relatiu o pertanyent a Xipre.

xipriota /t͡ʃi.pɾiˈɔ.ta/ /t͡ʃi.pɾiˈɔ.tɔ/ n neut
Cipireach
Habitant de Xipre.

xirivia /t͡ʃi.ɾiˈvi.a/ /t͡ʃi.ɾiˈβi.a/ /ʃi.ɾiˈvi.ə/ /ʃi.ɾiˈβi.ə/ n fem
meacan bán

xiular /t͡ʃiwˈɫa/ /t͡ʃiwˈɫaɾ/ /ʃiwˈɫa/ v
lig fead

xiulet /t͡ʃiwˈɫet/ /ʃiwˈɫət/ /ʃiwˈɫɛt/ n masc
feadóg
So que resulta de l’acció de xiular.
Petit instrument de vent que produeix un únic so agut, usat per cridar l'atenció dels oients.

xiuxiueig /t͡ʃiw.t͡ʃiˈwet͡ʃ/ /ʃiw.ʃiˈwət͡ʃ/ /ʃiw.ʃiˈwɛt͡ʃ/ n masc
cogar

xiuxiuejar /t͡ʃiw.t͡ʃi.weˈd͡ʒa/ /t͡ʃiw.t͡ʃi.weˈd͡ʒaɾ/ /t͡ʃiw.t͡ʃi.weˈʒa/ /ʃiw.ʃi.wəˈd͡ʒa/ /ʃiw.ʃi.wəˈʒa/ v
bí ag cogarnach

xocar /t͡ʃoˈka/ /t͡ʃoˈkaɾ/ /ʃoˈka/ /ʃuˈka/ v
pléasc

xocolata /t͡ʃo.koˈɫa.ta/ /ʃo.koˈɫa.tə/ /ʃu.kuˈɫa.tə/ n fem
seacláid
Llaminadura que té aquesta substància com a ingredient principal.

xofer /t͡ʃoˈfe/ /t͡ʃoˈfeɾ/ /ʃoˈfe/ /ʃuˈfe/ n masc
tiománaí

xuclar /t͡ʃuˈkɫa/ /t͡ʃuˈkɫaɾ/ /ʃuˈkɫa/ v
súigh

xut al vol n masc
cic

xut franc n masc
cic saor

xut lliure n masc
cic saor

xutar /t͡ʃuˈta/ /t͡ʃuˈtaɾ/ /ʃuˈta/ v
ciceáil
Colpejar fort la pilota amb el peu.

xàfec /ˈt͡ʃa.fek/ /ˈʃa.fek/ /ˈʃa.fək/ n masc
cith

xèrif /ˈt͡ʃɛ.ɾif/ /ˈʃɛ.ɾif/ n masc
sirriam

xíling /ˈʃi.ɫiŋ/ /ˈʃi.ɫiŋk/ n masc
scilling

zambià /zam.biˈa/ adj masc
Saimbiach
Relatiu o pertanyent a Zàmbia.

zambià /zam.biˈa/ n masc
Saimbiach
Persona que habita o és originària de Zàmbia.

zebra /ˈze.bɾa/ n fem
séabra

zel /ˈzɛɫ/ n masc
díograis
Apetit sexual animal, especialment quan és temporal.

zero /ˈzɛ.ɾo/ /ˈzɛ.ɾu/ n masc
náid nialas
Xifra que no suma ni resta, però dona valor de desena situat a la dreta d'una altra xifra.
náid
Buit, el no res.

zig-zag /ˌziɡˈzak/ n masc
fiarlán

ziga-zaga /ˌzi.ɣaˈza.ɣa/ /ˌzi.ɣəˈza.ɣə/ n fem
fiarlán

zinc /ˈziŋ/ /ˈziŋk/ n masc
sinc

zirconi n masc
siorcóiniam

zoologia /zo.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /zo.o.ɫoˈʒi.a/ /zo.o.ɫoˈʒi.ə/ /zu.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
zó-eolaíocht

zífid de Gervais n masc
míol mór socach an tSrutha

Àfrica /ˈa.fɾi.ka/ pn
An Afraic Afraic
Continent situat al sud d'Europa.

Àries /ˈa.ɾi.es/ /ˈa.ɾi.əs/ pn
Reithe

Àrtemis /ˈar.tə.mis/ /ˈaɾ.te.mis/ pn
Artaimís

Àsia /ˈa.zi.a/ pn
Áise An Áise
Continent situat entre Europa i l'oceà Pacífic.

Àustria /ˈaws.tɾi.ə/ pn
an Ostair Ostair
Estat muntanyós centreeuropeu fronterer amb Txèquia, Eslovàquia, Hongria, Eslovènia, Itàlia, Suïssa, Liechtenstein i Alemanya. El nom complet és República d'Àustria.

Índia /ˈin.di.ə/ pn
India An India
Península asiàtica situada al sud del continent. Està ocupada principalment pel país homònim però també per Pakistan i Bangla Desh.

Òscar /ˈɔs.kaɾ/ /ˈɔs.kər/ pn
Oscar

àbac /ˈa.bak/ n masc
fráma comhairimh abacas
Aparell de càlcul que consisteix en una vasa amb filferros paral·lels dins pels quals es fan córrer unes boles que simbolitzen els nombres.
abacas fráma comhairimh
(arquitectura) Peça amb forma prismàtica usada per a coronar el capitell d'una columna i augmentar la superfície on recolza l'arquitrau.

àcid n masc
aigéad
Tota substància, molecular o iònica, que pot acceptar un parell d'electrons.

àcid desoxiribonucleic n masc
aigéad dí-ocsairibeanúicléasach

àcid ribonucleic n masc
aigéad ribeanúicléasach

àdhuc /ˈa.ðuk/ adv
fiú

àfar /ˈa.faɾ/ /ˈa.fər/ n masc
Afáiris
Llengua cuixítica parlada a la costa africana de la mar Roja.

àfar /ˈa.faɾ/ /ˈa.fər/ n neut
Afáiris
Individu d'un poble de la costa africana d'Eritrea, Etiòpia i Djibouti.

àgil /ˈa.d͡ʒiɫ/ /ˈa.ʒiɫ/ adj
lúfar

àguila /ˈa.ɣi.ɫa/ n fem
iolar fiolar
Nom referit a quatre gèneres diferents, però d'aspecte semblant, d'aus rapinyaires de la família dels accipítrids.

àkan /ˈa.kan/ /ˈa.kən/ n masc
Acáinis

àlbum /ˈaɫ.βum/ n masc
albam

àlgebra /ˈaɫ.d͡ʒe.bɾa/ /ˈaɫ.ʒə.bɾə/ n fem
ailgéabar

àncora /ˈaŋ.ko.ɾa/ /ˈaŋ.ko.ɾə/ /ˈaŋ.ku.ɾə/ n fem
ancaire

ànec /ˈa.nek/ /ˈa.nək/ n masc
lacha tonnóg

àngel /ˈaɲ.d͡ʒeɫ/ n masc
aingeal
Ésser no corpori que habita al cel amb Déu, ànima salvada que es manifesta a la Terra.

àngstrom /ˈaŋs.tɾom/ /ˈaŋs.tɾum/ n masc
angstram

ànim n masc
tiúin

ànima /ˈa.ni.ma/ n fem
anam
Part immaterial de la persona.
Esperit.

ànode /ˈa.no.ðe/ /ˈa.nu.ðə/ n masc
anóid

ànsia /ˈan.si.a/ /ˈan.si.ə/ n fem
aimirne

àpat /ˈa.pat/ /ˈa.pət/ n masc
proinn béile

àrab /ˈa.ɾap/ /ˈa.ɾəp/ n neut
Araibis
(només en singular) Llengua parlada pels pobles originaris de la península Aràbiga. És la llengua en la que es va escriure l'Alcorà.

àrea /ˈa.ɾe.a/ /ˈa.ɾe.ə/ n fem
achar
Extensió que ocupa una superfície, objecte d'estudi de la geometria.
(esports de pilota) Sector d'un camp de joc delimitat per línies que és objecte d'una reglamentació específica.
ár
Unitat de mesura per a terrenys grans, equivalent a 10 m d'ample per 10 m de llarg.

àrtic adj masc
Artach
Relatiu o pertanyent a l'Àrtic o a la regió circumdant.

àstat /ˈas.tət/ n masc
astaitín

àtic /ˈa.tik/ adj masc
Atacach
Relatiu o pertanyent a l'Àtica.

àtic /ˈa.tik/ n masc
lochta
Pis superior d'un edifici, situat per sobre la cornisa.

àtom /ˈa.tom/ /ˈa.tum/ n masc
adamh

àvar /ˈa.vaɾ/ /ˈa.vəɾ/ /ˈa.βar/ /ˈa.βaɾ/ /ˈa.βər/ adj masc
Avárach
Relatiu al poble dels àvars, la seva cultura o la llengua.

àvar /ˈa.vaɾ/ /ˈa.vəɾ/ /ˈa.βar/ /ˈa.βaɾ/ /ˈa.βər/ n masc
Avárach
Natural d'un poble del Daguestan, en la regió històrica d'Avaristan, al Caucas.

àvia /ˈa.vi.a/ /ˈa.vi.ə/ /ˈa.βi.a/ /ˈa.βi/ n fem
máthair mhór
Forma femenina de avi.

èider /ˈɛj.ðeɾ/ /ˈɛj.ðər/ n masc
éadar

èster /ˈes.teɾ/ /ˈɛs.tər/ n masc
eistear

ètic adj masc
eiticiúil
Relatiu als principis morals.

ètica /ˈɛ.ti.ka/ /ˈɛ.ti.kə/ n fem
eitic

ètnia /ˈɛd.ni.a/ /ˈɛd.ni.ə/ n fem
eitneachas

èxit /ˈɛɡ.zit/ n masc
áitheas
Bon resultat, reeiximent.

és clar Interjection
ar ndóigh

índex /ˈin.deks/ /ˈin.dəks/ n masc
innéacs
Llista dels continguts o dels capítols d'un llibre.

ípsilon /ˈip.si.ɫon/ /ˈip.si.ɫun/ n fem
upsalón

òliba /ˈo.ɫi.βə/ /ˈɔ.ɫi.ba/ n fem
cailleach oíche

òmicron /ˈɔ.mi.kɾon/ n fem
oimiocrón
Quinzena lletra de l'alfabet grec: ο ‎(o) Ο ‎(O).
Variant preocupant del virus causant de la covid detectada per primera vegada el novembre del 2021 a Botswana, B.1.1.529.

òpera /ˈɔ.pe.ɾa/ /ˈɔ.pə.ɾə/ n fem
ceoldráma

òptic n masc
radharceolaí
(professions) Persona que fabrica o ven instruments òptics.

òptica /ɔp.ti.ka/ /ɔp.ti.kə/ n fem
optaic
Part de la física, que estudia la llum i la visió.

òvul /ˈɔ.vuɫ/ /ˈɔ.vuɫ/ /ˈɔ.βuɫ/ n masc
ubh

ós n masc
béar béar donn
Mamífer omnívor que en la classificació científica forma una família pròpia, Ursidae. És salvatge, pelut, molt voluminós i amb cua i orelles rodones i urpes llargues i dures. Camina en quatre potes (quadrúpede), però de vegades també en dues.

úter /ˈu.teɾ/ /ˈu.tər/ n masc
broinn

útil adj
úsáideach