aire suffix
ary

asa /ˈa.za/ /ˈa.zə/ suffix
ase
S'utilitza per formar els noms dels enzims.

atge /ˈa.d͡ʒe/ /ˈa.d͡ʒə/ suffix
age atge

biosi suffix
biosis

ble suffix
able

-cit prefix
-cyte

ció /siˈo/ suffix
tion

fòbia suffix
hobia-

ic suffix
ic
(química) Indica que es tracta d'una substància formada amb la valència major d'un element.

ificar /i.fiˈka/ /i.fiˈkaɾ/ suffix
ify

it suffix
ite

itzar /iˈd͡za/ /iˈd͡za/ /iˈza/ /iˈzaɾ/ suffix
ize

logia /ɫoˈd͡ʒi.a/ /ɫoˈʒi.a/ /ɫoˈʒi.ə/ /ɫuˈʒi.ə/ suffix
logy

ment /ˈmen/ /ˈment/ suffix
ly ment
Aplicat a un verb, genera un substantiu indicant-ne «acte o efecte».

metre suffix
meter

sfera /esˈfe.ɾa/ /əsˈfe.ɾə/ suffix
sphere

ístic /ˈis.tik/ suffix
istic

AAO acronym
CAL

ABP acronym
PBL

ADN /ˌaˌðeˈe.na/ /ˌaˌðeˈe.nə/ acronym
DNA

AFI /ˈa.fi/ acronym
IPA

AMPA /ˈam.pa/ /ˈam.pə/ acronym
PA

ARN /ˌaˌe.raˈe.na/ /ˌaˌe.rəˈe.nə/ acronym
RNA

ATP /ˌaˌteˈpe/ acronym
ATP

Aaró pn
Aaron

Abat /aˈbat/ /əˈβat/ pn
Abbott
Cognom d’origen de dignitat

Abd-Manaf pn
Abd Manaf

Abdon /abˈdon/ /əbˈdon/ pn
Abdon

Abel /aˈbɛɫ/ /əˈβɛɫ/ pn
Abel

Abelard /a.beˈɫaɾt/ /ə.βəˈɫart/ pn
Abelard

Abigail /a.biˈɣajɫ/ /ə.βiˈɣajɫ/ pn
Abigail

Abkhàzia /aˈpa.zi.a/ /aˈβa.zi.a/ /əˈpa.zi.ə/ pn
Abkhazia

Abner pn
Abner

Abraham /a.bɾaˈam/ /ə.βɾəˈam/ pn
Abraham

Absalom /ap.saˈɫom/ /əp.səˈɫom/ pn
Absalom

Adam /aˈðam/ /əˈðam/ pn
Adam

Adela /aˈðɛ.ɫa/ /aˈðɛ.ɫɛ/ /əˈðɛ.ɫə/ pn
Adela

Adelaida /a.ðeˈɫaj.ða/ /ə.ðəˈɫaj.ðə/ pn
Adelaide

Adolf /aˈðɔɫf/ /əˈðɔɫf/ pn
Adolph

Adonis /aˈðɔ.nis/ /əˈðɔ.nis/ pn
Adonis
(mitologia grega) Divinitat de gran bellesa disputat per Afrodita i per Persèfone.

Adrià /a.ðɾiˈa/ /ə.ðɾiˈa/ pn
Adrian

Afganistan /əv.ɣə.nisˈtan/ pn
Afghanistan
Estat localitzat a Àsia que limita amb l'Iran a l'oest, amb el Pakistan al sud i a l'est, amb el Turkmenistan, l'Uzbekistan i el Tadjikistan al nord i la Xina a l'extrem més oriental. El nom oficial és República Islàmica de l'Afganistan.

Agenor /aˈd͡ʒe.noɾ/ /aˈʒe.nor/ /əˈʒə.noɾ/ /əˈʒɛ.nur/ pn
Agenor

Agustí /a.ɣusˈti/ /ə.ɣusˈti/ pn
Augustine
Prenom masculí, popularitzat per sant Agustí d'Hipona.

Albert /aɫˈbɛɾt/ /əɫˈβɛrt/ pn
Albert

Albània /əɫˈβa.ni.ə/ pn
Albania
Estat independent situat a la península balcànica i fronterer amb Montenegro, Kosovo, Macedònia (l'estat independent) i Grècia. El nom complet és República d'Albània.

Alcorà /aɫ.koˈɾa/ /əɫ.koˈɾa/ /əɫ.kuˈɾa/ pn
Qur'an Koran

Aleix /aˈɫejʃ/ /əˈɫeʃ/ pn
Alexis

Alemanya /ə.ɫəˈma.ɲə/ pn
Germany

Alexandre /a.ɫekˈsan.dɾe/ /ə.ɫəkˈsan.dɾə/ pn
Alexander

Alger /aɫˈd͡ʒe/ /aɫˈd͡ʒeɾ/ /əɫˈʒe/ /əʎˈʒe/ pn
Algiers

Algèria /əɫˈʒɛ.ɾi.ə/ /əʎˈʒɛ.ɾi.ə/ pn
Algeria
Estat africà i mediterrani situat al nord del continent. És fronterer amb Tunísia, Líbia, el Marroc, el Sàhara Occidental, Mauritània, Mali i el Níger. El nom complet és República Democràtica Popular d'Algèria.
Asteroide número 1213 descobert des d'un observatori d'Alger.

Alps /ˈaɫps/ pn
Alps

Altar /aɫˈta/ /aɫˈtaɾ/ /əɫˈta/ pn
Ara

Altíssim /aɫˈti.sim/ /əɫˈti.sim/ pn
Most High

Alícia /aˈɫi.si.a/ /əˈɫi.si.ə/ pn
Alice
Prenom femení

Amada pn
Amy

Amadeu /a.maˈðew/ /ə.məˈðew/ pn
Amadeus
Prenom masculí

Amazones /a.maˈzo.nes/ /ə.məˈzo.nəs/ pn
Amazon
Gran riu de l'Amèrica del Sud, el més gran del continent i el més cabalós del món, que desemboca en l'Atlàntic. Neix al Perú i, a més, també fa el recorregut per terres del Brasil (per on també desemboca), Bolívia, Colòmbia i Equador.

Amfitrite /aɱ.fiˈtɾi.te/ /əɱ.fiˈtɾi.tə/ pn
Amphitrite

Amèrica /aˈmɛ.ɾi.ka/ pn
America Americas

Amèrica del Nord /aˌmɛ.ɾi.ka.ðeɫˈnɔɾt/ pn
North America

Amèrica del Sud /aˌmɛ.ɾi.ka.ðeɫˈsut/ pn
South America

Anahita /a.naˈi.ta/ /ə.nəˈi.tə/ pn
Anahita

Anastasi /a.nasˈta.zi/ /ə.nəsˈta.zi/ pn
Anastasius

Andorra /anˈdɔ.ra/ /anˈdɔ.rɔ/ /ənˈdɔ.rə/ pn
Andorra
Estat europeu dels Pirineus, que fa frontera amb França i Espanya. Per raons històriques encara té una relació política i militar amb els dos estats veïns i en concret per mitjà dels seus representants oficials, cadascun dels quals té el càrrec de copríncep, el bisbe d'Urgell i el president de la república francesa. El nom oficial és Principat d'Andorra.

Andreu /anˈdɾew/ /ənˈdɾew/ pn
Andrew

Andròmaca /anˈdɾɔ.ma.ka/ /ənˈdɾɔ.mə.kə/ pn
Andromache

Andròmeda /anˈdɾɔ.me.ða/ /ənˈdɾɔ.mə.ðə/ pn
Andromeda

Anglaterra /aŋ.ɡɫaˈtɛ.ra/ /aŋ.ɡɫaˈtɛ.rɛ/ pn
England
País de la Gran Bretanya, un dels constituents del Regne Unit.

Angola /əŋˈɡo.ɫə/ pn
Angola
Població dels Estats Units d'Amèrica, en l'estat d'Indiana.

Anguilla /aŋˈɡwi.ɫa/ /əŋˈɡwi.ɫə/ pn
Anguilla

Ankara /aŋˈka.ɾa/ /əŋˈka.ɾə/ pn
Ankara

Anna /ˈan.na/ /ˈan.nə/ pn
Ann Anne
Prenom femení

Antigua /anˈti.ɣwa/ /ənˈti.ɣwə/ pn
Antigua
Illa del Carib al nord de Barbuda que pertany a l'estat d'Antigua i Barbuda.

Antigua i Barbuda /ənˌti.ɣwəj.βərˈbu.ðə/ pn
Antigua and Barbuda
Estat americà del Carib que ocupa tres illes, dues de principals, Antigua i Barbuda, una de molt menor, Redonda. Es troba al nord de Guadalupe.

Antioquia /an.ti.oˈki.a/ /ən.ti.oˈki.ə/ /ən.ti.uˈki.ə/ pn
Antioch

Antoni /anˈtɔ.ni/ /ənˈtɔ.ni/ pn
Anthony

Antàrtida /anˈtaɾ.ti.ða/ pn
Antarctica

Anvers /amˈbɛrs/ /amˈbɛɾs/ /aɱˈvɛɾs/ /əmˈbɛrs/ /əɱˈvɛɾs/ pn
Antwerp

Aomori /a.oˈmo.ɾi/ pn
Aomori
Prefectura del Japó, situada al nord de l'illa de Honshu.
Capital de la prefectura homònima.

Apol·lo /aˈpo.ɫo/ /aˈpoɫ.ɫo/ /əˈpo.ɫu/ /əˈpoɫ.ɫo/ /əˈpoɫ.ɫu/ pn
Apollo

Apol·lònia /a.poɫˈɫɔ.ni.a/ /a.poˈɫɔ.ni.a/ /ə.poɫˈɫɔ.ni.ə/ /ə.puɫˈɫɔ.ni.ə/ /ə.puˈɫɔ.ni.ə/ pn
Apollonia

Aquari /aˈkwa.ɾi/ /əˈkwa.ɾi/ pn
Aquarius

Aquisgrà /a.kizˈɣɾa/ /ə.kizˈɡɾa/ pn
Aachen

Aquitània /a.kiˈta.ni.a/ /ə.kiˈta.ni.ə/ pn
Aquitaine

Aragó /a.ɾaˈɣo/ /ə.ɾəˈɣo/ pn
Aragon

Arete /aˈɾe.te/ /əˈɾe.tə/ pn
Arete

Argentina /ər.ʒənˈti.nə/ pn
Argentina
Estat de l'Amèrica del Sud, situat a l'extrem sud i en la costa atlàntica d'aquest subcontinent. És fronterer amb Bolívia, el Paraguai, el Brasil, l'Uruguai i Xile. El nom oficial és República Argentina.

Ariadna /a.ɾiˈad.na/ /ə.ɾiˈad.nə/ pn
Ariadne
Prenom femení

Ariàrates /a.ɾiˈa.ɾa.tes/ /ə.ɾiˈa.ɾə.təs/ pn
Ariarathes

Armènia /ərˈmɛ.ni.ə/ pn
Armenia
Estat asiàtic fronterer amb Geòrgia, l'Azerbaidjan, Turquia i l'Iran. El nom oficial és República d'Armènia.

Arnau /aɾˈnaw/ /ərˈnaw/ pn
Arnold

Arquimedes /aɾ.kiˈme.ðes/ /ər.kiˈmɛ.ðəs/ pn
Archimedes

Artur /aɾˈtuɾ/ /ərˈtur/ pn
Arthur

Aràbia Saudí /aˌɾa.bi.a.sawˈði/ /əˌɾa.βi.ə.səwˈði/ pn
Saudi Arabia

Astúries /asˈtu.ɾi.es/ /əsˈtu.ɾi.əs/ pn
Asturias

Austràlia /əwsˈtɾa.ɫi.ə/ pn
Australia
Estat que inclou l'illa de la primera accepció i la de Tasmània, a més d'altres de menors, en especial Christmas i l'arxipèlag Cocos.

Azerbaidjan /ə.zər.βəjˈd͡ʒan/ pn
Azerbaijan
Estat asiàtic fronterer amb Rússia, Geòrgia, Armènia i l'Iran. El nom oficial és República de l'Azerbaidjan.

Açores /aˈso.ɾes/ /əˈso.ɾəs/ pn
Azores

Bahames /bəˈa.məs/ pn
Bahamas
Arxipèlag i estat americà, situat a l'est de Florida i al nord de Cuba i molt proper al Carib.

Bahrain /bəˈɾajn/ pn
Bahrain
Arxipèlag i estat asiàtic del golf Pèrsic situat al nord de Qatar i a l'est de l'Aràbia Saudita.

Balança /baˈɫan.sa/ /bəˈɫan.sə/ pn
Libra

Balena /baˈɫe.na/ /bəˈɫə.nə/ /bəˈɫɛ.nə/ pn
Cetus

Baltasar /baɫ.taˈza/ /baɫ.taˈzaɾ/ /bəɫ.təˈza/ pn
Balthazar
Prenom masculí

Bangladesh /ˌbaŋ.ɡɫəˈðɛʃ/ pn
Bangladesh
Estat asiàtic del golf de Bengala fronterer amb l'Índia i Birmània, amb nom oficial República Popular de Bangladesh.

Barbados pn
Barbados
Illa de l'arxipèlag de les Antilles, al Carib. Es troba a l'extrem est d'aquest arxipèlag.
Estat americà del Carib que ocupa l'illa homònima.

Barcelona /bal.sa'ro.na/ /baɾ.seˈɫo.na/ /bɐr.sɐˈɫo.nɐ/ /bəɾ.səˈɫo.nə/ pn
Barcelona
Capital de Catalunya i de la província homònima.

Bartomeu /baɾ.toˈmew/ /bər.tuˈmew/ /bəɾ.toˈmew/ pn
Bartholomew Bartholomäus

Baucis /ˈbaw.sis/ pn
Baucis

Baviera /ba.viˈe.ɾa/ /ba.βiˈe.ɾa/ /bə.viˈe.ɾə/ /bə.βiˈe.ɾə/ pn
Bavaria

Beatriu /be.aˈtɾiw/ /be.əˈtɾiw/ pn
Bartrice Beatrice

Belize /beˈlis/ pn
Belize
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb Mèxic i Guatemala.
Districte de l'estat independent homònim.

Bel·lona /beɫˈɫo.na/ /beˈɫo.na/ /bəɫˈɫo.nə/ /bəˈɫo.nə/ pn
Bellona

Benet /beˈnet/ /bəˈnət/ /bəˈnɛt/ pn
Benedict
Prenom masculí, particularment per sant Benet (480-547), fundador de l’orde benedictí.

Beneta /beˈne.ta/ /bəˈnɛ.tə/ pn
Benedicta
Prenom femení

Benín /bəˈnin/ pn
Benin

Berenguer /be.ɾeŋˈɡe/ /be.ɾeŋˈɡeɾ/ /bə.ɾəŋˈɡe/ pn
Berengar
Prenom masculí

Berlín /beɾˈɫin/ /bərˈɫin/ pn
Berlin

Bermudes /beɾˈmu.ðes/ /bərˈmu.ðəs/ pn
Bermuda

Bernabé /beɾ.naˈbe/ /bər.nəˈβe/ pn
Barnabas

Bernat /beɾˈnat/ /bərˈnat/ pn
Bernard
Prenom masculí d’origen germànic

Bessons /beˈsons/ /bəˈsons/ pn
Gemini

Betlem /beɫˈɫem/ /beˈɫem/ /bəɫˈɫɛm/ pn
Bethlehem

Bhutan pn
Bhutan

Biblis /ˈbi.bɫis/ /ˈbi.βɫis/ /ˈbib.bɫis/ pn
Byblis

Bielorússia /biˌɛ.ɫoˈru.si.ə/ /biˌɛ.ɫuˈru.si.ə/ pn
Belarus
Estat del nord d'Europa fronterer amb Ucraïna, Polònia, Lituània, Letònia i Rússia. El nom complet és República de Bielorússia.

Bigorra /biˈɣɔ.ra/ /biˈɣɔ.rɔ/ /biˈɣɔ.rə/ pn
Bigorre

Birmània /birˈma.ni.ə/ pn
Burma
(tradicional, informal) Forma alternativa de Myanmar.

Blai /ˈbɫaj/ pn
Blaise
Prenom masculí

Blanca /ˈbɫaŋ.ka/ /ˈbɫaŋ.kə/ pn
Blanche
Prenom femení

Bohèmia /boˈɛ.mi.a/ /buˈɛ.mi.ə/ pn
Bohemia

Bolívia /boˈɫi.vi.ə/ /boˈɫi.βi.a/ /buˈɫi.vi.ə/ /buˈɫi.βi.ə/ pn
Bolivia
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb el Brasil, el Paraguai, l'Argentina, Xile i el Perú.

Borgonya /boɾˈɣo.ɲə/ /burˈɡo.ɲə/ /burˈɣo.ɲə/ pn
Burgundy

Botswana pn
Botswana
Estat africà fronterer amb Namíbia, Sud-àfrica, Zàmbia, i Zimbabwe.

Bover /boˈve/ /boˈveɾ/ /boˈβe/ /boˈβeɾ/ /buˈve/ /buˈβe/ pn
Boötes
(astronomia) Constel·lació boreal situada entre el Serpent i la Cabellera de Berenice.

Brandenburg /ˌbɾan.demˈbuɾk/ /ˌbɾan.dəmˈburk/ pn
Brandenburg

Brasil /bɾəˈziɫ/ pn
Brazil
Estat de l'Amèrica del Sud, situat al costat est d'aquest subcontinent, a la vora de l'Atlàntic. És fronterer amb la Guaiana Francesa, Surinam, la Guyana, Veneçuela, Colòmbia, el Perú, Bolívia, el Paraguai, l'Argentina i l'Uruguai. El nom oficial és República Federal del Brasil.

Bratislava /bɾa.tizˈɫa.va/ /bɾa.tizˈɫa.βa/ /bɾə.tizˈɫa.və/ /bɾə.tizˈɫa.βə/ pn
Bratislava

Bremen /ˈbɾe.men/ /ˈbɾe.mən/ pn
Bremen

Bruges /ˈbɾu.d͡ʒes/ /ˈbɾu.ʒes/ /ˈbɾu.ʒəs/ pn
Bruges

Brunei pn
Brunei
Estat independent del sud-est asiàtic que ocupa part de l'illa de Borneo a més d'algunes illes menors. És fronterer amb Malàisia. El nom oficial és Soldanat de Brunei.

Brussel·les /bɾuˈsɛ.ɫes/ /bɾuˈsɛ.ɫəs/ /bɾuˈsɛɫ.ɫes/ /bɾuˈsɛɫ.ɫəs/ pn
Brussels

Brúixola /ˈbɾu.ʃo.ɫa/ /ˈbɾu.ʃo.ɫə/ /ˈbɾu.ʃu.ɫə/ /ˈbɾuj.ʃo.ɫa/ pn
Pyxis

Buda /ˈbu.ða/ /ˈbu.ðə/ pn
Buddha

Bulgària /buɫˈɣa.ɾi.ə/ pn
Bulgaria

Burkina Faso pn
Burkina Faso
Estat de l'Àfrica Occidental, fronterer amb Mali, el Níger, el Benín, el Togo, Ghana i la Costa d'Ivori.

Burundi pn
Burundi
Estat africà fronterer amb Ruanda, República Democràtica del Congo i Tanzània. El nom oficial és República de Burundi.

Burí /buˈɾi/ pn
Caelum

Bàrbara /ˈbar.bə.ɾə/ /ˈbaɾ.ba.ɾa/ pn
Barbara
Prenom femení

Bèlgica /ˈbɛɫ.ʒi.kə/ /ˈbɛʎ.ʒi.kə/ pn
Belgium
Estat del centre d'Europa situat a la costa atlàntica, fronterer amb França, Luxemburg, Països Baixos i Alemanya. El nom complet és Regne de Bèlgica.

Bíblia /ˈbi.bɫi.a/ /ˈbi.βɫi.ə/ pn
Bible
Llibre sagrat dels cristians.

Bòsnia i Hercegovina /ˈbɔz.ni.a /ˈbɔz.ni.ə pn
Bosnia and Herzegovina
Estat situat a la península balcànica i fronterer amb Croàcia, Sèrbia i Montenegro.

CCOO acronym
CCOO

CRP acronym
ERC

CV acronym
hp
Sigles de cavall de vapor.

Ca Major pn
Canis Major

Ca Menor pn
Canis Minor

Cabellera de Berenice pn
Coma Berenices

Caiman /kajˈman/ /kəjˈman/ pn
Cayman Islands

Caire /ˈkaj.ɾe/ /ˈkaj.ɾə/ pn
Cairo

Cal·lovià /ka.ɫo.βiˈa/ /kaɫ.ɫo.viˈa/ /kaɫ.ɫo.βiˈa/ /kə.ɫu.βiˈa/ /kəɫ.ɫo.viˈa/ /kəɫ.ɫu.viˈa/ /kəɫ.ɫu.βiˈa/ n masc
Callovian

Cam /ˈkam/ pn
Ham

Camaleó /ka.ma.ɫeˈo/ /kə.mə.ɫəˈo/ pn
Chamaeleon

Cambodja /kamˈbɔ.d͡ʒa/ /kamˈbɔ.d͡ʒɔ/ /kəmˈbɔ.d͡ʒə/ pn
Cambodia
Estat independent del sud-est asiàtic situat a la península d'Indoxina i fronterer amb Tailàndia, Laos i el Vietnam. El nom complet és Regne de Cambodja.

Camerun /kə.məˈɾun/ pn
Cameroon
Estat africà fronterer amb Nigèria, el Txad, la República Centreafricana, la República del Congo, el Gabon i la Guinea Equatorial, a més és costaner amb el golf de Guinea. El nom complet és República del Camerun.

Camil·la /kaˈmi.ɫa/ /kaˈmiɫ.ɫa/ /kəˈmi.ɫə/ /kəˈmiɫ.ɫə/ pn
Camilla

Canadà /kə.nəˈða/ pn
Canada
Estat independent de l'Amèrica del nord, situat a l'extrem nord d'aquest subcontinent, fronterer directament amb els Estats Units. El nom oficial és el mateix sense afegits ni variacions.

Cantàbria /kanˈta.bɾi.a/ /kənˈta.βɾi.ə/ pn
Cantabria

Cap Verd /ˌkabˈbɛrt/ /ˌkabˈvɛɾt/ /ˌkabˈvɛɾt/ pn
Cape Verde
Arxipèlag africà que es troba en l'Atlàntic, a l'oest de Mauritània i del Senegal.
Estat independent que ocupa l'arxipèlag anterior. El nom oficial és Unió de les Comores.

Cap d'Any pn
New Year's Day

Capricorn /ka.pɾiˈkɔɾn/ /kə.pɾiˈkɔrn/ pn
Capricornus
(astronomia) Constel·lació zodiacal situada entre Aquari i Sagitari.
Capricorn Capricornus
(astrologia) Desena zona del zodíac ocupada pel Sol entre el 21 de desembre i el 19 de gener.

Carles /ˈkar.ɫəs/ /ˈkaɾ.ɫes/ pn
Charles Carl

Cassiopea /ka.si.oˈpe.a/ /kə.si.oˈpə.ə/ /kə.si.uˈpɛ.ə/ pn
Cassiopeia

Catalunya /ka.taˈɫu.ɲa/ pn
Catalonia
País de la Mediterrània occidental que comprèn part del territori del nord-est d'Espanya i del sud-est de la França continental.

Catalunya del Nord pn
Northern Catalonia

Caterina /ka.taˈɾi.na/ /ka.teˈɾi.na/ /kə.təˈɾi.nə/ /kəˈtɾi.nə/ pn
Catherine
Prenom femení

Catània /kaˈta.ni.a/ /kəˈta.ni.ə/ pn
Catania

Caucas /ˈkaw.kas/ /ˈkaw.kəs/ pn
Caucasus

Cavallet /ka.vaˈʎet/ /ka.βaˈʎet/ /kə.vəˈʎət/ /kə.vəˈʎɛt/ /kə.βəˈʎɛt/ pn
Equuleus

Cavallet de Pintor pn
Pictor

Caín /kaˈin/ /kəˈin/ pn
Cain

Cefeu /seˈfew/ /səˈfew/ pn
Cepheus

Ceilan pn
Ceylon
Antic nom de Sri Lanka

Cena /ˈse.na/ /ˈsɛ.nə/ n fem
Last Supper

Centaure /senˈtaw.ɾe/ /sənˈtaw.ɾə/ pn
Centaurus

Christmas /ˈkɾiz.mas/ pn
Christmas Island

Cigne /ˈsiŋ.ne/ /ˈsiɡ.ne/ pn
Cygnus

Cinquagesma n fem
whitsun

Ciutat del Vaticà /siwˌta.ðeɫ.βa.tiˈka/ /siwˌtad.deɫ.βa.tiˈka/ /siwˌtad.dəɫ.və.tiˈka/ /siwˌtad.dəɫ.βə.tiˈka/ pn
Vatican City
El Vaticà.

Clara pn
Clara
Prenom femení

Cleòpatra /kɫeˈɔ.pa.tɾa/ /kɫeˈɔ.pə.tɾə/ pn
Cleopatra
Prenom femení, de la dinastia egípcia dels Ptolomeu, especialment la darrera reina Cleòpatra VII.

Climent /kɫiˈmen/ /kɫiˈment/ pn
Clement
Prenom masculí

Coblença /kobˈbɫɛn.sa/ /kobˈbɫɛn.sə/ /koˈbɫɛn.sa/ /koˈβɫɛn.sa/ /koˈβɫɛn.sɛ/ /kubˈbɫɛn.sə/ /kuˈβɫɛn.sə/ pn
Koblenz
Ciutat de Renània-Palatinat a Alemanya en el conflent del Rin i el Mosel·la.

Cocos /ˈko.kos/ pn
Cocos (Keeling) Islands

Coloma /koˈɫo.ma/ /koˈɫo.mə/ /kuˈɫo.mə/ pn
Columba
Constel·lació austral situada el Ca Major, la Llebre, el Burí, el Cavallet de Pintor i la Popa.

Colòmbia /koˈɫɔm.bi.ə/ /kuˈɫɔm.bi.ə/ pn
Colombia
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb Veneçuela, Brasil, Perú, Equador i Panamà. El nom oficial és República de Colòmbia.

Comores pn
Comoros
Estat independent que inclou tres illes de l'arxipèlag anterior (Grande Comore o Ngazidja, Mohéli o Mwali i Anjouan o Nzwani) a més d'un munt d'illots. El nom oficial és Unió de les Comores.

Compàs /komˈpas/ /kumˈpas/ pn
Circinus

Congo /ˈkoŋ.ɡo/ /ˈkoŋ.ɡu/ pn
Congo
Territori del centre d'Àfrica que inclou la República del Congo, la República Democràtica del Congo i altres territoris propers al riu homònim.
Gran riu africà, que desemboca en l'Atlàntic. Neix i passa principalment per la República Democràtica del Congo, però també passa per la República del Congo i per Angola on mor. En aquests dos últims estats fa de frontera amb la República Democràtica del Congo.
Població del Brasil, a l'estat de Paraíba.

Constantina /kons.tanˈti.na/ /kons.tənˈti.nə/ /kuns.tənˈti.nə/ pn
Constantine

Constantí /kons.tanˈti/ /kons.tənˈti/ /kuns.tənˈti/ pn
Constantine
Prenom masculí

Constança /konsˈtan.sa/ /konsˈtan.sə/ /kunsˈtan.sə/ pn
Constance
Prenom femení
Konstanz
Ciutat del sud de Baden-Württemberg a Alemanya.

Copa /ˈko.pa/ /ˈko.pə/ pn
Crater

Corb /ˈkɔrp/ pn
Corvus

Corea del Nord /koˌɾe.ə.ðəɫˈnɔɾt/ /kuˌɾe.ə.ðəɫˈnɔrt/ pn
North Korea
Estat asiàtic que ocupa la meitat nord de la península de Corea. Es fronterer amb Corea del Sud i la Xina. El nom complet és República Democràtica Popular de Corea.

Corea del Sud /koˌɾe.ə.ðəɫˈsut/ /kuˌɾe.ə.ðəɫˈsut/ pn
South Korea
Estat asiàtic que ocupa la meitad sud de la península de Corea. Es fronterer amb Corea del Nord. El nom complet és República de Corea.

Corfú /koɾˈfu/ /kurˈfu/ pn
Corfu

Corneli /koɾˈnɛ.ɫi/ /kurˈnɛ.ɫi/ pn
Cornelius

Corona Austral pn
Corona Australis

Corona Boreal pn
Corona Borealis

Cosme /ˈkɔz.me/ /ˈkɔz.mə/ pn
Cosmas

Costa Rica /ˌkɔs.təˈri.kə/ pn
Costa Rica
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb Panamà i Nicaragua. El nom oficial és República de Costa Rica.

Costa d'Ivori /ˌkɔs.ta.ðiˈvɔ.ɾi/ /ˌkɔs.ta.ðiˈβɔ.ɾi/ /ˌkɔs.tə.ðiˈvɔ.ɾi/ /ˌkɔs.tə.ðiˈβɔ.ɾi/ pn
Côte d'Ivoire
Estat de l'Àfrica Occidental, fronterer amb Libèria, Guinea, Mali, Burkina Faso i Ghana i que és costaner amb el golf de Guinea. El nom oficial és República de la Costa d'Ivori.

Cotxer /koˈt͡ʃe/ /koˈt͡ʃeɾ/ /kuˈt͡ʃe/ pn
Auriga

Cranc /ˈkɾaŋ/ /ˈkɾaŋk/ /ˈkɾaŋk/ pn
Cancer

Creador /kɾe.aˈðo/ /kɾe.aˈðoɾ/ /kɾe.əˈðo/ pn
Creator

Creta /ˈkɾe.ta/ /ˈkɾɛ.tə/ pn
Crete
Illa grega de la Mediterrània oriental, situada a l'extrem sud del país.

Cretaci /kɾeˈta.si/ /kɾəˈta.si/ n masc
Cretaceous

Creu del Sud pn
Crux

Crist /ˈkɾist/ pn
Christ

Cristina /kɾisˈti.nə/ pn
Christina
Prenom femení

Cristòfol /kɾisˈtɔ.foɫ/ /kɾisˈtɔ.fuɫ/ pn
Christopher
Prenom masculí

Croàcia /kɾoˈa.si.ə/ /kɾuˈa.si.ə/ pn
Croatia
Estat situat a la península balcànica i fronterer amb Eslovènia, Hongria, Sèrbia, Montenegro i Bòsnia i Hercegovina. El nom complet és República de Croàcia.

Cuba /ˈku.βə/ pn
Cuba
Principal illa de l'arxipèlag de les Antilles, al Carib. Es troba a l'est de l'extrem nord de la península del Yucatán, al sud de Florida i les Bahames, al nord-oest de la Hispaniola i al nord de Jamaica i de les illes Caiman.

Curaçao /ku.ɾaˈsa.o/ pn
Curaçao

Cèlia /ˈsɛ.li.a/ /ˈsɛ.ɫi.ə/ pn
Celia

Còrsega /ˈkɔr.sə.ɣə/ /ˈkɔɾ.se.ɣa/ pn
Corsica

DIU /ˈdiw/ acronym
IUD

DUA acronym
UDL

DVD /ˌdeˌveˈðe/ /ˌdeˌveˈðe/ /ˌdeˌβeˈðe/ acronym
DVD

Dalmàcia /daɫˈma.si.a/ /dəɫˈma.si.ə/ pn
Dalmatia

Damasc /daˈmask/ /dəˈmask/ pn
Damascus

Daniel /da.niˈɛɫ/ /də.niˈɛɫ/ pn
Daniel

Danubi /daˈnu.bi/ /dəˈnu.βi/ pn
Danube

David /daˈvit/ /daˈβit/ /dəˈvit/ /dəˈβit/ pn
David
Prenom masculí

Dhaka /ˈda.ka/ /ˈda.kə/ pn
Dhaka

Diana /diˈa.na/ /diˈa.nə/ pn
Diana

Dido /ˈdi.ðo/ /ˈdi.ðu/ pn
Dido
(mitologia grega) Princesa de Tir, germana de Pigmalió, fundadora llegendària i primera reina de Cartago.

Dina pn
Dina
Ciutat pakistanesa del districte de Jhelum en la província del Punjab.

Dinamarca /di.nəˈmar.kə/ pn
Denmark
Estat escandinau que ocupa la península de Jutlàndia llevat de l'extrem sud, diverses illes properes, les illes Fèroe i Grenlàndia. El nom complet és Regne de Dinamarca.

Diomedes /di.oˈmɛ.ðes/ /di.oˈmɛ.ðəs/ /di.uˈmɛ.ðəs/ pn
Diomedes

Dione /diˈo.ne/ pn
Dione

Dionís /di.oˈnis/ /di.uˈnis/ pn
Dionysus
(mitologia grega) Déu del vi i de la vinya, patró de l’agricultura i del teatre.
Dennis
Prenom masculí

Djibouti pn
Djibouti
Estat africà fronterer amb Eritrea, Etiòpia i Somàlia. El nom oficial és República de Djibouti.

Dniéper /niˈe.per/ pn
Dnieper

Dofí /doˈfi/ /duˈfi/ pn
Delphinus

Dominica /do.miˈni.kə/ /du.miˈni.kə/ pn
Dominica

Dragó /dɾaˈɣo/ /dɾəˈɣo/ pn
Draco

Dàmocles /ˈda.mo.kɫes/ /ˈda.mo.kɫəs/ /ˈda.mu.kɫəs/ pn
Damocles

Déu pn
God

Déu me'n guard /ˌdew.meŋˈɡwaɾt/ /ˌdew.məŋˈɡwart/ Interjection
God save me

Déu n'hi do /ˌdew.niˈðo/ adv
not bad

EAO acronym
CAI

EEES acronym
EHEA

EER acronym
ERA

EUA acronym
USA

EVA acronym
VLE

Ebre /ˈe.bɾe/ /ˈe.βɾə/ pn
Ebro

Eduard /e.ðuˈaɾt/ /ə.ðuˈart/ pn
Edward
Prenom masculí

Egipte /eˈʒip.te/ /əˈʒip.tə/ pn
Egypt
Estat africà i mediterrani situat a l'extrem nord-oriental del continent i que també ocupa una petita part d'Àsia, la península del Sinaí. És fronterer amb Líbia, el Sudan i Israel. És especialment famós pel seu passat antic i les restes arqueològiques que ha deixat. El nom oficial és República Àrab d'Egipte.

El Salvador /eɫ.saɫ.vaˈðoɾ/ /eɫ.saɫ.βaˈðo/ /əɫ.səɫ.vəˈðo/ /əɫ.səɫ.βəˈðo/ pn
El Salvador
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb Hondures i Guatemala. El nom oficial és República d'El Salvador.

Elisabet /e.ɫi.zaˈbɛt/ /ə.ɫi.zəˈβɛt/ pn
Elizabeth

Eloi /eˈɫɔj/ /əˈɫɔj/ pn
Eligius
Prenom masculí

Eloïsa /e.ɫoˈi.za/ /ə.ɫoˈi.zə/ /ə.ɫuˈi.zə/ pn
Eloise
Prenom femení

Emili /eˈmi.ɫi/ /əˈmi.ɫi/ pn
Emil

Emirats Àrabs Units /ə.miˈɾatsˈa.ɾəps.uˈnits/ pn
United Arab Emirates

Emma pn
Emma
Prenom femení

Emília /eˈmi.ɫi.a/ /əˈmi.ɫi.ə/ pn
Emily
Prenom femení

Enone /eˈnɔ.ne/ /əˈnɔ.nə/ pn
Oenone

Enric /enˈrik/ /ənˈrik/ pn
Henry Harry
Prenom masculí

Eos /ˈɛ.os/ /ˈɛ.us/ pn
Eos

Equador /ə.kwəˈðo/ /ə.kwəˈðor/ pn
Ecuador
Estat de Sud-amèrica situat a la costa del Pacífic i fronterer amb Colòmbia i el Perú. El nom oficial és República de l'Equador.

Eridà /e.ɾiˈða/ /ə.ɾiˈða/ pn
Eridanus

Eritrea /e.ɾiˈtɾɛ.a/ /e.ɾiˈtɾɛ.ɛ/ /ə.ɾiˈtɾɛ.ə/ pn
Eritrea
Estat africà fronterer amb Djibouti, Etiòpia i Sudan.

Ernest /eɾˈnest/ /ərˈnest/ pn
Ernest
Prenom masculí d’origen germànic

Esaú pn
Esau
Prenom masculí

Escaire /esˈkaj.ɾe/ /əsˈkaj.ɾə/ pn
Norma

Escarlata pn
Scarlett
Prenom femení

Escorpió /es.koɾ.piˈo/ /əs.koɾ.piˈo/ /əs.kur.piˈo/ pn
Scorpius

Escriptura pn
Scripture

Escultor /es.kuɫˈto/ /es.kuɫˈtoɾ/ /əs.kuɫˈto/ pn
Sculptor

Escut /esˈkut/ /əsˈkut/ pn
Scutum

Escòcia /esˈkɔ.si.a/ pn
Scotland

Eslovàquia /ez.ɫoˈva.ki.a/ /ez.ɫoˈβa.ki.a/ /əz.ɫoˈva.ki.ə/ /əz.ɫuˈva.ki.ə/ /əz.ɫuˈβa.ki.ə/ pn
Slovakia
Estat del centre d'Europa fronterer amb Polònia, Ucraïna, Hongria, Àustria i Txèquia. El nom complet és República Eslovaca.

Eslovènia /ez.ɫoˈvɛ.ni.a/ /ez.ɫoˈβɛ.ni.a/ /əz.ɫoˈvɛ.ni.ə/ /əz.ɫuˈvɛ.ni.ə/ /əz.ɫuˈβɛ.ni.ə/ pn
Slovenia
País de l'Europa central, encerclat per Itàlia, Àustria, Hongria i Croàcia. Disposa d'una petita zona costera al nord del mar Adriàtic.

Espanya /əsˈpa.ɲə/ pn
Spain
Estat europeu de la península Ibèrica, que fa frontera amb Andorra, França, Portugal i Gibraltar, i a l'Àfrica inclou les illes Canàries i els enclavaments de Ceuta i Melilla. El nom oficial és Regne d'Espanya.

Estats Federats de Micronèsia pn
Federated States of Micronesia
Estat independent oceànic que ocupa part de l'arxipèlag de la Micronèsia.

Estats Units /esˌtad.zuˈnits/ pn
United States
Estats Units

Estats Units d'Amèrica /əs.təts pn
United States of America
Estat independent de l'Amèrica del Nord, format per una federació d'estats no independents. És fronterer amb el Canadà i Mèxic.

Estefania /es.te.faˈni.a/ /əs.tə.fəˈni.ə/ pn
Stephanie
Prenom femení

Esteve /asˈte.va/ /esˈte.ve/ /esˈte.βe/ /əsˈte.və/ /əsˈte.βə/ pn
Stephen Steven
Prenom masculí

Estònia /əsˈtɔ.ni.ə/ pn
Estonia
Estat bàltic fronterer amb Letònia i Rússia. El nom complet és República d'Estònia.

Etiòpia /ə.tiˈɔ.pi.ə/ pn
Ethiopia
Estat africà fronterer amb Djibouti, Eritrea, Kenya, Somàlia i Sudan. El nom oficial és República Federal Democràtica d'Etiòpia.

Eufrates /ewˈfɾa.tes/ /əwˈfɾa.təs/ pn
Euphrates

Eugeni /ewˈd͡ʒɛ.ni/ /əwˈʒɛ.ni/ pn
Eugene

Eunice pn
Eunice
Prenom femení

Eunòmia /ewˈnɔ.mi.a/ /əwˈnɔ.mi.ə/ pn
Eunomia

Europa /ewˈɾo.pa/ /əwˈɾɔ.pə/ pn
Europe Europa

Euterpe /ewˈtɛɾ.pe/ /əwˈtɛr.pə/ pn
Euterpe

Eva /ˈe.va/ /ˈe.və/ /ˈe.βa/ /ˈe.βə/ pn
Eve

FRTE acronym
TERF

Fedra /ˈfɛ.ðɾa/ /ˈfɛ.ðɾə/ /ˈfɛ.ðɾɛ/ pn
Phaedra Phèdre

Felip /feˈɫip/ /fəˈɫip/ pn
Philip

Feliu /feˈɫiw/ /fəˈɫiw/ pn
Felix

Fenícia /feˈni.si.a/ /fəˈni.si.ə/ pn
Phoenicia

Fermí /feɾˈmi/ /fərˈmi/ pn
Fermin

Ferran pn
Ferdinand

Fiji /ˈfi.ʒi/ pn
Fiji
Estat independent oceànic que ocupa l'arxipèlag de les illes Fiji. El nom oficial és República de les Illes Fiji.

Filipines /fi.ɫiˈpi.nəs/ pn
Philippines
Estat insular del sud-est asiàtic que ocupa l'extrem nord de l'arxipèlag d'Insulíndia. El nom complet és República de les Filipines.

Filomela /fi.ɫoˈme.ɫa/ /fi.ɫoˈmə.ɫə/ /fi.ɫuˈmɛ.ɫə/ pn
Philomela

Finlàndia /finˈɫan.di.ə/ pn
Finland
Estat escandinau fronterer amb Noruega, Suècia i Rússia. El nom complet és República de Finlàndia.

Flandes /ˈfɫan.des/ /ˈfɫan.dəs/ pn
Flanders

Flora /ˈfɫɔ.ɾa/ /ˈfɫɔ.ɾə/ pn
Flora

Florència /fɫoˈɾɛn.si.a/ /fɫoˈɾɛn.si.ə/ /fɫuˈɾɛn.si.ə/ pn
Florence
La ciutat d'Itàlia, capital de Toscana.

Focea /foˈsɛ.a/ /foˈsɛ.ə/ /foˈsɛ.ɛ/ /fuˈsɛ.ə/ pn
Phocaea

Forn /ˈforn/ pn
Fornax

Fortuna /foɾˈtu.na/ /foɾˈtu.nə/ /furˈtu.nə/ pn
Fortuna

Francesc /fɾanˈsesk/ /fɾənˈsəsk/ /fɾənˈsɛsk/ pn
Francis

França /ˈfɾan.sə/ pn
France
Estat europeu situat al nord dels Pirineus, que a Europa fa frontera amb Andorra, Espanya, Mònaco, Itàlia, Suïssa, Alemanya, Luxemburg i Bèlgica, i que té diversos territoris d’ultramar. El nom complet és República Francesa.

Fèlix /ˈfɛ.ɫiks/ pn
Felix

Fènix /ˈfɛ.niks/ pn
Phoenix

Gabon /ɡəˈβon/ pn
Gabon
Estat africà fronterer amb la Guinea Equatorial, el Camerun i la República del Congo, a més és costaner amb el golf de Guinea. El nom oficial és República Gabonesa.

Gall Dindi pn
Pavo

Gal·les /ˈɡa.ɫes/ /ˈɡa.ɫəs/ /ˈɡaɫ.ɫes/ /ˈɡaɫ.ɫəs/ pn
Wales

Gant /ˈɡan/ /ˈɡant/ pn
Ghent

Gascunya /ɡasˈku.ɲa/ /ɡəsˈku.ɲə/ pn
Gascony

Gaspar /ɡasˈpa/ /ɡasˈpaɾ/ /ɡəsˈpa/ pn
Caspar

Gemma /ˈd͡ʒem.ma/ /ˈʒem.mə/ pn
Gemma

Gemínids /d͡ʒeˈmi.nits/ /ʒəˈmi.nits/ pn
Geminids

Gerard /d͡ʒeˈɾaɾt/ /ʒəˈɾart/ pn
Gerald

Geòrgia /ʒeˈɔr.ʒi.ə/ pn
Georgia
Estat federat dels Estats Units.

Ghana /ˈɡa.nə/ pn
Ghana
Estat de l'Àfrica Occidental, fronterer amb la Costa d'Ivori, Burkina Faso i el Togo i que és costaner amb el golf de Guinea. El nom oficial és República de Ghana.

Gibraltar /d͡ʒi.bɾaɫˈtaɾ/ /d͡ʒi.βɾaɫˈta/ /ʒi.βɾəɫˈta/ pn
Gibraltar

Ginebra /d͡ʒiˈne.bɾa/ pn
Geneva
Ciutat i cantó de Suïssa a l’extrem sud-oest del llac Léman.
Guinevere
Prenom femení

Girafa /d͡ʒiˈɾa.fa/ pn
Camelopardalis

Gisela /d͡ʒiˈzɛ.ɫa/ /d͡ʒiˈzɛ.ɫɛ/ /ʒiˈzɛ.ɫə/ pn
Giselle
Prenom femení

Glòria /ˈɡɫɔ.ɾi.a/ /ˈɡɫɔ.ɾi.ə/ pn
Gloria
Prenom femení

Gran Bretanya pn
Great Britain
Illa europea a l'est d'Irlanda i amb la qual i amb d'altres més petites forma l'arxipèlag de les illes Britàniques. Aquesta illa pertany íntegrament al Regne Unit i en ella s'hi troba Anglaterra, Escòcia i Gal·les.

Gregori /ɡɾeˈɣɔ.ɾi/ /ɡɾəˈɣɔ.ɾi/ pn
Gregory

Grenada /ɡɾəˈna.ðə/ pn
Grenada
Illa de les Antilles, al Carib, al nord de Trinitat i Tobago.
Estat americà del Carib que ocupa principalment l'illa homònima, però també les illes del sud de l'arxipèlag de les Grenadines.

Groenlàndia /ɡɾo.enˈɫan.di.a/ /ɡɾo.ənˈɫan.di.ə/ /ɡɾu.ənˈɫan.di.ə/ pn
Greenland

Grua /ˈɡɾu.a/ /ˈɡɾu.ə/ pn
Grus

Grècia /ˈɡɾɛ.si.ə/ pn
Greece
Estat europeu situat a la península Balcànica i fronterer amb Albània, la República de Macedònia, Bulgària i Turquia. El nom complet és República Hel·lènica.

Guadeloupe /ɡwa.ðeˈɫup/ /ɡwə.ðəˈɫup/ pn
Guadeloupe

Guaiana Francesa pn
French Guiana

Guam /ˈɡwam/ pn
Guam

Guatemala /ɡwə.təˈma.ɫə/ pn
Guatemala
Capital de l'estat independent homònim i també del departament homònim.

Guernsey /ˈɡɛrn.si/ pn
Guernsey

Guiana pn
Guyenne

Guillem /ɡiˈjem/ /ɡiˈʎem/ pn
William
Prenom masculí d’origen germànic

Guinea /ɡiˈnɛ.ə/ pn
Guinea
Estat africà fronterer amb Guinea Bissau, el Senegal, el Mali, la Costa d'Ivori, Libèria i Sierra Leone, a més, és costaner amb l'Atlàntic. El nom oficial és República de Guinea.

Guinea Equatorial /ɡi.ne.ə pn
Equatorial Guinea
Estat africà fronterer amb el Camerun i el Gabon, a més, és costaner amb l'Atlàntic. El nom oficial és República de Guinea Equatorial.

Guinea-Bissau /ɡiˌne.ə.βiˈsaw/ pn
Guinea Bissau
Estat africà atlàntic fronterer amb el Senegal i Guinea, amb capital a Bissau.

Guineueta /ɡi.neˈwe.ta/ /ɡi.nəˈwə.tə/ /ɡi.nəˈwɛ.tə/ pn
Vulpecula
(astronomia) Constel·lació boreal situada entre Cigne, la Lira, la Sageta, el Dofí i el Pegàs.

Guiu /ˈɡiw/ pn
Guy
Prenom masculí

Guyana /ɡuˈja.nə/ pn
Guyana
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb Surinam, Brasil i Veneçuela. El nom oficial és República de Guyana.

Gàmbia /ˈɡam.bi.ə/ pn
Gambia
Estat africà fronterer únicament amb el Senegal i costaner amb l'Atlàntic. El nom oficial és República del Gàmbia.

Gòl·lum /ˈɡɔ.ɫum/ /ˈɡɔɫ.ɫum/ pn
Gollum

Haití /əjˈti/ pn
Haiti
Estat americà del Carib que ocupa el costat oest de l'illa Hispaniola i és fronterer amb la República Dominicana. El nom oficial és República d'Haití.

Hathor /ˈa.tor/ pn
Hathor

Helena /eˈɫe.na/ /əˈɫə.nə/ /əˈɫɛ.nə/ pn
Helen

Hel·le /ˈɛ.ɫe/ /ˈɛ.ɫə/ /ˈɛɫ.ɫe/ /ˈɛɫ.ɫə/ pn
Helle

Hera /ˈɛ.ɾa/ /ˈɛ.ɾə/ /ˈɛ.ɾɛ/ pn
Hera

Hidra femella pn
Hydra

Hidra mascle pn
Hydrus

Higiea /i.d͡ʒiˈɛ.a/ /i.d͡ʒiˈɛ.ɛ/ /i.ʒiˈɛ.a/ /i.ʒiˈɛ.ə/ pn
Hygieia

Hispaniola /is.pa.niˈɔ.ɫa/ /is.pa.niˈɔ.ɫɔ/ /is.pə.niˈɔ.ɫə/ pn
Hispaniola
Illa de l'arxipèlag de les Antilles, al Carib. Es troba a l'est de Cuba i Jamaica, a l'oest de Puerto Rico i al sud de les illes Turks i Caicos. L'illa està dividida en dos estats independents: República Dominicana i Haití.

Hispània /isˈpa.ni.a/ /isˈpa.ni.ə/ pn
Hispania

Hondures /onˈdu.ɾəs/ /unˈdu.ɾəs/ pn
Honduras
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb El Salvador, Nicaragua i Guatemala. El nom oficial és República d'Hondures.

Hong Kong /ˌhɔŋˈkɔŋ/ pn
Hong Kong
Illa, ciutat i regió administrativa especial situada al sud de la Xina en el litoral de Canton.

Hongria /oŋˈɡɾi.ə/ /uŋˈɡɾi.ə/ pn
Hungary
País del centre d'Europa, fronterer amb Àustria, Eslovàquia, Ucraïna, Romania, Sèrbia, Croàcia i Eslovènia. El nom complet és República d'Hongria.

Honolulu /ho.noˈɫu.ɫu/ pn
Honolulu

Horaci /oˈɾa.si/ /uˈɾa.si/ pn
Horatio Horace

Humbert /umˈbɛrt/ pn
Humbert

Hècuba /ˈɛ.ku.ba/ /ˈɛ.ku.βə/ pn
Hecuba

Hèrcules /ˈɛr.ku.ɫəs/ /ˈɛɾ.ku.ɫes/ pn
Hercules

IA /ˌiˈa/ acronym
AI

IBI /ˈi.βi/ acronym
RET

IVA /ˈi.va/ /ˈi.və/ /ˈi.βa/ /ˈi.βə/ acronym
VAT

Iemen /ˈjɛ.mən/ pn
Yemen
Estat asiàtic fronterer amb l'Aràbia Saudí i Oman, a més, és costaner amb el golf d'Aden i la mar Roja. El nom complet és República del Iemen.

Ignasi /iŋˈna.zi/ /iɡˈna.zi/ pn
Ignatius

Il·lustració /i.ɫus.tɾa.siˈo/ /i.ɫus.tɾə.siˈo/ /iɫ.ɫus.tɾa.siˈo/ /iɫ.ɫus.tɾə.siˈo/ pn
Enlightenment

Indi pn
Indus

Indonèsia /in.doˈnɛ.zi.ə/ /in.duˈnɛ.zi.ə/ pn
Indonesia
Estat insular del sud-est asiàtic que ocupa la marjor part de l'arxipèlag d'Insulíndia. El nom complet és República d'Indonèsia.

Ino /ˈi.no/ pn
Ino

Internet /in.terˈnet/ /in.tərˈnɛt/ pn
Internet
Xarxa informàtica descentralitzada d'abast global per a l'intercanvi de dades paquetitzades entre ordinadors que fa servir el conjunt de protocols estandarditzats TCP/IP.

Iran pn
Iran
Estat independent asiàtic fronterer amb el Turkmenistan, l'Afganistan, el Pakistan, l'Iraq, Turquia, l'Azerbaidjan i Armènia. Al nord és banyat pel mar Caspi i al sud pel Golf Pèrsic i pel Golf d'Oman. El nom complet és República Islàmica de l'Iran.

Iraq pn
Iraq
Estat asiàtic fronterer amb l'Iran, Kuwait, l’Aràbia Saudita, Jordània, Síria i Turquia. El nom complet és República de l'Iraq.

Irlanda /irˈɫan.də/ pn
Ireland
Illa europea a l'oest de l'illa de la Gran Bretanya i amb la qual i amb d'altres (de mida molt inferior) forma l'arxipèlag de les illes Britàniques.

Isabel pn
Isabel
Prenom femení

Isis /ˈi.zis/ pn
Isis

Islàndia /izˈɫan.di.ə/ pn
Iceland
Estat europeu que ocupa principalment l'illa homònima, però també diverses illes menors properes. El nom complet és República d'Islàndia.

Ismene /izˈme.ne/ /izˈmə.nə/ /izˈmɛ.nə/ pn
Ismene

Israel /iz.rəˈɛɫ/ pn
Israel
Estat asiàtic i mediterrani situat a l'extrem occidental del continent. És fronterer amb el Líban, Síria, Jordània i Egipte. El nom complet és Estat d'Israel.

Itàlia /iˈta.ɫi.ə/ pn
Italy
Estat europeu situat a la península Itàlica. El nom oficial és República Italiana.

Ixíon /ikˈsi.on/ pn
Ixion

Jacob /d͡ʒaˈkɔp/ /ʒəˈkɔp/ pn
Jacob
Prenom masculí

Jacqueline pn
Jacqueline
Prenom femení

Jahvè pn
Yahweh

Jamaica /ʒəˈmaj.kə/ pn
Jamaica

Japó /ʒəˈpo/ pn
Japan
Estat que ocupa l'arxipèlag anterior.

Jaume /ˈd͡ʒaw.me/ /ˈʒaw.mə/ pn
James Jack
Prenom masculí

Jehovà /d͡ʒe.oˈva/ /d͡ʒe.oˈβa/ /ʒə.oˈva/ /ʒə.uˈva/ /ʒə.uˈβa/ pn
Jehovah

Jeroni /d͡ʒeˈɾɔ.ni/ /ʒəˈɾɔ.ni/ n
Jerome

Jersey /ˈd͡ʒɛr.si/ pn
Jersey

Jesús /d͡ʒeˈzus/ /ʒəˈzus/ pn
Jesus

Joan /d͡ʒuˈan/ /ʒuˈan/ pn
John Jack
Prenom masculí d’origen cristià

Joana /d͡ʒuˈa.na/ /ʒuˈa.nə/ pn
Jane
Prenom femení

Joaquim /d͡ʒo.aˈkim/ /ʒo.əˈkim/ /ʒu.əˈkim/ pn
Joachim

Jordi /ˈd͡ʒɔɾ.ði/ /ˈʒɔr.di/ pn
George

Jordània /ʒoɾˈða.ni.ə/ /ʒurˈda.ni.ə/ /ʒurˈða.ni.ə/ pn
Jordan
Estat asiàtic fronterer amb l'Iraq i l'Aràbia Saudita, a més, és costaner amb el golf Pèrsic. El nom complet és Regne Haiximita de Jordània.

Josep /d͡ʒuˈzɛp/ /ʒuˈzep/ /ʒuˈzɛp/ pn
Joseph

Judit /d͡ʒuˈðit/ /ʒuˈðit/ pn
Judith

Juli /ˈd͡ʒu.ɫi/ /ˈʒu.ɫi/ pn
Julius

Julià /d͡ʒu.ɫiˈa/ /ʒu.ɫiˈa/ pn
Julian

Júlia /ˈd͡ʒu.ɫi.a/ /ˈʒu.ɫi.ə/ pn
Julia

Kabul /kaˈbuɫ/ /kəˈβuɫ/ pn
Kabul

Karen pn
Karen
Prenom femení

Kazakhstan /kə.zəχsˈtan/ pn
Kazakhstan
Estat asiàtic fronterer amb Rússia, la Xina, el Kirguizstan, l'Uzbekistan i el Turkmenistan, a més, és costaner amb la mar Càspia. El nom complet és República del Kazakhstan.

Kenya /ˈkɛ.ni.ə/ pn
Kenya
Estat africà fronterer amb Etiòpia, Somàlia, Sudan, Tanzània i Uganda. El nom oficial és República de Kenya.

Kirguizistan pn
Kyrgyzstan
Estat asiàtic fronterer amb el Kazakhstan, la Xina, el Tadjikistan i l'Uzbekistan. El nom complet és República Kirguís.

Kiribati pn
Kiribati
Estat independent oceànic format per diversos arxipèlags i situat al sud de les Illes Marshall i de Hawaii i al nord de Tuvalu, Samoa, les illes Cook i la Polinèsia Francesa. El nom oficial és República de Kiribati.

Kosovo /ˈko.zo.vo/ /ˈko.zo.vo/ /ˈko.zo.βo/ pn
Kosovo

Kuwait /kuˈvajt/ /kuˈβajt/ pn
Kuwait
Estat asiàtic fronterer amb l'Iraq i l'Aràbia Saudita, a més, és costaner amb el golf Pèrsic. El nom complet és Estat de Kuwait.

Kàtmandu /ˈkad.man.du/ /ˈkad.mən.du/ pn
Kathmandu

Lacònia /ɫaˈkɔ.ni.a/ /ɫəˈkɔ.ni.ə/ pn
Laconia

Ladislau pn
Vladislav
Prenom masculí

Laos /ˈɫa.os/ /ˈɫa.us/ pn
Laos
Estat asiàtic fronterer amb Tailàndia, Birmània, la Xina, el Vietnam i Cambodja. El nom complet és República Popular Democràtica de Laos.

Laura /ˈɫaw.ɾa/ /ˈɫaw.ɾə/ pn
Laura

Lavínium /ɫaˈvi.ni.um/ /ɫaˈβi.ni.um/ /ɫəˈvi.ni.um/ /ɫəˈβi.ni.um/ pn
Lavinium

Lesotho pn
Lesotho
Estat i enclavament dins de Sud-àfrica. El nom oficial és Regne de Lesotho.

Letícia /leˈti.si.a/ /ɫəˈti.si.ə/ pn
Laetitia
Prenom femení

Letònia /ɫəˈtɔ.ni.ə/ pn
Latvia
Estat independent del nord-oest Europa fronterer amb Estònia, Lituània, Rússia i Bielorússia. El nom complet és República de Letònia.

Leònids /ɫeˈɔ.nits/ pn
Leonids

Libèria /ɫiˈβɛ.ɾi.ə/ pn
Liberia
Estat africà fronterer amb Sierra Leone, Guinea i Costa d'Ivori, a més és costaner amb l'Atlàntic. El nom oficial és República de Libèria.

Liechtenstein pn
Liechtenstein
Minúscul estat alpí situat entre Suïssa i Àustria. El nom complet és Principat de Liechtenstein.

Linx /ˈɫiɲʃ/ pn
Lynx

Lira /ˈɫi.ɾa/ /ˈɫi.ɾə/ pn
Lyra

Lisboa /ɫizˈbo.a/ /ɫizˈbo.ə/ pn
Lisbon

Lituània /ɫi.tuˈa.ni.ə/ pn
Lithuania
Estat bàltic fronterer amb Polònia, Bielorússia, Letònia i Rússia (per l'enclavament de Kaliningrad). El nom oficial és República de Lituània.

Llangardaix /ʎaŋ.ɡaɾˈðajʃ/ /ʎəŋ.ɡərˈdaʃ/ pn
Lacerta

Llebre /ˈʎe.bɾe/ /ˈʎe.βɾə/ pn
Lepus

Llebrers /ʎeˈbɾeɾs/ /ʎeˈβɾes/ /ʎəˈβɾes/ pn
Canes Venatici

Lleó /ʎəˈo/ pn
Leo
(astronomia) Constel·lació zodiacal situada entre la Verge i el Cranc.

Lleó Menor pn
Leo Minor

Llop /ˈʎop/ pn
Lupus
Constel·lació austral situada entre la Balança, Centaure, el Compas, Escaire i l’Escorpió.

Llorenç /ʎoˈɾɛns/ /ʎuˈɾɛns/ pn
Laurence
Prenom masculí

Lluc /ˈʎuk/ pn
Luke
Prenom masculí

Lluna /ˈʎu.na/ pn
Moon

Lluís /ʎuˈis/ pn
Lewis Louis

Londres /ˈɫon.dɾes/ pn
London

Lovaina /ɫoˈvaj.na/ /ɫoˈvaj.nə/ /ɫoˈβaj.na/ /ɫuˈvaj.nə/ /ɫuˈβaj.nə/ pn
Leuven

Luxemburg /ɫuk.səmˈburk/ pn
Luxembourg
Estat de l'Europa central rodejat de França, Alemanya i Bèlgica. El nom complet és Gran Ducat de Luxemburg.

Líban /ˈɫi.βən/ pn
Lebanon
Estat asiàtic i mediterrani situat a l'extrem occidental del continent, fronterer amb Israel i Síria. El nom oficial és República Libanesa.

Líbia /ˈɫi.βi.ə/ pn
Libya
Estat africà i mediterrani situat al nord del continent. És fronterer Tunísia, Algèria, el Níger, el Txad, el Sudan i Egipte. El nom oficial és Gran República Àrab Líbia Popular Socialista o bé Gran Jamahiriyya Àrab Líbia Popular Socialista, segons la traducció.

Lídia /ˈɫi.ði.a/ /ˈɫi.ði.ə/ pn
Lydia
Prenom femení

Macau /maˈkaw/ /məˈkaw/ pn
Macau

Macedònia /mə.səˈðɔ.ni.ə/ pn
Macedonia
Regió romana que abastava bona part de la Grècia actual.
Regió grega al nord del país fronterera amb Macedònia del Nord.
(obsolet) Nom antic de Macedònia del Nord (1991-2019).

Macedònia del Nord pn
North Macedonia Northern Macedonia
Estat independent situat a la península balcànica i fronterer amb Bulgària, Sèrbia, Kosovo, Albània i Grècia, conegut abans del 2019 com a República de Macedònia.

Madagascar /mə.ðə.ɣəsˈkar/ pn
Madagascar
Estat africà que ocupa l'illa homònima. El nom oficial és República de Madagascar.

Madrid /maˈðɾit/ /məˈðɾit/ pn
Madrid

Magúncia /maˈɣun.si.a/ /məˈɣun.si.ə/ pn
Mainz

Malawi /məˈɫa.wi/ pn
Malawi
Estat africà fronterer amb Tanzània, Moçambic i a Zàmbia.. El nom oficial és República de Malawi.

Maldives /maɫˈdi.βes/ /məɫˈdi.vəs/ /məɫˈdi.βəs/ pn
Maldives
Estat asiàtic que ocupa l'arxipèlag homònim. El nom oficial és República de les Maldives.

Mali pn
Mali
Estat de l’Àfrica occidental, fronterer amb Mauritània, Algèria, el Níger, Burkina Faso, la Costa d'Ivori, Guinea i el Senegal. El nom oficial és República de Mali.

Mallorca /maˈʎɔr.ka/ /maˈʎɔɾ.ka/ /maˈʎɔɾ.kɔ/ /məˈʎɔr.kə/ pn
Majorca

Malta /ˈmaɫ.tə/ pn
Malta
Arxipèlag de la Mediterrània compost per tres illes principals, Malta (l'illa homònima), Gozo i Comino, i dues illes desertes, Cominotto i Filforta. Es troba en el centre de la Mediterrània, prop de Sicília. Sovint es considera europeu malgrat pertànyer a la placa tectònica africana.
Illa i estat europeu amb el nom oficial de República de Malta.

Malàisia /məˈɫaj.zi.ə/ pn
Malaysia
Estat independent del sud-est asiàtic que ocupa l'extrem sud de la península de Malaca i dos territoris continus a l'illa de Borneo a més d'algunes illes menors. És fronterer amb Tailàndia, Singapur, Indonèsia i Brunei.

Man /ˈman/ pn
Isle of Man

Manuel /ma.nuˈɛɫ/ /mə.nuˈɛɫ/ pn
Emmanuel
Prenom masculí

Marc /ˈmark/ pn
Mark Marcus

Marcel /maɾˈsɛɫ/ /mərˈsɛɫ/ pn
Marcellus
Prenom masculí

Maria /maˈɾi.a/ /məˈɾi.ə/ pn
Mary
Prenom femení d’origen cristià

Maria Anna pn
Mary Ann
Prenom femení

Marianna /ma.ɾiˈan.na/ /mə.ɾiˈan.nə/ pn
Marianne
Prenom femení

Marroc /məˈrɔk/ pn
Morocco
Estat africà situat a l'extrem nord-oest del continent. És fronterer amb Algèria, Mauritània i les ciutats espanyoles de Ceuta i Melilla. Ocupa de fet el territori disputat del Sàhara Occidental. El nom oficial és Regne del Marroc.

Marràqueix /maˈra.kejʃ/ /məˈra.kəʃ/ pn
Marrakech

Marsella /maɾˈse.ʎa/ /mərˈse.ʎə/ pn
Marseille

Mart pn
Mars
Quart planeta del sistema Solar.
Déu romà de la guerra.

Marta /ˈmar.tə/ pn
Martha
Prenom femení

Martinica /maɾ.tiˈni.ka/ /mər.tiˈni.kə/ pn
Martinique

Martí /maɾˈti/ /məɾˈti/ pn
Martin

Mateu /maˈtew/ /məˈtew/ pn
Matthew
Prenom masculí, d’origen bíblic per Mateu l'Evangelista

Matusalem /ma.tu.zaˈɫem/ /mə.tu.zəˈɫɛm/ pn
Methuselah

Maurici /məwˈɾi.si/ pn
Maurice
Prenom masculí
Mauritius
Illa principal de l'estat homònim.

Mauritània /məw.ɾiˈta.ni.ə/ pn
Mauritania
Estat africà fronterer amb el Senegal, Mali, Algèria i el Sàhara Occidental (annexionat pel Marroc). El nom oficial és República Islàmica de Mauritània.

Mayotte /maˈjɔt/ pn
Mayotte

Maó /maˈo/ /məˈo/ /ˈmo/ pn
Mahon

Medea /meˈðe.a/ /məˈðə.ə/ /məˈðɛ.ə/ pn
Medea

Medusa /meˈðu.za/ /məˈðu.zə/ pn
Medusa

Melcior /meɫ.siˈo/ /meɫ.siˈoɾ/ /məɫ.siˈo/ pn
Melchior

Melissa pn
Melissa
Prenom femení

Melpomene /meɫ.poˈmɛ.ne/ /məɫ.poˈmɛ.nə/ /məɫ.puˈmɛ.nə/ pn
Melpomene

Microscopi /mi.kɾosˈkɔ.pi/ /mi.kɾusˈkɔ.pi/ pn
Microscopium

Miquel /miˈkɛɫ/ pn
Michael Mike
Prenom masculí d’origen hebreu

Mississipí /mi.si.siˈpi/ pn
Mississippi

Mitridates /mi.tɾiˈða.tes/ /mi.tɾiˈða.təs/ pn
Mithridates

Moldàvia /moɫˈda.vi.a/ /moɫˈda.vi.ə/ /moɫˈda.βi.a/ /muɫˈda.vi.ə/ /muɫˈda.βi.ə/ pn
Moldova
Estat situat a l'est d'Europa i fronterer amb Ucraïna i Romania. El nom oficial és República de Moldàvia.

Moliner /mo.ɫiˈne/ /mo.ɫiˈneɾ/ /mu.ɫiˈne/ pn
Miller
Cognom d’origen d’ofici

Mongòlia /moŋˈɡɔ.ɫi.ə/ /muŋˈɡɔ.ɫi.ə/ pn
Mongolia
Estat asiàtic fronterer amb Rússia i Xina. El nom complet és República Popular de Mongòlia.

Mont-real pn
Montreal

Montecarlo /ˌmon.teˈkaɾ.ɫo/ /ˌmon.təˈkar.ɫo/ pn
Monte Carlo

Montenegro pn
Montenegro

Montevideo /mon.te.viˈðe.o/ /mon.te.viˈðe.o/ /mon.te.βiˈðe.o/ pn
Montevideo

Mosca /ˈmos.kə/ pn
Musca

Moscou /mosˈkɔw/ /musˈkɔw/ pn
Moscow

Moçambic /mo.səmˈbik/ /mu.səmˈbik/ pn
Mozambique
Estat africà fronterer amb Malawi, Sud-àfrica, Swazilàndia, Tanzània, Zàmbia i Zimbàbue. El nom oficial és República de Moçambic.

Myanmar /mi.amˈmaɾ/ /mi.əmˈmar/ pn
Myanmar
Estat asiàtic fronterer amb la Xina, Laos, Tailàndia, Bangla Desh i l'Índia, a més, és costaner amb el mar d'Andaman i el golf de Bengala. El nom complet és Unió de Myanmar.

Màquina pneumàtica pn
Antlia

Mèxic /ˈmɛ.ʒik/ pn
Mexico
Estat de l'Amèrica del Nord, situat a l'extrem sud d'aquest subcontinent i que també abasta una petita part de l'Amèrica Central. És fronterer amb els Estats Units, Guatemala i Belize. El nom oficial és Estats Units Mexicans.
Estat federat dels Estats Units Mexicans.

Mònaco /ˈmɔ.nə.ko/ /ˈmɔ.nə.ku/ pn
Monaco
Estat europeu situat a la Mediterrània, a la Costa Blava, envoltat per terra de territori francès. El nom oficial és Principat de Mònaco.

Múnic /ˈmu.nik/ pn
Munich

NASA /ˈna.za/ /ˈna.zə/ acronym
NASA

NEE acronym
SEN

Na article
Mrs.

Nadal /nəˈðaɫ/ pn
Christmas Xmas
Festivitat cristiana celebrada el 25 de desembre per a commemorar el naixement de Jesús.

Nagorno-Karabakh pn
Nagorno-Karabakh

Namíbia /nəˈmi.βi.ə/ pn
Namibia
Estat africà fronterer amb Angola, Botswana i Zàmbia. El nom oficial és República de Namíbia.

Napoleó /na.po.ɫeˈo/ /nə.po.ɫəˈo/ /nə.pu.ɫəˈo/ pn
Napoleon

Nassau /naˈsaw/ /nəˈsaw/ pn
Nassau

Natzaret /na.d͡zaˈɾet/ /nə.d͡zəˈɾɛt/ pn
Nazareth

Nauru pn
Nauru
Illa de la Polinèsia on es troba l'estat anterior.

Nepal /nəˈpaɫ/ pn
Nepal
Estat asiàtic fronterer amb la Índia i la Xina. El nom complet és República Federal Democràtica del Nepal.

Nicaragua /ni.kəˈɾa.ɣwə/ pn
Nicaragua
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb Costa Rica i Hondures. El nom oficial és República de Nicaragua.

Nicolau /ni.koˈɫaw/ /ni.kuˈɫaw/ pn
Nicholas
Prenom masculí

Nicòsia /niˈkɔ.zi.a/ /niˈkɔ.zi.ə/ pn
Nicosia

Nigèria /niˈʒɛ.ɾi.a/ /niˈʒɛ.ɾi.ə/ pn
Nigeria
País d'Àfrica situat a la costa nord-est del golf de Guinea. El nom oficial és República Federal de Nigèria.

Nil /ˈniɫ/ pn
Nile
Gran riu africà, el més gran del continent i potser del món, que desemboca en la Mediterrània. Neix a Burundi i passa per Uganda, la República Democràtica del Congo, el Sudan, Etiòpia i Egipte.

Niue /ˈni.we/ /ˈni.wə/ pn
Niue

Noemí /no.eˈmi/ /no.əˈmi/ /nu.əˈmi/ pn
Naomi

Norfolk /ˈnɔɾ.foɫk/ pn
Norfolk Island

Noruega /no.ɾuˈɛ.ɣə/ /nu.ɾuˈɛ.ɣə/ pn
Norway
País escandinau fronterer amb Suècia, Finlàndia i Rússia. El nom oficial és Regne de Noruega.

Nova Caledònia /ˌnɔ.va.ka.ɫeˈðɔ.ni.a/ /ˌnɔ.və.kə.ɫəˈðɔ.ni.ə/ /ˌnɔ.βa.ka.ɫeˈðɔ.ni.a/ /ˌnɔ.βə.kə.ɫəˈðɔ.ni.ə/ pn
New Caledonia

Nova Zelanda /ˌnɔ.va.zeˈɫan.da/ /ˌnɔ.və.zəˈɫan.də/ /ˌnɔ.βa.zeˈɫan.da/ /ˌnɔ.βə.zəˈɫan.də/ pn
New Zealand
Arxipèlag oceànic situat als sud-est d'Austràlia i format per dues illes principals (la del Nord i la del Sud) i per d'altres de menors.

Nuremberg /ˈnu.ɾemˌbɛrk/ pn
Nuremberg

Níger /ˈni.ʒer/ /ˈni.ʒər/ pn
Niger
Estat africà fronterer amb Nigèria, Benín, Burkina Faso, Mali, Algèria, Líbia i el Txad. El nom oficial és República del Níger.

ONU /ˈɔ.nu/ acronym
UNO

OTAN /oˈtan/ /uˈtan/ acronym
NATO

Ocell del Paradís pn
Apus

Octant /okˈtan/ /okˈtant/ /ukˈtan/ pn
Octans

Odessa /oˈðe.sa/ /oˈðɛ.sa/ /oˈðɛ.sə/ /oˈðɛ.sɛ/ /uˈðɛ.sə/ pn
Odessa

Oleguer /o.ɫeˈɣe/ /o.ɫeˈɣeɾ/ /o.ɫəˈɣe/ /u.ɫəˈɣe/ pn
Olegarius

Oliver /o.ɫiˈve/ /o.ɫiˈveɾ/ /o.ɫiˈβe/ /o.ɫiˈβeɾ/ /u.ɫiˈve/ /u.ɫiˈβe/ pn
Oliver
Prenom masculí

Oman /oˈman/ /uˈman/ pn
Oman
Estat asiàtic fronterer amb l'Aràbia Saudí, els Emirats Àrabs Units i el Iemen, a més, és costaner amb el golf d'Oman i el mar d'Aràbia. El nom complet és Sultanat d’Oman.

Orada /oˈɾa.ða/ /oˈɾa.ðə/ /uˈɾa.ðə/ pn
Dorado

Orinoco /o.ɾiˈno.ko/ /u.ɾiˈno.ku/ pn
Orinoco
Gran riu de l'Amèrica del Sud, un dels més cabalosos del continent, que desemboca en l'Atlàntic. Neix a Veneçuela on fa bona part del seu recorregut i per on també desemboca i fa de frontera entre aquest país i Colòmbia d'on neixen molts dels seus afluents.

Oriònids /o.ɾiˈɔ.nits/ /u.ɾiˈɔ.nits/ pn
Orionids

Orió /o.ɾiˈo/ /u.ɾiˈo/ pn
Orion

Orà /oˈɾa/ /uˈɾa/ pn
Oran

Oslo /ˈoz.ɫo/ /ˈɔz.ɫo/ /ˈɔz.ɫu/ pn
Oslo

Ossètia Meridional pn
South Ossetia

PAP acronym
LLP

PCC acronym
CCP

PCR /ˌpeˌseˈe.ra/ /ˌpeˌseˈe.rə/ acronym
PCR

PEI acronym
IEP

PEL acronym
ELP

PIB /ˈpip/ acronym
GDP

PMF /ˌpeˌe.maˈe.fa/ /ˌpeˌe.məˈe.fə/ acronym
FAQ

PS acronym
PS

Pagès /paˈd͡ʒes/ /paˈʒes/ /pəˈʒəs/ /pəˈʒɛs/ pn
Bond
Cognom

Pakistan /pə.kisˈtan/ pn
Pakistan
Estat independent asiàtic i fronterer amb l'Índia, l'Iran, l'Afganistan, la Xina i que té costa amb mar Aràbic. El nom complet és República Islàmica del Pakistan.

Palau /pəˈɫaw/ pn
Palau
Arxipèlag de l’Oceania, i estat associat als Estats Units d'Amèrica, situat entre les Filipines, Nova Guinea i Guam (República de Palau).

Palmira pn
Palmyra
(història) Ciutat antiga de Síria

Pal·les /ˈpa.ɫes/ /ˈpa.ɫəs/ /ˈpaɫ.ɫes/ /ˈpaɫ.ɫəs/ pn
Pallas

Pamela /paˈmɛ.la/ /pəˈmɛ.ɫə/ pn
Pamela
Prenom femení

Panamà /pə.nəˈma/ pn
Panama
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb Colòmbia i Costa Rica; el nom complet és República de Panamà.

Papua Nova Guinea /paˌpu.aˌnɔ.βa.ɣiˈne.a/ /pəˌpu.əˌnɔ.və.ɣiˈne.ə/ /pəˌpu.əˌnɔ.βə.ɣiˈne.ə/ pn
Papua New Guinea

Paraguai /pə.ɾəˈɣwaj/ pn
Paraguay
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb Bolívia, el Brasil i l'Argentina.

Partènope /paɾˈtɛ.no.pe/ /pərˈtɛ.nu.pə/ pn
Parthenope

París /paˈɾis/ pn
Paris

Pasqua /ˈpas.kwə/ n fem
Passover Easter

Pastor /pasˈto/ /pasˈtoɾ/ /pəsˈto/ pn
Shepherd
Cognom d’origen d'ofici

Pau /ˈpaw/ pn
Paul

País Basc pn
Basque Country

País Valencià pn
Land of Valencia

Països Baixos /paˌi.zozˈβa.ʃos/ /paˌi.zozˈβaj.ʃos/ /pəˌi.zozˈba.ʃos/ /pəˌi.zuzˈba.ʃus/ pn
Netherlands
Estat europeu fronterer amb Alemanya i Bèlgica. El nom oficial és Regne dels Països Baixos.

Països Catalans /paˌi.zos.ka.taˈɫans/ /pəˌi.zos.kə.təˈɫans/ /pəˌi.zus.kə.təˈɫans/ pn
Catalan Countries

Pegàs /peˈɣas/ /pəˈɣas/ pn
Pegasus

Peix Austral pn
Piscis Austrinus

Peix volador pn
Volans

Peixos /ˈpe.ʃos/ /ˈpe.ʃus/ /ˈpej.ʃos/ pn
Pisces

Penèlope /peˈnɛ.ɫo.pe/ /pəˈnɛ.ɫo.pə/ /pəˈnɛ.ɫu.pə/ pn
Penelope

Pequín /peˈkin/ pn
Beijing

Pere /ˈpe.ɾa/ /ˈpe.ɾe/ /ˈpe.ɾə/ /ˈpe.ɾə/ pn
Peter

Perseids /peɾˈsɛjts/ /pərˈsɛjts/ pn
Perseids

Perseu /peɾˈsɛw/ /pərˈsɛw/ pn
Perseus

Perú /pəˈɾu/ pn
Peru
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb l’Equador, Colòmbia, el Brasil, Bolívia, i Xile. El nom oficial és República del Perú.

Pirineus /pi.ɾiˈnɛws/ pn
Pyrenees

Pitcairn /ˈpik.kəjɾn/ /ˈpit.kajɾn/ /ˈpit.kəjrn/ pn
Pitcairn

Plutó /pɫuˈto/ pn
Pluto

Polinèsia /po.ɫiˈnɛ.zi.a/ /po.ɫiˈnɛ.zi.ə/ /pu.ɫiˈnɛ.zi.ə/ pn
Polynesia

Polinèsia Francesa pn
French Polynesia

Polímnia /poˈɫim.ni.a/ /poˈɫim.ni.ə/ /puˈɫim.ni.ə/ pn
Polyhymnia

Polònia /poˈɫɔ.ni.ə/ /puˈɫɔ.ni.ə/ pn
Poland
Estat europeu fronterer amb Alemanya, Txèquia, Eslovàquia, Ucraïna, Bielorússia, Lituània i amb Rússia (per l'enclavament de Kaliningrad). El nom oficial és República de Polònia.

Pompeu /pomˈpew/ /pomˈpəw/ /pumˈpɛw/ pn
Pompey
Prenom masculí

Popa /ˈpo.pa/ /ˈpo.pə/ pn
Puppis

Porto /ˈpɔr.tu/ /ˈpɔɾ.to/ pn
Porto

Portugal /poɾ.tuˈɣaɫ/ /pur.tuˈɣaɫ/ pn
Portugal
País situat al sud-oest d'Europa, membre de la Unió Europea. El nom oficial és República Portuguesa.

Prilep /ˈpɾi.ɫep/ /ˈpɾi.ɫəp/ pn
Prilep

Programa per a l'Avaluació Internacional d'Alumnes pn
Programme for International Student Assessment

Prosèrpina /pɾoˈzɛɾ.pi.na/ /pɾoˈzɛɾ.pi.nə/ /pɾuˈzɛr.pi.nə/ pn
Proserpina

Ptolemeu /ptu.ɫəˈmɛw/ /to.ɫeˈmɛw/ /to.ɫəˈmɛw/ /tu.ɫəˈmɛw/ pn
Ptolemy

Puerto Rico pn
Puerto Rico
Illa i estat de les Antilles associat als Estats Units.

Pàmfila pn
Pamphile
Prenom femení

Pèricles pn
Pericles

QI /ˌkuˈi/ acronym
IQ
Sigles de quocient intel·lectual.

Qatar /kəˈtar/ pn
Qatar
Estat asiàtic que ocupa la península homònima i que és fronterer amb l'Aràbia Saudí. El nom complet és Estat de Qatar.

Quadràntids /kwaˈðɾan.tits/ /kwəˈðɾan.tits/ pn
Quadrantids

Quaresma /kwaˈɾez.ma/ /kwəˈɾəz.mə/ /kwəˈɾɛz.mə/ pn
Lent

Quebec /keˈbɛk/ /kəˈβɛk/ pn
Quebec

Quilla /ˈki.ʎa/ /ˈki.ʎə/ pn
Carina

Quintí /kinˈti/ pn
Quentin

Quiró /kiˈɾo/ pn
Chiron
(astronomia) Cos celeste en òrbita entre Saturn i Urà.

R+D acronym
R & D

R+D+I acronym
R & D and innovation

Rafel /raˈfɛɫ/ /rəˈfɛɫ/ pn
Raphael

Ramon /raˈmon/ /rəˈmon/ pn
Raymond
Prenom masculí d’origen germànic

Raquel pn
Rachel
Prenom femení

Ratisbona /ra.tizˈbɔ.na/ /ra.tizˈβɔ.na/ /ra.tizˈβɔ.nɔ/ /rə.tizˈbɔ.nə/ pn
Regensburg

Raül /raˈuɫ/ /rəˈuɫ/ pn
Ralph

Rebeca /reˈβe.ka/ /rəˈβɛ.kə/ pn
Rebecca
Prenom femení

Recared pn
Reccared
Prenom masculí

Reconstrucció /re.kons.tɾuk.siˈo/ /rə.kons.tɾuk.siˈo/ /rə.kuns.tɾuk.siˈo/ pn
Reconstruction

Regina /reˈd͡ʒi.na/ /rəˈʒi.nə/ pn
Regina
Prenom femení

Regne Unit /ˌreŋ.newˈnit/ /ˌreŋ.nəwˈnit/ pn
United Kingdom
Estat europeu que forma part de l'arxipèlag de les illes Britàniques, que abasta principalment l'illa de la Gran Bretanya i Irlanda del Nord, a més de diverses colònies. El nom oficial és Regne Unit de la Gran Bretanya i Irlanda del Nord.

Reinald /rejˈnaɫ/ /rejˈnaɫt/ /rəjˈnaɫ/ /rəjˈnaɫt/ pn
Reynold

Reis d'Orient pn
Magi

Rellotge /reˈʎɔ.d͡ʒe/ pn
Horologium

República Centreafricana /reˌpu.βɫi.kaˌsen.tɾe.a.fɾiˈka.na/ /reˌpub.bɫi.kaˌsen.tɾe.a.fɾiˈka.na/ /rəˌpu.βɫi.kəˌsen.tɾe.ə.fɾiˈka.nə/ /rəˌpub.bɫi.kəˌsen.tɾe.ə.fɾiˈka.nə/ pn
Central African Republic
Estat africà fronterer amb el Txad, el Sudan, el Sudan del Sud, la República del Congo, la República Democràtica del Congo i el Camerun. El nom oficial és el mateix, sense modificacions ni més afegits.

República Democràtica del Congo pn
Democratic Republic of the Congo
Estat africà fronterer amb la República Centreafricana, el Sudan, Uganda, Ruanda, Burundi, Tanzània, Zàmbia, Angola i la República del Congo, a més, és costaner amb l'Atlàntic.

República Dominicana pn
Dominican Republic
Estat americà del Carib que ocupa el costat est de l'illa Hispaniola i és fronterer amb la Haití.

República del Congo pn
Republic of the Congo
Estat africà fronterer amb el Gabon, el Camerun, la República Centreafricana, la República Democràtica del Congo i amb Angola, per l'enclavament de Cabinda, a més és costaner amb el golf de Guinea. El nom oficial és el mateix, sense modificacions ni afegits.

Reticle /reˈti.kɫe/ /rəˈti.kɫə/ pn
Reticulum

Ricard /riˈkart/ pn
Richard

Riga /ˈri.ɣa/ /ˈri.ɣə/ pn
Riga

Rin /ˈrin/ pn
Rhine

Robert /roˈbɛɾt/ /ruˈbɛrt/ /ruˈβɛrt/ pn
Robert
Prenom masculí d’origen germànic

Roger /roˈd͡ʒeɾ/ /roˈʒe/ /ruˈʒe/ pn
Roger
Prenom masculí d’origen germànic

Roma /ˈro.ma/ pn
Rome
Ciutat a la riba del Tíber, capital d’Itàlia.

Romania /ro.məˈni.ə/ /ru.məˈni.ə/ pn
Romania
Estat situat al sud-est d'Europa i fronterer amb Ucraïna, Moldàvia, Hongria, Sèrbia i Bulgària.

Rosa /ˈrɔ.za/ /ˈrɔ.zɔ/ /ˈrɔ.zə/ pn
Rose
Prenom femení

Rosalia /ro.zaˈɫi.a/ /ro.zəˈɫi.ə/ /ru.zəˈɫi.ə/ pn
Rosalie

Ruanda pn
Rwanda
Estat africà fronterer amb Uganda, Burundi, Tanzània i la República Democràtica del Congo; el nom oficial és República de Ruanda.

Rubèn pn
Reuben

Ròmul /ˈrɔ.muɫ/ pn
Romulus

Rússia /ˈru.si.ə/ pn
Russia
Estat format per una federació de repúbliques i altres divisions territorials, que abasta una enorme extensió al nord d'Europa i d'Àsia, per la qual cosa és l'estat més gran del món. És fronterer amb Noruega, Finlàndia, Estònia, Letònia, Bielorússia, Ucraïna, Geòrgia, Azerbaidjan, Kazakhstan, Xina, Mongòlia i Corea del Nord a més de Lituània i Polònia per l'enclavament de Kaliningrad. El nom oficial és Federació Russa.

SD acronym
DS

Sageta /saˈd͡ʒe.ta/ /saˈʒe.ta/ /səˈʒə.tə/ /səˈʒɛ.tə/ pn
Sagitta

Sagitari /sa.d͡ʒiˈta.ɾi/ /sa.ʒiˈta.ɾi/ /sə.ʒiˈta.ɾi/ pn
Sagittarius

Saint Kitts i Nevis /ˌsɛŋ.kid͡z.iˈnɛ.vis/ /ˌsɛŋ.kid͡z.iˈnɛ.vis/ /ˌsɛŋ.kid͡z.iˈnɛ.βis/ pn
Saint Kitts and Nevis
Estat americà de les Antilles que ocupa principalment les illes de Saint Kitts i Nevis, a més d'un illot, Sombrero. El nom complet és Federació de Saint Christopher i Nevis.

Saint Lucia /ˌsɛnˈlu.ʃjə/ pn
Saint Lucia

Saint Vincent i les Grenadines /ˌsɛmˌbin.sen.ti.ɫez.ɣɾe.naˈði.nes/ /ˌsɛmˌbin.sən.ti.ɫəz.ɡɾə.nəˈði.nəs/ /ˌsɛɱˌvin.sen.ti.ɫez.ɣɾe.naˈði.nes/ /ˌsɛɱˌvin.sən.ti.ɫəz.ɣɾə.nəˈði.nəs/ pn
Saint Vincent and the Grenadines
Estat americà de les Antilles que ocupa la meitat nord de l'arxipèlag de les Grenadines i l'illa de Saint Vincent.

Saint-Pierre-et-Miquelon pn
Saint-Pierre and Miquelon

Salomó /sə.ɫoˈmo/ /sə.ɫuˈmo/ pn
Solomon Islands
Estat independent oceànic que ocupa bona part de l'arxipèlag de les illes Salomó i d'altres illes i illots propers.
Solomon
Prenom masculí

Samoa /səˈmo.ə/ pn
Samoa

Samoa Nord-americana pn
American Samoa

San Francisco /ˌsaɱ.fɾanˈsis.ko/ pn
San Francisco

San Marino /ˌsam.maˈɾi.no/ /ˌsam.məˈɾi.nu/ pn
San Marino
Estat europeu de la península Itàlica, enclavament italià prop del mar Adriàtic. El nom oficial és República de San Marino.

Sandra /ˈsan.dɾa/ /ˈsan.dɾə/ n
Sandra

Sant Jordi pn
St. George's Day
Diada en memòria de sant Jordi celebrada el dia 23 d’abril amb el Dia del Llibre i la Fira de les Roses, símbols de la cultura i de l'amor.

Santa Helena, Ascensió i Tristan da Cunha pn
Saint Helena, Ascension and Tristan da Cunha

Santiago pn
Jacob

Sao Tomé i Príncipe /sə.o /sə.u pn
São Tomé and Príncipe
Estat africà que ocupa les illes atlàntiques de Sao Tomé i Príncipe a més de diversos illots. El nom oficial és República Democràtica de Sao Tomé i Príncipe.

Sara pn
Sarah

Sastre /ˈsas.tɾe/ /ˈsas.tɾə/ pn
Taylor
Cognom d’origen d’ofici

Saxònia /sakˈsɔ.ni.a/ /səkˈsɔ.ni.ə/ pn
Saxony

Sebastià /se.bas.tiˈa/ /sə.βəs.tiˈa/ pn
Sebastian
Prenom masculí

Sem /ˈsem/ /ˈsəm/ /ˈsɛm/ pn
Shem
Fill de Noè, ancestre mític dels semites.

Senegal /sə.nəˈɣaɫ/ pn
Senegal
Estat africà fronterer amb Mauritània, Mali, la República de Guinea, Guinea Bissau i Gàmbia. El nom oficial és República del Senegal.

Senyor /seˈɲo/ /seˈɲoɾ/ /səˈɲo/ pn
Lord

Sergi /ˈsɛr.ʒi/ /ˈsɛɾ.d͡ʒi/ pn
Serge

Serpent /serˈpen/ /seɾˈpen/ /sərˈpen/ /səɾˈpent/ pn
Serpens

Serpentari /seɾ.penˈta.ɾi/ /sər.pənˈta.ɾi/ pn
Ophiuchus

Setmana Santa pn
Holy Week

Sextant /seksˈtan/ /seksˈtant/ /səksˈtan/ /səksˈtant/ pn
Sextans

Seychelles /səjˈʃɛɫs/ pn
Seychelles
Arxipèlag i estat africà situat al nord de Madagascar.

Seül /seˈuɫ/ /səˈuɫ/ pn
Seoul

Shanghai /ʃaŋˈhaj/ /ʃaŋˈɡaj/ /ʃəŋˈhaj/ /ʃəŋˈɡaj/ pn
Shanghai

Sicília /siˈsi.ɫi.a/ /siˈsi.ɫi.ə/ pn
Sicily

Sierra Leone pn
Sierra Leone
Estat africà fronterer amb Guinea i Libèria, a més és costaner amb l'Atlàntic. El nom oficial és República de Sierra Leone.

Silas pn
Silas
Prenom masculí

Silvestre /siɫˈves.tɾe/ /siɫˈves.tɾə/ /siɫˈβes.tɾe/ /siɫˈβes.tɾə/ pn
Sylvester
Prenom masculí

Silèsia /siˈɫɛ.zi.a/ /siˈɫɛ.zi.ə/ pn
Silesia

Simona /siˈmo.na/ /siˈmo.nə/ pn
Simone
Prenom femení

Simó /siˈmo/ pn
Simon
Prenom masculí

Singapur /siŋ.ɡəˈpur/ pn
Singapore
Estat asiàtic que ocupa l'illa homònima a més de diverses illes menors. El nom complet és República de Singapur.

Sint Maarten pn
Sint Maarten

Siracusa /si.ɾaˈku.za/ /si.ɾəˈku.zə/ pn
Syracuse

Sol /ˈsɔɫ/ pn
Sun
Estel entorn del qual gira la Terra i els altres planetes del sistema solar.

Somàlia /soˈma.ɫi.ə/ /suˈma.ɫi.ə/ pn
Somalia
Estat africà fronterer amb Djibouti, Etiòpia i Kenya, a més és costaner amb el golf d'Aden i a l'oceà Índic. El nom oficial és República Democràtica Somali.

Sri Lanka /əzˌriˈɫaŋ.kə/ pn
Sri Lanka
Estat asiàtic que ocupa l'illa homònima. El nom complet és República Socialista Democràtica de Sri Lanka.

Sud-àfrica /suˈta.fɾi.ka/ /suˈta.fɾi.kə/ pn
South Africa
Estat africà fronterer amb Botswana, Lesotho, Moçambic, Namíbia, Swazilàndia i Zimbabwe. El nom oficial és República de Sud-àfrica.
Territori plurinacional que fa referència a l'extrem sud del continent africà i que inclou, a més de la República de Sud-àfrica, els següents estats: Botswana, Lesotho, Namíbia, Swazilàndia i Zimbabwe. De vegades, però, també s'inclouen els següents estats: Angola, Comores, Madagascar, Malawi, Maurici, Moçambic i Zàmbia, a més de les següents dependències: Mayotte, Reunió i Santa Helena.

Sudan pn
Sudan
Estat africà fronterer amb Egipte, Eritrea, Etiòpia, el Sudan del Sud, la República Centreafricana, el Txad i Líbia. El nom oficial és República del Sudan.

Sudan del Sud /suˌðan.dəɫˈsut/ pn
South Sudan
Estat africà fronterer amb el Sudan, Etiòpia, Kenya, Uganda, la República Democràtica del Congo, la República Centreafricana. El nom oficial és República del Sudan del Sud.

Surinam pn
Suriname
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb Guyana, el Brasil i la Guaiana Francesa. El nom oficial és República de Surinam.

Susanna /suˈzan.na/ /suˈzan.nə/ pn
Susanna

Suècia /suˈɛ.si.ə/ pn
Sweden
Estat escandinau fronterer amb Noruega i Finlàndia. El nom oficial és Regne de Suècia.

Suïssa /suˈi.sə/ pn
Switzerland
Estat muntanyós centreeuropeu fronterer amb Alemanya, França, Itàlia, Àustria i Liechtenstein. El nom oficial és Confederació Suïssa.

Swazilàndia /swə.ziˈɫan.di.ə/ pn
Swaziland
Estat africà fronterer amb Moçambic i Sud-àfrica. El nom oficial és Regne d’Eswatini.

Sàhara /ˈsa.ha.ɾa/ /ˈsa.hə.ɾə/ pn
Sahara

Sàhara Occidental pn
Western Sahara

Sèrbia /ˈsɛr.bi.ə/ pn
Serbia

Síria /ˈsi.ɾi.ə/ pn
Syria
Estat asiàtic i mediterrani situat a l'extrem occidental del continent. És fronterer amb Turquia, l'Iraq, Jordània, Israel i el Líban. El nom oficial és República Àrab Siriana.
Antiga província romana que ocupava aproximadament l'estat actual homònim i també el Líban.

Sísif /ˈsi.zif/ pn
Sisyphus

TC acronym
CT

TDA /ˌteˌðeˈa/ acronym
ADD

TDAH acronym
ADHD

TEA acronym
ASD

TIC /ˈtik/ acronym
ICT
Sigles de tecnologies de la informació i la comunicació.

TV /ˌteˈve/ /ˌteˈve/ /ˌteˈβe/ acronym
TV

Tadjikistan /təd.ʒi.kisˈtan/ pn
Tajikistan
Estat asiàtic fronterer amb el Kirguizstan, la Xina, l'Afganistan i l’Uzbekistan. El nom complet és República del Tadjikistan.

Tailàndia /təjˈɫan.di.ə/ pn
Thailand
Estat asiàtic fronterer amb Laos, Cambodja, Malàisia i Birmània, a més, és costaner amb el golf de Siam i el mar d'Andaman. El nom complet és Regne de Tailàndia.

Taiwan /təjˈwan/ pn
Taiwan
Illa asiàtica costanera amb el mar de la Xina Oriental, el mar de la Xina Meridional i l'oceà Pacífic.
Estat asiàtic que ocupa l'illa anterior. El nom complet és República de la Xina.

Talia /taˈɫi.a/ /təˈɫi.ə/ pn
Thalia

Tanzània /tənˈza.ni.ə/ pn
Tanzania
Estat africà fronterer amb Burundi, Kenya, Malawi, Moçambic, la República Democràtica del Congo, Ruanda, Uganda i Zàmbia. El nom oficial és República Unida de Tanzània.

Tarquini /taɾˈki.ni/ /tərˈki.ni/ pn
Tarquin
Prenom masculí

Taula /ˈtaw.ɫa/ /ˈtaw.ɫə/ pn
Mensa

Taure /ˈtaw.ɾe/ /ˈtaw.ɾə/ pn
Taurus

Telescopi /te.ɫesˈkɔ.pi/ /tə.ɫəsˈkɔ.pi/ pn
Telescopium

Temis /ˈtɛ.mis/ pn
Themis

Terenci /teˈɾɛn.si/ /təˈɾen.si/ /təˈɾɛn.si/ pn
Terence

Teresa /teˈɾe.za/ /təˈɾə.zə/ /təˈɾɛ.zə/ /ˈtɾɛ.zə/ pn
Teresa

Terra /ˈtɛ.ra/ /ˈtɛ.rə/ /ˈtɛ.rɛ/ pn
Earth
Planeta on viuen els humans i altres criatures.

Tibet /tiˈbet/ /tiˈβɛt/ pn
Tibet

Timor Oriental /tiˌmor.u.ɾi.ənˈtaɫ/ /tiˌmoɾ.o.ɾi.ənˈtaɫ/ pn
East Timor
Estat asiàtic que ocupa l'est de l'illa de Timor, les illes Atauro i Jaco i l'enclavament a l'oest de l'illa anomenat Oecussi-Ambeno. És fronterer amb Indonèsia i costaner amb el mar de Timor i el mar de Savu. El nom complet és República Democràtica de Timor Oriental.

Timoteu pn
Timothy
Prenom masculí

Tirana /tiˈɾa.na/ /tiˈɾa.nə/ pn
Tirana

Togo pn
Togo
Estat de l'Àfrica Occidental, fronterer amb Ghana, Benín i Burkina Faso i que és costaner amb el golf de Guinea. El nom oficial és República Togolesa.

Tokelau /to.keˈɫaw/ pn
Tokelau

Tolosa /toˈɫo.za/ /toˈɫo.zə/ /tuˈɫo.zə/ pn
Toulouse

Tomàs /toˈmas/ /tuˈmas/ pn
Thomas
Prenom masculí

Tonga /ˈtoŋ.ɡə/ pn
Tonga
Estat independent oceànic que ocupa l'arxipèlag de les illes Tonga.

Transdnièster /tɾanz.niˈɛs.teɾ/ /tɾənz.niˈɛs.tər/ pn
Transnistria

Triangle /tɾiˈaŋ.ɡɫe/ /tɾiˈaŋ.ɡɫə/ pn
Triangulum

Triangle Austral pn
Triangulum Australe

Trinitat i Tobago pn
Trinidad and Tobago
Estat americà de les Antilles que ocupa principalment les illes de Trinitat i Tobago, a més d'un munt d'illes menors. El nom complet és República de Trinitat i Tobago.

Trèveris /ˈtɾɛ.ve.ɾis/ /ˈtɾɛ.və.ɾis/ /ˈtɾɛ.βe.ɾis/ /ˈtɾɛ.βə.ɾis/ pn
Trier

Tucà /tuˈka/ pn
Tucana

Tunísia /tuˈni.zi.ə/ pn
Tunisia
Estat africà i mediterrani situat al nord del continent. És fronterer Algèria i Líbia. El nom oficial és República de Tunísia.

Turkmenistan /turɡ.mə.nisˈtan/ pn
Turkmenistan
Estat asiàtic fronterer amb el Kazakhstan, l’Uzbekistan, l'Afganistan i l'Iran, a més, és costaner amb la mar Càspia. El nom complet és República del Turkmenistan.

Turquia /turˈki.ə/ pn
Turkey
Estat situat principalment a la península d'Anatòlia on té la capital, però que també ocupa una petita part d'Europa on es troba la principal ciutat del país Istanbul. És fronterer amb Bulgària, Grècia, Geòrgia, Armènia, l’Azerbaidjan, l’Iran, l’Iraq i Síria. El nom oficial és República de Turquia.

Turíngia /tuˈɾiɲ.d͡ʒi.a/ /tuˈɾiɲ.ʒi.ə/ pn
Thuringia

Tuvalu /tuˈva.ɫu/ /tuˈva.ɫu/ /tuˈβa.ɫu/ pn
Tuvalu
Estat format per un petit nombre de minúscules illes de la Polinèsia.

Txad pn
Chad
Estat africà fronterer amb Líbia, el Sudan, República Centreafricana, el Camerun, Nigèria i el Níger. El nom oficial és República del Txad.

Txèquia /ˈt͡ʃɛ.ki.ə/ pn
Czech Republic
Estat del centre d'Europa fronterer amb Polònia, Alemanya, Àustria i Eslovàquia. El nom oficial és República Txeca.

UCI /ˈu.si/ acronym
ICU

UEFA /uˈe.fa/ acronym
UEFA

UNESCO /uˈnes.ko/ acronym
UNESCO

URSS /ˈurs/ acronym
USSR

Ucraïna /u.kɾəˈi.nə/ pn
Ukraine
Estat de l'Est d'Europa fronterer amb Bielorússia, Rússia, Romania, Moldàvia, Hongria, Eslovàquia i Polònia.

Uganda /uˈɣan.də/ pn
Uganda
Estat africà fronterer amb Kenya, el Sudan, la República Democràtica del Congo, Ruanda i Tanzània. El nom oficial és República d'Uganda.

Unicorn /u.niˈkɔrn/ pn
Monoceros

Univers /u.niˈvɛls/ /u.niˈvɛɾs/ /u.niˈvɛɾs/ /u.niˈβɛrs/ /u.niˈβɛɾs/ pn
Universe

Uruguai pn
Uruguay

Urània /uˈɾa.ni.a/ /uˈɾa.ni.ə/ pn
Urania

Uzbekistan /uz.bə.kisˈtan/ pn
Uzbekistan
Estat asiàtic fronterer amb el Kazakhstan, el Tadjikistan, el Kirguizstan, l'Afganistan i el Turkmenistan, a més, és costaner amb la mar d'Aral. El nom complet és República de l'Uzbekistan.

Valònia /baˈɫɔ.ni.a/ /bəˈɫɔ.ni.ə/ /vaˈɫɔ.ni.a/ /vəˈɫɔ.ni.ə/ pn
Wallonia

Vanuatu /ba.nuˈa.tu/ /bə.nuˈa.tu/ /va.nuˈa.tu/ /və.nuˈa.tu/ pn
Vanuatu
Arxipèlag i estat oceànic format per diverses illes i illots i que està situat al nord-est de Nova Caledònia, a l'oest de Fiji i al sud de les Illes Salomó. El nom oficial és República de Vanuatu.

Varsòvia /barˈsɔ.βi.a/ /baɾˈsɔ.βi.a/ /vaɾˈsɔ.vi.a/ /vəɾˈsɔ.vi.ə/ pn
Warsaw

Varuna /baˈɾu.na/ /bəˈɾu.nə/ /vaˈɾu.na/ /vəˈɾu.nə/ pn
Varuna

Vaticà /ba.tiˈka/ /bə.tiˈka/ /va.tiˈka/ /və.tiˈka/ pn
Vatican Vatikanoa

Veda /ˈbe.ða/ /ˈbe.ðə/ /ˈve.ða/ /ˈve.ðə/ pn
Veda
Llibre sagrat de la tradició cultural dels hindús, la revelació divina.

Vela /ˈbɛ.ɫa/ /ˈbɛ.ɫə/ /ˈbɛ.ɫɛ/ /ˈvɛ.ɫa/ /ˈvɛ.ɫə/ pn
Vela

Veneçuela /be.ne.suˈɛ.ɫɛ/ /bə.nə.suˈɛ.ɫə/ /ve.ne.suˈɛ.ɫa/ /və.nə.suˈɛ.ɫə/ pn
Venezuela
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb Guyana, Brasil i Colòmbia. El nom complet és República Bolivariana de Veneçuela.

Ventafocs /ˌben.taˈfɔks/ /ˌben.təˈfɔks/ /ˌven.taˈfɔks/ /ˌven.təˈfɔks/ pn
Cinderella

Venus /ˈbɛ.nus/ /ˈvɛ.nus/ /ˈvɛ.nus/ pn
Venus

Vera /ˈbe.ɾa/ /ˈbe.ɾə/ /ˈve.ɾa/ /ˈve.ɾə/ pn
Vera

Verge /ˈbɛr.d͡ʒe/ /ˈbɛr.ʒə/ /ˈbɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.ʒə/ pn
Virgo Virgin
La Verge Maria, Mare de Déu.
Virgo
(astronomia) Constel·lació zodiacal situada entre Cabellera de Berenice, el Lleó, la Copa, el Corb, l’Hidra femella, la Balança, el Serpent i Bover.

Vesta /ˈbɛs.ta/ /ˈbɛs.tə/ /ˈbɛs.tɛ/ /ˈvɛs.ta/ /ˈvɛs.tə/ pn
Vesta

Viccionari /bik.si.oˈna.ɾi/ /vik.si.oˈna.ɾi/ /vik.si.uˈna.ɾi/ pn
Wiktionary

Vicenç /biˈsɛns/ /viˈsɛns/ /viˈsɛns/ pn
Vincent
Prenom masculí d’origen llatí

Victòria /bikˈtɔ.ɾi.a/ /vikˈtɔ.ɾi.a/ /vikˈtɔ.ɾi.ə/ pn
Victoria
Prenom femení

Viena /biˈe.na/ /biˈɛ.nə/ /viˈe.na/ /viˈɛ.nə/ pn
Vienna

Vietnam /bi.edˈnam/ /bi.ədˈnam/ /vi.ədˈnam/ pn
Vietnam
Estat asiàtic fronterer amb la Xina, Laos i Cambodja, a més, és costaner amb el Golf de Tonquín. El nom complet és República Socialista del Vietnam.

Violeta /bi.oˈɫe.ta/ /bi.uˈɫɛ.tə/ /vi.oˈɫe.ta/ /vi.oˈɫə.tə/ /vi.uˈɫɛ.tə/ pn
Violet

Viquipèdia /bi.kiˈpɛ.ði.a/ /vi.kiˈpɛ.ði.a/ /vi.kiˈpɛ.ði.ə/ pn
Wikipedia

Wallis i Futuna pn
Wallis and Futuna

Washington /ˈwa.ʃiŋ.ton/ pn
Washington

Waterloo /wa.terˈɫo/ pn
Waterloo
Població belga famosa perquè prop d'ella esdevingué la batalla homònima.

Xavier /ʃa.viˈeɾ/ /ʃa.βiˈe/ /ʃa.βiˈeɾ/ /ʃə.viˈe/ /ʃə.βiˈe/ pn
Xavier

Xile /ˈʃi.ɫə/ pn
Chile
República situada a l'oest de l'extrem sud d'Amèrica. Té forma allargassada i és limítrof amb l'Argentina a l'est, i amb Bolívia i el Perú al nord. El nom complet és República de Xile.

Xina /ˈʃi.nə/ pn
China

Xipre /ˈʃi.pɾə/ pn
Cyprus
País que ocupa l'illa homònima i que està dividit en dos estats. L'occidental, d'influència grega, ocupa el seixanta per cent del país, està reconegut internacionalment i el seu nom oficial és República de Xipre. L'oriental és el resultat de la intervenció militar turca, només està reconegut per Turquia i el seu nom oficial és República Turca de Xipre del Nord. Es considera pertanyent geogràficament a l'Àsia, però, sovint es tracta políticament com a part d'Europa.

Xipre del Nord pn
Northern Cyprus

York /ˈjɔrk/ pn
York

ZDP acronym
ZPD

Zimbàbue pn
Zimbabwe

Zàmbia /ˈzam.bi.ə/ pn
Zambia
Estat africà fronterer amb Angola, Botswana, Malawi, Moçambic, Namíbia, la República Democràtica del Congo, Tanzània i Zimbàbue. El nom oficial és República de Zàmbia.

Zúric /ˈzu.ɾik/ pn
Zurich

a /a/ /ə/ preposition
in to
El terme del moviment o la distància.
to
Direcció del moviment.
in
El temps en què és o s'esdevé alguna cosa.
El terme d'un període de temps.

a bastament /a /ə adv
enough

a bell ull adv
at a glance

a boca de canó /a /ə adj
straight out
(waterpolo, futbol) Dit de la rematada efectuada des de molt a prop de la porteria.

a boca de canó /a /ə adv
point blank
Dit d'un tret disparat amb la boca de foc de l'arma gairebé tocant l’objectiu.
Sense mirament, sense pensar-ho.

a camp ras adv
in the open

a causa de preposition
because of

a collibè /aˌkɔ.ʎiˈβɛ/ /əˌkɔ.ʎiˈβɛ/ adv
sitting on one's shoulders

a contracor /a /ə adv
reluctantly

a corre-cuita /aˌko.reˈkuj.ta/ /aˌko.reˈkwi.ta/ adv
hurriedly

a dojo /aˈðo.d͡ʒo/ /aˈðo.ʒo/ /əˈðo.ʒo/ /əˈðo.ʒu/ adv
in spades

a força de preposition
by dint of

a granel adv
bulk

a l'engròs /a.ɫeŋˈgɾɔs/ /ə.ɫəŋˈgɾɔs/ adv
wholesale
(comerç) Venda en gran quantitat o a clients majoristes.

a l'inrevés /a /ə adv
the other way around

a l'uníson /a /ə adv
in unison

a la babalà /a.ɫa.ba.baˈɫa/ adv
thoughtlessly

a la francesa adv
French leave
(irònicament) Sense acomiadar-se, discretament.

a la gatzoneta adv
crouching

a la moda /a /ə adj
fashion

a la quinta forca /a.ɫaˌkin.taˈfoɾ.ka/ adv
in the sticks

a les calendes gregues adv
never in a month of Sundays

a mata-degolla /aˌma.ta.ðeˈɣɔ.ʎa/ /aˌma.ta.ðeˈɣɔ.ʎɔ/ /əˌma.tə.ðəˈɣɔ.ʎə/ adv
at daggers drawn
(amb el verb estar) Dues parts, enfrontades amb gran enemistat.

a part adv
aside

a peu de fàbrica adv
Ex Works

a poc a poc /aˌpɔ.kaˈpɔk/ adv
little by little

a portell adv
quincunx

a posta adv
on purpose

a prop adv
near
A poca distància, espacial o temporal.

a prorrata adv
pro rata

a pèl adv
in the buff
Tot nu

a quatre grapes adv
on all fours

a reveure Interjection
see you

a rossegons /a.ro.seˈɣons/ /ə.ro.səˈɣons/ /ə.ru.səˈɣons/ adv
dragging

a tot drap adv
sails

a trenc d'alba adv
at dawn

a vegades adv
sometimes

aC acronym
BC

aalenià /a.a.ɫe.niˈa/ /ə.ə.ɫə.niˈa/ adj masc
Aalenian
Relatiu o pertanyent al període aalenià.

aalenià /a.a.ɫe.niˈa/ /ə.ə.ɫə.niˈa/ n masc
Aalenian
Primer estatge del juràssic mitjà, situat entre el toarcià i el bajocià.

abacallanar-se /a.ba.ka.ʎaˈnaɾ.se/ /ə.bə.kə.ʎə.nərˈsə/ /ə.bə.kə.ʎəˈnaɾ.sə/ /ə.βə.kə.ʎəˈnar.sə/ v
become

abacial /a.ba.siˈaɫ/ /ə.βə.siˈaɫ/ adj
abbatial

abacomte /a.baˈkom.te/ /ə.βəˈkom.tə/ n masc
abbot

abacà /a.baˈka/ /ə.βəˈka/ n masc
abaca
Fibra tèxtil obtinguda de la planta del mateix nom.

abadal /a.baˈðaɫ/ /ə.βəˈðaɫ/ adj
abbatial

abadanar /a.ba.ðaˈnaɾ/ /a.βa.ðaˈna/ /ə.βə.ðəˈna/ v
sheepskin
Convertir una pell en badana.

abadejo /a.baˈðe.d͡ʒo/ /a.βaˈðe.ʒo/ /ə.bəˈðɛ.ʒo/ /ə.bəˈðɛ.ʒu/ /ə.βəˈðɛ.ʒu/ n masc
European pollock
Peix de l'ordre dels gadiformes, molt semblant al bacallà, però més petit (Pollachius pollachius).

abadenc /a.baˈðeŋk/ /a.βaˈðeŋ/ /ə.bəˈðəŋk/ /ə.bəˈðɛŋk/ /ə.βəˈðɛŋ/ adj masc
abbatial

abadernar /a.ba.ðeɾˈnaɾ/ /a.βa.ðerˈna/ /a.βa.ðeɾˈna/ /ə.βə.ðərˈna/ v
fasten

abadessa /a.baˈðe.sa/ /ə.bəˈðə.sə/ /ə.bəˈðɛ.sə/ n fem
abbess

abadia /a.baˈði.a/ n fem
abbey

abadiat /a.ba.ðiˈat/ /ə.βə.ðiˈat/ n masc
abbotship

abaixament /a.baj.ʃaˈment/ /a.βa.ʃaˈmen/ /a.βaj.ʃaˈmen/ /ə.bə.ʃəˈmen/ /ə.bə.ʃəˈment/ n masc
lowering

abaixar /a.bajˈʃaɾ/ /a.βajˈʃa/ /a.βaˈʃa/ v
lower
Posar quelcom més baix d'on és.

abaixar-se els pantalons v
bow one's head
Cedir deshonrosament.

abalançar /a.ba.ɫanˈsaɾ/ /a.βa.ɫanˈsa/ /ə.βə.ɫənˈsa/ v
balance
Posar les balances al fi, afinar-les.
lean
(pronominal) Inclinar-se alguna cosa perdent la seva posició natural.
spring
(pronominal) Escometre a algú o a alguna cosa tirant-se al damunt.

abaltir /a.baɫˈtiɾ/ /a.βaɫˈti/ v
doze

abancalar /a.baŋ.kaˈɫaɾ/ /a.βaŋ.kaˈɫa/ /ə.βəŋ.kəˈɫa/ v
terrace

abanderar /a.ban.deˈɾaɾ/ /a.βan.deˈɾa/ /ə.βən.dəˈɾa/ v
flag
Proveir de bandera un lloc, una organització, etc.

abandonadament /a.ban.doˌna.ðaˈment/ /a.βan.doˌna.ðaˈmen/ /ə.bən.doˌna.ðəˈment/ /ə.bən.duˌna.ðəˈmen/ /ə.βən.duˌna.ðəˈmen/ adv
abandonedly

abandonament /a.βan.do.naˈmen/ /a.βan.do.naˈment/ /ə.βən.do.nəˈment/ /ə.βən.du.nəˈmen/ /ə.βən.du.nəˈment/ n masc
abandonment

abandonar /a.ban.doˈnaɾ/ /a.βan.doˈna/ /ə.bən.doˈna/ /ə.bən.duˈna/ v
abandon
Deixar de banda, desemparar, no fer cas d'una cosa o persona.

abandó /a.banˈdo/ n masc
abandonment

abandó escolar n masc
dropping out

abans /aˈbans/ adv
first

abans-d'ahir /aˌbanz.ðaˈiɾ/ /aˌβanz.ðaˈi/ /əˌβanz.dəˈi/ adv
day before yesterday

abans-d'ahir l'altre adv
yesterday

abaratir /a.ba.ɾaˈtiɾ/ /a.βa.ɾaˈti/ v
cheapen
(intransitiu, pronominal) Fer-se una cosa de preu més reduït.

abarbetar /a.baɾ.beˈtaɾ/ /a.βar.βeˈta/ /a.βaɫ.βaˈta/ /a.βaɾ.βeˈta/ /ə.bəɾ.bəˈta/ v
lash
(nàutica) Fer un lligam amb barbetes.

abarognòsia /a.ba.ɾoɡˈnɔ.zi.a/ /a.βa.ɾoŋˈnɔ.zi.a/ /ə.bə.ɾoŋˈnɔ.zi.ə/ /ə.bə.ɾuŋˈnɔ.zi.ə/ /ə.βə.ɾuŋˈnɔ.zi.ə/ n fem
abarognosis

abarrotar /a.ba.roˈtaɾ/ /a.βa.roˈta/ /ə.bə.roˈta/ /ə.bə.ruˈta/ /ə.βə.ruˈta/ v
stow
Fermar la càrrega d'una embarcació omplint els espais intermedis.
overstock
Omplir completament, omplir de gom a gom.

abassegar /a.ba.seˈɣaɾ/ /a.βa.seˈɣa/ /ə.βə.səˈɣa/ v
monopolize

abast /aˈbast/ /əˈβast/ n masc
reach

abastament /a.bas.taˈment/ /a.βas.taˈmen/ /ə.bəs.təˈmen/ /ə.bəs.təˈment/ n masc
provision supply

abastar /a.basˈtaɾ/ /a.βasˈta/ v
catch
(transitiu) Haver allò que està en algun lloc alt o distant.
supply
(transitiu) Donar l'abastament de gèneres o aliments.

abat /aˈbat/ n masc
abbot abbé

abatedor de temperatura n masc
air-blast chiller

abatible /a.baˈti.bɫe/ /a.βaˈti.βɫe/ /a.βaˈtib.bɫe/ /ə.bəˈtib.bɫə/ /ə.βəˈti.βɫə/ adj
reclining

abatre /aˈba.tɾe/ /əˈβa.tɾə/ v
demolish
Fer caure, tirar a terra.

abaxial /a.bak.siˈaɫ/ /ə.βək.siˈaɫ/ adj
abaxial

abazí /a.baˈzi/ /ə.βəˈzi/ n masc
Abaza

abdicar /ab.diˈka/ /ab.diˈkaɾ/ /əb.diˈka/ v
abdicate

abdomen /abˈdɔ.men/ /əbˈdɔ.mən/ n masc
abdomen

abdominal /ab.do.miˈnaɫ/ /əb.do.miˈnaɫ/ /əb.du.miˈnaɫ/ adj
abdominal

abdominals /ab.do.miˈnaɫs/ /əb.du.miˈnaɫs/ n masc
sit-up

abdomino- prefix
abdomin-

abducció /ab.duk.siˈo/ /əb.duk.siˈo/ n fem
abduction

abduir /ab.duˈi/ /ab.duˈiɾ/ /əb.duˈi/ v
abduct
Allunyar un membre o un òrgan del cos del pla medià que divideix el cos en dues parts simètriques.

abecedari /a.βe.seˈða.ɾi/ /ə.βə.səˈða.ɾi/ n masc
abecedary

abelià /a.be.ɫiˈa/ /ə.βə.ɫiˈa/ adj masc
abelian
(matemàtiques) commutatiu

abella /aˈbe.ʎa/ /əˈbə.ʎə/ /əˈbɛ.jə/ n fem
bee honeybee
Insecte que vola i produeix mel (Apis mellifera).

abellerol /a.be.ʎeˈɾɔɫ/ /ə.bə.jəˈɾɔɫ/ /ə.bə.ʎəˈɾɔɫ/ /ə.βə.ʎəˈɾɔɫ/ n masc
bee-eater

abellir /a.beˈʎiɾ/ /a.βeˈʎi/ v
appeal
Venir de gust.

abellot /a.beˈʎɔt/ /ə.bəˈjɔt/ /ə.bəˈʎɔt/ n masc
drone
Abella mascle.

abenaki /a.beˈna.ki/ /ə.βəˈna.ki/ n masc
Abenaki

aberrant /a.beˈrant/ /a.βeˈran/ /ə.bəˈran/ /ə.bəˈrant/ /ə.βəˈran/ adj
aberrant

aberrar /a.beˈraɾ/ /a.βeˈra/ /ə.βəˈra/ v
aberrate

abessiu /a.beˈsiw/ /ə.βəˈsiw/ n masc
abessive

abeurador /a.bew.ɾaˈðoɾ/ /a.βew.ɾaˈðo/ n masc
trougha

abeurar /a.bewˈɾaɾ/ /a.βewˈɾa/ /ə.βəwˈɾa/ v
water
Donar beure al bestiar.

abigeat /a.bi.d͡ʒeˈat/ /a.βi.ʒeˈat/ /ə.βi.ʒeˈat/ n masc
abigeat

abillar /a.biˈʎaɾ/ /a.βiˈʎa/ v
adorn

abintestat /a.bin.tesˈtat/ /ə.βin.təsˈtat/ adv
ab intestato

abiotròfia /a.bi.oˈtɾɔ.fi.a/ /ə.bi.oˈtɾɔ.fi.ə/ /ə.bi.uˈtɾɔ.fi.ə/ /ə.βi.uˈtɾɔ.fi.ə/ n fem
abiotrophy

abismar /a.bizˈmaɾ/ /a.βizˈma/ /ə.βizˈma/ v
fall
Precipitar-se en un abisme, o caure en ell.

abisme /aˈbiz.me/ /əˈβiz.mə/ n masc
abyss
Fondària immensa.

abiòtic /a.biˈɔ.tik/ /ə.βiˈɔ.tik/ adj masc
abiotic
Que no forma part dels éssers vius o no és producte d'ells.

abjecció /ab.d͡ʒek.siˈo/ n fem
abjection

abjectament /abˌd͡ʒɛk.taˈmen/ /abˌd͡ʒɛk.taˈment/ /əbˌʒek.təˈmen/ /əbˌʒɛk.təˈmen/ /əbˌʒɛk.təˈment/ adv
abjectly

abjurar /ab.d͡ʒuˈɾa/ /ab.d͡ʒuˈɾaɾ/ /əb.ʒuˈɾa/ v
abjure

abkhaz /aˈpas/ /aˈβas/ /əˈpas/ adj
Abkhaz Abkhazian
Propi d'Abkhàzia, els seus habitants o la seva llengua.

abkhaz /aˈpas/ /aˈβas/ /əˈpas/ n masc
Abkhaz
Individu del poble del Caucas establert a Abkhàzia i Adjària (Geòrgia).
Abkhaz Abkhazian
Llengua caucàsica del nord-oest pròpia d'Abkhàzia.

ablamar /a.bɫaˈmaɾ/ /a.βɫaˈma/ /ə.βɫəˈma/ v
set on fire

ablanir /a.bɫaˈniɾ/ /a.βɫaˈni/ v
soften
Posar bla, estovar.
mellow
Laxar, suavitzar alguna cosa.
soothe
Mitigar la feresa, la ira o l'enuig d'algú.

ablatiu /a.bɫaˈtiw/ /ə.βɫəˈtiw/ n masc
ablative ablative case

ablenar-se /a.bɫeˈnaɾ.se/ /ə.bɫə.nərˈsə/ /ə.bɫəˈnaɾ.sə/ /ə.βɫəˈnar.sə/ v
tuft

abocador /a.bo.kaˈðoɾ/ /a.βo.kaˈðo/ /ə.bo.kəˈðo/ /ə.bu.kəˈðo/ n masc
dump

abocar /a.boˈkaɾ/ /a.βoˈka/ /ə.boˈka/ /ə.buˈka/ v
pour decant
Fer passar un líquid d'un recipient a un altre.
knock
Girar cap a terra alguna cosa.
gather
(pronominal) Ajuntar-se de cop en algun lloc molta de gent.
gather lean
(pronominal) Inclinar-se, tirar-se amb el cos endavant.

abocat /a.boˈkat/ /ə.boˈkat/ /ə.buˈkat/ adj masc
pleasant
(enologia) Que deixa a la boca un punt de dolçor, dit del vi suau, entre sec i dolç,

aboiar /a.boˈjaɾ/ /a.βoˈja/ /ə.boˈja/ /ə.buˈja/ v
buoy

abolir /a.boˈɫiɾ/ /a.βoˈɫi/ /ə.boˈɫi/ /ə.buˈɫi/ /ə.βuˈɫi/ v
abolish

abominable /a.bo.miˈna.bɫe/ /a.βo.miˈna.βɫe/ /a.βo.miˈnab.bɫe/ /ə.bo.miˈnab.bɫə/ /ə.bu.miˈnab.bɫə/ /ə.βu.miˈna.βɫə/ /ə.βu.miˈnab.bɫə/ adj
abominable

abominablement /a.bo.miˌna.bɫeˈment/ /a.βo.miˌna.βɫeˈmen/ /a.βo.miˌnab.bɫeˈmen/ /ə.bo.miˌnab.bɫəˈment/ /ə.bu.miˌnab.bɫəˈmen/ /ə.βu.miˌna.βɫəˈmen/ /ə.βu.miˌnab.bɫəˈmen/ adv
abominably

abominar /a.bo.miˈnaɾ/ /a.βo.miˈna/ /ə.bo.miˈna/ /ə.bu.miˈna/ /ə.βu.miˈna/ v
abominate

abonançar /a.bo.nanˈsaɾ/ /a.βo.nanˈsa/ /ə.bo.nənˈsa/ /ə.bu.nənˈsa/ /ə.βu.nənˈsa/ v
calm

abonir /a.boˈniɾ/ /a.βoˈni/ /ə.boˈni/ /ə.buˈni/ /ə.βuˈni/ v
improve

abonyegar /a.bo.ɲeˈɣaɾ/ /a.βo.ɲeˈɣa/ /ə.bo.ɲəˈɣa/ /ə.bu.ɲəˈɣa/ /ə.βu.ɲəˈɣa/ v
dent

abordar /a.boɾˈðaɾ/ /a.βorˈða/ /a.βoɾˈða/ /ə.boɾˈða/ /ə.burˈða/ /ə.βurˈda/ v
board
(nàutica) Arrimar-se una embarcació a una altra, generalment per envestir-se.
tackle
Escometre amb ímpetu i fúria.
set on
(balear) Aquissar.

aborrallonament /a.bo.ra.ʎo.naˈment/ /a.βo.ra.ʎo.naˈmen/ /ə.bo.rə.ʎo.nəˈment/ /ə.bu.rə.ʎu.nəˈmen/ /ə.βu.rə.ʎu.nəˈmen/ n masc
pilling

aborrallonar-se /a.bo.ra.ʎoˈnaɾ.se/ /ə.bo.rə.ʎoˈnaɾ.sə/ /ə.bu.rə.ʎu.nərˈsə/ /ə.βu.rə.ʎuˈnar.sə/ v
flock

abotifarrar-se /a.bo.ti.faˈraɾ.se/ /ə.bo.ti.fəˈraɾ.sə/ /ə.bu.ti.fə.rərˈsə/ /ə.βu.ti.fəˈrar.sə/ v
swell

aboòspora /a.boˈɔs.po.ɾa/ /ə.boˈɔs.po.ɾə/ /ə.buˈɔs.pu.ɾə/ /ə.βuˈɔs.pu.ɾə/ n fem
aboospore

abrandar /a.bɾanˈdaɾ/ /a.βɾanˈda/ /ə.βɾənˈda/ v
set fire

abrandat /a.bɾanˈdat/ /ə.βɾənˈdat/ adj
impassionate

abraonar /a.bɾa.oˈnaɾ/ /a.βɾa.oˈna/ /ə.bɾə.oˈna/ /ə.bɾə.uˈna/ /ə.βɾə.uˈna/ v
embrace
Agafar i estrènyer amb força a algú pels braons.
clasp
(pronominal) Agafar-se fortament dos que es barallen.

abraonar-se /a.bɾa.oˈnaɾ.se/ /ə.bɾə.oˈnaɾ.sə/ /ə.bɾə.u.nərˈsə/ /ə.βɾə.uˈnar.sə/ v
rush against
(rugbi) Cometre una falta, els jugadors de la primera línia d'una melé ordenada, consistent a llançar-se ajupits contra els jugadors que constitueixen la primera línia de l'equip adversari.

abrasar /a.bɾaˈzaɾ/ /a.βɾaˈza/ /ə.βɾəˈza/ v
parch
Assecar, marcir les plantes l'excessiu calor o fred.

abrasivitat n fem
abrasiveness

abraçada /a.bɾaˈsa.ða/ /ə.βɾəˈsa.ðə/ n fem
hug embrace

abraçar /a.bɾaˈsaɾ/ /a.βɾaˈsa/ /ə.βɾəˈsa/ v
embrace bite
Estrènyer amb els braços.
embrace
Seguir una causa, opinió o partit.

abreujadament /a.bɾewˌd͡ʒa.ðaˈment/ /a.βɾewˌd͡ʒa.ðaˈmen/ /ə.bɾəwˌʒa.ðəˈmen/ /ə.bɾəwˌʒa.ðəˈment/ /ə.βɾəwˌʒa.ðəˈmen/ adv
abbreviately

abreujar /a.bɾewˈd͡ʒaɾ/ /a.βɾewˈd͡ʒa/ /ə.βɾəwˈʒa/ v
shorten

abreviació /a.bɾe.vi.a.siˈo/ /a.βɾe.βi.a.siˈo/ /ə.bɾə.vi.ə.siˈo/ /ə.βɾə.βi.ə.siˈo/ n fem
abbreviation

abreviatura /a.bɾe.vi.aˈtu.ɾa/ /a.βɾe.βi.aˈtu.ɾa/ /ə.bɾə.vi.əˈtu.ɾə/ n fem
abbreviation
Escurçament d'una paraula, representada amb la lletra inicial o les més significatives.

abric /aˈbɾik/ n masc
coat
Peça llarg de roba destinada a combatre el fred que cobreix més de mig cos, es col·loca com una jaqueta i és gruixuda.
shelter
Aixopluc, ajuda, protecció.

abrigall /a.bɾiˈɣaʎ/ /ə.bɾiˈɣaj/ /ə.bɾiˈɣaʎ/ /ə.βɾiˈɣaʎ/ n masc
overcoat
Peça o cosa que serveix per a abrigar.
bedclothes
Roba d’abrigar del llit.

abrigallar /a.bɾi.ɣaˈʎaɾ/ /a.βɾi.ɣaˈʎa/ /ə.bɾi.ɣəˈja/ /ə.bɾi.ɣəˈʎa/ /ə.βɾi.ɣəˈʎa/ v
overcoat

abrigar /a.bɾiˈɣaɾ/ /a.βɾiˈɣa/ v
keep warm
Resguardar del fred.
shelter
Auxiliar, emparar, patrocinar.
cover
Cobrir, tapar.

abril /əˈβɾiɫ/ n masc
April
Quart mes de l'any.

abrilejar /a.bɾi.ɫeˈd͡ʒaɾ/ /a.βɾi.ɫeˈd͡ʒa/ /a.βɾi.ɫeˈʒa/ /ə.bɾi.ɫəˈd͡ʒa/ /ə.bɾi.ɫəˈʒa/ /ə.βɾi.ɫəˈʒa/ v
be like April
A l'hivern, fer un temps primaveral propi de l'abril.

abrillantar /a.bɾi.ʎanˈtaɾ/ /a.βɾi.ʎanˈta/ /ə.βɾi.ʎənˈta/ v
brighten

abrivadament /a.bɾiˌva.ðaˈment/ /a.βɾiˌβa.ðaˈmen/ /ə.bɾiˌva.ðəˈmen/ /ə.bɾiˌva.ðəˈment/ /ə.βɾiˌβa.ðəˈmen/ adv
bravely

abrivar /a.bɾiˈvaɾ/ /a.βɾiˈβa/ /ə.bɾiˈva/ /ə.βɾiˈβa/ v
hurl
Donar embranzida, impuls.

abrogació /a.bɾo.ɣa.siˈo/ /ə.bɾo.ɣə.siˈo/ /ə.bɾu.ɣə.siˈo/ /ə.βɾu.ɣə.siˈo/ n fem
abrogation

abrogar /a.bɾoˈɣaɾ/ /a.βɾoˈɣa/ /ə.bɾoˈɣa/ /ə.bɾuˈɣa/ /ə.βɾuˈɣa/ v
abrogate

abruptament /aˌbɾup.taˈment/ /aˌβɾup.taˈmen/ /əˌbɾup.təˈmen/ /əˌbɾup.təˈment/ /əˌβɾup.təˈmen/ adv
abruptly

abrusament /a.βɾu.zaˈmen/ /a.βɾu.zaˈment/ /ə.βɾu.zəˈmen/ /ə.βɾu.zəˈment// n masc
kindling
(psiquiatria) Model experimental segons el qual la repetida estimulació elèctrica o química de baixa intensitat de determinades zones del cervell pot provocar una sensibilització progressiva de l'estructura cerebral i generar convulsions i crisis epilèptiques.

abrusar /a.bɾuˈzaɾ/ /a.βɾuˈza/ /ə.βɾuˈza/ v
burn
Escalfar amb excés, com l'ardor del sol a l'estiu.

abscindir /ap.sinˈdi/ /ap.sinˈdiɾ/ /əp.sinˈdi/ v
shorten

abscisió /ap.si.ziˈo/ /əp.si.ziˈo/ n fem
abscission

absent /apˈsen/ /apˈsent/ /əpˈsen/ /əpˈsent/ adj
absent
Que no està atent a la situació present.

absenta /apˈsen.ta/ /əpˈsen.tə/ n fem
absinthe

absentar /ap.senˈta/ /ap.senˈtaɾ/ v
absent

absentisme escolar n masc
school absenteeism

absis n masc
apse

absoldre /apˈsɔɫ.dɾe/ v
absolve
Donar per lliure d'algun càrrec o obligació.

absolut /ap.soˈɫut/ /əp.soˈɫut/ /əp.suˈɫut/ adj masc
absolute

absolutament /ap.soˌɫu.taˈmen/ /ap.soˌɫu.taˈment/ /əp.soˌɫu.təˈment/ /əp.suˌɫu.təˈmen/ adv
absolutely

absolutitzar /ap.so.ɫu.tiˈd͡za/ /ap.so.ɫu.tiˈza/ /ap.so.ɫu.tiˈzaɾ/ /əp.so.ɫu.tiˈd͡za/ /əp.su.ɫu.tiˈd͡za/ v
absolutize

absorbir /ap.sorˈβi/ /ap.soɾˈbiɾ/ /ap.soɾˈβi/ /əp.soɾˈbi/ /əp.surˈbi/ v
absorb
Amarar, penetrar dins.

absortància /ap.soɾˈtan.si.a/ /əp.surˈtan.si.ə/ n fem
absorptance
Potència radiant absorbida per un sistema dividida per la potència radiant que hi incideix.

abstemi /apsˈtɛ.mi/ /əpsˈtɛ.mi/ adj masc
abstemious
Que s'absté d'ingerir begudes alcohòliques.

abstemi /apsˈtɛ.mi/ /əpsˈtɛ.mi/ n masc
teetotaller
Persona que mai ingereix begudes alcohòliques.

abstenir-se /aps.teˈniɾ.se/ /əps.tə.niɾˈsə/ /əps.təˈnir.sə/ v
abstain

abstergir /aps.terˈd͡ʒi/ /aps.teɾˈd͡ʒi/ /aps.teɾˈd͡ʒiɾ/ /əps.tərˈʒi/ v
cleanse absterge

abstinent /aps.tiˈnen/ /aps.tiˈnent/ /əps.tiˈnen/ /əps.tiˈnent/ adj
abstinent

abstinentment /aps.tiˌnemˈmen/ /aps.tiˌnemˈment/ /əps.tiˌnemˈmen/ /əps.tiˌnemˈment/ adv
abstinently

abstracció /aps.tɾak.siˈo/ /əps.tɾək.siˈo/ n fem
abstraction

abstractament /apsˌtɾak.taˈmen/ /apsˌtɾak.taˈment/ /əpsˌtɾak.təˈmen/ /əpsˌtɾak.təˈment/ adv
abstractly

abstracte /apsˈtɾak.te/ /əpsˈtɾak.tə/ adj masc
abstract

abstractivament /aps.tɾakˌti.vaˈment/ /aps.tɾakˌti.βaˈmen/ /əps.tɾəkˌti.vəˈmen/ /əps.tɾəkˌti.vəˈment/ /əps.tɾəkˌti.βəˈmen/ adv
abstractively

abstretament /apsˌtɾe.taˈmen/ /apsˌtɾe.taˈment/ /əpsˌtɾe.təˈmen/ /əpsˌtɾe.təˈment/ adv
abstractedly

abstreure /apsˈtɾew.ɾe/ /əpsˈtɾɛw.ɾə/ v
abstract
Considerar en una cosa un atribut o una propietat sense atendre els altres atributs o propietats que té.

abstrusament /apsˌtɾu.zaˈmen/ /apsˌtɾu.zaˈment/ /əpsˌtɾu.zəˈmen/ /əpsˌtɾu.zəˈment/ adv
abstrusely

absurdament /apˌsur.ðaˈmen/ /apˌsuɾ.ðaˈmen/ /apˌsuɾ.ðaˈment/ /əpˌsur.dəˈmen/ /əpˌsur.ðəˈmen/ /əpˌsuɾ.ðəˈment/ adv
absurdly

absència /apˈsɛn.si.a/ /apˈsɛn.sja/ /əpˈsɛn.sjə/ n fem
absence

abundant /a.βunˈdan/ /a.βunˈdant/ /ə.βunˈdan/ /ə.βunˈdant/ adj
abundant

abundantment /a.bunˌdamˈment/ /a.βunˌdamˈmen/ /ə.bunˌdamˈmen/ /ə.bunˌdamˈment/ adv
abundantly

abundar /a.bunˈdaɾ/ /a.βunˈda/ /ə.βunˈda/ v
abound

abundància /a.bunˈdan.si.a/ /ə.βunˈdan.si.ə/ n fem
abundance

aburgesar /a.buɾ.d͡ʒeˈzaɾ/ /a.βur.d͡ʒeˈza/ /a.βuɾ.d͡ʒeˈza/ /ə.βur.ʒəˈza/ v
gentrify

abusar /a.buˈzaɾ/ /a.βuˈza/ /ə.βuˈza/ v
abuse

abusiu /a.buˈziw/ /ə.βuˈziw/ adj masc
abusive

abusivament /a.buˌzi.vaˈment/ /a.βuˌzi.βaˈmen/ /ə.buˌzi.vəˈmen/ /ə.buˌzi.vəˈment/ /ə.βuˌzi.βəˈmen/ adv
abusively

abúlia /aˈbu.ɫi.a/ n fem
aboulia

abús /aˈbus/ n masc
abuse

acabadament /a.kaˌba.ðaˈment/ /a.kaˌβa.ðaˈmen/ /ə.kəˌba.ðəˈmen/ /ə.kəˌba.ðəˈment/ /ə.kəˌβa.ðəˈmen/ adv
completely

acabalar /a.ka.baˈɫaɾ/ /a.ka.βaˈɫa/ /ə.kə.βəˈɫa/ v
acquire

acabament /a.ka.baˈment/ /a.ka.βaˈmen/ /ə.kə.bəˈmen/ /ə.kə.bəˈment/ n masc
end
Part final d'una cosa.
finish
Part final del procés de fabricació en què es treballen els detalls o l'aspecte de l'objecte.

acabar /a.kaˈbaɾ/ /a.kaˈβa/ v
finish

acabat /a.kaˈbat/ adj masc
finished
Perfet, complet.
Espatllat, malparat o en mala disposició.

acabat /a.kaˈbat/ n masc
finish
Perfeccionament final d'una obra.

acabdillar /a.kab.diˈʎa/ /a.kab.diˈʎaɾ/ /ə.kəb.diˈʎa/ v
lead

academitzar /a.ka.ðe.miˈd͡za/ /a.ka.ðe.miˈza/ /a.ka.ðe.miˈzaɾ/ /ə.kə.ðə.miˈd͡za/ v
academicize

acadèmia /a.kaˈðɛ.mi.a/ n fem
academy
Societat literària, artística o científica constituïda per a l'avançament de les bones lletres, de les arts o les ciències.
Institució educativa de caràcter privat on es porten a terme estudis complementaris als de l'educació regular i formal.

acadèmic /a.kaˈðɛ.mik/ /ə.kəˈðɛ.mik/ adj masc
academic
Relatiu o pertanyent a l'ensenyament, particularment universitari.

acadèmic /a.kaˈðɛ.mik/ /ə.kəˈðɛ.mik/ n masc
academic
Membre d'una acadèmia.

acadèmicament /a.kaˌðɛ.mi.kaˈmen/ /a.kaˌðɛ.mi.kaˈment/ /ə.kəˌðɛ.mi.kəˈmen/ /ə.kəˌðɛ.mi.kəˈment/ adv
academically

acagallonar-se /a.ka.ɣa.ʎoˈnaɾ.se/ /ə.kə.ɣə.ʎoˈnaɾ.sə/ /ə.kə.ɣə.ʎu.nərˈsə/ /ə.kə.ɣə.ʎuˈnar.sə/ v
form

acalar /a.kaˈɫa/ /a.kaˈɫaɾ/ v
lower
(balear) Inclinar cap avall una part del cos.

acalcúlia /a.kaɫˈku.ɫi.a/ /ə.kəɫˈku.ɫi.ə/ n fem
acalculia

acaloradament /a.ka.ɫoˌɾa.ðaˈmen/ /a.ka.ɫoˌɾa.ðaˈment/ /ə.kə.ɫoˌɾa.ðəˈment/ /ə.kə.ɫuˌɾa.ðəˈmen/ adv
heatedly

acalorar /a.ka.ɫoˈɾa/ /a.ka.ɫoˈɾaɾ/ /ə.kə.ɫoˈɾa/ /ə.kə.ɫuˈɾa/ v
heat
Fer o donar calor.

acampar /a.kamˈpa/ /a.kamˈpaɾ/ /ə.kəmˈpa/ v
camp

acanalar /a.ka.naˈɫa/ /a.ka.naˈɫaɾ/ /ə.kə.nəˈɫa/ v
furrow
Fer solcs o canals.

acanar /a.kaˈna/ /a.kaˈnaɾ/ /ə.kəˈna/ v
measure

acantonar /a.kan.toˈna/ /a.kan.toˈnaɾ/ /ə.kən.toˈna/ /ə.kən.tuˈna/ v
quarter

acanyar-se /a.kaˈɲaɾ.se/ /ə.kə.ɲəɾˈsə/ /ə.kəˈɲar.sə/ v
emaciate

acaparar /a.ka.paˈɾa/ /a.ka.paˈɾaɾ/ /ə.kə.pəˈɾa/ v
hoard

acaptar /a.kapˈta/ /a.kapˈtaɾ/ /ə.kəpˈta/ v
collect

acaramel·lar /a.ka.ɾa.meɫˈɫa/ /a.ka.ɾa.meɫˈɫaɾ/ /a.ka.ɾa.meˈɫa/ /ə.kə.ɾə.məɫˈɫa/ /ə.kə.ɾə.məˈɫa/ v
caramelise

acarar /a.kaˈɾa/ /a.kaˈɾaɾ/ v
compare
Confrontar una cosa amb una altra.

acarcanyar-se /a.kaɾ.kaˈɲaɾ.se/ /ə.kər.kə.ɲərˈsə/ /ə.kəɾ.kəˈɲaɾ.sə/ v
drink

acariciar /a.ka.ɾi.siˈa/ /a.ka.ɾi.siˈaɾ/ v
caress fondle
Fer carícies, tractar amb afecte.
stroke
Passar els dits suaument per una superfície.

acaronar /a.ka.ɾoˈna/ /a.ka.ɾoˈnaɾ/ /ə.kə.ɾoˈna/ /ə.kə.ɾuˈna/ v
hug
Apropar la cara amorosament.

acarrerar /a.ka.reˈɾa/ /a.ka.reˈɾaɾ/ /ə.kə.rəˈɾa/ v
steer

acastellar /a.kas.teˈʎa/ /a.kas.teˈʎaɾ/ /ə.kəs.təˈʎa/ v
pile up

acatar /a.kaˈta/ /a.kaˈtaɾ/ /ə.kəˈta/ v
respect

acaçar /a.kaˈsa/ /a.kaˈsaɾ/ v
pursue

accedir /ak.seˈði/ /ak.seˈðiɾ/ /ək.səˈði/ v
access
Tenir accés a un lloc, una situació.
accede
Concedir, donar el consentiment.

acceleració /ak.se.ɫe.ɾa.siˈo/ n fem
acceleration
Magnitud física que indica com canvia la velocitat d'un cos en relació amb el temps.

acceleració física n fem
physical acceleration

acceleració per maquinari n fem
hardware acceleration

acceleradament /ak.se.ɫeˌɾa.ðaˈmen/ /ak.se.ɫeˌɾa.ðaˈment/ /ək.sə.ɫəˌɾa.ðəˈmen/ /ək.sə.ɫəˌɾa.ðəˈment/ adv
acceleratingly

accelerar /ak.se.ɫeˈɾa/ /ak.se.ɫeˈɾaɾ/ /ək.sə.ɫəˈɾa/ v
accelerate
Fer amb promptitud, més ràpid.
Donar més velocitat

accelero- prefix
accelero-

accent /akˈsen/ /akˈsent/ /əkˈsen/ /əkˈsent/ n masc
accent stress
Signe gràfic que es col·loca sobre una vocal per marcar-ne alguna qualitat.

accentuadament /ak.sen.tuˌa.ðaˈmen/ /ak.sen.tuˌa.ðaˈment/ /ək.sən.tuˌa.ðəˈmen/ /ək.sən.tuˌa.ðəˈment/ adv
accentually

accentuar /ak.sen.tuˈa/ /ak.sen.tuˈaɾ/ /ək.sən.tuˈa/ v
accent
Donar o prendre més importància.
Posar un accent gràfic o titlla.

accentuat /ak.sen.tuˈat/ /ək.sən.tuˈat/ adj
marked

accepció /ak.sep.siˈo/ n fem
acceptation

acceptable /ak.sepˈta.bɫe/ /ak.sepˈta.βɫe/ /ak.sepˈtab.bɫe/ /ək.səpˈta.βɫə/ /ək.səpˈtab.bɫə/ adj
acceptable

acceptablement /ak.sepˌta.bɫeˈment/ /ak.sepˌta.βɫeˈmen/ /ak.sepˌtab.bɫeˈmen/ /ək.səpˌta.βɫəˈmen/ /ək.səpˌtab.bɫəˈmen/ /ək.səpˌtab.bɫəˈment/ adv
acceptably

acceptació /ak.sep.ta.siˈo/ /ək.səp.tə.siˈo/ n fem
acceptance

acceptar /ak.sepˈta/ /ak.sepˈtaɾ/ /ək.səpˈta/ v
accept
Admetre el que algú ofereix, dóna o encarrega.

accessibilitat /ak.se.si.βi.liˈtat/ /ək.sə.si.βi.ɫiˈtat/ n fem
accessibility
Qualitat de ser accessible, receptivitat

accessibilitat informàtica n fem
computer accessibility

accessió n fem
accession

accessòriament /ak.seˌsɔ.ɾi.aˈmen/ /ak.seˌsɔ.ɾi.aˈment/ /ək.səˌsɔ.ɾi.əˈmen/ /ək.səˌsɔ.ɾi.əˈment/ adv
accessorily

accident /ak.siˈðen/ /ak.siˈðent/ /ək.siˈðen/ /ək.siˈðent/ n masc
accident
Sinistre, esdeveniment, generalment violent i sobtat, de conseqüències funestes o negatives.

accidentalment /ak.si.ðenˌtaɫˈmen/ /ak.si.ðenˌtaɫˈment/ /ək.si.ðənˌtaɫˈmen/ /ək.si.ðənˌtaɫˈment/ adv
accidentally

accidentar /ak.si.ðenˈta/ /ak.si.ðenˈtaɾ/ /ək.si.ðənˈta/ v
accident
(pronominal) Ser escomès d'un accident.

accionar /ak.si.oˈna/ /ak.si.oˈnaɾ/ /ək.si.oˈna/ /ək.si.uˈna/ v
operate
Posar en funcionament un mecanisme.

acció /akˈsjo/ /ək.siˈo/ /əkˈsjo/ n fem
action
Efecte produït per l'actuació d'una cosa sobre una altra.
share stock
Participació en la propietat d'una empresa, negociada en el mercat borsari o no.

acció de joc n fem
play

acció de tir n fem
act of shooting

acció formativa n fem
training activity

acció social n fem
social action

acció sociocultural n fem
sociocultural action

accés /akˈses/ n masc
access
Zona que permet entrar a un lloc.
Possibilitat que una persona pugui relacionar-se amb un entorn, un objecte, un material, una activitat o un procés amb finalitats de participació, d'aprenentatge o de progrés personal.

accídia /akˈsi.ði.a/ n fem
laziness
Peresa, mandra, aversió al treball o a l'esforç.

acel·lular /a.se.ɫuˈɫaɾ/ /a.seɫ.ɫuˈɫaɾ/ /ə.sə.ɫuˈɫar/ /ə.səɫ.ɫuˈɫar/ /ə.səɫ.ɫuˈɫaɾ/ adj
acellular

acer /aˈse/ /aˈser/ /aˈseɾ/ /əˈse/ /əˈser/ /əˈseɾ/ n masc
steel

acerar /a.seˈɾa/ /a.seˈɾaɾ/ /ə.səˈɾa/ v
steel
Posar acer a la punta i al tall dels instruments de ferro que serveixen per a tallar.

acerbament /aˌsɛr.βaˈmen/ /aˌsɛɾ.baˈment/ /aˌsɛɾ.βaˈmen/ /əˌsɛr.bəˈmen/ /əˌsɛɾ.bəˈment/ adv
harshly

acet- prefix
acet-

acetificar /a.se.ti.fiˈka/ /a.se.ti.fiˈkaɾ/ /ə.sə.ti.fiˈka/ v
acetify

acetil /a.seˈtiɫ/ /ə.səˈtiɫ/ n masc
acetyl

aceto- prefix
aceto-

acetàbul /a.seˈta.βuɫ/ /ə.səˈta.βuɫ/ n masc
acetabulum
(anatomia) Cavitat òssia on encaixa el cap del coxal de la cuixa.

acidesa /a.siˈðe.a/ /a.siˈðe.za/ /ə.siˈðə.zə/ /ə.siˈðɛ.zə/ n fem
acidity

acidificar /a.si.ði.fiˈka/ /a.si.ði.fiˈkaɾ/ v
acidify

acidosi /a.siˈðɔ.zi/ /ə.siˈðɔ.zi/ n fem
acidosis

acidular /a.si.ðuˈɫa/ /a.si.ðuˈɫaɾ/ /ə.si.ðuˈɫa/ v
acidulate

acidòfil /a.siˈðɔ.fiɫ/ /ə.siˈðɔ.fiɫ/ adj masc
acidophil

acientífic /a.si.enˈti.fik/ /ə.si.ənˈti.fik/ adj masc
unscientific

acientíficament /a.si.enˌti.fi.kaˈmen/ /a.si.enˌti.fi.kaˈment/ /ə.si.ənˌti.fi.kəˈmen/ /ə.si.ənˌti.fi.kəˈment/ adv
unscientifically

aciençadament /a.si.enˌsa.ðaˈmen/ /a.si.enˌsa.ðaˈment/ /ə.si.ənˌsa.ðəˈmen/ /ə.si.ənˌsa.ðəˈment/ adv
wisely

aciençar /a.si.enˈsa/ /a.si.enˈsaɾ/ /ə.si.ənˈsa/ v
teach

acinglat /a.siŋˈɡɫat/ /ə.siŋˈɡɫat/ adj masc
steep

aclamar /a.kɫaˈma/ /a.kɫaˈmaɾ/ /ə.kɫəˈma/ v
acclaim
Demostrar públicament l'admiració o l'aprovació d'algú altre mitjançant ovacions i aplaudiments.
Nomenar algú per aclamació.

aclapar /a.kɫaˈpa/ /a.kɫaˈpaɾ/ /ə.kɫəˈpa/ v
get down

aclaparadorament /a.kɫa.pa.ɾaˌðo.ɾaˈmen/ /a.kɫa.pa.ɾaˌðo.ɾaˈment/ /ə.kɫə.pə.ɾəˌðo.ɾəˈmen/ /ə.kɫə.pə.ɾəˌðo.ɾəˈment/ adv
overwhelmingly

aclaparar /a.kɫa.paˈɾa/ /a.kɫa.paˈɾaɾ/ v
overwhelm
Prostrar, llevar les forces, l'ànim.

aclariment /a.kɫa.ɾiˈmen/ /a.kɫa.ɾiˈment/ /ə.kɫə.ɾiˈmen/ /ə.kɫə.ɾiˈment/ n masc
clarification
Acte o efecte d'aclarir.

aclarir /a.kɫaˈɾi/ /a.kɫaˈɾiɾ/ /ə.kɫəˈɾi/ v
clear
Treure el que ofusca la claredat o transparència d'alguna cosa, donar claror.
clarify
Posar en clar, declarar, explicar alguna cosa.

aclimatar /a.kɫi.maˈta/ /a.kɫi.maˈtaɾ/ /ə.kɫi.məˈta/ v
acclimate

aclofar /a.kɫoˈfa/ /a.kɫoˈfaɾ/ /ə.kɫoˈfa/ /ə.kɫuˈfa/ v
squat
(pronominal) Deixar-se anar de cul a terra fins a asseure's.
lounge
(pronominal) Deixar-se anar sobre un seient.

aclotar /a.kɫoˈta/ /a.kɫoˈtaɾ/ /ə.kɫoˈta/ /ə.kɫuˈta/ v
dig

aclucar /a.kɫuˈka/ /a.kɫuˈkaɾ/ v
close
Tancar els ulls.

acme /ˈaɡ.me/ /ˈaɡ.mə/ n fem
acme

acne /ˈaŋ.ne/ /ˈaŋ.nə/ /ˈaɡ.ne/ n fem
acne

acoblar /a.kobˈbɫa/ /a.koˈbɫaɾ/ /a.koˈβɫa/ /ə.kobˈbɫa/ /ə.kubˈbɫa/ /ə.kuˈβɫa/ v
couple
Unir dues peces de manera que entrin l'una dins de l'altra.

acolliment /a.ko.ʎiˈmen/ /a.ko.ʎiˈment/ /ə.ko.ʎiˈment/ /ə.ku.jiˈmen/ /ə.ku.ʎiˈmen/ n masc
welcome

acolliment familiar n masc
family placement

acolliment lingüístic n masc
linguistic reception

acollir /a.koˈʎi/ /a.koˈʎiɾ/ /ə.koˈʎi/ /ə.kuˈji/ v
welcome receive
Admetre a algú en la seva casa o companyia.

acollonir /a.ko.ʎoˈni/ /a.ko.ʎoˈniɾ/ /ə.ko.ʎoˈni/ /ə.ku.juˈni/ v
put the wind up

acolorir /a.ko.ɫoˈɾi/ /a.ko.ɫoˈɾiɾ/ /ə.ko.ɫoˈɾi/ /ə.ku.ɫuˈɾi/ v
colour

acolorit /a.ko.ɫoˈɾit/ /ə.ko.ɫoˈɾit/ /ə.ku.ɫuˈɾit/ adj
coloured
De color.
chillón coloured variegated
De colors vius.
colourful
Que té vivacitat, intensitat, originalitat.

acoltellar /a.koɫ.teˈʎa/ /a.koɫ.teˈʎaɾ/ /ə.koɫ.təˈʎa/ /ə.kuɫ.təˈʎa/ v
knife

acomboiar /a.kom.boˈja/ /a.kom.boˈjaɾ/ /ə.kom.boˈja/ /ə.kum.buˈja/ v
convoy

acomiadar /a.ko.mi.aˈða/ /a.ko.mi.aˈðaɾ/ /ə.ko.mi.əˈða/ /ə.ku.mi.əˈða/ v
fire
Despatxar de la feina, donar comiat.
say goodbye
Fer els compliments necessaris (comiats) quan algú se'n va.

acomodació /a.ko.mo.ða.siˈo/ /ə.ku.mu.ðə.siˈo/ n fem
accommodation
Procés d'adaptació al medi mitjançant el qual una persona modifica els seus esquemes de comportament per adaptar-se a una situació nova.

acomodador /a.ko.mo.ðaˈðo/ /a.ko.mo.ðaˈðoɾ/ /ə.ko.mo.ðəˈðo/ /ə.ku.mu.ðəˈðo/ n masc
usher
Persona, en un teatre o en una sala de cinema, encarregada d'ajudar a trobar a cada espectador el seu seient.

acomodar /a.ko.moˈða/ /a.ko.moˈðaɾ/ /ə.ko.moˈða/ /ə.ku.muˈða/ v
accommodate
Ordenar, posar en el forma deguda.

acompanyament /a.kom.pa.ɲaˈmen/ /a.kom.pa.ɲaˈment/ /ə.kom.pə.ɲəˈment/ /ə.kum.pə.ɲəˈmen/ n masc
follow through
(esports de pilota) Acció de prolongar el contacte d'una part del cos o d'un instrument amb la pilota, la bola o el disc després de l'impacte per assegurar-ne la possessió en rebre'l o la direcció en llançar-lo.
carry
(bàdminton) Falta consistent a retenir el volant sobre la raqueta durant l'execució d'un cop.

acompanyant /a.kom.paˈɲan/ /a.kom.paˈɲant/ /ə.kom.pəˈɲant/ /ə.kum.pəˈɲan/ /ə.kum.pəˈɲant/ n masc
companion

acompanyant d'equip n neut
team follower

acompanyar /a.kom.paˈɲa/ /a.kom.paˈɲaɾ/ /ə.kom.pəˈɲa/ /ə.kum.pəˈɲa/ v
accompany
Anar en companyia d'una o moltes persones.
follow through
(esports de pilota) Prolongar el contacte d'una part del cos o d'un instrument amb la pilota, la bola o el disc després de l'impacte per assegurar-ne la possessió en rebre'l o la direcció en llançar-lo.

acomplexar /a.kom.pɫekˈsa/ /a.kom.pɫekˈsaɾ/ /ə.kom.pɫəkˈsa/ /ə.kum.pɫəkˈsa/ v
complex

acomplir /a.komˈpɫi/ /a.komˈpɫiɾ/ /ə.komˈpɫi/ /ə.kumˈpɫi/ v
carry out
Dur a terme, esdevenir-se.
happen
Desenvolupar-se.

acondiciar /a.kon.di.siˈa/ /a.kon.di.siˈaɾ/ /ə.kon.di.siˈa/ /ə.kun.di.siˈa/ v
tidy up

aconseguir /a.kon.seˈɣi/ /a.kon.seˈɣiɾ/ /ə.kon.səˈɣi/ /ə.kun.səˈɣi/ v
obtain
Arribar a assolir un objectiu.

aconsellable /a.kon.seˈʎa.bɫe/ /a.kon.seˈʎa.βɫe/ /a.kon.seˈʎab.bɫe/ /ə.kon.səˈʎab.bɫə/ /ə.kun.səˈjab.bɫə/ /ə.kun.səˈʎa.βɫə/ /ə.kun.səˈʎab.bɫə/ adj
advisable

aconsellar /a.kon.seˈʎa/ /a.kon.seˈʎaɾ/ /ə.kon.səˈʎa/ /ə.kun.səˈja/ /ə.kun.səˈʎa/ v
advise counsel

acontentar /a.kon.tenˈta/ /a.kon.tenˈtaɾ/ /ə.kon.tənˈta/ /ə.kun.tənˈta/ v
content
Agradar a algú, fer-lo content.

acoquinar /a.ko.kiˈna/ /a.ko.kiˈnaɾ/ /ə.ko.kiˈna/ /ə.ku.kiˈna/ v
scare

acorar /a.koˈɾa/ /a.koˈɾaɾ/ /ə.koˈɾa/ /ə.kuˈɾa/ v
slaughter
Matar amb una ferida al cor.
afflict
Afligir, congoixar.

acord /aˈkɔɾt/ n masc
agreement
El resultat d'una negociació, quan les diverses parts han arribat a una decisió acceptada per tots.
chord
Diverses notes que sonen simultàniament.

acord de confidencialitat n masc
non-disclosure agreement

acordar /a.korˈða/ /a.koɾˈða/ /a.koɾˈðaɾ/ /ə.koɾˈða/ /ə.kurˈda/ /ə.kurˈða/ v
decide
Determinar o resoldre de comú acord, o per majoria de vots, alguna cosa.
tune
(música) Avenir els instruments o veus per a formar harmonia.
agree
(pronominal) Posar-se d'acord.

acordió /a.koɾ.ðiˈo/ /ə.koɾ.ðiˈo/ /ə.kur.ðiˈo/ n masc
accordion

acordió diatònic n masc
diatonic accordion

acordonar /a.kor.ðoˈna/ /a.koɾ.ðoˈna/ /a.koɾ.ðoˈnaɾ/ /ə.koɾ.ðoˈna/ /ə.kur.duˈna/ /ə.kur.ðuˈna/ v
cordon off
Tancar una zona amb cordons per impedir-ne l'accés, especialment per motius de seguretat.
mill
(numismàtica) Imprimir un petit cordó en el cantell de les monedes.

acorralar /a.ko.raˈɫa/ /a.ko.raˈɫaɾ/ /ə.ko.rəˈɫa/ /ə.ku.rəˈɫa/ v
corner
Assetjar per impedir la fuita.

acorriolar-se /a.ko.ri.oˈɫaɾ.se/ /ə.ku.ri.u.ɫəɾˈsə/ /ə.ku.ri.uˈɫar.sə/ v
walk

acorruar /a.ko.ruˈa/ /a.ko.ruˈaɾ/ /ə.ko.ruˈa/ /ə.ku.ruˈa/ v
line up

acostar /a.kosˈta/ /a.kosˈtaɾ/ /ə.kosˈta/ /ə.kusˈta/ v
approach
Posar una cosa al costat o a prop d'altra.

acostumadament /a.kos.tuˌma.ðaˈmen/ /a.kos.tuˌma.ðaˈment/ /ə.kos.tuˌma.ðəˈment/ /ə.kus.tuˌma.ðəˈmen/ adv
accustomably

acostumar /a.kos.tuˈma/ /a.kos.tuˈmaɾ/ /ə.kos.tuˈma/ /ə.kus.tuˈma/ v
accustom
Fer que algú prengui el costum de fer alguna cosa.
Tenir de costum.
(pronominal) Prendre el costum de fer alguna cosa.

acotació /a.ko.ta.siˈo/ /ə.ku.tə.siˈo/ n fem
annotation

acotar /a.koˈta/ /a.koˈtaɾ/ /ə.koˈta/ /ə.kuˈta/ v
bow
(pronominal) Inclinar la part superior del cos envers terra.
(eivissenc) Forma alternativa de cotar.
anotate
Posar acotacions.

acotiar /a.ko.tiˈa/ /a.ko.tiˈaɾ/ /ə.ko.tiˈa/ /ə.ku.tiˈa/ v
take care of

acotxar /a.koˈt͡ʃa/ /a.koˈt͡ʃaɾ/ /ə.koˈt͡ʃa/ /ə.kuˈt͡ʃa/ v
tuck in
Fer que la roba abrigui bé algú, sobretot en el llit.

acovardir /a.ko.vaɾˈðiɾ/ /a.ko.βarˈði/ /a.ko.βaɾˈði/ /ə.ko.vəɾˈði/ /ə.ku.vərˈði/ /ə.ku.βərˈdi/ v
intimidate
Fer perdre l'esperit o valor, fer por.

acr- prefix
acr-

acre /ˈa.kɾe/ /ˈa.kɾə/ n masc
acre

acreció /a.kɾe.siˈo/ /ə.kɾə.siˈo/ n fem
accretion
(economia) Increment dels beneficis per acció o del valor d'un actiu financer com a resultat d'una operació.

acreditació /a.kɾe.ði.ta.siˈo/ /ə.kɾə.ði.tə.siˈo/ n fem
accreditation

acreditar /a.kɾe.ðiˈta/ /a.kɾe.ðiˈtaɾ/ /ə.kɾə.ðiˈta/ v
accredit
Abonar, donar reputació a alguna persona o cosa.
Donar proves de la certesa d'alguna cosa.

acreditatiu /a.kɾe.ði.taˈtiw/ /ə.kɾə.ði.təˈtiw/ adj masc
accreditive

acrement /ˌa.kɾeˈmen/ /ˌa.kɾeˈment/ /ˌa.kɾəˈmen/ /ˌa.kɾəˈment/ adv
acridly

acrescent /a.kɾeˈsen/ /a.kɾeˈsent/ /ə.kɾəsˈsen/ /ə.kɾəsˈsent/ /ə.kɾəˈsen/ adj
accrescent

acretar /a.kɾeˈta/ /a.kɾeˈtaɾ/ /ə.kɾəˈta/ v
accrete

acretiu /a.kɾeˈtiw/ /ə.kɾəˈtiw/ adj masc
accretive

acriaturat /a.kɾi.a.tuˈɾat/ /ə.kɾi.ə.tuˈɾat/ adj masc
childlike

acro- prefix
acro-

acrobàcia /a.kɾoˈba.si.a/ /ə.kɾoˈba.si.ə/ /ə.kɾuˈba.si.ə/ /ə.kɾuˈβa.si.ə/ n fem
acrobatics
Art consistent a fer demostracions d'exercicis arriscats d'equilibri.

acrocecidi /a.kɾo.seˈsi.ði/ /ə.kɾo.səˈsi.ði/ /ə.kɾu.səˈsi.ði/ n masc
acrocecidium

acrofòbia /a.kɾoˈfɔ.bi.a/ /ə.kɾoˈfɔ.bi.ə/ /ə.kɾuˈfɔ.bi.ə/ /ə.kɾuˈfɔ.βi.ə/ n fem
acrophobia

acrogen /aˈkɾɔ.d͡ʒen/ /aˈkɾɔ.ʒen/ /əˈkɾɔ.ʒən/ adj masc
acrogenous

acrolecte /a.kɾoˈɫɛk.te/ /ə.kɾuˈɫɛk.tə/ n masc
acrolect

acroleïna /a.kɾo.ɫeˈi.na/ /ə.kɾo.ɫəˈi.nə/ /ə.kɾu.ɫəˈi.nə/ n fem
acrolein

acromatitzar /a.kɾo.ma.tiˈd͡za/ /a.kɾo.ma.tiˈza/ /a.kɾo.ma.tiˈzaɾ/ /ə.kɾo.mə.tiˈd͡za/ /ə.kɾu.mə.tiˈd͡za/ v
achromatize

acromatosi /a.kɾo.maˈtɔ.zi/ /ə.kɾo.məˈtɔ.zi/ /ə.kɾu.məˈtɔ.zi/ n fem
achromatosis

acromegàlia /a.kɾo.meˈɣa.ɫi.a/ /ə.kɾo.məˈɣa.ɫi.ə/ /ə.kɾu.məˈɣa.ɫi.ə/ n fem
acromegaly

acromi /aˈkɾɔ.mi/ /əˈkɾɔ.mi/ n masc
acromion

acromio- prefix
acromio-

acromàtic /a.kɾuˈma.tik/ /ə.kɾuˈma.tik/ adj masc
achromatic

acronecrosi /a.kɾo.neˈkɾɔ.zi/ /ə.kɾo.nəˈkɾɔ.zi/ /ə.kɾu.nəˈkɾɔ.zi/ n fem
acronecrosis

acronímia /a.kɾoˈni.mi.a/ /ə.kɾoˈni.mi.ə/ /ə.kɾuˈni.mi.ə/ n fem
acronymization

acropleurogen /a.kɾo.pɫewˈɾɔ.d͡ʒen/ /a.kɾo.pɫewˈɾɔ.ʒen/ /ə.kɾo.pɫəwˈɾɔ.ʒən/ /ə.kɾu.pɫəwˈɾɔ.ʒən/ adj masc
acropleurogenous

acroàuxic /a.kɾoˈawk.sik/ /ə.kɾoˈawk.sik/ /ə.kɾuˈawk.sik/ adj masc
acroauxic

acréixer /aˈkɾe.ʃe/ /aˈkɾej.ʃe/ /aˈkɾej.ʃeɾ/ /əˈkɾe.ʃə/ v
increase

acrílic /aˈkɾi.ɫik/ /əˈkɾi.ɫik/ adj masc
acrylic

acròbata /aˈkɾɔ.ba.ta/ /əˈkɾɔ.βə.tə/ n neut
acrobat

acròmat /aˈkɾɔ.mat/ /əˈkɾɔ.mət/ n masc
achromat

acrònim /aˈkɾɔ.nim/ /əˈkɾɔ.nim/ n masc
acronym
Abreviació formada per fragments d'una expressió de forma que es pot llegir com un mot.
portmanteau
Mot format amb segments d'altres mots per afèresi o apòcope.

acròpet /aˈkɾɔ.pet/ /əˈkɾɔ.pət/ adj masc
acropetal

acròspor /aˈkɾɔs.poɾ/ /əˈkɾɔs.poɾ/ /əˈkɾɔs.pur/ adj masc
acrosporous

acròspora /aˈkɾɔs.po.ɾa/ /əˈkɾɔs.po.ɾə/ /əˈkɾɔs.pu.ɾə/ n fem
acrospore

acròstic /aˈkɾɔs.tik/ /əˈkɾɔs.tik/ n masc
acrostic

acta /ˈak.ta/ n fem
minutes

acte /ˈak.te/ n masc
act
Fet realitzat per la voluntat d'una persona o per un grup.
ceremony
Esdeveniment públic.

acte de parla n masc
speech act

acte didàctic n masc
didactic act

actini /əkˈti.ni/ n masc
actinium

actino- prefix
actino-

actinomicosi /ak.ti.no.miˈkɔ.zi/ /ək.ti.no.miˈkɔ.zi/ /ək.ti.nu.miˈkɔ.zi/ n fem
actinomycosis

actinomorf /ak.ti.noˈmɔɾf/ /ək.ti.noˈmɔɾf/ /ək.ti.nuˈmɔrf/ adj masc
actinomorphic

action-painting n masc
action painting

actitud /a.tiˈtut/ /ak.tiˈtut/ /ək.tiˈtut/ /ək.tiˈtut/ n fem
attitude

actiu /akˈtiw/ /əkˈtiw/ adj masc
active
Dit de la persona amb tendència a moure's o amb preferència per fer coses més que a observar-les.

actiu /akˈtiw/ /əkˈtiw/ n masc
asset
Conjunt de béns i de crèdits d'una empresa.

actiu financer n masc
financial asset

actiu hereditari n masc
estate

activament /akˌti.vaˈment/ /akˌti.βaˈmen/ /əkˌti.vəˈmen/ /əkˌti.vəˈment/ /əkˌti.βəˈmen/ adv
actively

activar /ak.tiˈvaɾ/ /ak.tiˈβa/ /ək.tiˈva/ /ək.tiˈβa/ v
activate
Fer que una cosa o persona passiva, tranquil·la o quieta prengui excitació, nervi.

activisme /ak.tiˈviz.me/ /ak.tiˈβiz.me/ /ək.tiˈviz.mə/ /ək.tiˈβiz.mə/ n masc
activism

activitat /ak.ti.viˈtat/ /ak.ti.βiˈtat/ /ək.ti.viˈtat/ /ək.ti.βiˈtat/ n fem
activity

activitat comunicativa n fem
communicative activity

activitat d'aprenentatge n fem
learning activity

activitat educativa n fem
educational activity

activitat escolar n fem
curriculum activity

activitat extraescolar n fem
extra curricular activity

actor /akˈto/ /akˈtoɾ/ /əkˈto/ n masc
actor

actriu /akˈtɾiw/ n fem
actress

actuació /ak.tu.a.siˈo/ /ək.tu.ə.siˈo/ n fem
action
Acció d'actuar, realització d'una intenció.
performance
La interpretació d'un actor de teatre o d'un grup d'actors.

actual /ak.tuˈaɫ/ /ək.tuˈaɫ/ adj
current present

actualitat /ak.tu.a.ɫiˈtat/ /ək.tu.ə.ɫiˈtat/ n fem
present

actualitzable /ak.tu.a.ɫiˈd͡za.βɫe/ /ak.tu.a.ɫiˈd͡zab.bɫe/ /ak.tu.a.ɫiˈza.bɫe/ /ək.tu.ə.ɫiˈd͡za.βɫə/ /ək.tu.ə.ɫiˈd͡zab.bɫə/ adj
updatable

actualitzar /ak.tu.a.ɫiˈd͡za/ /ak.tu.a.ɫiˈza/ /ak.tu.a.ɫiˈzaɾ/ /ək.tu.ə.ɫiˈd͡za/ v
update

actualment /ak.tuˌaɫˈmen/ /ak.tuˌaɫˈment/ /ək.tuˌaɫˈmen/ /ək.tuˌaɫˈment/ adv
currently

actuar /ak.tuˈa/ /ak.tuˈaɾ/ /ək.tuˈa/ v
act

acubar /a.kuˈbaɾ/ /a.kuˈβa/ /ə.kuˈβa/ v
suffocate

acubillar /a.ku.biˈʎaɾ/ /a.ku.βiˈʎa/ /ə.ku.βiˈʎa/ v
take shelter
(pronominal) Posar-se a redós.

acudit n masc
joke
Dita aguda, enginyosa.
Història breu còmica d’intenció humorística.

acugular /a.ku.ɣuˈɫa/ /a.ku.ɣuˈɫaɾ/ /ə.ku.ɣuˈɫa/ v
damp down

acuindar /a.kwinˈda/ /a.kwinˈdaɾ/ /ə.kwinˈda/ v
defy

acuit /aˈkujt/ /əˈkujt/ n masc
press

acuitar /a.kujˈta/ /a.kujˈtaɾ/ /ə.kujˈta/ v
urge
Pressionar per fer les coses de pressa, o anar de pressa.

acular /a.kuˈɫa/ /a.kuˈɫaɾ/ /ə.kuˈɫa/ v
back
Arrambar per la part del darrere a alguna cosa.
corner
Fer recular fins a acorralar.
tip up
Un vehicle, estar inclinat de la part del darrere.

aculi /aˈku.ɫi/ /əˈku.ɫi/ n masc
aculeus

aculturació /a.kuɫ.tu.ɾa.siˈo/ /ə.kuɫ.tu.ɾə.siˈo/ n fem
acculturation
Procés de canvi cultural pel qual determinades formes de vida o de cultura han estat introduïdes en una societat a través del seu contacte amb una altra societat parcialment o totalment diferent.

aculturar /a.kuɫ.tuˈɾa/ /a.kuɫ.tuˈɾaɾ/ /ə.kuɫ.tuˈɾa/ v
acculture

acumen /aˈku.men/ /əˈku.mən/ n masc
acumen

acuminat /a.ku.miˈnat/ /ə.ku.miˈnat/ adj masc
acuminate

acumular /a.ku.muˈlaɾ/ /a.ku.muˈɫa/ /ə.ku.muˈɫa/ v
accumulate
Ajuntar i amuntonar.

acumulativament /a.ku.mu.ɫaˌti.vaˈment/ /a.ku.mu.ɫaˌti.βaˈmen/ /ə.ku.mu.ɫəˌti.vəˈmen/ /ə.ku.mu.ɫəˌti.vəˈment/ /ə.ku.mu.ɫəˌti.βəˈmen/ adv
accumulatively

acunçar /a.kunˈsa/ /a.kunˈsaɾ/ /ə.kunˈsa/ v
arrange
Arranjar convenientment.
polish
Polir, fer lluent, especialment pedres precioses.

acupuntura /a.ku.punˈtu.ɾa/ /ə.ku.punˈtu.ɾə/ n fem
acupuncture

acuradament /a.kuˌɾa.ðaˈmen/ /a.kuˌɾa.ðaˈment/ /ə.kuˌɾa.ðəˈmen/ /ə.kuˌɾa.ðəˈment/ adv
carefully

acusació /a.ku.za.siˈo/ n fem
accusation

acusador /a.ku.zaˈðo/ /a.ku.zaˈðoɾ/ /ə.ku.zəˈðo/ adj masc
accuser acusatory
Relatiu a l'acusació.
(també substantivat) El qui fa una acusació.

acusar /a.kuˈza/ /a.kuˈzaɾ/ v
accuse
Encausar, posar una demanda.

acusatiu /a.ku.zaˈtiw/ adj masc
accusative
Que delata la culpabilitat d'algú.

acusatiu /a.ku.zaˈtiw/ n masc
accusative
Cas gramatical que adopta una paraula que expressa l'objecte d'un verb transitiu, és a dir, sobre qui o què recau l'acció del subjecte en una frase.

acàcia /aˈka.si.a/ n fem
acacia

acèrrimament /aˌsɛ.ri.maˈmen/ /aˌsɛ.ri.maˈment/ /əˌsɛ.ri.məˈmen/ /əˌsɛ.ri.məˈment/ adv
staunchly

acèrvul /aˈsɛr.βuɫ/ /aˈsɛɾ.vuɫ/ /aˈsɛɾ.βuɫ/ /əˈsɛr.buɫ/ /əˈsɛɾ.vuɫ/ n masc
acervulus

acètic /aˈsɛ.tik/ /əˈsɛ.tik/ adj masc
acetic

acòlit /aˈkɔ.ɫit/ /əˈkɔ.ɫit/ n masc
acolyte

adalil /a.ðaˈɫiɫ/ /ə.ðəˈɫiɫ/ n masc
leader
Guia, capdavanter, líder.

adaptació /a.ðap.ta.siˈo/ /ə.ðəp.tə.siˈo/ n fem
adaptation
Procés pel qual una persona, un grup o una institució adquireix l'aptitud per viure en un medi determinat, la qual afavoreix la seva existència, supervivència i progrés.
adapting the ball
(handbol) Ajust de les mans a la pilota gràcies al qual el jugador aconsegueix de dominar-la i manejar-la.

adaptació curricular n fem
curricular adjustment

adaptació curricular individualitzada n fem
individual educational plan

adaptació social n fem
social adaptation

adaptar /a.ðapˈta/ /a.ðapˈtaɾ/ v
adapt

adaxial /a.ða.t͡ʃiˈaɫ/ /ə.ðə.ʃiˈaɫ/ adj
adaxial

addicció /a.ðik.siˈo/ /ad.dik.siˈo/ /əd.dik.siˈo/ n fem
addiction

addicció als videojocs n fem
video game addiction

addició /a.ði.siˈo/ /ad.di.siˈo/ /əd.di.siˈo/ n fem
addition
Acció d’addicionar, d’afegir.
Operació aritmètica de suma.

addicte /adˈdik.te/ /aˈðik.te/ /ədˈdik.tə/ adj masc
addicted
Molt inclinat a alguna cosa, dedicat, dependent.
Partidari, seguidor, molt unit a alguna persona, institució, idea.

addicte /adˈdik.te/ /aˈðik.te/ /ədˈdik.tə/ n masc
addict
Persona molt inclinada a alguna cosa.

addictiu /a.ðikˈtiw/ /ad.dikˈtiw/ /əd.dikˈtiw/ adj masc
addictive

adduir /a.ðuˈi/ /a.ðuˈiɾ/ /ad.duˈi/ /əd.duˈi/ v
adduce

adelita /a.ðeˈɫi.ta/ /ə.ðəˈɫi.tə/ n fem
adelite

adelitar /a.ðe.ɫiˈta/ /a.ðe.ɫiˈtaɾ/ v
delight

adeno- prefix
adeno-

adenocarcinoma /a.ðe.no.kaɾ.siˈno.ma/ /ə.ðə.no.kəɾ.siˈno.mə/ /ə.ðə.nu.kər.siˈno.mə/ n masc
adenocarcinoma

adenohipòfisi /ə.ðə.nu.iˈpɔ.fi.zi/ n fem
adenohypophysis

adenoide /a.ðeˈnɔj.ðe/ /ə.ðəˈnɔj.ðə/ adj
adenoid
Que té aspecte de glàndula o gangli.

adenoide /a.ðeˈnɔj.ðe/ /ə.ðəˈnɔj.ðə/ n fem
adenoid
(anatomia, normalment en plural) Una de les dues masses de teixit limfoide situades prop de l'orifici intern de les fosses nasals, al sostre de la nasofaringe.

adenoïdal /a.ðe.no.iˈðaɫ/ /ə.ðə.no.iˈðaɫ/ /ə.ðə.nu.iˈðaɫ/ adj
adenoidal

adequadament /a.ðeˌkwa.ðaˈmen/ /a.ðeˌkwa.ðaˈment/ /ə.ðəˌkwa.ðəˈmen/ /ə.ðəˌkwa.ðəˈment/ adv
adequately

adequar /a.ðeˈkwa/ /a.ðeˈkwaɾ/ /ə.ðəˈkwa/ v
adapt

adequat /a.ðeˈkwat/ /ə.ðəˈkwat/ adj masc
adequate

adessiu /a.ðeˈsiw/ /ə.ðəˈsiw/ n masc
adessive

adherir /a.ðeˈɾi/ /a.ðeˈɾiɾ/ /ə.ðəˈɾi/ v
adhere

adherència /a.ðeˈɾɛn.si.a/ n fem
adherence

adhesiu /a.ðeˈziw/ adj masc
adhesive
Que s'adhereix.

adhesiu /a.ðeˈziw/ n masc
sticker
Paper, normalment de dimensions petites, amb una cara que enganxa.
sticker adhesive
Substància que s'aplica entre dues superfícies per enganxar-les.

adiabàtic /a.ði.aˈba.tik/ /ə.ði.əˈβa.tik/ adj masc
adiabatic

adiar /a.ðiˈa/ /a.ðiˈaɾ/ v
date
Assenyalar dia.

adient /a.ðiˈen/ /a.ðiˈent/ /ə.ðiˈen/ /ə.ðiˈent/ adj
appropriate

adigué /a.ðiˈɣe/ /ə.ðiˈɣe/ n neut
Adyghe
Llengua de la branca abkhazoadigué, de la família caucàsica, originària d’Adiguèsia.

adipo- prefix
adipo-

adir-se /aˈðiɾ.se/ /ə.ðirˈsə/ /əˈðir.sə/ /əˈðiɾ.sə/ v
match

adjacent /ad.d͡ʒaˈsen/ /ad.d͡ʒaˈsent/ /əd.ʒəˈsen/ /əd.ʒəˈsent/ adj
adjacent

adjectiu /ad.d͡ʒekˈtiw/ n masc
adjective

adjectivació /ad.d͡ʒek.ti.va.siˈo/ /ad.d͡ʒek.ti.βa.siˈo/ /əd.ʒək.ti.və.siˈo/ /əd.ʒək.ti.βə.siˈo/ n fem
adjectivization

adjectivament /ad.d͡ʒekˌti.vaˈment/ /ad.d͡ʒekˌti.βaˈmen/ /əd.ʒəkˌti.vəˈmen/ /əd.ʒəkˌti.vəˈment/ /əd.ʒəkˌti.βəˈmen/ adv
adjectivally

adjectivar /ad.d͡ʒek.tiˈvaɾ/ /ad.d͡ʒek.tiˈβa/ /əd.ʒək.tiˈva/ /əd.ʒək.tiˈβa/ v
adjective

adjudicar /a.d͡ʒu.ðiˈka/ /a.d͡ʒu.ðiˈkaɾ/ /əd.ʒu.ðiˈka/ v
adjudge
Declarar a algú el seu dret, posar-lo en possessió.
award
Concedir al millor postor.

adjuntar /ad.d͡ʒunˈta/ /ad.d͡ʒunˈtaɾ/ v
attach

adjurar /ad.d͡ʒuˈɾa/ /ad.d͡ʒuˈɾaɾ/ /əd.ʒuˈɾa/ v
implore

admetre /adˈme.tɾe/ /ədˈmɛ.tɾə/ v
admit
Rebre, donar entrada o audiència.
allow
Permetre o sofrir.

adminicle /ad.miˈni.kɫe/ /əd.miˈni.kɫə/ n masc
adminicle

administració /ad.mi.nis.tɾa.siˈo/ /əd.mi.nis.tɾə.siˈo/ n fem
administration management

administració educativa n fem
educational administration

administració escolar n fem
educational administration
Conjunt d'actuacions orientades a la gestió adequada dels recursos materials, humans i financers en una institució educativa.
school board
Òrgan o servei d'una institució educativa que porta a terme l'administració escolar.

administrador de centre n masc
centre administrator

administrador de joc n masc
gamemaster

administrar /ad.mi.nisˈtɾa/ /ad.mi.nisˈtɾaɾ/ /əd.mi.nisˈtɾa/ v
administer

administratiu /ad.mi.nis.tɾaˈtiw/ /əd.mi.nis.tɾəˈtiw/ adj masc
administrative

administrativament /ad.mi.nis.tɾaˌti.vaˈment/ /ad.mi.nis.tɾaˌti.βaˈmen/ /əd.mi.nis.tɾəˌti.vəˈmen/ /əd.mi.nis.tɾəˌti.vəˈment/ /əd.mi.nis.tɾəˌti.βəˈmen/ adv
administratively

admirablement /ad.miˌɾa.bɫeˈment/ /ad.miˌɾa.βɫeˈmen/ /ad.miˌɾab.bɫeˈmen/ /əd.miˌɾa.βɫəˈmen/ /əd.miˌɾab.bɫəˈmen/ /əd.miˌɾab.bɫəˈment/ adv
admirably

admiració /ad.mi.ɾa.siˈo/ /əd.mi.ɾə.siˈo/ n fem
admiration

admirar /ad.miˈɾa/ /ad.miˈɾaɾ/ /əd.miˈɾa/ v
admire
Mirar, contemplar amb admiració.
astonish
Causar sorpresa.

admirativament /ad.mi.ɾaˌti.vaˈment/ /ad.mi.ɾaˌti.βaˈmen/ /əd.mi.ɾəˌti.vəˈmen/ /əd.mi.ɾəˌti.vəˈment/ /əd.mi.ɾəˌti.βəˈmen/ adv
admiratively

admissió /ad.mi.siˈo/ /əd.mi.siˈo/ n fem
admission

admonició /ad.mo.ni.siˈo/ /əd.mo.ni.siˈo/ /əd.mu.ni.siˈo/ n fem
admonition

adob /aˈðop/ /əˈðop/ n masc
repair
Reposició o composició de quelcom.
seasoning
Ingredient usat per a l’amaniment de les viandes.
fertilizer manure
En agricultura, fems o qualsevol altra cosa que amb què s’engreixen les terres a fi que produeixin més.

adobar /a.ðoˈbaɾ/ /a.ðoˈβa/ /ə.ðoˈba/ /ə.ðuˈba/ /ə.ðuˈβa/ v
repair
Compondre, reparar alguna cosa espatllada.
tan
Assaonar les pells.
fertilize
Femar, engreixar o enriquir les terres.

adobassar /a.ðo.baˈsaɾ/ /a.ðo.βaˈsa/ /ə.ðo.bəˈsa/ /ə.ðu.bəˈsa/ /ə.ðu.βəˈsa/ v
patch up

adoberia /a.ðo.βeˈɾi.a/ /ə.ðu.βəˈɾi.ə/ n fem
tannery

adoctrinament /a.ðok.tɾi.naˈmen/ /a.ðok.tɾi.naˈment/ /ə.ðok.tɾi.nəˈment/ /ə.ðuk.tɾi.nəˈmen/ n masc
indoctrination

adoctrinar /a.ðok.tɾiˈna/ /a.ðok.tɾiˈnaɾ/ /ə.ðok.tɾiˈna/ /ə.ðuk.tɾiˈna/ v
indoctrinate
Instruir algú en alguna cosa.

adolescent /a.ðo.ɫeˈsen/ /a.ðo.ɫeˈsent/ /ə.ðo.ɫəsˈsent/ /ə.ðu.ɫəsˈsen/ adj
adolescent
Relatiu a l’adolescència.

adolescent /a.ðo.ɫeˈsen/ /a.ðo.ɫeˈsent/ /ə.ðo.ɫəsˈsent/ /ə.ðu.ɫəsˈsen/ n neut
adolescent
Jove que està en l’adolescència, que ha començat la pubertat i encara no és adult.

adolescència /a.ðo.ɫeˈsɛn.si.a/ /ə.ðo.ɫəsˈsɛn.si.ə/ /ə.ðu.ɫəsˈsɛn.si.ə/ n fem
adolescence

adollar /a.ðoˈʎa/ /a.ðoˈʎaɾ/ /ə.ðoˈʎa/ /ə.ðuˈʎa/ v
pour

adoloradament /a.ðo.ɫoˌɾa.ðaˈmen/ /a.ðo.ɫoˌɾa.ðaˈment/ /ə.ðo.ɫoˌɾa.ðəˈment/ /ə.ðu.ɫuˌɾa.ðəˈmen/ adv
painfully

adolorar /a.ðo.ɫoˈɾa/ /a.ðo.ɫoˈɾaɾ/ /ə.ðo.ɫoˈɾa/ /ə.ðu.ɫuˈɾa/ v
grieve

adolorir /a.ðo.ɫoˈɾi/ /a.ðo.ɫoˈɾiɾ/ /ə.ðo.ɫoˈɾi/ /ə.ðu.ɫuˈɾi/ v
hurt
Causar dolor.

adolorit /a.ðo.ɫoˈɾit/ /ə.ðo.ɫoˈɾit/ /ə.ðu.ɫuˈɾit/ adj masc
sore

adomassar /a.ðo.maˈsa/ /a.ðo.maˈsaɾ/ /ə.ðu.məˈsa/ v
damascene

adonar-se /a.ðoˈnaɾ.se/ /ə.ðoˈnaɾ.sə/ /ə.ðu.nərˈsə/ /ə.ðuˈnar.sə/ v
realize

adonis n masc
Adonis

adonitzar /a.ðo.niˈd͡za/ /a.ðo.niˈza/ /a.ðo.niˈzaɾ/ /ə.ðo.niˈd͡za/ /ə.ðu.niˈd͡za/ v
adonise

adopció /a.ðop.siˈo/ /ə.ðup.siˈo/ n fem
adoption

adoptar /a.ðopˈta/ /a.ðopˈtaɾ/ /ə.ðopˈta/ /ə.ðupˈta/ v
adopt
Afillar un estrany.
Admetre, aprovar, seguir una opinió.

adorablement /a.ðoˌɾa.bɫeˈment/ /a.ðoˌɾa.βɫeˈmen/ /a.ðoˌɾab.bɫeˈmen/ /ə.ðoˌɾab.bɫəˈment/ /ə.ðuˌɾa.βɫəˈmen/ /ə.ðuˌɾab.bɫəˈmen/ adv
adorably

adorar /a.ðoˈɾa/ /a.ðoˈɾaɾ/ /ə.ðoˈɾa/ /ə.ðuˈɾa/ v
adore
Honrar, reverenciar amb culte exterior.
Amar en extrem.

adormir /a.ðorˈmi/ /a.ðoɾˈmi/ /a.ðoɾˈmiɾ/ /ə.ðoɾˈmi/ /ə.ðurˈmi/ v
sleep
Causar son o fer dormir.
Endormiscar-se algú, vèncer-lo la son.
fall asleep
Agafar la son.
numb
Entorpir-se algun membre del cos.

adormissar-se /a.ðoɾ.miˈsaɾ.se/ /ə.ðoɾ.mi.səɾˈsə/ /ə.ður.miˈsar.sə/ v
drowse

adormit /a.ðoɾˈmit/ /ə.ðoɾˈmit/ /ə.ðurˈmit/ adj
asleep

adornament /a.ðor.naˈmen/ /a.ðoɾ.naˈmen/ /a.ðoɾ.naˈment/ /ə.ðoɾ.nəˈment/ /ə.ður.nəˈmen/ n masc
adornment

adornar /a.ðorˈna/ /a.ðoɾˈna/ /a.ðoɾˈnaɾ/ /ə.ðoɾˈna/ /ə.ðurˈna/ v
adorn

adossar /a.ðoˈsa/ /a.ðoˈsaɾ/ /ə.ðoˈsa/ /ə.ðuˈsa/ v
lean

adotzenar /a.ðo.d͡zeˈna/ /a.ðo.d͡zeˈnaɾ/ /ə.ðo.d͡zəˈna/ /ə.ðu.d͡zəˈna/ v
dozens
Separar per dotzenes.
vulgar
Fer-se amb gent baixa.

adquirir /at.kiˈɾi/ /at.kiˈɾiɾ/ /ək.kiˈɾi/ /ət.kiˈɾi/ v
acquire
Posseir una cosa perquè s'ha comprat o guanyat.

adquisició /at.ki.zi.siˈo/ /ək.ki.zi.siˈo/ /ət.ki.zi.siˈo/ n fem
acquisition
Acció d’adquirir.
purchase
Allò que s’adquireix.

adquisició del llenguatge n fem
language acquisition

adrenalina /a.ðɾe.naˈɫi.na/ /ə.ðɾə.nəˈɫi.nə/ n fem
adrenaline epinephrine

adreça /aˈðɾe.sa/ /əˈðɾə.sə/ /əˈðɾɛ.sə/ n fem
address
Indicació de qualsevol mena que fa referència a un edifici concret i, sovint, a una part d'aquest edifici (habitatge, oficina, etc.), en especial quan s'indica la població, el carrer i dins del carrer el número.

adreçament /a.ðɾe.saˈmen/ /a.ðɾe.saˈment/ /ə.ðɾə.səˈmen/ /ə.ðɾə.səˈment/ n masc
straightening

adreçar /a.ðɾeˈsa/ /a.ðɾeˈsaɾ/ v
straighten
Posar dret allò que està tort.
address
(pronominal) Dirigir-se a algú.

adroguer /a.ðɾoˈɣe/ /a.ðɾoˈɣeɾ/ /ə.ðɾoˈɣe/ /ə.ðɾuˈɣe/ n masc
grocer

adrogueria /a.ðɾo.ɣeˈɾi.a/ /ə.ðɾo.ɣəˈɾi.ə/ /ə.ðɾu.ɣəˈɾi.ə/ n fem
grocery

adscriure /asˈkɾiw.ɾe/ /atsˈkɾiw.ɾe/ v
appoint

adstrat /asˈtɾat/ /atsˈtɾat/ /ətsˈtɾat/ n masc
adstratum

adular /a.ðuˈɫa/ /a.ðuˈɫaɾ/ /ə.ðuˈɫa/ v
flatter

adult /aˈðuɫ/ /aˈðuɫt/ /əˈðuɫ/ /əˈðuɫt/ adj masc
adult
No apte per a menors.

adult /aˈðuɫ/ /aˈðuɫt/ /əˈðuɫ/ /əˈðuɫt/ n masc
adult
Persona ja madura i crescuda, que no és un infant.

adulterar /a.ðuɫ.teˈɾa/ /a.ðuɫ.teˈɾaɾ/ /ə.ðuɫ.təˈɾa/ v
adulterate

adulteri /a.ðuɫˈtɛ.ɾi/ /ə.ðuɫˈtɛ.ɾi/ n masc
adultery

adulterinament /a.ðuɫ.teˌɾi.naˈmen/ /a.ðuɫ.teˌɾi.naˈment/ /ə.ðuɫ.təˌɾi.nəˈmen/ /ə.ðuɫ.təˌɾi.nəˈment/ adv
adulterously

adunació /a.ðu.na.siˈo/ /ə.ðu.nə.siˈo/ n fem
gathering

adunar /a.ðuˈna/ /a.ðuˈnaɾ/ /ə.ðuˈna/ v
join

advenir /ad.beˈni/ /ad.veˈniɾ/ /əb.vəˈni/ /əd.bəˈni/ v
happen

adventista /ad.benˈtis.ta/ /ad.benˈtis.te/ /ad.venˈtis.ta/ /ad.venˈtis.te/ /əb.vənˈtis.tə/ /əd.bənˈtis.tə/ n neut
Adventist

adventual /ad.ben.tuˈaɫ/ /ad.ven.tuˈaɫ/ /əb.vən.tuˈaɫ/ /əd.bən.tuˈaɫ/ adj
adventual

adventíciament /ad.benˌti.si.aˈmen/ /ad.venˌti.si.aˈment/ /əb.vənˌti.si.əˈmen/ /əb.vənˌti.si.əˈment/ /əd.bənˌti.si.əˈmen/ adv
adventitiously

adverar /ad.beˈɾa/ /ad.veˈɾaɾ/ /əb.vəˈɾa/ /əd.bəˈɾa/ v
affirm

adverbi /adˈbɛr.βi/ /adˈbɛɾ.βi/ /adˈvɛɾ.bi/ /əbˈvɛɾ.bi/ n masc
adverb

adverbialització /ad.ber.βi.a.ɫi.d͡za.siˈo/ /ad.beɾ.βi.a.ɫi.za.siˈo/ /ad.veɾ.bi.a.ɫi.za.siˈo/ /əb.vəɾ.bi.ə.ɫi.d͡zə.siˈo/ /əd.bər.bi.ə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
adverbialisation

adverbialitzar /ad.ber.βi.a.ɫiˈd͡za/ /ad.beɾ.βi.a.ɫiˈza/ /ad.veɾ.bi.a.ɫiˈzaɾ/ /əb.vəɾ.bi.ə.ɫiˈd͡za/ /əd.bər.bi.ə.ɫiˈd͡za/ v
adverbialise

adverbialment /ad.ber.βiˌaɫˈmen/ /ad.beɾ.βiˌaɫˈmen/ /ad.veɾ.biˌaɫˈment/ /əb.vər.biˌaɫˈmen/ /əb.vəɾ.biˌaɫˈment/ /əd.bər.biˌaɫˈmen/ adv
adverbially

advers /adˈbɛrs/ /adˈbɛɾs/ /adˈvɛɾs/ /əbˈvɛɾs/ /ədˈbɛrs/ adj masc
adverse

adversament /adˌbɛr.saˈmen/ /adˌbɛɾ.saˈmen/ /adˌvɛɾ.saˈment/ /əbˌvɛr.səˈmen/ /əbˌvɛɾ.səˈment/ /ədˌbɛr.səˈmen/ adv
adversely

adversari /ad.berˈsa.ɾi/ /ad.beɾˈsa.ɾi/ /ad.veɾˈsa.ɾi/ /əb.vəɾˈsa.ɾi/ /əd.bərˈsa.ɾi/ n masc
adversary

advertiment /ad.ber.tiˈmen/ /ad.beɾ.tiˈmen/ /ad.veɾ.tiˈment/ /əb.vər.tiˈmen/ /əb.vəɾ.tiˈment/ n masc
warning
Acció i efecte d’advertir cridant l’atenció sobre alguna cosa.

advertir /ad.berˈti/ /ad.beɾˈti/ /ad.veɾˈtiɾ/ /əb.vəɾˈti/ /əd.bərˈti/ v
notice
Reparar, observar.
warn
Prevenir, avisar, aconsellar.

advertència /ad.berˈtɛn.si.a/ /ad.beɾˈtɛn.si.a/ /ad.veɾˈtɛn.si.a/ /əb.vəɾˈtɛn.si.ə/ /əd.bərˈtɛn.si.ə/ n fem
warning

advocar /ad.boˈka/ /ad.voˈkaɾ/ /əb.voˈka/ /əb.vuˈka/ /əd.buˈka/ v
advocate

advocat /ad.boˈkat/ /ad.voˈkat/ /əb.voˈkat/ /əb.vuˈkat/ n masc
lawyer advocate

adés /aˈðes/ /əˈðes/ adv
now

adéu /əˈðew/ Interjection
goodbye
Expressió de comiat utilitzada entre dues persones amb tractament de tu, sense importar el moment del dia ni les circumstàncies.

adéu-siau /aˌðew.siˈaw/ /əˌðew.siˈaw/ Interjection
goodbye

adúlter /aˈðuɫ.teɾ/ /əˈðuɫ.tər/ adj masc
adulterous
Que comet o implica adulteri.

adúlter /aˈðuɫ.teɾ/ /əˈðuɫ.tər/ n masc
adulterer
Persona que comet adulteri.

aerificar /a.e.ɾi.fiˈka/ /a.e.ɾi.fiˈkaɾ/ /ə.e.ɾi.fiˈka/ v
aerify

aero- prefix
aero-

aerobi /a.eˈɾɔ.bi/ /ə.eˈɾɔ.βi/ adj masc
aerobic
Que viu només en presència de l'oxigen.

aerobi /a.eˈɾɔ.bi/ /ə.eˈɾɔ.βi/ n masc
aerobe
Microorganisme o bacteri que pot viure en presència d'oxigen.

aerobiosi /a.e.ɾo.biˈɔ.zi/ /ə.e.ɾo.biˈɔ.zi/ /ə.e.ɾu.biˈɔ.zi/ /ə.e.ɾu.βiˈɔ.zi/ n fem
aerobiosis

aerolliscador /aˌe.ɾo.ʎis.kaˈðo/ /aˌe.ɾo.ʎis.kaˈðoɾ/ /əˌe.ɾo.ʎis.kəˈðo/ /əˌe.ɾu.ʎis.kəˈðo/ n masc
hovercraft

aeronau /aˌe.ɾoˈnaw/ /əˌe.ɾoˈnaw/ /əˌe.ɾuˈnaw/ n fem
aircraft
Vehicle amb capacitat per a viatjar per l'aire (avió, helicòpter, autogir, dirigible, etc).

aeronàutica /aˌe.ɾoˈnaw.ti.ka/ /əˌe.ɾoˈnaw.ti.kə/ /əˌe.ɾuˈnaw.ti.kə/ n fem
aeronautics

aeroplà /aˌe.ɾoˈpɫa/ /əˌe.ɾoˈpɫa/ /əˌe.ɾuˈpɫa/ n masc
aeroplane

aeroport /aˌe.ɾoˈpɔɾt/ /əˌe.ɾoˈpɔɾt/ /əˌe.ɾuˈpɔrt/ n masc
airport

aerosol /aˌe.ɾoˈsɔɫ/ /əˌe.ɾoˈsɔɫ/ /əˌe.ɾuˈsɔɫ/ n masc
aerosol

aerostàtic /aˌe.ɾosˈta.tik/ /əˌe.ɾosˈta.tik/ /əˌe.ɾusˈta.tik/ adj masc
aerostatic

aerostàtica /aˌe.ɾosˈta.ti.ka/ /əˌe.ɾosˈta.ti.kə/ /əˌe.ɾusˈta.ti.kə/ n fem
aerostatics

aeròbic /a.eˈɾɔ.bik/ adj masc
aerobic

afablement /aˌfa.bɫeˈment/ /aˌfa.βɫeˈmen/ /aˌfab.bɫeˈmen/ /əˌfa.βɫəˈmen/ /əˌfab.bɫəˈmen/ /əˌfab.bɫəˈment/ adv
affably

afaenar-se /a.fa.eˈnaɾ.se/ /ə.fə.e.nərˈsə/ /ə.fə.eˈnar.sə/ /ə.fə.eˈnaɾ.sə/ v
toil
Ocupar-se de moltes faenes.

afaitar /a.fajˈta/ /a.fajˈtaɾ/ v
shave
Raspar per llevar el pèl, especialment de la barba.

afaiçonar /a.faj.soˈna/ /a.faj.soˈnaɾ/ /ə.fəj.soˈna/ /ə.fəj.suˈna/ v
work

afalagadorament /a.fa.ɫa.ɣaˌðo.ɾaˈmen/ /a.fa.ɫa.ɣaˌðo.ɾaˈment/ /ə.fə.ɫə.ɣəˌðo.ɾəˈmen/ /ə.fə.ɫə.ɣəˌðo.ɾəˈment/ adv
flatteringly

afalagar /a.fa.ɫaˈɣa/ /a.fa.ɫaˈɣaɾ/ /ə.fə.ɫəˈɣa/ v
flatter

afalconar /a.faɫ.koˈna/ /a.faɫ.koˈnaɾ/ /ə.fəɫ.koˈna/ /ə.fəɫ.kuˈna/ v
spur
Instar algú perquè vagi més de pressa.
scoff
Fer burla d'algú.

afal·lerar-se /a.faɫ.ɫe.ɾəɾˈsə/ /a.faɫ.ɫeˈɾaɾ.se/ /ə.fəɫ.ɫəˈɾar.sə/ v
haunt

afamar /a.faˈma/ /a.faˈmaɾ/ /ə.fəˈma/ v
starve
Fer patir fam.

afanar /a.faˈna/ /a.faˈnaɾ/ /ə.fəˈna/ v
pinch

afany /aˈfaɲ/ /əˈfaɲ/ n masc
toil
Dedicació amb esforç per aconseguir algun objectiu.
urge
Desig intens.

afanyadament /a.faˌɲa.ðaˈmen/ /a.faˌɲa.ðaˈment/ /ə.fəˌɲa.ðəˈmen/ /ə.fəˌɲa.ðəˈment/ adv
desirously

afanyar /a.faˈɲa/ /a.faˈɲaɾ/ /ə.fəˈɲa/ v
hurry
Guanyar amb afany.

afartar /a.farˈta/ /a.faɾˈta/ /a.faɾˈtaɾ/ /ə.fərˈta/ v
gorge
Satisfer o saciar amb excés les ganes de menjar o beure.
fed up
Donar abundància o multitud d'allò que expressen els noms amb que es junta.

afavorir /a.fa.voˈɾiɾ/ /a.fa.βoˈɾi/ /ə.fə.voˈɾi/ /ə.fə.vuˈɾi/ /ə.fə.βuˈɾi/ v
favour
Emparar, ajudar, defensar, protegir.
Fer algun favor.

afeblir /a.febˈbɫi/ /a.feˈbɫiɾ/ /a.feˈβɫi/ /ə.fəbˈbɫi/ /ə.fəˈβɫi/ v
weaken

afeccionar-se /a.fek.si.oˈnaɾ.se/ /ə.fək.si.o.nəɾˈsə/ /ə.fək.si.uˈnar.sə/ v
get fan

afecció /a.fek.siˈo/ /ə.fək.siˈo/ n fem
disease
Alteració orgànica, símptoma mòrbid, malaltia.

afectació /a.fek.ta.siˈo/ /ə.fək.tə.siˈo/ n fem
affectation

afectadament /a.fekˌta.ðaˈmen/ /a.fekˌta.ðaˈment/ /ə.fəkˌta.ðəˈmen/ /ə.fəkˌta.ðəˈment/ adv
affectedly

afectar /a.fekˈta/ /a.fekˈtaɾ/ /ə.fəkˈta/ v
affect
Parlar o obrar amb afectació.
Fingir ignorància, zel d'alguna cosa.
Fer impressió una cosa en altra, causant alteració.

afecte /aˈfɛk.te/ /əˈfɛk.tə/ n masc
affection
Qualsevol sentiment que commou l'ànima, especialment l'amor no sexual per una persona.

afectivitat /a.fek.ti.viˈtat/ /a.fek.ti.βiˈtat/ /ə.fək.ti.viˈtat/ /ə.fək.ti.βiˈtat/ n fem
affectivity

afectuosament /a.fek.tuˌo.zaˈmen/ /a.fek.tuˌo.zaˈment/ /ə.fək.tuˌo.zəˈmen/ /ə.fək.tuˌo.zəˈment/ adv
affectionately

afectuós /a.fek.tuˈos/ /ə.fək.tuˈos/ adj masc
affectionate

afegir /a.feˈd͡ʒi/ /a.feˈd͡ʒiɾ/ /a.feˈʒi/ /ə.fəˈʒi/ v
add
Augmentar, posar-ne més.
join
(pronominal, rugbi) Passar a formar part voluntàriament, un jugador, d'una melé ordenada, una melé espontània o un mol.

afeixugar /a.fe.ʃuˈɣa/ /a.fej.ʃuˈɣa/ /a.fej.ʃuˈɣaɾ/ /ə.fə.ʃuˈɣa/ v
overwhelm
Carregar amb un pes feixuc.

afer /aˈfeɾ/ /əˈfer/ n masc
affair
Cosa rellevant a fer.
Ocupació que requereix treball o atenció.

afermar /a.ferˈma/ /a.feɾˈma/ /a.feɾˈmaɾ/ /ə.fərˈma/ v
strengthen

aferrapedres /aˌfɛ.raˈpe.ðɾes/ /əˌfɛ.rəˈpe.ðɾəs/ n masc
two-spotted clingfish
Peix de la família dels gobiesòcids que s’adhereix a les roques amb una ventosa (Diplecogaster bimaculata).

aferrar /a.feˈra/ /a.feˈraɾ/ v
seize
Agafar fortament.
cling to
(pronominal) Quedar-se atrapat, no poder separar-se d’algú o d’alguna cosa.

aferrissadament /a.fe.riˌsa.ðaˈmen/ /a.fe.riˌsa.ðaˈment/ /ə.fə.riˌsa.ðəˈmen/ /ə.fə.riˌsa.ðəˈment/ adv
fiercely

aferrissar-se /a.fe.riˈsaɾ.se/ /ə.fə.ri.səɾˈsə/ /ə.fə.riˈsar.sə/ v
hang on

aferrissat /a.fe.riˈsat/ /ə.fə.riˈsat/ adj masc
fierce

afetgegar /a.fe.d͡ʒeˈɣa/ /a.fe.d͡ʒeˈɣaɾ/ /ə.fəd.ʒəˈɣa/ v
smash

afgani /avˈɣa.ni/ /əvˈɣa.ni/ n masc
afghani

afganès /av.ɣaˈnes/ /əv.ɣəˈnəs/ /əv.ɣəˈnɛs/ adj masc
Afghan

afgà /avˈɣa/ /əvˈɣa/ n masc
Pashtun

aficionar-se /a.fi.si.oˈnaɾ.se/ /ə.fi.si.uˈnar.sə/ v
become fond of

aficionat /a.fi.si.oˈnat/ /ə.fi.si.oˈnat/ /ə.fi.si.uˈnat/ adj masc
enthusiast
Que cultiva alguna afició no professionalment.

aficionat /a.fi.si.oˈnat/ /ə.fi.si.oˈnat/ /ə.fi.si.uˈnat/ n masc
fan
Qui cultiva alguna afició no professionalment.

afició /a.fi.siˈo/ /ə.fi.siˈo/ n fem
hobby
Inclinació a una activitat.

afiganyar /a.fi.ɣaˈɲa/ /a.fi.ɣaˈɲaɾ/ /ə.fi.ɣəˈɲa/ v
tatter

afigat /a.fiˈɣat/ /ə.fiˈɣat/ adj masc
feeble
Mancat de fermesa.

afigurar /a.fi.ɣuˈɾa/ /a.fi.ɣuˈɾaɾ/ /ə.fi.ɣuˈɾa/ v
perceive
(pronominal) Passar a algú per la imaginació alguna cosa que no és certa.

afilar /a.fiˈɫa/ /a.fiˈɫaɾ/ /ə.fiˈɫa/ v
sharpen

afilerar /a.fi.ɫeˈɾa/ /a.fi.ɫeˈɾaɾ/ /ə.fi.ɫəˈɾa/ v
line up

afiliar /a.fi.ɫiˈa/ /a.fi.ɫiˈaɾ/ /ə.fi.ɫiˈa/ v
affiliate

afillolar /a.fi.ʎoˈɫa/ /a.fi.ʎoˈɫaɾ/ /ə.fi.ʎoˈɫa/ /ə.fi.ʎuˈɫa/ v
godfather

afil·le /aˈfi.ɫe/ /aˈfiɫ.ɫe/ /əˈfi.ɫə/ /əˈfiɫ.ɫə/ adj masc
denudate

afinar /a.fiˈna/ /a.fiˈnaɾ/ /ə.fiˈna/ v
refine
Donar a una cosa la perfecció de què és capaç.
Purificar els metalls en el gresol.
balance
Posar les balances al fi.
tune
Trempar els instruments dels músics.
modulate
Cantar, sonar amb afinació.

afinestrar-se /a.fi.nasˈtɾaɾ.sa/ v
look from the window

afinitat /e.fi.niˈtat/ /ə.fi.niˈtat/ n fem
affinity

afirmació /a.fiɾ.ma.siˈo/ /ə.fir.mə.siˈo/ n fem
affirmation

afirmar /a.firˈma/ /a.fiɾˈma/ /a.fiɾˈmaɾ/ /ə.firˈma/ v
assert

afirmativament /a.fir.maˌti.βaˈmen/ /a.fiɾ.maˌti.vaˈment/ /a.fiɾ.maˌti.βaˈmen/ /ə.fir.məˌti.vəˈmen/ /ə.fir.məˌti.βəˈmen/ /ə.fiɾ.məˌti.vəˈment/ adv
affirmatively

afix /aˈfiks/ /əˈfiks/ n masc
affix
(gramàtica) Morfema que es fusiona amb una paraula o la seva arrel per formar-ne una altra. Un afix pot ser un prefix, un sufix, un interfix o un infix.

afixar /a.fikˈsa/ /a.fikˈsaɾ/ /ə.fikˈsa/ v
affix
Afegir un afix a l'arrel d'un mot.
post
Posar un cartell en una paret o plantar-lo sobre un suport.

aflaquir /a.fɫaˈki/ /a.fɫaˈkiɾ/ /ə.fɫəˈki/ v
emaciate

aflatoxina /a.fɫa.tokˈsi.na/ /ə.fɫə.tokˈsi.nə/ /ə.fɫə.tukˈsi.nə/ n fem
aflatoxin

aflicció /a.fɫik.siˈo/ /ə.fɫik.siˈo/ n fem
affliction

afligidament /a.fɫiˌd͡ʒi.ðaˈmen/ /a.fɫiˌd͡ʒi.ðaˈment/ /a.fɫiˌʒi.ðaˈmen/ /ə.fɫiˌʒi.ðəˈmen/ /ə.fɫiˌʒi.ðəˈment/ adv
afflictively

afligir /a.fɫiˈd͡ʒi/ /a.fɫiˈd͡ʒiɾ/ /a.fɫiˈʒi/ /ə.fɫiˈʒi/ v
afflict

aflonjar /a.fɫoɲˈd͡ʒa/ /a.fɫoɲˈd͡ʒaɾ/ /ə.fɫoɲˈʒa/ /ə.fɫuɲˈʒa/ v
soften

aflorar /a.fɫoˈɾa/ /a.fɫoˈɾaɾ/ /ə.fɫoˈɾa/ /ə.fɫuˈɾa/ v
outcrop

afluent /a.fɫuˈen/ /a.fɫuˈent/ /ə.fɫuˈen/ /ə.fɫuˈent/ adj
affluent
Que aflueix.

afluent /a.fɫuˈen/ /a.fɫuˈent/ /ə.fɫuˈen/ /ə.fɫuˈent/ n masc
affluent
Curs d’aigua que aboca les seves aigües en un altre de més important.

afluir /a.fɫuˈi/ /a.fɫuˈiɾ/ /ə.fɫuˈi/ v
flock

afluixar /a.fɫujˈʃa/ /a.fɫujˈʃaɾ/ /a.fɫuˈʃa/ /ə.fɫuˈʃa/ v
loosen
Posar fluix allò que està estret o tibant.
weaken
Perdre la força alguna cosa, com la febre, la malaltia...

afluència /a.fɫuˈɛn.si.a/ /ə.fɫuˈɛn.si.ə/ n fem
influx

afogar /a.foˈɣa/ /a.foˈɣaɾ/ /ə.foˈɣa/ /ə.fuˈɣa/ v
set on fire
Calar foc.

afollar /a.foˈʎa/ /a.foˈʎaɾ/ /ə.foˈʎa/ /ə.fuˈʎa/ v
damage
Malmetre o maltractar alguna cosa; fer malbé.
Malmetre algun membre del cos; mutilar.
oppress
oprimir

afonia /a.foˈni.a/ /ə.foˈni.ə/ /ə.fuˈni.ə/ n fem
aphonia

aforament /a.fo.ɾaˈmen/ /a.fo.ɾaˈment/ /ə.fo.ɾəˈment/ /ə.fu.ɾəˈmen/ n masc
capacity
(castellanisme) Capacitat, cabuda (d’un local).

afores /aˈfɔ.ɾes/ /əˈfɔ.ɾəs/ n masc
outskirts

aforestar /a.fo.ɾesˈta/ /a.fo.ɾesˈtaɾ/ /ə.fo.ɾəsˈta/ /ə.fu.ɾəsˈta/ v
forest
Convertir en forest.

aforisme /a.foˈɾiz.me/ /ə.foˈɾiz.mə/ /ə.fuˈɾiz.mə/ n masc
aphorism

afortunadament /a.for.tuˌna.ðaˈmen/ /a.foɾ.tuˌna.ðaˈmen/ /a.foɾ.tuˌna.ðaˈment/ /ə.foɾ.tuˌna.ðəˈment/ /ə.fur.tuˌna.ðəˈmen/ adv
fortunately

afortunat /a.foɾ.tuˈnat/ /ə.foɾ.tuˈnat/ /ə.fur.tuˈnat/ adj masc
fortunate

afranquir /a.fɾaŋˈki/ /a.fɾaŋˈkiɾ/ /ə.fɾəŋˈki/ v
enfranchise

africar /a.fɾiˈka/ /a.fɾiˈkaɾ/ /ə.fɾiˈka/ v
affricate

africat /a.fɾiˈkat/ /ə.fɾiˈkat/ adj masc
affricated

africà /ə.fɾiˈka/ adj masc
African
Relacionat amb Àfrica.

africà /ə.fɾiˈka/ n masc
African
Habitant d'Àfrica.

afrikaans n masc
Afrikaans

afro- prefix
Afro-

afrofuturisme /a.fɾo.fu.tuˈɾiz.me/ /ə.fɾo.fu.tuˈɾiz.mə/ /ə.fɾu.fu.tuˈɾiz.mə/ n masc
Afrofuturism

afront /aˈfɾon/ /aˈfɾont/ /əˈfɾon/ /əˈfɾont/ n masc
affront

afrontar /a.fɾonˈta/ /a.fɾonˈtaɾ/ /ə.fɾonˈta/ /ə.fɾunˈta/ v
face
Confrontar.
affront
Causar afront.

afta /ˈaf.ta/ /ˈaf.tə/ n fem
aphtha

afuar /a.fuˈa/ /a.fuˈaɾ/ /ə.fuˈa/ v
sharpen

afusellar /a.fu.zeˈʎa/ /a.fu.zeˈʎaɾ/ /ə.fu.zəˈʎa/ v
shoot with rifle

afzèlia /avˈzɛ.ɫi.a/ /əvˈzɛ.ɫi.ə/ n fem
afzelia

afèresi /aˈfɛ.ɾe.zi/ /əˈfɛ.ɾə.zi/ n fem
aphaeresis

afí /aˈfi/ /əˈfi/ adj
related
Que té afinitat, proximitat o semblança amb una altra entitat.

afí /aˈfi/ /əˈfi/ n neut
affine
Parent per afinitat, parent polític o per padrinatge.

afònic /aˈfɔ.nik/ /əˈfɔ.nik/ adj
aphonic

agabellar /a.ɣa.beˈʎaɾ/ /a.ɣa.βeˈʎa/ /ə.ɣə.βəˈʎa/ v
gather
Arreplegar sense deixar res.
bind
Fer gabelles de blat.

agafada /a.ɣaˈfa.ða/ /ə.ɣəˈfa.ðə/ n fem
holding

agafada lliure n fem
fair catch

agafador /a.ɣa.faˈðo/ /a.ɣa.faˈðoɾ/ /ə.ɣə.fəˈðo/ n masc
potholder

agafar /a.ɣaˈfa/ /a.ɣaˈfaɾ/ v
grasp take
Prendre amb la mà alguna cosa.
catch
Apegar, enganxar.
Prendre un reu o algú que fuig.
Sobrevenir.
Contraure.
(beisbol) Fer-se seva amb el guant o la mà, un defensor, una pilota batuda o llançada.
clinch
(esports de combat, esports de pilota) Cometre una falta consistent a subjectar un adversari amb un braç o amb tots dos per limitar-li els moviments d'atac o de defensa.

agafar un rebot v
clear the boards

agafar-se /a.ɣaˈfaɾ.se/ /ə.ɣəˈfar.sə/ v
bind
Forma pronominal de agafar.

agalla del coll n fem
crown gall

agapornis /a.ɣaˈpɔɾ.nis/ /ə.ɣəˈpɔr.nis/ n masc
lovebird

agar-agar /aˌɣaɾ.aˈɣaɾ/ /əˌɣar.əˈɣar/ n masc
agar

agarbar /a.ɣarˈβa/ /a.ɣaɾˈbaɾ/ /a.ɣaɾˈβa/ /ə.ɣərˈba/ v
sheaf

agarberar /a.ɣar.βeˈɾa/ /a.ɣaɾ.beˈɾaɾ/ /a.ɣaɾ.βeˈɾa/ /ə.ɣər.bəˈɾa/ v
sheaf

agarbuixar /a.ɣar.βujˈʃa/ /a.ɣaɾ.bujˈʃaɾ/ /a.ɣaɾ.βuˈʃa/ /ə.ɣər.buˈʃa/ v
mess

agarosa /a.ɣaˈɾo.za/ /ə.ɣəˈɾo.zə/ n fem
agarose

agarrar /a.ɣaˈra/ /a.ɣaˈraɾ/ /ə.ɣəˈra/ v
grasp
Agafar fortament amb la mà alguna cosa.

agemolir-se /a.d͡ʒe.moˈɫiɾ.se/ /a.ʒe.moˈɫir.se/ /ə.ʒə.moˈɫiɾ.sə/ /ə.ʒə.mu.ɫirˈsə/ /ə.ʒə.muˈɫir.sə/ v
cringe
(antic) Arrupir-se de fred.
give up
Doblegar el cos en sentit d'humiliació o tenir l'actitud de cedir moralment.

agenda /aˈd͡ʒen.da/ /aˈʒen.da/ n fem
agenda

agenollar-se /a.d͡ʒe.noˈʎaɾ.se/ /a.ʒe.noˈʎar.se/ /ə.ʒə.noˈʎaɾ.sə/ /ə.ʒə.nu.jərˈsə/ /ə.ʒə.nuˈʎar.sə/ v
kneel kneel down

agent /aˈd͡ʒen/ /aˈd͡ʒent/ /aˈʒen/ /əˈʒen/ /əˈʒent/ adj
active
Que obra.

agent /aˈd͡ʒen/ /aˈd͡ʒent/ /aˈʒen/ /əˈʒen/ /əˈʒent/ n masc
agent
Allò que obra i que té la facultat de produir algun efecte.

agent /aˈd͡ʒen/ /aˈd͡ʒent/ /aˈʒen/ /əˈʒen/ /əˈʒent/ n neut
agent
Aquell qui té la facultat d'obrar per algú, per exemple en els seus negocis (agent de negocis), o fent mantenir l'ordre al seu entorn (agent de l'autoritat), o ajudant al fiscal (agent fiscal), etc.

agent de l'educació n neut
education agent

agent rural n neut
ranger

agent turístic n masc
tourism agent
Persona que treballa principalment en les companyies del sector turístic (buros, serveis de turisme de negocis i operadors turístics)

agençar /a.d͡ʒenˈsa/ /a.d͡ʒenˈsaɾ/ /a.ʒenˈsa/ /ə.ʒənˈsa/ v
arrange

agermanar /a.d͡ʒeɾ.maˈna/ /a.d͡ʒeɾ.maˈnaɾ/ /a.ʒer.maˈna/ /ə.ʒər.məˈna/ v
unite
Fer germans místicament.
match
Unir, ajuntar.

agilitar /a.d͡ʒi.ɫiˈta/ /a.d͡ʒi.ɫiˈtaɾ/ /a.ʒi.ɫiˈta/ /ə.ʒi.ɫiˈta/ v
speed up

agilitat /a.d͡ʒi.ɫiˈtat/ /a.ʒi.ɫiˈtat/ /ə.ʒi.ɫiˈtat/ n fem
agility

agitació /a.d͡ʒi.ta.siˈo/ /a.ʒi.ta.siˈo/ /ə.ʒi.tə.siˈo/ n fem
agitation

agitar /a.d͡ʒiˈta/ /a.d͡ʒiˈtaɾ/ /a.ʒiˈta/ /ə.ʒiˈta/ v
shake

agitat /a.d͡ʒiˈtat/ /a.ʒiˈtat/ /ə.ʒiˈtat/ adj masc
agitated

aglomeració /a.ɣɫo.me.ɾa.siˈo/ /ə.ɣɫo.mə.ɾə.siˈo/ /ə.ɣɫu.mə.ɾə.siˈo/ n fem
agglomeration
Acció i efecte d’aglomerar o aglomerar-se.
crowd
Multitud de coses o persones concentrades en un lloc.

aglomerar /a.ɣɫo.meˈɾa/ /a.ɣɫo.meˈɾaɾ/ /ə.ɣɫo.məˈɾa/ /ə.ɣɫu.məˈɾa/ v
agglomerate

aglutinar /a.ɣɫu.tiˈna/ /a.ɣɫu.tiˈnaɾ/ /ə.ɣɫu.tiˈna/ v
agglutinate

agnat /aŋˈnat/ /aɡˈnat/ /əŋˈnat/ n masc
agnate

agnosticisme /aŋ.nos.tiˈsiz.me/ /aɡ.nos.tiˈsiz.me/ /əŋ.nos.tiˈsiz.mə/ /əŋ.nus.tiˈsiz.mə/ n masc
agnosticism

agnus-dei /ˌaŋ.nuzˈdɛj/ /ˌaŋ.nuzˈðej/ /ˌaɡ.nuzˈðej/ n masc
Agnus Dei

agnòsia /aŋˈnɔ.zi.a/ /aɡˈnɔ.zi.a/ /əŋˈnɔ.zi.ə/ n fem
agnosia

agnòstic /aŋˈnɔs.tik/ /aɡˈnɔs.tik/ /əŋˈnɔs.tik/ adj masc
agnostic

agomboiar /a.ɣom.boˈja/ /a.ɣom.boˈjaɾ/ /ə.ɣom.boˈja/ /ə.ɣum.buˈja/ v
add

agonia /a.ɣoˈni.a/ /ə.ɣoˈni.ə/ /ə.ɣuˈni.ə/ n fem
agony

agonitzar /a.ɣo.niˈd͡za/ /a.ɣo.niˈza/ /a.ɣo.niˈzaɾ/ /ə.ɣo.niˈd͡za/ /ə.ɣu.niˈd͡za/ v
agonize
Estar el malalt en l'agonia de la mort.

agorà /a.ɣoˈɾa/ /ə.ɣoˈɾa/ /ə.ɣuˈɾa/ n masc
agora

agosaradament /a.ɣo.zaˌɾa.ðaˈmen/ /a.ɣo.zaˌɾa.ðaˈment/ /ə.ɣo.zəˌɾa.ðəˈment/ /ə.ɣu.zəˌɾa.ðəˈmen/ adv
daringly

agosarat /a.ɣo.zaˈɾat/ /ə.ɣo.zəˈɾat/ /ə.ɣu.zəˈɾat/ adj masc
dauntless

agost /əˈɣost/ n masc
August
Vuitè mes de l'any.

agraciar /a.ɣɾa.siˈa/ /a.ɣɾa.siˈaɾ/ v
pardon
Fer o concedir alguna gràcia o mercè.

agraciat /a.ɣɾa.siˈat/ /ə.ɣɾə.siˈat/ adj masc
graceful

agradable /a.ɣɾaˈða.bɫe/ /a.ɣɾaˈða.βɫe/ /a.ɣɾaˈðab.bɫe/ /ə.ɣɾəˈða.βɫə/ /ə.ɣɾəˈðab.bɫə/ adj
pleasant agreeable

agradablement /a.ɣɾaˌða.bɫeˈment/ /a.ɣɾaˌða.βɫeˈmen/ /a.ɣɾaˌðab.bɫeˈmen/ /ə.ɣɾəˌða.βɫəˈmen/ /ə.ɣɾəˌðab.bɫəˈmen/ /ə.ɣɾəˌðab.bɫəˈment/ adv
pleasantly

agradar /a.ɣɾaˈða/ /a.ɣɾaˈðaɾ/ v
like
Complaure, acontentar, donar gust.
please
(pronominal) Ser del gust o aprovació d'algú, enamorar-se'n.

agradosament /a.ɣɾaˌðo.zaˈmen/ /a.ɣɾaˌðo.zaˈment/ /ə.ɣɾəˌðo.zəˈmen/ /ə.ɣɾəˌðo.zəˈment/ adv
affably

agradós /a.ɣɾaˈðos/ /ə.ɣɾəˈðos/ adj masc
affable

agrair /a.ɣɾaˈi/ /a.ɣɾaˈiɾ/ v
thank

agrament /ˌa.ɣɾaˈmen/ /ˌa.ɣɾaˈment/ /ˌa.ɣɾəˈmen/ /ˌa.ɣɾəˈment/ adv
sourly

agranar /a.ɣɾaˈna/ /a.ɣɾaˈnaɾ/ /ə.ɣɾəˈna/ v
fatten
Escampar gra d'aliment per als animals.

agrari /aˈɣɾa.ɾi/ /əˈɣɾa.ɾi/ adj masc
agrarian

agraïment /a.ɣɾa.iˈmen/ /a.ɣɾa.iˈment/ /ə.ɣɾə.iˈmen/ /ə.ɣɾə.iˈment/ n masc
gratitude

agre /ˈa.ɣɾe/ /ˈa.ɣɾə/ adj masc
sour

agredir /a.ɣɾeˈði/ /a.ɣɾeˈðiɾ/ /ə.ɣɾəˈði/ v
attack

agredolç /ˌa.ɣɾeˈðoɫs/ /ˌa.ɣɾəˈðoɫs/ adj masc
bittersweet

agregar /a.ɣɾeˈɣa/ /a.ɣɾeˈɣaɾ/ /ə.ɣɾəˈɣa/ v
add
Afegir, unint o ajuntant unes persones o coses a altres.
appoint
Destinar a alguna persona a un cos o oficina, però sense donar-li plaça efectiva.

agregat /a.ɣɾeˈɣat/ /ə.ɣɾəˈɣat/ n masc
aggregate
Conjunt de coses o persones unides.
attaché
Funcionari adjunt a una plaça fixa.

agrejar /a.ɣɾeˈd͡ʒa/ /a.ɣɾeˈd͡ʒaɾ/ /a.ɣɾeˈʒa/ /ə.ɣɾəˈd͡ʒa/ /ə.ɣɾəˈʒa/ v
sour

agremiar /a.ɣɾe.miˈa/ /a.ɣɾe.miˈaɾ/ /ə.ɣɾə.miˈa/ v
unionize

agressiu /a.ɣɾeˈsiw/ /ə.ɣɾəˈsiw/ adj masc
aggressive

agressivament /a.ɣɾeˌsi.vaˈment/ /a.ɣɾeˌsi.βaˈmen/ /ə.ɣɾəˌsi.vəˈmen/ /ə.ɣɾəˌsi.vəˈment/ /ə.ɣɾəˌsi.βəˈmen/ adv
aggressively

agressivitat /a.ɣɾe.si.viˈtat/ /a.ɣɾe.si.βiˈtat/ /ə.ɣɾə.si.viˈtat/ /ə.ɣɾə.si.βiˈtat/ n fem
aggressiveness

agressió /a.ɣɾe.siˈo/ /ə.ɣɾə.siˈo/ n fem
aggression

agressor /a.ɣɾeˈso/ /a.ɣɾeˈsoɾ/ /ə.ɣɾəˈso/ n masc
aggressor

agrest /aˈɣɾest/ /əˈɣɾest/ adj masc
rustic

agreujar /a.ɣɾewˈd͡ʒa/ /a.ɣɾewˈd͡ʒaɾ/ /ə.ɣɾəwˈʒa/ v
aggravate
Fer tornar més greu una situació.
offend
Causar un greuge a una persona, ferir-la en l'honor.

agricultor /a.ɣɾi.kuɫˈto/ /a.ɣɾi.kuɫˈtoɾ/ /ə.ɣɾi.kuɫˈto/ n masc
farmer

agricultura /a.ɣɾi.kuɫˈtu.ɾa/ n fem
agriculture farming

agrimensor /a.ɣɾi.menˈso/ /a.ɣɾi.menˈsoɾ/ /ə.ɣɾi.mənˈso/ n masc
surveyor

agriotip /a.ɣɾi.oˈtip/ /ə.ɣɾi.uˈtip/ n masc
agriotype

agrir /aˈɣɾi/ /aˈɣɾiɾ/ /əˈɣɾi/ v
sour

agrisar /a.ɣɾiˈza/ /a.ɣɾiˈzaɾ/ /ə.ɣɾiˈza/ v
grey

agro- prefix
agro-

agroalimentari /ˌa.ɣɾo.ə.ɫi.mənˈta.ɾi/ /ˌa.ɣɾu.ə.ɫi.mənˈta.ɾi/ adj masc
agri-food

agroflació /ˌa.ɣɾo.fɫa.siˈo/ /ˌa.ɣɾo.fɫə.siˈo/ /ˌa.ɣɾu.fɫə.siˈo/ n fem
agflation

agronomia /a.ɣɾo.noˈmi.a/ /ə.ɣɾo.noˈmi.ə/ /ə.ɣɾu.nuˈmi.ə/ n fem
agronomy

agror /aˈɣɾo/ /aˈɣɾoɾ/ /əˈɣɾo/ n fem
sourness

agroturisme /ˌa.ɣɾo.tuˈɾiz.me/ /ˌa.ɣɾo.tuˈɾiz.mə/ /ˌa.ɣɾu.tuˈɾiz.mə/ n masc
agritourism

agrumollar /a.ɣɾu.moˈʎa/ /a.ɣɾu.moˈʎaɾ/ /ə.ɣɾu.moˈʎa/ /ə.ɣɾu.muˈʎa/ v
clot

agrupació /a.ɣɾu.pa.siˈo/ /ə.ɣɾu.pə.siˈo/ n fem
group

agrupament /a.ɣɾu.paˈmen/ /a.ɣɾu.paˈment/ /ə.ɣɾu.pəˈmen/ /ə.ɣɾu.pəˈment/ n masc
grouping
Acció i efecte d'agrupar o agrupar-se.
(rugbi) Conjunt de jugadors de tots dos equips agafats entre ells de manera espontània al voltant de la pilota.

agrupament flexible n masc
flexible grouping

agrupar /a.ɣɾuˈpa/ /a.ɣɾuˈpaɾ/ /ə.ɣɾuˈpa/ v
group

agrícola /aˈɣɾi.ko.ɫa/ /əˈɣɾi.ko.ɫə/ /əˈɣɾi.ku.ɫə/ adj
agricultural

agrònom /aˈɣɾɔ.nom/ /əˈɣɾɔ.nom/ /əˈɣɾɔ.num/ n masc
agronomist

aguait /aˈɣwajt/ /əˈɣwajt/ n masc
surveillance
Acció d'aguaitar.

aguaitar /a.ɣwajˈta/ /a.ɣwajˈtaɾ/ /ə.ɣwəjˈta/ v
watch

aguant /aˈɣu.an/ /aˈɣu.ant/ /aˈɣwan/ /aˈɣwant/ /əˈɣu.ən/ /əˈɣu.ənt/ /əˈɣwan/ /əˈɣwant/ n masc
endurance
Fortalesa o vigor per resistir.

aguantar /a.ɣwanˈta/ /a.ɣwanˈtaɾ/ /ə.ɣwənˈta/ v
bear
Sofrir, tolerar, generalment coses greus o molestes.
support
Sostenir, mantenir alguna cosa en l'estat en que es troba.
remain
(pronominal) Afirmar-se o assegurar-se per no caure.
control
(pronominal) Contenir-se, reprimir-se.

aguar /a.ɣuˈa/ /a.ɣuˈaɾ/ /ə.ɣuˈa/ v
sharpen

agudament /aˌɣu.ðaˈmen/ /aˌɣu.ðaˈment/ /əˌɣu.ðəˈmen/ /əˌɣu.ðəˈment/ adv
acutely

agudesa /a.ɣuˈðe.za/ /ə.ɣuˈðə.zə/ /ə.ɣuˈðɛ.zə/ n fem
sharpness

aguditzar /a.ɣu.ðiˈd͡za/ /a.ɣu.ðiˈza/ /a.ɣu.ðiˈzaɾ/ /ə.ɣu.ðiˈd͡za/ v
sharpen
Fer agut.
sharpen sharper
(pronominal) Fer-se agut.

aguerrir /a.ɣeˈri/ /a.ɣeˈriɾ/ /ə.ɣəˈri/ v
temper

aguisar /a.ɣiˈza/ /a.ɣiˈzaɾ/ /ə.ɣiˈza/ v
make up

agulla /aˈu.ʎa/ /aˈɣu.ʎa/ /əˈɣu.jə/ /əˈɣu.ʎə/ /ˈɡu.jə/ n fem
needle
Barreta punxeguda de metall, de fusta o d'os amb un ull per on es passa el fil, corda, etc., amb la qual es cus, teixeix o broda.
garfish
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Belone belone)

agulla d'estendre n fem
clothes peg

agulla de cap n fem
pin

agulla del paladar n fem
Mediterranean spearfish

agulla imperial n fem
agujón needlefish

agulla tonyinera n fem
Atlantic saury

agullada /a.ɣuˈʎa.ða/ /ə.ɣuˈja.ðə/ /ə.ɣuˈʎa.ðə/ n fem
cattle prod
Bastó amb una punta de ferro per a guiar els bous.
little gulper shark
Espècie de tauró ovovivípar que viu a uns 200 metres de profunditat en aigües continentals de l’Índic, l’Atlàntic oriental i el Carib (Centrophorus uyato).

agullat /a.ɣuˈʎat/ /ə.ɣuˈʎat/ n masc
picked dog-fish

agullat xato n masc
longnose spurdog

agulleta /a.ɣuˈʎe.ta/ /ə.ɣuˈjɛ.tə/ /ə.ɣuˈʎə.tə/ /ə.ɣuˈʎɛ.tə/ n fem
pipefish
agulla (Syngnathus tenuirostris)

agulleta espinosa n fem
pelagic pipefish

agulleter /a.ɣu.ʎeˈte/ /a.ɣu.ʎeˈteɾ/ /ə.ɣu.ʎəˈte/ n masc
needler

agullonar /a.ɣu.ʎoˈna/ /a.ɣu.ʎoˈnaɾ/ /ə.ɣu.juˈna/ /ə.ɣu.ʎoˈna/ /ə.ɣu.ʎuˈna/ v
spur
Punxar amb l'agulló.
spur on
Instigar a algú per fer alguna cosa.

agulló /a.ɣuˈʎo/ /ə.ɣuˈjo/ /ə.ɣuˈʎo/ n masc
stimulant
(figuradament) Estímul, incitació a obrar.

agusar /a.ɣuˈza/ /a.ɣuˈzaɾ/ v
sharpen

agut /əˈɣut/ adj masc
acute

agà /aˈɣa/ /əˈɣa/ n masc
agha

agàmic /aˈɣa.mik/ /əˈɣa.mik/ adj masc
agamic

agència /aˈd͡ʒɛn.si.a/ /aˈʒɛn.si.a/ n masc
agency

agència d'avaluació de la qualitat n fem
quality assurance agency

agència de viatges n fem
travel agency

agència tributària n fem
tax authority

ahir /aˈi/ /aˈiɾ/ adv
yesterday
En el dia antecedent i immediat al dia en què es parla, és a dir, al dia d'avui.
Poc temps fa, fa poc, poc ha.

ai /ˈaj/ Interjection
ouch

ai /ˈaj/ n masc
ooh

aibofòbia /aj.boˈfɔ.bi.a/ /əj.boˈfɔ.bi.ə/ /əj.buˈfɔ.bi.ə/ /əj.βuˈfɔ.βi.ə/ n fem
aibohphobia

aigua /ˈaj.ɣwə/ /ˈal.ɡwa/ n fem
water
(no comptable) Líquid format per molècules que contenen un àtom d'oxigen i dos d'hidrogen.
aqua
Color blau clar verdós com l’aigua amb una llum determinada, idèntic al cian en disseny web però diferent en el procés d’impressió.

aigua de roses n fem
rosewater

aigua oxigenada n fem
oxygenated water

aiguabarrejar-se /ˌaj.ɣwa.ba.reˈd͡ʒaɾ.se/ /ˌaj.ɣwa.βa.reˈʒar.se/ /ˌaj.ɣwə.bə.rə.ʒərˈsə/ /ˌaj.ɣwə.bə.rəˈd͡ʒaɾ.sə/ /ˌaj.ɣwə.βə.rəˈʒar.sə/ v
join

aiguacuit /ˌaj.ɣwaˈkujt/ /ˌaj.ɣwəˈkujt/ n masc
animal glue

aigualejar /aj.ɣwa.ɫeˈd͡ʒa/ /aj.ɣwa.ɫeˈd͡ʒaɾ/ /aj.ɣwa.ɫeˈʒa/ /əj.ɣwə.ɫəˈd͡ʒa/ /əj.ɣwə.ɫəˈʒa/ v
water

aigualir /aj.ɣwaˈɫi/ /aj.ɣwaˈɫiɾ/ /əj.ɣwəˈɫi/ v
water down

aigualit /aj.ɣwaˈɫit/ /əj.ɣwəˈɫit/ adj masc
watery
Barrejat amb aigua.

aigualit /aj.ɣwaˈɫit/ /əj.ɣwəˈɫit/ n masc
brown rot

aiguamans /ˌaj.ɣwaˈmans/ /ˌaj.ɣwəˈmans/ n masc
ewer
Recipient per rentar-se les mans.

aiguamarina /ˌaj.ɣwə.məˈɾi.nə/ n fem
aquamarine

aiguamoll /ˌaj.ɣwaˈmɔʎ/ n masc
marsh

aiguanaf /ˌaj.ɣwaˈnaf/ /ˌaj.ɣwəˈnaf/ n masc
napha water

aiguardent /ˌaj.ɣwarˈðen/ /ˌaj.ɣwaɾˈðen/ /ˌaj.ɣwaɾˈðent/ /ˌaj.ɣwərˈðen/ /ˌaj.ɣwəɾˈðent/ n masc
firewater

aiguarràs /ˌaj.ɣwaˈras/ n masc
turpentine

aiguat /ajˈɣwat/ n masc
downpour

aigüera /ajˈɣwe.ɾa/ /əjˈɣwe.ɾə/ n fem
sink
Pica per a rentar els plats.

aigües /ˈa.wi.es/ /ˈaј.ɣos/ /ˈaј.ɣwes/ /ˈaј.ɣwəs/ /ˈaј.ɣəs/ n fem
waters
Zona marítima.
Líquid amniòtic.
water
Brillantor de les pedres precioses i certs materials.

aimara /ajˈma.ɾa/ /əjˈma.ɾə/ adj
Aymara
Relatiu al poble dels aimares, la seva cultura o la llengua.

aimara /ajˈma.ɾa/ /əjˈma.ɾə/ n masc
Aymara
Llengua ameríndia de l'altiplà entre Bolívia, Perú i Xile.

aimara /ajˈma.ɾa/ /əjˈma.ɾə/ n neut
Aymara
Natural d'un poble de la conca del llac Titicaca, a l'Amèrica del Sud.

aimia /ajˈmi.a/ /əjˈmi.ə/ n fem
darling

ain /ˈajn/ n fem
ayin

aire /ˈaj.ɾe/ n masc
air
(normalment no comptable) Gasos de l’atmosfera.

aire condicionat n masc
conditioned air

airejar /aj.ɾeˈd͡ʒa/ /aj.ɾeˈd͡ʒaɾ/ /aj.ɾeˈʒa/ /əj.ɾəˈd͡ʒa/ /əj.ɾəˈʒa/ v
air

airosament /ajˌɾo.zaˈmen/ /ajˌɾo.zaˈment/ /əjˌɾo.zəˈmen/ /əjˌɾo.zəˈment/ adv
gracefully

airós /ajˈɾos/ /əjˈɾos/ adj masc
airy

aiurveda /a.iwrˈβɛ.ða/ /a.iwɾˈvɛ.ða/ /a.iwɾˈβɛ.ðɛ/ /ə.iwrˈbɛ.ðə/ /ə.iwɾˈvɛ.ðə/ n masc
Ayurveda

aiurvèdic /a.iwrˈβɛ.ðik/ /a.iwɾˈvɛ.ðik/ /a.iwɾˈβɛ.ðik/ /ə.iwrˈbɛ.ðik/ /ə.iwɾˈvɛ.ðik/ adj masc
Ayurvedic

aixa /ˈa.ʃa/ /ˈa.ʃə/ /ˈaj.ʃa/ n fem
adze

aixada /ajˈʃa.ða/ /aˈʃa.ða/ /əˈʃa.ðə/ n fem
hoe

aixafar /a.ʃaˈfa/ /aj.ʃaˈfa/ /aj.ʃaˈfaɾ/ /ə.ʃəˈfa/ v
crush
Pressionar sobre alguna cosa fins a destruir-la, generalment en sentit de dalt cap a baix, per exemple fent la força amb un peu.
Quedar una persona amb desànim per continuar amb una disputa.

aixafaterrossos /ajˌʃa.fa.teˈrɔ.sos/ /aˌʃa.fa.teˈrɔ.sos/ /əˌʃa.fə.təˈrɔ.sos/ /əˌʃa.fə.təˈrɔ.sus/ n neut
yokel

aixamfranar /a.ʃaɱ.fɾaˈna/ /aj.ʃaɱ.fɾaˈna/ /aj.ʃaɱ.fɾaˈnaɾ/ /ə.ʃəɱ.fɾəˈna/ v
chamfer

aixecament /a.ʃe.kaˈmen/ /aj.ʃe.kaˈmen/ /aj.ʃe.kaˈment/ /ə.ʃə.kəˈmen/ /ə.ʃə.kəˈment/ n masc
raising

aixecar /a.ʃeˈka/ /aj.ʃeˈka/ /aj.ʃeˈkaɾ/ /ə.ʃeˈka/ /ə.ʃəˈka/ v
lift
Separar una cosa del lloc on reposava, elevant-la.

aixecar la camisa v
pull one's leg

aixella /ajˈʃe.ʎa/ /aˈʃe.ʎa/ n fem
armpit axilla

aixeta /ajˈʃe.ta/ /aˈʃe.ta/ /əˈʃə.tə/ /əˈʃɛ.tə/ n fem
tap faucet
Vàlvula a l’extrem d’una conducció, o a l’orifici d’un recipient, per a regular manualment la sortida del líquid.

aixina /ajˈʃi.na/ /aˈʃi.na/ /əˈʃi.nə/ adv
so
Així, d'aquesta manera.

aixopluc /a.ʃoˈpɫuk/ /aj.ʃoˈpɫuk/ /ə.ʃoˈpɫuk/ /ə.ʃuˈpɫuk/ n masc
shelter

aixoplugar /a.ʃo.pɫuˈɣa/ /aj.ʃo.pɫuˈɣa/ /aj.ʃo.pɫuˈɣaɾ/ /ə.ʃo.pɫuˈɣa/ /ə.ʃu.pɫuˈɣa/ v
shelter

aixovar /a.ʃuˈβaɾ/ /aj.ʃoˈvaɾ/ /aj.ʃoˈβa/ /ə.ʃoˈva/ /ə.ʃuˈva/ n masc
trousseau

aixovar domèstic n masc
household goods

així /ajˈʃi/ /aˈʃi/ adv
so
D’aquesta manera.
De la mateixa manera, en conseqüència.

així així adv
so-so

així com conjunction
as well as
I també, com també.

així i tot conjunction
even so

així mateix /ajˌʃi /aˌʃi adv
likewise

així que conjunction
as soon as

això /ajˈʃɔ/ /aˈʃɔ/ /əˈʃɔ/ pronoun
this

això rai /ajˌʃɔ /aˌʃɔ /əˌʃɔ Interjection
no problem

ajaçar /a.d͡ʒaˈsa/ /a.d͡ʒaˈsaɾ/ /a.ʒaˈsa/ /ə.ʒəˈsa/ v
lie
(pronominal) Ajaure’s en el jaç, per descansar o dormir.

ajeure /aˈd͡ʒɛw.ɾe/ /aˈʒɛw.ɾe/ /əˈʒɛw.ɾə/ v
lay down
Abaixar fins a estendre en terra el que estava dret.
lodge
Inclinar el blat per causa de la pluja.
lie down
(pronominal) Posar-se al llit.

ajocar /a.d͡ʒoˈka/ /a.d͡ʒoˈkaɾ/ /a.ʒoˈka/ /ə.ʒoˈka/ /ə.ʒuˈka/ v
roost
(central) Posar l’aviram a jóc.

ajornalar /a.d͡ʒoɾ.naˈɫa/ /a.d͡ʒoɾ.naˈɫaɾ/ /a.ʒor.naˈɫa/ /ə.ʒoɾ.nəˈɫa/ /ə.ʒur.nəˈɫa/ v
hire

ajornar /a.d͡ʒoɾˈna/ /a.d͡ʒoɾˈnaɾ/ /a.ʒorˈna/ /ə.ʒoɾˈna/ /ə.ʒurˈna/ v
postpone
Posposar, traslladar per més endavant una tasca o esdeveniment

ajuda /aˈʒu.ða/ /əˈʒu.ðə/ n fem
aid
Cosa que serveix per ajudar.
(medicina) Ènema, lavativa.
help assistance
(antigament) Socors, favor.
help
(basquetbol) Suport tàctic d'un o més jugadors a un company d'equip en situació de defensa.

ajuda pedagògica n fem
academic advising

ajudant /a.d͡ʒuˈðan/ /a.d͡ʒuˈðant/ /a.ʒuˈðan/ /ə.ʒuˈðan/ /ə.ʒuˈðant/ n masc
assistant
Persona la feina de la qual és ajudar un altre professional, auxiliar.

ajudant d'anotador n masc
assistant scorer

ajudar /a.d͡ʒuˈða/ /a.d͡ʒuˈðaɾ/ /a.ʒuˈða/ v
help assist

ajuntament /a.d͡ʒun.taˈmen/ /a.d͡ʒun.taˈment/ /a.ʒun.taˈmen/ /ə.ʒun.təˈmen/ /ə.ʒun.təˈment/ n masc
town hall town council
Edifici principal on es troba l'òrgan que governa un municipi.

ajuntar /a.d͡ʒunˈta/ /a.d͡ʒunˈtaɾ/ /a.ʒunˈta/ /ə.ʒunˈta/ v
join
Unir unes coses amb altres.
join fit
En alguns oficis mecànics, ajustar, unir, fer venir bé les peces que entren en una obra.
get
(pronominal) Acompanyar-se, anar amb algú.
(pronominal) amistançar-se

ajupir /a.d͡ʒuˈpiɾ/ /a.ʒuˈpi/ /ə.ʒuˈpi/ v
crouch
Inclinar molt el cos envers el terra.
(pronominal) Abaixar-se doblegant les cames.
(pronominal, rugbi) Doblegar, els jugadors de la primera línia, el tronc i els genolls en formar una melé ordenada per poder avançar o resistir l'empenta de l'equip adversari.

ajustar /a.d͡ʒusˈta/ /a.d͡ʒusˈtaɾ/ /a.ʒusˈta/ /ə.ʒusˈta/ v
adjust
Igualar una cosa amb altra, arreglar-la, acomodar-la, fer-la venir bé.
Arreglar alguna cosa a allò que és just.
reach
Concertar, capitular, concordar alguna cosa com el casament, la pau, les diferències o els plets.
settle
Convenir en el preu d'alguna cosa.
close
Tancar la porta o finestra però sense girar la clau o posar els baldons.

ajustat /a.d͡ʒusˈtat/ /a.ʒusˈtat/ /ə.ʒusˈtat/ adj masc
tight

ajusticiar /a.d͡ʒus.ti.siˈa/ /a.d͡ʒus.ti.siˈaɾ/ /a.ʒus.ti.siˈa/ /ə.ʒus.ti.siˈa/ v
execute

aka /ˈa.ka/ /ˈa.kə/ adv
aka

al cap de preposition
after

al capdavall /aɫˌkab.daˈvaʎ/ /aɫˌkab.daˈβaʎ/ /əɫˌkab.dəˈvaʎ/ /əɫˌkab.dəˈβaʎ/ adv
at the bottom
A la part inferior, la més baixa.
after all
Finalment, després de superats tots els obstacles i temences.

al capdavant /aɫˌkab.daˈvant/ /aɫˌkab.daˈβan/ /əɫˌkab.dəˈvan/ /əɫˌkab.dəˈvant/ /əɫˌkab.dəˈβan/ adv
ahead

al dente /aɫˈden.te/ /aɫˈdɛn.te/ adv
al dente

al detall /aɫ.deˈtaʎ/ /əɫ.dəˈtaʎ/ adv
retail

al primer toc adv
first touch

al voltant adv
around

al-Àndalus pn
al-Andalus

ala /ˈa.ɫa/ n fem
wing
Cadascuna de les dues extremitats dels ocells, dels ratpenats, de molts insectes i d'alguns rèptils prehistòrics, situades als costats del cos i que en la majoria de casos serveixen per a volar. Cal destacar en el cas dels insectes que acostumen a tenir més d'un parell d'ales.
Cadascuna de les dues peces planes que van a banda i banda del cos de l'avió i que serveixen per estabilitzar el vol. Si en comptes de dues peces n'hi ha una sola també s'anomena ala (l'ala superior dels biplans, etc).
Part lateral o auxiliar d'una construcció.
Part d'un barret que el rodeja de forma horitzontal per la base de forma més o menys plana i que serveix per defensar al seu usuari de les inclemències del temps i dels rajos del sol.
(futbol) Cadascuna de les dues parelles de jugadors formades per l'extrem i l'interior d'un mateix costat del camp de joc.

ala /ˈa.ɫa/ n neut
forward
(basquetbol, hoquei sobre gel) Jugador que en la fase d'atac se situa en una zona lateral de la pista de joc.

ala dreta n fem
right wing

ala esquerra n fem
left wing

ala obert n masc
split end

ala tancat n masc
tight end

alabama /a.ɫaˈba.ma/ /ə.ɫəˈβa.mə/ n masc
Alabama

alabastre /ə.ɫəˈβas.tɾə/ n masc
alabaster
Varietat de guix microcristal·lí compacte, blanc i translúcid, usat en escultura i ornamentació.
alabastron
Tipus de vas grec d’origen egipci de forma afusada.

alabatre /ˌa.ɫaˈba.tɾe/ /ˌa.ɫəˈβa.tɾə/ v
flap

alambinar /a.ɫam.biˈna/ /a.ɫam.biˈnaɾ/ /ə.ɫəm.biˈna/ v
distil
Destil·lar els licors amb l'alambí.
scrutinize
Examinar atentament alguna cosa, com paraula, escrit o acció, fins apurar el seu vertader sentit, mèrit o utilitat.

alambí /a.ɫamˈbi/ /ə.ɫəmˈbi/ n masc
still alembic

alamànic /a.ɫaˈma.nik/ /ə.ɫəˈma.nik/ n masc
Alemannic

alarma /aˈɫaɾ.ma/ /əˈɫar.mə/ n fem
alarm
Missatge d'avís que hom dona quan es detecta un perill: incendis, atac de l'enemic, etc.

alarmant /a.ɫarˈman/ /a.ɫaɾˈman/ /a.ɫaɾˈmant/ /ə.ɫərˈman/ /ə.ɫəɾˈmant/ adj
alarming

alarmar /a.ɫarˈma/ /a.ɫaɾˈma/ /a.ɫaɾˈmaɾ/ /ə.ɫərˈma/ v
alarm

alat /aˈɫat/ /əˈɫat/ adj masc
winged

alatxa /aˈɫa.t͡ʃa/ /əˈɫa.t͡ʃə/ n fem
round sardinella

alatzà /a.ɫaˈd͡za/ /ə.ɫəˈd͡za/ adj masc
sorrel

alba /ˈaw.βə/ /ˈaɫ.ba/ /ˈaɫ.βə/ n fem
dawn
Primera llum que es descobreix per orient abans d'eixir el sol.
alb
Vestidura de tela blanca que sacerdots, diaques i subdiaques es posen sobre el seu propi hàbit i l'amit per a celebrar el sant ofici de la missa i altres oficis divins.
daybreak
Arbre d'uns vint a vint-i-cinc peus d'alçada, d'escorça blanquinosa i fulles de color verd clar. Creix en poc temps i la seva fusta, què és blanca i lleugera, triga molt a podrir-se dins de l'aigua (Populus alba).

albada /aɫˈβa.ða/ /əɫˈβa.ðə/ n fem
dawn

albanès /əɫ.bəˈnəs/ /əɫ.bəˈnɛs/ adj masc
Albanian
Relatiu a Albània

albanès /əɫ.bəˈnəs/ /əɫ.bəˈnɛs/ n masc
Albanian
Natural d'Albània.
(només en singular) Llengua parlada a Albània, el Kosovo i a zones de Macedònia.

albarda /aɫˈbaɾ.ða/ /əɫˈβar.də/ n fem
packsaddle
Guarniment principal de les bèsties de càrrega.

albarinyo /aɫ.baˈɾi.ɲo/ /əɫ.bəˈɾi.ɲo/ /əɫ.bəˈɾi.ɲu/ /əɫ.βəˈɾi.ɲu/ n masc
Albariño

albarà /aɫ.baˈɾa/ /əɫ.βəˈɾa/ n masc
invoice

albatros /aɫˈba.tɾos/ /əɫˈba.tɾos/ /əɫˈba.tɾus/ /əɫˈβa.tɾus/ n masc
albatross

albercoc /əɫ.βərˈkɔk/ n masc
apricot

alberg /aɫˈbɛɾk/ /əɫˈβɛrk/ n masc
hostal

alberg de joventut n masc
youth hostel

alberge /aɫˈβɛɾ.d͡ʒe/ /əɫˈβɛr.ʒə/ n masc
peach

alberginiera /aɫ.beɾ.d͡ʒi.niˈe.ɾa/ /əɫ.βər.ʒi.niˈe.ɾə/ n fem
eggplant

alberguista /aɫ.beɾˈɣis.ta/ /aɫ.beɾˈɣis.te/ /əɫ.βərˈɡis.tə/ n neut
hosteler

albergínia /aw.βerˈʒi.ni.a/ /aɫ.βerˈʒi.ni.a/ /u.βərˈʒi.ni.ə/ /əw.βərˈʒi.ni.ə/ /əɫ.βərˈʒi.ni.ə/ n fem
aubergine eggplant

albicació /aɫ.bi.ka.siˈo/ /əɫ.βi.kə.siˈo/ n fem
albication

albinisme /aɫ.biˈniz.me/ /əɫ.βiˈniz.mə/ n masc
albinism

albir /aɫˈbiɾ/ /əɫˈβir/ n masc
judgement

albirar /aɫ.biˈɾaɾ/ /aɫ.βiˈɾa/ v
conjecture
Imaginar una cosa com és.
discern
Veure confusament alguna cosa perquè està molt lluny.

albor /aɫˈboɾ/ /aɫˈβo/ /əɫˈβo/ n masc
bleak
Peix blanquinós del gènere Alburnus.
dawnlight
Primera claror de l’alba.

albufera /aɫ.buˈfe.ɾa/ /əɫ.βuˈfe.ɾə/ n fem
lagoon

albugínia /aɫ.βuˈd͡ʒi.ni.a/ /əɫ.βuˈʒi.ni.ə/ n fem
albuginea

albuminúria /aɫ.bu.miˈnu.ɾi.a/ /əɫ.βu.miˈnu.ɾi.ə/ n masc
albuminuria

alburn /aɫˈbuɾn/ /əɫˈβurn/ n masc
bleak

albúmina /aɫˈbu.mi.na/ /əɫˈβu.mi.nə/ n fem
albumin

alcalde /arˈkaɫ.de/ /aɫˈkaɫ.de/ /ərˈkaɫ.də/ /əɫˈkaɫ.də/ n neut
mayor

alcaldia /aɫ.kaɫˈdi.a/ n fem
mayorship

alcalinitzar /aɫ.ka.ɫi.niˈd͡za/ /aɫ.ka.ɫi.niˈza/ /aɫ.ka.ɫi.niˈzaɾ/ v
alkalinize

alcaloide /aɫ.kaˈɫɔj.ðe/ /əɫ.kəˈɫɔj.ðə/ n masc
alkaloid

alcalosi /aɫ.kaˈɫɔ.zi/ /əɫ.kəˈɫɔ.zi/ n fem
alkalosis

alcalí /aɫ.kaˈɫi/ /əɫ.kəˈɫi/ adj masc
alkaline

alcavot /aɫ.kaˈvɔt/ /aɫ.kaˈβɔt/ /əɫ.kəˈvɔt/ /əɫ.kəˈβɔt/ n masc
pimp

alció /aɫ.siˈo/ /əɫ.siˈo/ n masc
halcyon

alcofoll /aɫ.koˈfoʎ/ /əɫ.koˈfoʎ/ /əɫ.kuˈfoʎ/ n masc
kohl

alcohol /aɫ.koˈɔɫ/ /əɫ.koˈɔɫ/ /əɫ.kuˈɔɫ/ n masc
alcohol liquor

alcoholisme /aɫ.ko.oˈɫiz.me/ /əɫ.ko.oˈɫiz.mə/ /əɫ.ku.uˈɫiz.mə/ n masc
alcoholism

alcoholitzar /aɫ.ko.o.ɫiˈd͡za/ /aɫ.ko.o.ɫiˈza/ /aɫ.ko.o.ɫiˈzaɾ/ /əɫ.ko.o.ɫiˈd͡za/ /əɫ.ku.u.ɫiˈd͡za/ v
alcoholize

alcoholèmia /aɫ.ko.oˈɫɛ.mi.a/ /əɫ.ko.oˈɫɛ.mi.ə/ /əɫ.ku.uˈɫɛ.mi.ə/ n fem
alcoholaemia

alcohòlic /aɫ.koˈɔ.ɫik/ /əɫ.koˈɔ.ɫik/ /əɫ.kuˈɔ.ɫik/ adj masc
alcoholic
Relatiu a l’alcohol.
Relatiu a l’alcoholisme.

alcohòlic /aɫ.koˈɔ.ɫik/ /əɫ.koˈɔ.ɫik/ /əɫ.kuˈɔ.ɫik/ n masc
alcoholic
Persona addicta a l’alcohol, que pateix alcoholisme.

alcova /aɫˈkɔ.va/ /aɫˈkɔ.βa/ /aɫˈkɔ.βɔ/ /əɫˈkɔ.və/ /əɫˈkɔ.βə/ n fem
alcove

alcàsser /aɫˈka.seɾ/ /əɫˈka.sər/ n masc
alcazar
(històric) Palau fortificat de l’Àndalus.

aldarull /aɫ.daˈɾuʎ/ /əɫ.dəˈɾuʎ/ n masc
row

aldehid /aɫ.deˈit/ /əɫ.dəˈit/ n masc
aldehyde

aleatori /a.ɫe.aˈtɔ.ɾi/ adj masc
random

aleatòriament /a.ɫe.aˌtɔ.ɾi.aˈmen/ /a.ɫe.aˌtɔ.ɾi.aˈment/ /ə.ɫe.əˌtɔ.ɾi.əˈmen/ /ə.ɫe.əˌtɔ.ɾi.əˈment/ adv
aleatorily

alegrar /a.ɫeˈɣɾa/ /a.ɫeˈɣɾaɾ/ /ə.ɫəˈɣɾa/ v
make happy
Causar alegria.
be happy
(pronominal) Rebre o sentir alegria.
enjoy
(pronominal) Gaudir d'alguna cosa.

alegrement /aˌɫe.ɣɾeˈmen/ /aˌɫe.ɣɾeˈment/ /əˌɫe.ɣɾəˈmen/ /əˌɫe.ɣɾəˈment/ adv
happily

alegria /a.ɫeˈɣɾi.a/ n fem
happiness joy
Sentiment de plaer que neix generalment d'una viva satisfacció de l'ànima i es manifesta amb signes exteriors.

alemany /a.ɫeˈmaɲ/ adj masc
German
Relatiu o pertanyent a Alemanya, als seus habitants o a la llengua alemanya.

alemany /a.ɫeˈmaɲ/ n masc
German
Natural d'Alemanya o del poble de llengua alemanya.

alena /aˈɫe.na/ /əˈɫɛ.nə/ n fem
awl

alenada /a.ɫeˈna.ða/ /ə.ɫəˈna.ðə/ n fem
puff
Expiració forta d’alè.
waft
Bufada suau i breu de vent.

alenar /a.ɫeˈna/ /a.ɫeˈnaɾ/ /ə.ɫəˈna/ v
exhale

alentir /a.ɫenˈti/ /a.ɫenˈtiɾ/ /ə.ɫənˈti/ v
slow down

aler dret n masc
right forward

aler esquerre n masc
left forward

aler pivot n masc
forward pivot

alerta /aˈɫɛr.ta/ /aˈɫɛɾ.ta/ /aˈɫɛɾ.tɛ/ /əˈɫɛr.tə/ n fem
alert

alertar /a.ɫerˈta/ /a.ɫeɾˈta/ /a.ɫeɾˈtaɾ/ /ə.ɫərˈta/ v
alert

aleró /a.ɫeˈɾo/ /ə.ɫəˈɾo/ n masc
wing
Ala d’aviram desplomada per al seu consum.
skeg
(aeronàutica) Peça mòbil i maniobrable de l’ala d’un avió.
spoiler
(automobilisme) Peça en la part posterior de la carrosseria per fer-lo més aerodinàmic.

aleshores /a.ɫeˈzɔ.ɾes/ /ə.ɫəˈzɔ.ɾəs/ adv
then
Llavors, en aquest cas.

aleta /aˈɫe.ta/ /əˈɫə.tə/ /əˈɫɛ.tə/ n fem
fin flipper
Extremitat dels peixos que mouen per impulsar-se o per estabilitzar la seva posició.

aletejar /a.ɫe.teˈd͡ʒa/ /a.ɫe.teˈd͡ʒaɾ/ /a.ɫe.teˈʒa/ /ə.ɫə.təˈd͡ʒa/ /ə.ɫə.təˈʒa/ v
flutter

aleuriòspora /a.ɫew.ɾiˈɔs.po.ɾa/ /ə.ɫəw.ɾiˈɔs.po.ɾə/ /ə.ɫəw.ɾiˈɔs.pu.ɾə/ n fem
aleuriospore

aleuroconidi /a.ɫew.ɾo.koˈni.ði/ /ə.ɫəw.ɾo.koˈni.ði/ /ə.ɫəw.ɾu.kuˈni.ði/ n fem
aleurioconidium

aleuta /aˈɫɛw.ta/ /aˈɫɛw.tɛ/ /əˈɫɛw.tə/ adj
Aleut
Relatiu o pertanyent a les illes Aleutianes, als seus habitants o a la seva llengua, incloent-hi la península d'Alaska.

aleuta /aˈɫɛw.ta/ /aˈɫɛw.tɛ/ /əˈɫɛw.tə/ n neut
Aleut
Natural de les illes Aleutianes o del poble originari.
(masculí singular) Llengua parlada a les illes Aleutianes i a la península d’Alaska, una branca de la família esquimoalèutica.

aleví /a.ɫeˈvi/ /a.ɫeˈβi/ /ə.ɫəˈvi/ /ə.ɫəˈβi/ n masc
alevin
Larva de peix.

alexitímia /a.ɫek.siˈti.mi.a/ /ə.ɫək.siˈti.mi.ə/ n fem
alexithymia

alfa /ˈaɫ.fa/ /ˈaɫ.fə/ n fem
alpha

alfabet /aɫ.faˈbet/ adj masc
literate

alfabet /aɫ.faˈbet/ n masc
alphabet

alfabetisme funcional n masc
functional literacy

alfabetisme matemàtic n masc
numeracy

alfabetització /aɫ.fa.βe.ti.d͡za.siˈo/ /aɫ.fa.βe.ti.za.siˈo/ /əɫ.fə.βə.tid.zə.siˈo/ n fem
literacy

alfabetització digital n fem
e-literacy

alfabetitzar /aɫ.fa.be.tiˈzaɾ/ /aɫ.fa.βe.tiˈd͡za/ /aɫ.fa.βe.tiˈza/ /əɫ.fə.βə.tiˈd͡za/ v
alphabetise

alfabètic /aɫ.faˈbɛ.tik/ /əɫ.fəˈβɛ.tik/ adj masc
alphabetic

alfabèticament /aɫ.faˌbɛ.ti.kaˈment/ /aɫ.faˌβɛ.ti.kaˈmen/ /əɫ.fəˌbɛ.ti.kəˈmen/ /əɫ.fəˌbɛ.ti.kəˈment/ /əɫ.fəˌβɛ.ti.kəˈmen/ adv
alphabetically

alfagrama /aɫ.faˈɣɾa.ma/ /əɫ.fəˈɣɾa.mə/ n masc
alphagram

alfals /aɫˈfaɫs/ /əɫˈfaɫs/ n masc
alfalfa

alfil /aɫˈfiɫ/ /əɫˈfiɫ/ n masc
bishop

alfisòl /aɫ.fiˈsɔɫ/ /əɫ.fiˈsɔɫ/ n masc
alfisol

alforja /aɫˈfɔr.d͡ʒa/ /aɫˈfɔɾ.d͡ʒa/ /aɫˈfɔɾ.d͡ʒɔ/ /əɫˈfɔr.ʒə/ n fem
saddlebag

alfàbrega /aɫˈfa.bɾe.ɣa/ /əɫˈfa.βɾə.ɣə/ n fem
basil

alfòndec /aɫˈfɔn.dek/ /əɫˈfɔn.dək/ n masc
caravanserai

alga /ˈaɫ.ɣa/ n fem
seaweed alga

algal /aɫˈɣaɫ/ /əɫˈɣaɫ/ adj
algal

algebraic /aɫ.d͡ʒeˈbɾajk/ /əɫ.ʒəˈbɾajk/ /əʎ.ʒəˈβɾajk/ adj masc
algebraic

algebraicament /aɫ.d͡ʒeˌbɾaj.kaˈment/ /aɫ.d͡ʒeˌβɾaj.kaˈmen/ /əɫ.ʒəˌbɾaj.kəˈmen/ /əɫ.ʒəˌbɾaj.kəˈment/ /əʎ.ʒəˌβɾaj.kəˈmen/ adv
algebraically

algerià /əɫ.ʒə.ɾiˈa/ /əʎ.ʒə.ɾiˈa/ adj masc
Algerian
Relatiu a Algèria.

algerià /əɫ.ʒə.ɾiˈa/ /əʎ.ʒə.ɾiˈa/ n masc
Algerian
Natural d’Algèria.

algerí /aɫ.d͡ʒeˈɾi/ /əɫ.ʒəˈɾi/ /əʎ.ʒəˈɾi/ adj masc
Algerian
Relatiu a Alger.

algerí /aɫ.d͡ʒeˈɾi/ /əɫ.ʒəˈɾi/ /əʎ.ʒəˈɾi/ n masc
Algerian
Natural d’Alger.

algo- prefix
algo-

algorisme /aɫ.ɣoˈɾiz.me/ /əɫ.ɣoˈɾiz.mə/ /əɫ.ɣuˈɾiz.mə/ n masc
algorithm

algorisme genètic n masc
genetic algorithm

algorísmic /aɫ.ɣoˈɾiz.mik/ /əɫ.ɣoˈɾiz.mik/ /əɫ.ɣuˈɾiz.mik/ adj masc
algorithmic

alguerès /al.ɡaˈɾes/ /aɫ.ɣeˈɾes/ /əɫ.ɣəˈɾəs/ /əɫ.ɣəˈɾɛs/ adj masc
Algherese
Relatiu o pertanyent a l'Alguer.

algun /aɫˈɣun/ adj masc
some

alguna cosa pronoun
something

algutzir /aɫ.ɣuˈd͡ziɾ/ /əɫ.ɣuˈd͡zir/ n masc
bailiff
Ministre inferior de justícia.

algàlia /aɫˈɣa.ɫi.a/ /əɫˈɣa.ɫi.ə/ n fem
civet
Perfum extret de les glàndules del gat mesquer.

algèbricament /aɫˌd͡ʒɛ.bɾi.kaˈment/ /aɫˌd͡ʒɛ.βɾi.kaˈmen/ /əɫˌʒɛ.bɾi.kəˈmen/ /əɫˌʒɛ.bɾi.kəˈment/ /əʎˌʒɛ.βɾi.kəˈmen/ adv
algebraically

algú /aɫˈɣu/ pronoun
someone somebody

alhora /aˈɫɔ.ɾa/ /aˈɫɔ.ɾɔ/ /əˈɫɔ.ɾə/ adv
at the same time
simultàniament

aliar /a.ɫiˈa/ /a.ɫiˈaɾ/ /ə.ɫiˈa/ v
ally
Unir o col·ligar diferents pobles en virtut d'un tractat.
Ajuntar dos metalls per formar-ne un de nou.

aliat /a.ɫiˈat/ /ə.ɫiˈat/ n masc
ally
Cadascun dels membres d'una aliança i en especial els pertanyents a la mateixa aliança de la que hom parla.

aliatge /a.ɫiˈa.d͡ʒe/ /ə.ɫiˈa.d͡ʒə/ n masc
alloy

alicates /a.ɫiˈka.tes/ /ə.ɫiˈka.təs/ n fem
pliers

alicorn /a.ɫiˈkɔɾn/ /ə.ɫiˈkɔrn/ n masc
crested oarfish
(peixos) Peix de la família dels lofòtids, de cos aplanat amb aleta dorsal allargada i sobresortint del cap com un corn (Lophotus lacepedei).

alienació /a.li.e.na.siˈo/ /ə.ɫi.ə.nə.siˈo/ n fem
alienation
Acció o efecte d'alienar.
Procés d'allunyament sociopsicològic d'un individu o una col·lectivitat envers un grup o envers la seva identitat i les seves conviccions mitjançant una conducta considerada desviada.

alienar /a.ɫi.eˈna/ /a.ɫi.eˈnaɾ/ /ə.ɫi.əˈna/ v
alienate
Passar o entregar a altre el domini d'alguna cosa.
Treure a algú de si, privar-lo de l'ús de la raó o dels sentits.

alimara /a.ɫiˈma.ɾa/ /ə.ɫiˈma.ɾə/ n fem
beacon

aliment /a.ɫiˈmen/ /a.ɫiˈment/ /ə.ɫiˈmen/ /ə.ɫiˈment/ n masc
food

alimentació /a.ɫi.men.ta.siˈo/ /ə.ɫi.mən.tə.siˈo/ n fem
feeding nutrition

alimentar /a.ɫi.menˈta/ /a.ɫi.menˈtaɾ/ /ə.ɫi.mənˈta/ v
feed
Donar aliment, sustentar.

alimentós /a.ɫi.menˈtos/ /ə.ɫi.mənˈtos/ adj masc
nutritive

alineació /a.ɫi.ne.a.siˈo/ /ə.ɫi.ne.ə.siˈo/ n fem
formation

alineació inicial n fem
starting lineup

alineament /a.ɫi.ne.aˈmen/ /a.ɫi.ne.aˈment/ /ə.ɫi.ne.əˈmen/ /ə.ɫi.ne.əˈment/ n masc
line-out

alinear /a.ɫi.neˈa/ /a.ɫi.neˈaɾ/ /ə.ɫi.neˈa/ v
align
Posar en línia recta.
line up
(esports de pilota) Designar, un entrenador, els jugadors que han de disputar un partit.

alipta /aˈɫip.ta/ /əˈɫip.tə/ n masc
alipta
En l'antiga Grècia, persona que preparava físicament els atletes abans de la competició.

alisòl /a.ɫiˈsɔɫ/ /ə.ɫiˈsɔɫ/ n masc
alisol

aliàsing n masc
aliasing

aliè /a.ɫiˈe/ /ə.ɫiˈɛ/ adj masc
else

aljub /aɫˈd͡ʒup/ /əɫˈʒup/ /əʎˈʒup/ n masc
pile

aljubar /aɫ.d͡ʒuˈbaɾ/ /aɫ.d͡ʒuˈβa/ /əɫ.ʒuˈba/ /əʎ.ʒuˈβa/ v
fill

aljófar n masc
pearl

all /ˈaʎ/ n masc
garlic
(botànica) Planta originària de l'Extrem Orient, de fulles llargues i primes, famosa pel seu bulb comestible, fort de sabor i olor, que es divideix alhora en diversos bulbs separats per membranes (Allium sativum).

allada /aˈʎa.ða/ /əˈja.ðə/ /əˈʎa.ðə/ n masc
garlic sauce

allargament /a.ʎar.ɣaˈmen/ /a.ʎaɾ.ɣaˈmen/ /a.ʎaɾ.ɣaˈment/ /ə.ʎər.ɡəˈmen/ /ə.ʎər.ɣəˈmen/ /ə.ʎəɾ.ɣəˈment/ n masc
lengthening

allargar /a.ʎarˈɣa/ /a.ʎaɾˈɣa/ /a.ʎaɾˈɣaɾ/ /ə.ʎərˈɡa/ v
lengthen
Fer més llarga una cosa.
hand
Donar una cosa distant a qui la demana.
last
Fer durar, entretenir-se en l'execució d'alguna cosa.

allargassar /a.ʎar.ɣaˈsa/ /a.ʎaɾ.ɣaˈsa/ /a.ʎaɾ.ɣaˈsaɾ/ /ə.ʎər.ɡəˈsa/ v
prolong
Allargar molt alguna cosa.
stretch down
Col·locar-se molt estirat.

allau /aˈʎaw/ /əˈʎaw/ n fem
avalanche

allejar /a.ʎeˈd͡ʒa/ /a.ʎeˈd͡ʒaɾ/ /a.ʎeˈʒa/ /ə.jəˈʒa/ /ə.ʎəˈd͡ʒa/ /ə.ʎəˈʒa/ v
garlic

allerar /a.ʎeˈɾa/ /a.ʎeˈɾaɾ/ /ə.ʎəˈɾa/ v
dare

alletament /a.ʎe.taˈmen/ /a.ʎe.taˈment/ /ə.ʎə.təˈmen/ /ə.ʎə.təˈment/ n masc
breastfeeding

alletar /a.ʎeˈta/ /a.ʎeˈtaɾ/ /ə.ʎəˈta/ v
suckle

alleugerir /a.ʎew.d͡ʒeˈɾi/ /a.ʎew.d͡ʒeˈɾiɾ/ /ə.ʎəw.ʒəˈɾi/ v
lighten
Fer més lleugera o menys pesada alguna cosa.
relieve
Alleujar, moderar.

alleujament /a.ʎew.d͡ʒaˈmen/ /a.ʎew.d͡ʒaˈment/ /ə.ʎəw.ʒəˈmen/ /ə.ʎəw.ʒəˈment/ n masc
relief
Acció i efecte d'alleujar.
(golf) Acció de sortir d'una situació que dificulta o impossibilita l'execució d'un cop mitjançant un canvi de lloc de la bola.

alleujar /a.ʎewˈd͡ʒa/ /a.ʎewˈd͡ʒaɾ/ v
relieve

alleujar-se /a.ʎewˈd͡ʒaɾ.se/ /ə.ʎəw.ʒərˈsə/ /ə.ʎəwˈʒar.sə/ /ə.ʎəwˈʒaɾ.sə/ v
take relief

alliberament /a.ʎi.be.ɾaˈment/ /a.ʎi.βe.ɾaˈmen/ /ə.ʎi.bə.ɾəˈmen/ /ə.ʎi.bə.ɾəˈment/ /ə.ʎi.βə.ɾəˈmen/ n masc
liberation

alliberar /a.ʎi.beˈɾaɾ/ /a.ʎi.βeˈɾa/ /ə.ʎi.βəˈɾa/ v
free
Donar llibertat.
Eliminar d'alguna cosa, traves, molèsties, riscos, etc.

alligar /a.ʎiˈɣa/ /a.ʎiˈɣaɾ/ /ə.ʎiˈɣa/ v
league

allioli /ˌa.jiˈɔ.ɫi/ /ˌa.liˈɔ.li/ /ˌa.ʎiˈɔ.ɫi/ n masc
aioli

allisar /a.ʎiˈza/ /a.ʎiˈzaɾ/ /ə.ʎiˈza/ v
smooth
Posar llisa alguna cosa.
Igualar, posar planes i llises les parets.

alliçonar /a.ʎi.soˈna/ /a.ʎi.soˈnaɾ/ /ə.ʎi.soˈna/ /ə.ʎi.suˈna/ v
instruct

allotjament /a.ʎo.d͡ʒaˈmen/ /a.ʎo.d͡ʒaˈment/ /ə.ʎo.d͡ʒəˈment/ /ə.ʎu.d͡ʒəˈmen/ n masc
accommodation bed room
Acció i efecte d'allotjar o allotjar-se.
accommodation
Lloc on un s'allotja.
housing
(informàtica) Servei que ofereix un lloc físic per a un ordinador i connexió a internet.

allotjament rural n masc
rural housing

allotjar /a.ʎoˈd͡ʒa/ /a.ʎoˈd͡ʒaɾ/ /ə.ʎoˈd͡ʒa/ /ə.ʎuˈd͡ʒa/ v
shelter

alluentar /a.ʎu.enˈta/ /a.ʎu.enˈtaɾ/ /ə.ʎu.ənˈta/ v
brighten

allunar /a.ʎuˈna/ /a.ʎuˈnaɾ/ /ə.ʎuˈna/ v
bend
(transitiu) Donar forma corba com de mitja lluna.
land
(intransitiu) Posar-se un vehicle sobre la superfície de la Lluna.

allunatge n masc
moon landing

allunyar /a.ʎuˈɲa/ /a.ʎuˈɲaɾ/ /ə.ʎuˈɲa/ v
move away

allunyat /a.ʎuˈɲat/ /ə.ʎuˈɲat/ adj masc
far

allà /aˈʎa/ adv
there

allí /aˈʎi/ /əˈʎi/ adv
there

allò /aˈʎɔ/ /əˈʎɔ/ pronoun
that

alma mater /ˌaɫ.ma /ˌaɫ.mə n fem
alma mater

almadrava /aɫ.maˈðɾa.va/ /aɫ.maˈðɾa.βa/ /əɫ.məˈðɾa.və/ /əɫ.məˈðɾa.βə/ n fem
madrague fisher
Filat o xarxa per a pescar tonyina.
almadraba
Qui s'ocupa de la pesca de la tonyina.

almanac /aɫ.maˈnak/ /əɫ.məˈnak/ n masc
almanac

almanjanec /aɫ.maɲ.d͡ʒaˈnek/ /əɫ.məɲ.ʒəˈnek/ n masc
trebuchet

almenys /aɫˈmeɲs/ /əɫˈmeɲs/ adv
at least

almescar /aɫ.mesˈka/ /aɫ.mesˈkaɾ/ /əɫ.məsˈka/ v
musk

almirall /aɫ.miˈɾaʎ/ /əɫ.miˈɾaʎ/ n masc
admiral

almogàver /aɫ.moˈɣa.veɾ/ /aɫ.moˈɣa.βer/ /aɫ.moˈɣa.βeɾ/ /əɫ.moˈɣa.vəɾ/ /əɫ.muˈɣa.vər/ /əɫ.muˈɣa.βər/ n masc
almogavar

almoina /aɫˈmɔj.na/ /aɫˈmɔj.nɔ/ n fem
alms charity

almosta /aɫˈmɔs.ta/ /aɫˈmɔs.tɔ/ /əɫˈmɔs.tə/ n fem
cupped

almud /aɫˈmut/ /əɫˈmut/ n masc
almude

almívar /aɫˈmi.vaɾ/ /aɫˈmi.βar/ /aɫˈmi.βaɾ/ /əɫˈmi.vəɾ/ /əɫˈmi.βər/ n masc
syrup

alosa /aˈɫɔ.za/ /aˈɫɔ.zɔ/ n fem
lark
(aus) Ocell de la família de les alàudides (Alauda arvensis).
shad
(peixos) Peix de la família dels clupeids que viu al Mediterrani i que remunta els rius per la reproducció (Alosa agone).

alot /aˈɫɔt/ /əˈɫɔt/ n masc
alula
Plomall del primer artell de l’ala.

alou /aˈɫɔw/ /əˈɫɔw/ n masc
allodium allod

alpaca /aɫˈpa.ka/ /əɫˈpa.kə/ n fem
alpaca

alquena /aɫˈke.na/ /əɫˈkɛ.nə/ n fem
henna

alquibla n fem
qibla
Direcció cap on els musulmans s'orienten per pregar, cap a la Meca.

alquil /aɫˈkiɫ/ /əɫˈkiɫ/ n masc
alkyl

alquimista /aɫ.kiˈmis.ta/ /aɫ.kiˈmis.te/ /əɫ.kiˈmis.tə/ n neut
alchemist

alquímia /aɫˈki.mi.a/ n fem
alchemy

als /aɫs/ contraction
to the

alsacià /aɫ.sa.siˈa/ adj masc
Alsatian
Relatiu o pertanyent d'Alsàcia.

alsacià /aɫ.sa.siˈa/ n masc
Alsatian
Persona que habita o és originària d'Alsàcia.

alt /ˈaɫ/ /ˈaɫt/ adj masc
tall
De mida superior a l'ordinària en sentit vertical.
high tall
Situat en un punt elevat.

alt alemany /ˌaɫ.ta.ɫeˈmaɲ/ /ˌaɫ.tə.ɫəˈmaɲ/ n masc
High German

alt pima n masc
O'odham

alta /ˈaɫ.ta/ /ˈaɫ.tə/ n fem
registration discharge
Entrada o inclusió en una associació o servei.

alta capacitat intel·lectual n fem
high intellectual ability

altament /ˌaɫ.taˈmen/ /ˌaɫ.taˈment/ /ˌaɫ.təˈmen/ /ˌaɫ.təˈment/ adv
highly

altar /aɫˈta/ /aɫˈtaɾ/ n masc
altar

altaveu /ˌaɫ.taˈvew/ /ˌaɫ.taˈβew/ /ˌaɫ.təˈvəw/ /ˌaɫ.təˈvɛw/ n masc
loudspeaker

alteració /aɫ.te.ɾa.siˈo/ /əɫ.tə.ɾə.siˈo/ n fem
alteration
Canvi en l'ordre d'una cosa.
En una partitura, canvi d'una nota que passarà a interpretar-se en bemoll o en sostingut, segons s'indiqui.

alterar /aɫ.teˈɾa/ /aɫ.teˈɾaɾ/ /əɫ.təˈɾa/ v
alter
Modificar, canviar.
upset
Posar nerviós a algú.

altercació /aɫ.teɾ.ka.siˈo/ /əɫ.tər.kə.siˈo/ n fem
altercation

altercar /aɫ.terˈka/ /aɫ.teɾˈka/ /aɫ.teɾˈkaɾ/ /əɫ.tərˈka/ v
quarrel

altercat /aɫ.teɾˈkat/ /əɫ.tərˈkat/ n masc
altercation

alternança de codi n fem
code-switching

alternança de generacions n fem
alternation of generations

alternar /aɫ.terˈna/ /aɫ.teɾˈna/ /aɫ.teɾˈnaɾ/ /əɫ.tərˈna/ v
alternate

alternariosi /aɫ.teɾ.na.ɾiˈɔ.zi/ /əɫ.tər.nə.ɾiˈɔ.zi/ n fem
Alternaria blight

alternatiu /aɫ.teɾ.naˈtiw/ adj masc
alternative

alternativa /aɫ.ter.naˈti.βa/ /aɫ.teɾ.naˈti.va/ /aɫ.teɾ.naˈti.βa/ /əɫ.tər.nəˈti.βə/ /əɫ.təɾ.nəˈti.və/ n fem
alternative

alternativament /aɫ.ter.naˌti.βaˈmen/ /aɫ.teɾ.naˌti.vaˈment/ /aɫ.teɾ.naˌti.βaˈmen/ /əɫ.tər.nəˌti.vəˈmen/ /əɫ.tər.nəˌti.βəˈmen/ /əɫ.təɾ.nəˌti.vəˈment/ adv
alternatively

altimira /aɫ.tiˈmi.ɾa/ /əɫ.tiˈmi.ɾə/ n fem
common wormwood
(botànica) Planta herbàcia que pertany a la família de les asteràcies (Artemisia vulgaris).

altiplà /ˌaɫ.tiˈpɫa/ n masc
plateau

altitud /aɫ.tiˈtut/ /əɫ.tiˈtut/ n fem
altitude

altiu /aɫˈtiw/ /əɫˈtiw/ adj masc
haughty

altivament /aɫˌti.vaˈment/ /aɫˌti.βaˈmen/ /əɫˌti.vəˈmen/ /əɫˌti.vəˈment/ adv
haughtily

alto /ˈaɫ.to/ /ˈaɫ.tu/ Interjection
halt

altrament /ˌaɫ.tɾaˈmen/ /ˌaɫ.tɾaˈment/ /ˌaɫ.tɾəˈmen/ /ˌaɫ.tɾəˈment/ adv
otherwise

altre /ˈa.tɾe/ /ˈa.tɾə/ /ˈal.tɾu/ /ˈaɫ.tɾe/ /ˈaɫ.tɾə/ pronoun
other

altressí /aɫ.tɾeˈsi/ /əɫ.tɾəˈsi/ adv
furthermore
(judicial) Igualment, també.

altressí /aɫ.tɾeˈsi/ /əɫ.tɾəˈsi/ n masc
ancillary
(dret) Petició addicional en una demanda judicial.

altri /ˈaɫ.tɾi/ pronoun
else

altruisme /aɫ.tɾuˈiz.me/ /əɫ.tɾuˈiz.mə/ n masc
altruism

alts /ˈaɫs/ n masc
ups and downs
Alts i baixos: moments millors i pitjors, irregularitats.

altura /aɫˈtu.ɾa/ /əɫˈtu.ɾə/ n fem
height

altíssim /aɫˈti.sim/ /əɫˈti.sim/ adj masc
very high

aluda /aˈɫu.ða/ /əˈɫu.ðə/ n fem
leather
Pell blanca de xai o cabrit, molt suau i prima, que l'aluder adobava amb alum de roca. De l'aluda se'n feien guants, bosses i cobertes de llibres.

alum /aˈɫum/ /əˈɫum/ n masc
alum

alumini /ə.ɫuˈmi.ni/ n masc
aluminium aluminum

alumino- prefix
alumino-

alumnat /a.ɫumˈnat/ /ə.ɫumˈnat/ n masc
student body

alumne /aˈɫum.ne/ /əˈɫum.nə/ n masc
pupil

alumne amb necessitats educatives especials n masc
student with special educational needs

alumne aprovat n masc
passed student

alumne d'incorporació tardana n masc
newly arrived student

alumne extern n masc
day pupil

alumne intern n masc
boarder

alumne oient n masc
non-enrolled student

alumne repetidor n masc
repeater

alumne suspès n masc
failing student

alveolar /aɫ.ve.oˈɫaɾ/ /aɫ.βe.oˈɫar/ /aɫ.βe.oˈɫaɾ/ /əɫ.və.oˈɫaɾ/ /əɫ.və.uˈɫar/ /əɫ.βə.uˈɫar/ adj
alveolar

alvocat /aɫ.voˈkat/ /aɫ.βoˈkat/ /əɫ.voˈkat/ /əɫ.vuˈkat/ /əɫ.βuˈkat/ n masc
avocado

alvèol /aɫˈvɛ.oɫ/ /aɫˈβɛ.oɫ/ /əɫˈvɛ.uɫ/ /əɫˈβɛ.uɫ/ n masc
alveolus
(anatomia) Qualsevol cavitat minúscula dels organismes vius.

alvèol dental n masc
dental alveolus

alvèol pulmonar n masc
pulmonary alveolus

alzina /aɫˈzi.na/ /əɫˈzi.nə/ n fem
oak

al·lantoide /a.ɫanˈtɔj.ðe/ /aɫ.ɫanˈtɔj.ðe/ /ə.ɫənˈtɔj.ðə/ /əɫ.ɫənˈtɔj.ðə/ adj
allantoid

al·lantoïdal /a.ɫan.to.iˈðaɫ/ /aɫ.ɫan.to.iˈðaɫ/ /ə.ɫən.tu.iˈðaɫ/ /əɫ.ɫən.to.iˈðaɫ/ /əɫ.ɫən.tu.iˈðaɫ/ adj
allantoidal

al·latiu /a.ɫaˈtiw/ /aɫ.ɫaˈtiw/ /ə.ɫəˈtiw/ /əɫ.ɫəˈtiw/ n masc
allative

al·legar /a.ɫeˈɣa/ /aɫ.ɫeˈɣa/ /aɫ.ɫeˈɣaɾ/ /ə.ɫəˈɣa/ /əɫ.ɫəˈɣa/ v
allege
Confirmar alguna cosa citant algun fet, autoritat o testimoni.
(dret) Portar l'advocat lleis, autoritat i raons en defensa del dret del seu client.

al·legoria /a.ɫe.ɣoˈɾi.a/ /aɫ.ɫe.ɣoˈɾi.a/ /ə.ɫə.ɣuˈɾi.ə/ /əɫ.ɫə.ɣoˈɾi.ə/ /əɫ.ɫə.ɣuˈɾi.ə/ n fem
allegory

al·legoritzar /a.ɫe.ɣo.ɾiˈd͡za/ /a.ɫe.ɣo.ɾiˈza/ /aɫ.ɫe.ɣo.ɾiˈd͡za/ /aɫ.ɫe.ɣo.ɾiˈzaɾ/ /ə.ɫə.ɣu.ɾiˈd͡za/ /əɫ.ɫə.ɣo.ɾiˈd͡za/ /əɫ.ɫə.ɣu.ɾiˈd͡za/ v
allegorise

al·legòricament /a.ɫeˌɣɔ.ɾi.kaˈmen/ /aɫ.ɫeˌɣɔ.ɾi.kaˈmen/ /aɫ.ɫeˌɣɔ.ɾi.kaˈment/ /ə.ɫəˌɣɔ.ɾi.kəˈmen/ /əɫ.ɫəˌɣɔ.ɾi.kəˈmen/ /əɫ.ɫəˌɣɔ.ɾi.kəˈment/ adv
allegorically

al·lel /aɫˈɫɛɫ/ /aˈɫɛɫ/ /əɫˈɫɛɫ/ /əˈɫɛɫ/ n masc
allele

al·lelopatia /a.ɫe.ɫo.paˈti.a/ /aɫ.ɫe.ɫo.paˈti.a/ /ə.ɫə.ɫu.pəˈti.ə/ /əɫ.ɫə.ɫo.pəˈti.ə/ /əɫ.ɫə.ɫu.pəˈti.ə/ n fem
allelopathy

al·leluia /a.ɫeˈɫu.ja/ /aɫ.ɫeˈɫu.ja/ /ə.ɫəˈɫu.jə/ /əɫ.ɫəˈɫu.jə/ Interjection
hallelujah

al·licient /a.ɫi.siˈen/ /aɫ.ɫi.siˈen/ /aɫ.ɫi.siˈent/ /ə.ɫi.siˈen/ /əɫ.ɫi.siˈen/ /əɫ.ɫi.siˈent/ n masc
enticing

al·ligàtor /a.ɫiˈɣa.tor/ /aɫ.ɫiˈɣa.tor/ /aɫ.ɫiˈɣa.toɾ/ n masc
alligator

al·literació /a.ɫi.te.ɾa.siˈo/ /aɫ.ɫi.te.ɾa.siˈo/ /ə.ɫi.tə.ɾə.siˈo/ /əɫ.ɫi.tə.ɾə.siˈo/ n fem
alliteration

al·literar /a.ɫi.teˈɾa/ /aɫ.ɫi.teˈɾa/ /aɫ.ɫi.teˈɾaɾ/ /ə.ɫi.təˈɾa/ /əɫ.ɫi.təˈɾa/ v
alliterate

al·lo- /a.ɫo/ /aɫ.ɫo/ /ə.ɫu/ /əɫ.ɫo/ /əɫ.ɫu/ prefix
allo-

al·logen /aɫˈɫɔ.d͡ʒen/ /aɫˈɫɔ.ʒen/ /aˈɫɔ.d͡ʒen/ /aˈɫɔ.ʒen/ /əɫˈɫɔ.ʒən/ /əˈɫɔ.ʒən/ adj masc
allogenic

al·loglot /a.ɫoˈɣɫɔt/ /aɫ.ɫoˈɣɫɔt/ /ə.ɫuˈɣɫɔt/ /əɫ.ɫoˈɣɫɔt/ /əɫ.ɫuˈɣɫɔt/ adj masc
alloglot

al·lomotiu /aɫ.ɫo.moˈtiw/ /ə.ɫu.muˈtiw/ /əɫ.ɫu.muˈtiw/ n masc
allomotif

al·losexual /a.ɫo.sek.suˈaɫ/ /aɫ.ɫo.sek.suˈaɫ/ /ə.ɫu.sək.suˈaɫ/ /əɫ.ɫo.sək.suˈaɫ/ /əɫ.ɫu.sək.suˈaɫ/ adj
allosexual

al·losexualitat /a.ɫo.zek.su.a.ɫiˈtat/ /aɫ.ɫo.zek.su.a.ɫiˈtat/ /ə.ɫu.zək.su.ə.ɫiˈtat/ /əɫ.ɫo.zək.su.ə.ɫiˈtat/ /əɫ.ɫu.zək.su.ə.ɫiˈtat/ n fem
allosexuality

al·lucinació /a.ɫu.si.na.siˈo/ /əɫ.ɫu.si.nə.siˈo/ n fem
hallucination

al·lucinar /a.ɫu.siˈna/ /aɫ.ɫu.siˈna/ /aɫ.ɫu.siˈnaɾ/ /ə.ɫu.siˈna/ /əɫ.ɫu.siˈna/ v
hallucinate
(intransitiu) Veure o percebre coses inexistents considerant-les com a reals.
fascinate
(transitiu) Trobar quelcom increïble.

al·lucinogen /a.ɫu.siˈnɔ.d͡ʒen/ /a.ɫu.siˈnɔ.ʒen/ /aɫ.ɫu.siˈnɔ.d͡ʒen/ /aɫ.ɫu.siˈnɔ.ʒen/ /ə.ɫu.siˈnɔ.ʒən/ /əɫ.ɫu.siˈnɔ.ʒən/ adj masc
hallucinogenic
Que causa al·lucinacions.

al·lucinogen /a.ɫu.siˈnɔ.d͡ʒen/ /a.ɫu.siˈnɔ.ʒen/ /aɫ.ɫu.siˈnɔ.d͡ʒen/ /aɫ.ɫu.siˈnɔ.ʒen/ /ə.ɫu.siˈnɔ.ʒən/ /əɫ.ɫu.siˈnɔ.ʒən/ n masc
hallucinogen
Substància que causa al·lucinacions.

al·lusió /a.ɫu.ziˈo/ /aɫ.ɫu.ziˈo/ /ə.ɫu.ziˈo/ /əɫ.ɫu.ziˈo/ n fem
allusion

al·lè /aɫˈɫe/ /aˈɫe/ /əɫˈɫɛ/ /əˈɫɛ/ n masc
allene

al·lèrgia /aɫˈɫɛɾ.d͡ʒi.a/ /aˈɫɛɾ.d͡ʒi.a/ /əɫˈɫɛr.ʒi.ə/ /əɫˈɫɛɾ.ʒi.ə/ /əˈɫɛr.ʒi.ə/ n fem
allergy

al·lèrgic /aɫˈɫɛɾ.d͡ʒik/ /aˈɫɛɾ.d͡ʒik/ /əɫˈɫɛr.ʒik/ /əɫˈɫɛɾ.ʒik/ /əˈɫɛr.ʒik/ adj masc
allergic

al·lòcton /aɫˈɫɔk.ton/ /əɫˈɫɔk.tun/ adj masc
allochthonous
(geologia) Material (ja sigui mineral, fragments de roques detrítiques o matèria orgànica) nouvingut d'altres zones formacionals, i que s'acumula en una conca sedimentària, i que és estudiat per les seves característiques de formació forana.

al·lòfon /aɫˈɫɔ.fon/ /aˈɫɔ.fon/ /əɫˈɫɔ.fon/ /əɫˈɫɔ.fun/ /əˈɫɔ.fun/ adj masc
allophone
De llengua usual o materna diferent de l'oficial o majoritària del país.

al·lòfon /aɫˈɫɔ.fon/ /aˈɫɔ.fon/ /əɫˈɫɔ.fon/ /əɫˈɫɔ.fun/ /əˈɫɔ.fun/ n masc
allophone
Variant d’un fonema que apareix en un context determinat.

al·lògraf /aɫˈɫɔ.ɣɾaf/ /aˈɫɔ.ɣɾaf/ /əɫˈɫɔ.ɣɾəf/ /əˈɫɔ.ɣɾəf/ n masc
allograph

alça /ˈaɫ.sa/ /ˈaɫ.sə/ Interjection
wow
Expressió de sorpresa, d’admiració.

alça /ˈaɫ.sa/ /ˈaɫ.sə/ n fem
rise
Augment de preu.

alçada /aɫˈsa.ða/ n fem
tallness
Alçària d’una persona o animal.

alçaprem /ˌaɫ.saˈpɾem/ /ˌaɫ.səˈpɾem/ n masc
lever

alçar /aɫˈsa/ /aɫˈsaɾ/ /əɫˈsa/ v
rise
Posar-se dret algú que estava assegut.
Anar en contra del poder establert.
lift
Augmentar l'alçària.

alçària /aɫˈsa.ɾi.a/ /əɫˈsa.ɾi.ə/ n fem
height

alè /aˈɫe/ /əˈɫə/ /əˈɫɛ/ n masc
breath

alèxia /aˈɫɛk.si.a/ /əˈɫɛk.si.ə/ n fem
alexia

alíquota /aˈɫi.kwo.ta/ /əˈɫi.kwo.tə/ adj fem
aliquot

alògic /aˈɫɔ.d͡ʒik/ /aˈɫɔ.ʒik/ /əˈɫɔ.ʒik/ adj masc
alogical

ama /ˈa.ma/ /ˈa.mə/ n fem
wet nurse

amabilitat /a.ma.bi.ɫiˈtat/ /ə.mə.βi.ɫiˈtat/ n fem
kindness

amable /aˈma.bɫe/ /aˈma.βɫe/ /aˈmab.bɫe/ /əˈma.βɫə/ /əˈmab.bɫə/ adj
kind
Que mostra cortesia i consideració cap als altres, tenint un tracte correcte i obert.
beloved
Digne de ser estimat.

amablement /aˌma.bɫeˈment/ /aˌma.βɫeˈmen/ /aˌmab.bɫeˈmen/ /əˌma.βɫəˈmen/ /əˌmab.bɫəˈmen/ /əˌmab.bɫəˈment/ adv
amiably

amagar /a.maˈɣa/ /a.maˈɣaɾ/ /ə.məˈɣa/ v
hide conceal
Ocultar, deixar quelcom en un lloc perquè un altre no ho trobi.

amagat /a.maˈɣat/ /ə.məˈɣat/ adj masc
hidden

amagatall /a.ma.ɣaˈtaʎ/ /ə.mə.ɣəˈtaj/ /ə.mə.ɣəˈtaʎ/ n masc
hiding

amainar /a.majˈna/ /a.majˈnaɾ/ /ə.məjˈna/ v
haul
(transitiu, nàutica) Recollir del tot o en part les veles d'alguna embarcació a fi de que no camini tant.
abate
(intransitiu, per metonímia) Afluixar o cedir en algun desig, afany o passió.

amalgama /a.maɫˈɣa.ma/ /ə.məɫˈɣa.mə/ n fem
amalgam

amaneradament /a.ma.neˌɾa.ðaˈmen/ /a.ma.neˌɾa.ðaˈment/ /ə.mə.nəˌɾa.ðəˈmen/ /ə.mə.nəˌɾa.ðəˈment/ adv
affectedly

amanerat /a.ma.neˈɾat/ /ə.mə.nəˈɾat/ adj
mannered

amanida /a.maˈni.ða/ n fem
salad

amaniment /a.ma.niˈmen/ /a.ma.niˈment/ /ə.mə.niˈmen/ /ə.mə.niˈment/ n masc
dressing

amanir /a.maˈni/ /a.maˈniɾ/ /ə.məˈni/ v
dress
Posar els amaniments a alguna vianda.
(pronominal) Disposar-se, preparar-se.

amanita /a.maˈni.ta/ /ə.məˈni.tə/ n fem
amanita

amant /aˈman/ /aˈmant/ /əˈman/ /əˈmant/ n neut
lover
Persona que ama o estima, que té el sentiment de l'amor.
Persona amb qui es té una relació extramatrimonial.

amanyac /a.maˈɲak/ /ə.məˈɲak/ n masc
lullaby
Cant per adormir els infants.

amanyagament /a.ma.ɲa.ɣaˈmen/ /a.ma.ɲa.ɣaˈment/ /ə.mə.ɲə.ɣəˈmen/ /ə.mə.ɲə.ɣəˈment/ n masc
caress

amar /aˈma/ /aˈmaɾ/ v
love

amarantí /a.ma.ɾanˈti/ /ə.mə.ɾənˈti/ adj masc
amaranthine

amarar /a.maˈɾa/ /a.maˈɾaɾ/ /ə.məˈɾa/ v
soak
Mullar alguna cosa de manera que quedi de dins i de fora penetrada de líquid.
land
Posar-se un hidroavió sobre la mar.

amarg /aˈmaɾk/ adj masc
bitter
De sabor desagradable, més o menys semblant al del fel.

amargament adv
bitterly

amargar /a.marˈɣa/ /a.maɾˈɣa/ /a.maɾˈɣaɾ/ /ə.mərˈɡa/ v
sour
(intransitiu) Tenir gust amarg.
embitter
(transitiu) Causar amargura o pena.

amargor /a.marˈɣo/ /a.maɾˈɣo/ /a.maɾˈɣoɾ/ /ə.mərˈɡo/ n fem
bitterness

amarguenc /a.marˈɣeŋ/ /a.maɾˈɣeŋ/ /a.maɾˈɣeŋk/ /ə.mərˈɡɛŋ/ /ə.mərˈɣɛŋk/ /ə.məɾˈɣəŋk/ adj masc
bittering

amarra /aˈma.ra/ /əˈma.rə/ n fem
mooring

amarrar /a.maˈra/ /a.maˈraɾ/ /ə.məˈra/ v
moor
Lligar i assegurar una cosa amb altra per medi d'algunes cordes, cables, cadenes, etc.

amarrir /a.maˈri/ /a.maˈriɾ/ /ə.məˈri/ v
tup

amartar /a.marˈta/ /a.maɾˈta/ /a.maɾˈtaɾ/ /ə.mərˈta/ v
land on Mars

amartellar /a.mar.teˈʎa/ /a.maɾ.teˈʎa/ /a.maɾ.teˈʎaɾ/ /ə.mər.təˈʎa/ v
hammer
Picar o colpejar amb martell.
cock
Posar al punt de dalt una arma de foc; armar un fusell.

amateur /a.maˈteɾ/ /ə.məˈter/ n neut
amateur

amatonar /a.ma.toˈna/ /a.ma.toˈnaɾ/ /ə.mə.toˈna/ /ə.mə.tuˈna/ v
coagulate

amazic /a.maˈzik/ /ə.məˈzik/ adj masc
Berber
Relatiu al poble amazic o la llengua amaziga.

amazic /a.maˈzik/ /ə.məˈzik/ n masc
Berber
Individu d’un poble camita de l’Àfrica septentrional entre Egipte i el Marroc.
(invariable) Llengua afroasiàtica autòctona de l’Àfrica septentrional amb distribució diatòpica.

amazona /a.maˈzo.na/ /ə.məˈzo.nə/ n fem
horsewoman
Genet quan és una dona.
amazon
Dona atlètica, viril, guerrera.

amb /am/ preposition
with
Nexe que indica companyia o inclusió.
Introdueix el complement verbal d'instrument.

amb l'ai al cor adv
on tenterhooks

amb mà alta adj
overhead

amb mà baixa adj
underarm

amb tots els ets i uts adv
through and through

ambaixada /am.bajˈʃa.ða/ /am.baˈʃa.ða/ n fem
embassy

ambaixador /am.ba.ʃaˈðoɾ/ /am.baj.ʃaˈðo/ /am.baj.ʃaˈðoɾ/ n masc
ambassador

ambdós /amˈdos/ /əmˈdos/ adj
both

ambiciosament /am.bi.siˌo.zaˈmen/ /am.bi.siˌo.zaˈment/ /əm.bi.siˌo.zəˈmen/ /əm.bi.siˌo.zəˈment/ adv
ambitiously

ambició /am.bi.siˈo/ n fem
ambition

ambidextre /am.biˈðeks.tɾe/ /əm.biˈðəks.tɾə/ /əm.biˈðɛks.tɾə/ adj masc
ambidextrous

ambient /am.biˈen/ /am.biˈent/ /əm.biˈen/ /əm.biˈent/ n masc
environment
Aire que envolta un espai concret.
Conjunt de costums, d'esdeveniments, etc., entre els quals viu una persona o es produeix un fet, i que poden actuar sobre l'individu.

ambient d'aprenentatge n masc
learning context

ambiental /am.bi.enˈtaɫ/ /əm.bi.ənˈtaɫ/ adj
environmental

ambientar /am.bi.enˈta/ /am.bi.enˈtaɾ/ /əm.bi.ənˈta/ v
set
Situar en un entorn i una època concrets.
acclimate
Decorar una sala o donar-li caliu.
Adaptar-se a un lloc.

ambigu /amˈbi.ɣu/ /əmˈbi.ɣu/ adj masc
ambiguous

ambiguament /amˌbi.ɣwaˈmen/ /amˌbi.ɣwaˈment/ /əmˌbi.ɣwəˈmen/ /əmˌbi.ɣwəˈment/ adv
ambiguously

ambigú /am.biˈɣu/ /əm.biˈɣu/ n masc
buffet

ambivalent /am.bi.vaˈɫent/ /am.bi.βaˈɫen/ /əm.bi.vəˈɫen/ /əm.bi.vəˈɫent/ /əm.bi.βəˈɫen/ adj
ambivalent

ambivalència /am.bi.vaˈɫɛn.si.a/ /am.bi.βaˈɫɛn.si.a/ /əm.bi.vəˈɫɛn.si.ə/ /əm.bi.βəˈɫɛn.si.ə/ n fem
ambivalence

amboina /amˈbɔj.na/ /amˈbɔj.nɔ/ /əmˈbɔj.nə/ n masc
amboyna

ambrat /amˈbɾat/ /əmˈbɾat/ adj masc
amber

ambre /ˈam.bɾə/ n masc
amber
(invariable) Color groguenc ataronjat com la resina groga.

ambrosia /am.bɾoˈzi.a/ /əm.bɾoˈzi.ə/ /əm.bɾuˈzi.ə/ n fem
ambrosia

ambulant /am.buˈɫan/ /am.buˈɫant/ /əm.buˈɫan/ /əm.buˈɫant/ adj
itinerant
Que ambula, es passeja, va d'un lloc a un altre.

ambular /am.buˈɫa/ /am.buˈɫaɾ/ /əm.buˈɫa/ v
stroll

ambulatori /am.bu.ɫaˈtɔ.ɾi/ adj masc
ambulatory
Relatiu al fet de caminar.
(medicina) Que permet al malalt moure’s, que no ha de fer llit.

ambulància /am.buˈɫan.si.a/ n fem
ambulance

ameboide /a.meˈbɔj.ðe/ /ə.məˈβɔj.ðə/ adj
ameboid

amelar-se /a.meˈɫaɾ.se/ /ə.mə.ɫərˈsə/ /ə.məˈɫar.sə/ /ə.məˈɫaɾ.sə/ v
sweeten

amenaça /a.meˈna.sa/ /ə.məˈna.sə/ n fem
threat

amenaçador /a.me.na.saˈðo/ /a.me.na.saˈðoɾ/ adj masc
threatening
Que amenaça.

amenaçar /a.me.naˈsa/ /a.me.naˈsaɾ/ v
threaten menace

amenitzar /a.me.niˈd͡za/ /a.me.niˈza/ /a.me.niˈzaɾ/ v
entertain

americana /a.me.ɾiˈka.na/ /ə.mə.ɾiˈka.nə/ n fem
jacket
Forma femenina de americà.

americi /ə.məˈɾi.si/ n masc
americium

americà /a.me.ɾiˈka/ /ə.mə.ɾiˈka/ adj masc
American
relacionat amb Amèrica

americà /a.me.ɾiˈka/ /ə.mə.ɾiˈka/ n masc
American
habitant d'Amèrica
llengua anglesa parlada als Estats Units d'Amèrica

ameroconidi /a.me.ɾo.koˈni.ði/ /ə.mə.ɾo.koˈni.ði/ /ə.mə.ɾu.kuˈni.ði/ n masc
ameroconidium

ameròspora /a.meˈɾɔs.po.ɾa/ /ə.məˈɾɔs.po.ɾə/ /ə.məˈɾɔs.pu.ɾə/ n fem
amerospore

ametista /ə.məˈtis.tə/ n fem
amethyst
Varietat transparent del quars, de color morat, utilitzada com a pedra preciosa.

ametista /ə.məˈtis.tə/ n masc
amethyst
Color morat entre violeta i porpra com la pedra preciosa.

ametlla /aˈmeɫ.ɫa/ /aˈmeʎ.ʎa/ /ˈməɫ.ɫə/ /ˈmɛɫ.ɫə/ n fem
almond

amfi- /aɱ.fi/ /əɱ.fi/ prefix
amphi-

amfiartrosi /aɱ.fi.aɾˈtɾɔ.zi/ /əɱ.fi.ərˈtɾɔ.zi/ n fem
amphiarthrosis

amfibi /aɱˈfi.bi/ /əɱˈfi.βi/ adj masc
amphibious
Criatura o objecte que pot viure o desplaçar-se per aigua i per terra

amfibi /aɱˈfi.bi/ /əɱˈfi.βi/ n masc
amphibian amphibious
Individu de la classe de vertebrats anamniotes, tetràpodes, amb respiració branquial durant la fase larvària i pulmonar en l'estat adult.

amficèlic /aɱ.fiˈsɛ.ɫik/ /əɱ.fiˈsɛ.ɫik/ adj masc
amphicoelous

amfigin /aɱˈfi.d͡ʒin/ /aɱˈfi.ʒin/ /əɱˈfi.ʒin/ adj masc
amphigynous

amfiteatre /aɱ.fi.teˈa.tɾe/ n masc
amphitheatre

amfitrió /aɱ.fi.tɾiˈo/ n masc
host

amforisc /aɱ.foˈɾisk/ /əɱ.foˈɾisk/ /əɱ.fuˈɾisk/ n masc
amphoriskos

amhàric /aˈma.ɾik/ n masc
Amharic

amiant /a.miˈan/ /a.miˈant/ /ə.miˈan/ /ə.miˈant/ n masc
asbestos

amic /aˈmik/ adj masc
friendly
Que té amistat.

amic /aˈmik/ n masc
friend
Que té amistat.
amant
fond
Aficionat o inclinat a alguna cosa.

amical /a.miˈkaɫ/ /ə.miˈkaɫ/ adj
friendly

amicalment /a.miˌkaɫˈmen/ /a.miˌkaɫˈment/ /ə.miˌkaɫˈmen/ /ə.miˌkaɫˈment/ adv
friendlily

amidament /a.mi.ðaˈmen/ /a.mi.ðaˈment/ /ə.mi.ðəˈmen/ /ə.mi.ðəˈment/ n masc
measuring

amidar /a.miˈða/ /a.miˈðaɾ/ /ə.miˈða/ v
measure
Examinar la grandària o extensió de quelcom valent-se d’instruments a propòsit.
compare
Igualar o comparar alguna cosa no material amb una altra.

amigablement /a.miˌɣa.bɫeˈment/ /a.miˌɣa.βɫeˈmen/ /a.miˌɣab.bɫeˈmen/ /ə.miˌɣa.βɫəˈmen/ /ə.miˌɣab.bɫəˈmen/ /ə.miˌɣab.bɫəˈment/ adv
amicably

amigar-se /a.miˈɣaɾ.se/ /ə.mi.ɣərˈsə/ /ə.miˈɣar.sə/ /ə.miˈɣaɾ.sə/ v
befriend
Fer-se amics.

amigdaloide /a.miɡ.daˈɫɔj.ðe/ /ə.miɡ.dəˈɫɔj.ðə/ adj
amygdaloid

amigrançar /a.mi.ɣɾanˈsa/ /a.mi.ɣɾanˈsaɾ/ /ə.mi.ɣɾənˈsa/ v
languishment

amilasa /a.miˈɫa.za/ /ə.miˈɫa.zə/ n fem
amylase

amira /aˈmi.ɾa/ /əˈmi.ɾə/ n fem
al-amira

amistat /a.misˈtat/ n fem
friendship
Sentiment d'afecte profund per una altra persona amb independència del parentiu o de l'atracció sexual.

amistosament /a.misˌto.zaˈmen/ /a.misˌto.zaˈment/ /ə.misˌto.zəˈmen/ /ə.misˌto.zəˈment/ adv
amicably

amistós /a.misˈtos/ /ə.misˈtos/ adj masc
friendly

amit /aˈmit/ /əˈmit/ n masc
amice

amnistia /am.nisˈti.a/ /əm.nisˈti.ə/ n fem
amnesty

amnistiar /am.nis.tiˈa/ /am.nis.tiˈaɾ/ /əm.nis.tiˈa/ v
amnesty

amnèsia /amˈnɛ.zi.a/ /əmˈnɛ.zi.ə/ n fem
amnesia

amo /ˈa.mo/ /ˈa.mu/ n masc
master

amoixar /a.mojˈʃa/ /a.mojˈʃaɾ/ /a.moˈʃa/ /ə.moˈʃa/ /ə.muˈʃa/ v
stroke

amollar /a.moˈʎa/ /a.moˈʎaɾ/ /ə.moˈʎa/ /ə.muˈʎa/ v
loosen free
Afluixar, deixar anar a poc a poc.
ease
(pronominal) Perdre el rigor, disminuir la força.

amollir /a.moˈʎi/ /a.moˈʎiɾ/ /ə.moˈʎi/ /ə.muˈʎi/ v
soften

amoltonar-se /a.moɫ.toˈnaɾ.se/ /ə.muɫ.tuˈnar.sə/ v
hoard

amonal /a.moˈnaɫ/ /ə.moˈnaɫ/ /ə.muˈnaɫ/ n masc
ammonal

amonestació per demora n fem
time losing warning

amonestar /a.mo.nesˈta/ /a.mo.nesˈtaɾ/ /ə.mo.nəsˈta/ /ə.mu.nəsˈta/ v
admonish
Prevenir, advertir a algú que corregeixi una conducta.
banns
Publicar en l'església les persones que volen contraure matrimoni o ordenar-se.

amor /aˈmoɾ/ /əˈmo/ /əˈmor/ n
love affection
Sentiment d'estimació profunda cap a una altra persona, criatura, objecte o idea.

amor propi /aˌmoɾ /əˌmor n masc
self-esteem

amoralitat /a.mo.ɾa.ɫiˈtat/ /ə.mo.ɾə.ɫiˈtat/ /ə.mu.ɾə.ɫiˈtat/ n fem
amorality

amordir /a.morˈði/ /a.moɾˈði/ /a.moɾˈðiɾ/ /ə.moɾˈði/ /ə.murˈdi/ /ə.murˈði/ v
clog

amorosament /a.moˌɾo.zaˈmen/ /a.moˌɾo.zaˈment/ /ə.moˌɾo.zəˈment/ /ə.muˌɾo.zəˈmen/ adv
lovingly

amorrallar /a.mo.raˈʎa/ /a.mo.raˈʎaɾ/ /ə.mo.rəˈʎa/ /ə.mu.rəˈʎa/ v
bridle

amorrar /a.moˈra/ /a.moˈraɾ/ /ə.moˈra/ /ə.muˈra/ v
push
Fer posar algú topant de cara o de boca en algun lloc.

amorronir /a.mo.roˈni/ /a.mo.roˈniɾ/ /ə.mo.roˈni/ /ə.mu.ruˈni/ v
pout

amortar /a.morˈta/ /a.moɾˈta/ /a.moɾˈtaɾ/ /ə.moɾˈta/ /ə.murˈta/ v
dwindle down

amorterar /a.mor.teˈɾa/ /a.moɾ.teˈɾa/ /a.moɾ.teˈɾaɾ/ /ə.moɾ.təˈɾa/ /ə.mur.təˈɾa/ v
mix

amortir /a.morˈti/ /a.moɾˈti/ /a.moɾˈtiɾ/ /ə.moɾˈti/ /ə.murˈti/ v
deaden

amortitzar /a.mor.tiˈd͡za/ /a.moɾ.tiˈza/ /a.moɾ.tiˈzaɾ/ /ə.moɾ.tiˈd͡za/ /ə.mur.tiˈd͡za/ v
amortize
Redimir el capital.

amorós /a.moˈɾos/ /ə.moˈɾos/ /ə.muˈɾos/ adj masc
amorous

amotinar /a.mo.tiˈna/ /a.mo.tiˈnaɾ/ /ə.mo.tiˈna/ /ə.mu.tiˈna/ v
riot

amoïnar /a.mo.iˈna/ /a.mo.iˈnaɾ/ /ə.mo.iˈna/ /ə.mu.iˈna/ v
worry
(pronominal) Cansar-se, preocupar-se, per esbrinar alguna cosa.

ampere /amˈpeɾ/ /əmˈper/ n masc
ampere

ampit /amˈpit/ n masc
windowsill

amplada /amˈpɫa.ða/ /əmˈpɫa.ðə/ n fem
width

amplament /ˌam.pɫaˈmen/ /ˌam.pɫaˈment/ /ˌam.pɫəˈmen/ /ˌam.pɫəˈment/ adv
widely

ample /ˈam.pɫe/ /ˈam.pɫə/ adj masc
wide
Que té unes mides grans en amplària.
loose
Folgat, que hi cap bé.

ample /ˈam.pɫe/ /ˈam.pɫə/ n masc
outside
(pilota basca) Part de la canxa tocant a la contracanxa.

amplejar /am.pɫeˈd͡ʒa/ /am.pɫeˈd͡ʒaɾ/ /am.pɫeˈʒa/ /əm.pɫəˈd͡ʒa/ /əm.pɫəˈʒa/ v
be [[loose-fitting]]

ampli /ˈam.pɫi/ adj masc
broad

ampliació /am.pɫi.a.siˈo/ /əm.pɫi.ə.siˈo/ n fem
increasing

ampliar /am.pɫiˈa/ /am.pɫiˈaɾ/ /əm.pɫiˈa/ v
enlarge

amplificar /am.pɫi.fiˈka/ /am.pɫi.fiˈkaɾ/ /əm.pɫi.fiˈka/ v
amplify

amplitud /am.pɫiˈtut/ /əm.pɫiˈtut/ n fem
amplitude

amploia /amˈpɫɔ.ja/ /amˈpɫɔ.jɔ/ /əmˈpɫɔ.jə/ n fem
spat

ampolla /amˈpo.ʎa/ n fem
bottle
Recipient de coll estret destinat per a contenir líquids.
key
(basquetbol) Cadascuna de les dues àrees pròximes a les cistelles, delimitades per la línia de fons, la línia de tirs lliures i dues línies laterals que les uneixen.

ampul·la /amˈpul.la/ /əmˈpul.lə/ n fem
ampulla
Ampolla petita.

ampul·la de Vater n fem
ampulla of Vater

ampul·la hepatopancreàtica n fem
hepatopancreatic ampulla

ampul·liforme /am.pu.ɫiˈfoɾ.me/ /am.puɫ.ɫiˈfoɾ.me/ /əm.pu.ɫiˈfor.mə/ /əm.puɫ.ɫiˈfor.mə/ /əm.puɫ.ɫiˈfoɾ.mə/ adj
ampulliform

ampul·losament /am.puɫˌɫo.zaˈmen/ /am.puɫˌɫo.zaˈment/ /am.puˌɫo.zaˈmen/ /əm.puɫˌɫo.zəˈmen/ /əm.puɫˌɫo.zəˈment/ /əm.puˌɫo.zəˈmen/ adv
pompously

ampul·lós /am.puɫˈɫos/ /am.puˈɫos/ /əm.puɫˈɫos/ /əm.puˈɫos/ adj masc
pompous

amputació /am.pu.ta.siˈo/ /əm.pu.tə.siˈo/ n fem
amputation

amputar /am.puˈta/ /am.puˈtaɾ/ /əm.puˈta/ v
amputate

amulet /a.muˈɫet/ /ə.muˈɫət/ /ə.muˈɫɛt/ n masc
amulet charm

amullerar-se /a.mu.ʎeˈɾaɾ.se/ /ə.mu.jə.ɾərˈsə/ /ə.mu.ʎəˈɾar.sə/ /ə.mu.ʎəˈɾaɾ.sə/ v
marry

amunt /aˈmun/ /aˈmunt/ /əˈmun/ /əˈmunt/ Interjection
come on
Encoratjament a pujar, a prosseguir.

amunt /aˈmun/ /aˈmunt/ /əˈmun/ /əˈmunt/ adv
up
En direcció de baix a un lloc més alt.

amuntegar /a.mun.teˈɣa/ /a.mun.teˈɣaɾ/ v
heap
Posar unes coses damunt d'altres.

amuradar /a.mu.ɾaˈða/ /a.mu.ɾaˈðaɾ/ /ə.mu.ɾəˈða/ v
wall

amén /əˈmen/ Interjection
amen

amígdala /aˈmid͡ʒ.ða.ɫa/ /əˈmid͡ʒ.ðə.ɫə/ n fem
tonsil

amígdala de Luschka n fem
Luschka's tonsil

amígdala faríngia n fem
pharyngeal tonsil

amígdala lingual n fem
lingual tonsil

amúsia /aˈmu.zi.a/ /əˈmu.zi.ə/ n fem
amusia

anacolut /a.na.koˈɫut/ /ə.nə.koˈɫut/ /ə.nə.kuˈɫut/ n masc
anacoluthon

anacoreta /a.na.koˈɾɛ.ta/ /a.na.koˈɾɛ.tɛ/ /ə.nə.koˈɾɛ.tə/ /ə.nə.kuˈɾɛ.tə/ n masc
anchorite

anacronisme /a.na.kɾoˈniz.me/ /ə.nə.kɾoˈniz.mə/ /ə.nə.kɾuˈniz.mə/ n masc
anachronism

anacúsia /a.naˈku.zi.a/ /ə.nəˈku.zi.ə/ n fem
anacusis

anaerobi /an.a.eˈɾɔ.bi/ /ən.ə.eˈɾɔ.βi/ adj masc
anaerobic
Dit de l’organisme que no necessita oxigen lliure per respirar i que, per tant, es pot desenvolupar sense oxigen.

anaerobi /an.a.eˈɾɔ.bi/ /ən.ə.eˈɾɔ.βi/ n masc
anaerobe
Organisme que no necessita oxigen per a viure.

anafil /a.naˈfiɫ/ /ə.nəˈfiɫ/ n masc
buysine

anagrama /a.naˈɣɾa.ma/ n masc
anagram

anagramatitzar /a.na.ɣɾa.ma.tiˈd͡za/ /a.na.ɣɾa.ma.tiˈza/ /a.na.ɣɾa.ma.tiˈzaɾ/ /ə.nə.ɣɾə.mə.tiˈd͡za/ v
anagrammatise

anagògicament /a.naˌɣɔ.d͡ʒi.kaˈmen/ /a.naˌɣɔ.d͡ʒi.kaˈment/ /a.naˌɣɔ.ʒi.kaˈmen/ /ə.nəˌɣɔ.ʒi.kəˈmen/ /ə.nəˌɣɔ.ʒi.kəˈment/ adv
anagogically

analfabet /a.naɫ.faˈbet/ /ə.nəɫ.fəˈbət/ /ə.nəɫ.fəˈbɛt/ /ə.nəɫ.fəˈβɛt/ n masc
illiterate

analfabet funcional n masc
functional illiterate

analfabetisme /a.naɫ.fa.beˈtiz.me/ n masc
illiteracy

analfabetisme funcional n masc
functional illiteracy

analgèsia /a.naɫˈd͡ʒɛ.zi.a/ /ə.nəɫˈʒɛ.zi.ə/ /ə.nəʎˈʒɛ.zi.ə/ n fem
analgesia
Incapacitat per sentir dolor.

analgèsic /a.naɫˈd͡ʒɛ.zik/ /ə.nəɫˈʒɛ.zik/ /ə.nəʎˈʒɛ.zik/ adj masc
analgesic

analitzar /a.na.ɫiˈd͡za/ /a.na.ɫiˈza/ /a.na.ɫiˈzaɾ/ /ə.nə.ɫiˈd͡za/ v
analyze

analogia /a.na.ɫoˈd͡ʒi.a/ /a.na.ɫoˈʒi.a/ /ə.nə.ɫoˈʒi.ə/ /ə.nə.ɫuˈʒi.ə/ n fem
analogy
(filologia) Procés de creació o modificació de mots per adaptació a un model conegut d’un grup de mots.

analíticament /a.naˌɫi.ti.kaˈmen/ /a.naˌɫi.ti.kaˈment/ /ə.nəˌɫi.ti.kəˈmen/ /ə.nəˌɫi.ti.kəˈment/ adv
analytically

analògic /a.naˈɫɔ.ʒik/ /ə.nəˈɫɔ.ʒik/ adj masc
analog

analògicament /a.naˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈmen/ /a.naˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈment/ /a.naˌɫɔ.ʒi.kaˈmen/ /ə.nəˌɫɔ.ʒi.kəˈmen/ /ə.nəˌɫɔ.ʒi.kəˈment/ adv
analogically

anamnesi /a.namˈnɛ.zi/ /ə.nəmˈnɛ.zi/ n fem
anamnesis

anamorf /a.naˈmɔɾf/ /ə.nəˈmɔrf/ n masc
anamorph

anamòrfic /a.naˈmɔɾ.fik/ /ə.nəˈmɔr.fik/ adj masc
anamorphic

ananàs /a.naˈnas/ /ə.nəˈnas/ n masc
pineapple
Planta herbàcia, perenne, de la família de les bromeliàcies, cultivada pel seu fruit (Ananas comosus).

anap /aˈnap/ /əˈnap/ n masc
hanap

anar /aˈna/ /aˈnaɾ/ v
go
Moure's d'un lloc a un altre.
bet
apostar

anar a v
go

anar a cercar algú v
meet

anar a mal borràs v
go south

anar a raure v
end up
Acabar sense voler en un lloc.

anar amb el lliri a la mà v
be naive

anar de bòlit v
be snowed under

anarquia /a.naɾˈki.a/ n fem
anarchy

anarquisme /a.naɾˈkiz.me/ n masc
anarchism

anarquitzar /a.nar.kiˈd͡za/ /a.naɾ.kiˈza/ /a.naɾ.kiˈzaɾ/ /ə.nər.kiˈd͡za/ v
anarchize
(transitiu, política) Fer esdevenir anàrquic (que afavoreix l'anarquia en una societat), especialment una situació.

anastomitzar /a.nas.to.miˈd͡za/ /a.nas.to.miˈza/ /a.nas.to.miˈzaɾ/ /ə.nəs.to.miˈd͡za/ /ə.nəs.tu.miˈd͡za/ v
anastomose

anastomosi /a.nas.toˈmɔ.zi/ /ə.nəs.tuˈmɔ.zi/ n fem
anastomosis

anatema /a.naˈte.ma/ /ə.nəˈte.mə/ n masc
anathema

anatematitzar /a.na.te.ma.tiˈd͡za/ /a.na.te.ma.tiˈza/ /a.na.te.ma.tiˈzaɾ/ /ə.nə.tə.mə.tiˈd͡za/ v
anathematize

anatomia /a.na.toˈmi.a/ /ə.nə.tuˈmi.ə/ n fem
anatomy

anatoxina n fem
anatoxin

anatòmic /a.naˈtɔ.mik/ /ə.nəˈtɔ.mik/ adj masc
anatomical

anatòmicament /a.naˌtɔ.mi.kaˈmen/ /a.naˌtɔ.mi.kaˈment/ /ə.nəˌtɔ.mi.kəˈmen/ /ə.nəˌtɔ.mi.kəˈment/ adv
anatomically

anca /ˈaŋ.kə/ n fem
haunch

ancià /an.siˈa/ /ən.siˈa/ adj masc
elder

ancorar /aŋ.koˈɾa/ /aŋ.koˈɾaɾ/ /əŋ.koˈɾa/ /əŋ.kuˈɾa/ v
anchor

andalús /ən.dəˈɫus/ adj masc
Andalusian
Relatiu o pertanyent a Andalusia, als seus habitants o al dialecte.

andalús /ən.dəˈɫus/ n masc
Andalusian
Natural d’Andalusia.

andana /anˈda.na/ /ənˈda.nə/ n fem
platform
Construcció a la vora de les vies en una estació, on els passatgers esperen per pujar al tren.

andisòl /an.diˈsɔɫ/ /ən.diˈsɔɫ/ n masc
andisol

andorrà /ən.doˈra/ /ən.duˈra/ adj masc
Andorran
Relatiu a Andorra, el principat o Andorra la Vella.

andorrà /ən.doˈra/ /ən.duˈra/ n masc
Andorran
Natural d’Andorra.

andosòl /an.doˈsɔɫ/ /ən.doˈsɔɫ/ /ən.duˈsɔɫ/ n masc
andosol

andragogia n fem
andragogy

androgen /anˈdɾɔ.d͡ʒen/ /anˈdɾɔ.ʒen/ /ənˈdɾɔ.ʒən/ adj masc
androgenic

androgen /anˈdɾɔ.d͡ʒen/ /anˈdɾɔ.ʒen/ /ənˈdɾɔ.ʒən/ n masc
androgen

androgin /anˈdɾɔ.d͡ʒin/ /ənˈdɾɔ.ʒin/ adj masc
androgynous

androide /anˈdɾɔj.ðe/ /ənˈdɾɔj.ðə/ n masc
android

andròfor /anˈdɾɔ.foɾ/ /ənˈdɾɔ.foɾ/ /ənˈdɾɔ.fur/ n masc
androphore

andròmina /anˈdɾɔ.mi.na/ n fem
trickery
(plural) Embolics, enganys.

andí /anˈdi/ adj masc
Andean
Relatiu o pertanyent als Andes.

andí /anˈdi/ n masc
Andean
Persona que habita o és originària dels Andes.

anedó /a.neˈðo/ /ə.nəˈðo/ n masc
duckling

anell /aˈneʎ/ /əˈneʎ/ n masc
ring
Cercle de metall que es posa al voltant d'un dit com a guarniment.
Cercle de metall emprat per a cenyir un objecte o grup d'objectes.
annulus
(micologia) Resta membranosa del vel del píleu dels basidiomicets agaricals que, després d’expandir-se, es manté al voltant de l’estípit.

anellar /a.neˈʎa/ /a.neˈʎaɾ/ /ə.nəˈʎa/ v
ring

anestesiar /a.nes.te.ziˈa/ /a.nes.te.ziˈaɾ/ v
anesthetize

anestèsia /a.nesˈtɛ.zi.a/ /ə.nəsˈtɛ.zi.ə/ n fem
anesthesia anaesthesia

anestèsic /a.nesˈtɛ.zik/ /ə.nəsˈtɛ.zik/ adj masc
anaesthetic

anfós /aɱˈfos/ /əɱˈfos/ n masc
dusky grouper

anfós blanc n masc
white grouper

anfós bord n masc
comb grouper

anfós llis n masc
golden grouper

angelicalment /aɲ.d͡ʒe.ɫiˌkaɫˈmen/ /aɲ.d͡ʒe.ɫiˌkaɫˈment/ /əɲ.ʒə.ɫiˌkaɫˈmen/ /əɲ.ʒə.ɫiˌkaɫˈment/ adv
angelically

angiospasme /aɲ.d͡ʒi.osˈpaz.me/ /əɲ.ʒi.osˈpaz.mə/ /əɲ.ʒi.usˈpaz.mə/ n masc
angiospasm

angle /ˈaŋ.ɡɫe/ /ˈaŋ.ɡɫə/ n masc
angle
(matemàtiques, geometria) Magnitud que mesura la inclinació d'una recta respecte d'una altra.
angle corner
(hoquei sobre patins) Cadascuna de les quatre cantonades de l'àrea de penal, des de les quals s'executen les faltes comeses dintre l'àrea que no han estat sancionades amb un penal.

angle curt n masc
near corner
(esports de pilota) Part extrema de la porteria més pròxima a un atacant en possessió de la pilota en un moment determinat del joc.
short angle
(tennis) Cadascun dels quatre angles de la pista de joc formats per la intersecció de la línia de servei i la línia lateral.

angle d'aproximació n masc
angle of approach

angle d'obertura n masc
loft

angle llarg n masc
far goal post
(esports de pilota) Part extrema de la porteria més allunyada d'un atacant en possessió de la pilota en un moment determinat del joc.
long angle
(tennis) Cadascun dels quatre angles de la pista de joc formats per la intersecció de la línia de fons i la línia lateral.

angle recte /ˌaŋ.ɡɫeˈrɛk.te/ n masc
right angle

anglicisme /aŋ.ɡɫiˈsiz.me/ /əŋ.ɡɫiˈsiz.mə/ n masc
anglicism
Mot o construcció importada en una llengua a partir de l'anglès, en forma adaptada o no.

anglicitzar /aŋ.ɡɫi.siˈd͡za/ /aŋ.ɡɫi.siˈza/ /aŋ.ɡɫi.siˈzaɾ/ /əŋ.ɡɫi.siˈd͡za/ v
anglicise

angloamericà /ˌaŋ.ɡɫo.a.me.ɾiˈka/ /ˌaŋ.ɡɫo.ə.mə.ɾiˈka/ /ˌaŋ.ɡɫu.ə.mə.ɾiˈka/ adj masc
Anglo-American
Relatiu als anglesos i els seus descendents establerts a Amèrica.
Relatiu a Anglaterra i a Amèrica.

anglocèntric /aŋ.ɡɫoˈsɛn.tɾik/ /əŋ.ɡɫoˈsɛn.tɾik/ /əŋ.ɡɫuˈsɛn.tɾik/ adj masc
Anglocentric

anglosaxó /ˌaŋ.ɡɫo.zakˈso/ /ˌaŋ.ɡɫo.zəkˈso/ /ˌaŋ.ɡɫu.zəkˈso/ adj
Anglo-Saxon
Relatiu als pobles anglosaxons.
Relatiu a la cultura britànica.

anglosaxó /ˌaŋ.ɡɫo.zakˈso/ /ˌaŋ.ɡɫo.zəkˈso/ /ˌaŋ.ɡɫu.zəkˈso/ n masc
Anglo-Saxon
Individu dels pobles germànics que envaïren el sud i l'est de la Gran Bretanya al començament del segle V.
Individu de cultura britànica.

anglès /aŋˈɡɫes/ /əŋˈɡɫəs/ /əŋˈɡɫɛs/ adj masc
English
Pertanyent o relatiu a Anglaterra.

anglès /aŋˈɡɫes/ /əŋˈɡɫəs/ /əŋˈɡɫɛs/ n masc
English
(només en singular) Llengua germànica originària d'Anglaterra parlada a Austràlia, Bermuda, Canadà, Estats Units, Irlanda, Jamaica, Nova Zelanda i en molts d'altres llocs.

anglès antic n masc
Old English

anglès mitjà n masc
Middle English

angoixa /aŋˈɡo.ʃa/ /aŋˈɡoj.ʃa/ /əŋˈɡo.ʃə/ n fem
anguish

angoixar /aŋ.ɡojˈʃa/ /aŋ.ɡojˈʃaɾ/ /aŋ.ɡoˈʃa/ /əŋ.ɡoˈʃa/ /əŋ.ɡuˈʃa/ v
distress

angoixosament /aŋ.ɡojˌʃo.zaˈmen/ /aŋ.ɡojˌʃo.zaˈment/ /aŋ.ɡoˌʃo.zaˈmen/ /əŋ.ɡoˌʃo.zəˈment/ /əŋ.ɡuˌʃo.zəˈmen/ adv
distressingly

angolès /aŋ.ɡoˈɫes/ /əŋ.ɡoˈɫəs/ /əŋ.ɡuˈɫɛs/ adj masc
Angolan
Relatiu o pertanyent a Angola.

angolès /aŋ.ɡoˈɫes/ /əŋ.ɡoˈɫəs/ /əŋ.ɡuˈɫɛs/ n masc
Angolan
Habitant d'Angola

angora /aŋˈɡo.ɾa/ /əŋˈɡo.ɾə/ n fem
angora

anguila /aŋˈɡi.ɫa/ n fem
eel

anguila americana n fem
American eel

anguila elèctrica n fem
electric eel

angula /aŋˈɡu.ɫa/ /əŋˈɡu.ɫə/ n fem
elver

angularment /aŋ.ɡuˌɫarˈmen/ /aŋ.ɡuˌɫaɾˈmen/ /aŋ.ɡuˌɫaɾˈment/ /əŋ.ɡuˌɫarˈmen/ /əŋ.ɡuˌɫaɾˈment/ adv
angularly

anguniejar /aŋ.ɡu.ni.eˈd͡ʒa/ /aŋ.ɡu.ni.eˈd͡ʒaɾ/ /aŋ.ɡu.ni.eˈʒa/ /əŋ.ɡu.ni.əˈd͡ʒa/ /əŋ.ɡu.ni.əˈʒa/ v
distress
Produir angúnia.
anguish
(pronominal) Posar-se anguniós.

anguniosament /aŋ.ɡu.niˌo.zaˈmen/ /aŋ.ɡu.niˌo.zaˈment/ /əŋ.ɡu.niˌo.zəˈmen/ /əŋ.ɡu.niˌo.zəˈment/ adv
distressfully

angèlicament /aɲˌd͡ʒɛ.ɫi.kaˈmen/ /aɲˌd͡ʒɛ.ɫi.kaˈment/ /əɲˌʒɛ.ɫi.kəˈmen/ /əɲˌʒɛ.ɫi.kəˈment/ adv
angelically

angúnia /aŋˈgu.ni.a/ /əŋˈgu.ni.ə/ n fem
anguish

anhel /aˈnɛɫ/ /əˈnɛɫ/ n masc
longing

anhelar /a.neˈɫa/ /a.neˈɫaɾ/ /ə.nəˈɫa/ v
wish

anhelosament /a.neˌɫo.zaˈmen/ /a.neˌɫo.zaˈment/ /ə.nəˌɫo.zəˈmen/ /ə.nəˌɫo.zəˈment/ adv
eagerly

anihilar /a.ni.iˈɫa/ /a.ni.iˈɫaɾ/ /ə.ni.iˈɫa/ v
annihilate
Reduir a no res.
destroy
Destruir o arruïnar enterament.

animació n fem
animation

animació a la lectura n fem
reading promotion

animació d'esquelet n fem
skeletal animation

animació de personatges n fem
character animation

animació per interpolació n fem
key animation

animació per vèrtexs n fem
morph target animation

animació sociocultural n fem
sociocultural animation

animador /a.ni.maˈðo/ /a.ni.maˈðoɾ/ /ə.ni.məˈðo/ n masc
cheerleader

animador sociocultural n masc
community worker

animal /ə.niˈmaɫ/ adj
animal

animalada /ə.ni.məˈɫa.ðə/ n fem
bullshit
Idea o acció molt mal pensada i sovint exagerada.

animalisme /a.ni.maˈɫiz.me/ /ə.ni.məˈɫiz.mə/ n masc
animal liberation

animalista /a.ni.maˈɫis.ta/ /a.ni.maˈɫis.te/ /ə.ni.məˈɫis.tə/ adj
animal rights
Referent a l’animalisme.

animalista /a.ni.maˈɫis.ta/ /a.ni.maˈɫis.te/ /ə.ni.məˈɫis.tə/ n neut
animal rights activist
Activista de l’animalisme.
animalist
(arts) Artista que representa figures d’animals.

animar /a.niˈma/ /a.niˈmaɾ/ /ə.niˈma/ v
encourage
Encoratjar, donar suport per fer una cosa.

animosament /a.niˌmo.zaˈmen/ /a.niˌmo.zaˈment/ /ə.niˌmo.zəˈmen/ /ə.niˌmo.zəˈment/ adv
spiritedly

aniso- prefix
aniso-

anisocòria /a.ni.zoˈkɔ.ɾi.a/ /ə.ni.zoˈkɔ.ɾi.ə/ /ə.ni.zuˈkɔ.ɾi.ə/ n fem
anisocoria

anit /aˈnit/ /əˈnit/ adv
tonight last night
Nit acabada de passar, anit passada

aniversari /a.ni.veɾˈsa.ɾi/ /a.ni.βerˈsa.ɾi/ /a.ni.βeɾˈsa.ɾi/ /ə.ni.vəɾˈsa.ɾi/ n masc
anniversary
Dia de l'any corresponent a un esdeveniment d'anys anteriors.
birthday
(en particular) Celebració anual del naixement d'algú.

anió /a.niˈo/ /ə.niˈo/ n masc
anion

annals /anˈnaɫs/ /ənˈnaɫs/ n masc
annals

annex /anˈnɛks/ /ənˈnɛks/ adj masc
attached

annex /anˈnɛks/ /ənˈnɛks/ n masc
annexe

annexar /an.nekˈsa/ /an.nekˈsaɾ/ /ən.nəkˈsa/ v
append

annexionar /an.nek.si.oˈna/ /an.nek.si.oˈnaɾ/ /ən.nək.si.oˈna/ /ən.nək.si.uˈna/ v
annex

annexió /an.nek.siˈo/ /ən.nək.siˈo/ n masc
annexation

anoditzar /a.no.ðiˈd͡za/ /a.no.ðiˈza/ /a.no.ðiˈzaɾ/ /ə.no.ðiˈd͡za/ /ə.nu.ðiˈd͡za/ v
anodize

anodí /a.noˈði/ /ə.noˈði/ /ə.nuˈði/ adj masc
anodyne

anomenada /a.no.meˈna.ða/ /ə.no.məˈna.ðə/ /ə.nu.məˈna.ðə/ n fem
renown

anomenar /a.no.meˈna/ /a.no.meˈnaɾ/ /ə.no.məˈna/ /ə.nu.məˈna/ v
name
Posar nom.
mention
Designar a alguna persona o cosa pel seu nom.

anonimitzar /a.no.ni.miˈd͡za/ /a.no.ni.miˈza/ /a.no.ni.miˈzaɾ/ /ə.no.ni.miˈd͡za/ /ə.nu.ni.miˈd͡za/ v
anonymize

anonàcies /a.noˈna.si.es/ /ə.noˈna.si.əs/ /ə.nuˈna.si.əs/ n fem
custard apple family

anormal /a.noɾˈmaɫ/ /ə.noɾˈmaɫ/ /ə.nurˈmaɫ/ adj
abnormal

anormalitat /a.noɾ.ma.ɫiˈtat/ /ə.noɾ.mə.ɫiˈtat/ /ə.nur.mə.ɫiˈtat/ n fem
abnormality

anorèxia /a.noˈɾɛk.si.a/ /ə.noˈɾɛk.si.ə/ /ə.nuˈɾɛk.si.ə/ n fem
anorexia

anorèxia nerviosa n fem
anorexia nervosa

anotació /a.no.ta.siˈo/ /ə.no.tə.siˈo/ /ə.nu.tə.siˈo/ n fem
annotation

anotador n masc
scorer
(esquaix, bàdminton) Auxiliar d'un àrbitre encarregat de controlar el marcador.

anotar /a.noˈta/ /a.noˈtaɾ/ /ə.noˈta/ /ə.nuˈta/ v
score
(basquetbol) Aconseguir un nombre determinat de punts o de cistelles.

anquilosar /aŋ.ki.ɫoˈza/ /aŋ.ki.ɫoˈzaɾ/ /əŋ.ki.ɫoˈza/ /əŋ.ki.ɫuˈza/ v
ankylose

ansa /ˈan.sa/ /ˈan.sə/ n fem
handle
Cadascun dels elements situats a cada banda d'un cistell, d'una olla o d'una cassola, que es fan servir per agafar aquests objectes.

ansat /anˈsat/ /ənˈsat/ n masc
pot

ansiejar /an.si.eˈd͡ʒa/ /an.si.eˈd͡ʒaɾ/ /an.si.eˈʒa/ /ən.si.əˈd͡ʒa/ /ən.si.əˈʒa/ v
yearn

ansietat /an.si.eˈtat/ /ən.si.əˈtat/ n fem
anxiety

ansiogen /an.siˈɔ.d͡ʒen/ /an.siˈɔ.ʒen/ /ən.siˈɔ.ʒən/ adj masc
anxiogenic

ansiosament /an.siˌo.zaˈmen/ /an.siˌo.zaˈment/ /ən.siˌo.zəˈmen/ /ən.siˌo.zəˈment/ adv
anxiously

ansiós /an.siˈos/ /ən.siˈos/ adj masc
anxious

ant /ˈan/ /ˈant/ n masc
elk moose
Espècie de cèrvid (Alces alces) del nord d'Euràsia i d'Amèrica amb un banyam notable del mascles amb forma de palma.
buff
Color marró ataronjat com el cuir de certs animals.

antecedentment /an.te.seˌðemˈmen/ /an.te.seˌðemˈment/ /ən.tə.səˌðemˈmen/ /ən.tə.səˌðemˈment/ adv
previously

antecedir /an.te.seˈði/ /an.te.seˈðiɾ/ /ən.tə.səˈði/ v
precede

antedatar /ˌan.te.ðaˈta/ /ˌan.te.ðaˈtaɾ/ /ˌan.tə.ðəˈta/ v
predate

antena /anˈte.na/ /ənˈtɛ.nə/ n fem
aerial antenna
Part d'alguns animals que serveix per a captar dades de l'exterior, té forma allargada i és relativament tova, a diferència de la banya.
Trossos de metall que serveixen per captar millor el senyal elèctric.
antenna aerial
(voleibol) Cadascuna de les dues barres verticals de material flexible fixades als extrems de la xarxa, que marquen el límit de l'espai de pas.
aerial yard antenna
(nàutica) Verga llarga que, situada obliquament a la vela llatina, es fa servir per hissar-la.

anteposar /ˌan.te.poˈza/ /ˌan.te.poˈzaɾ/ /ˌan.tə.poˈza/ /ˌan.tə.puˈza/ v
place
Posar davant.

anteridi /an.teˈɾi.ði/ /ən.təˈɾi.ði/ n masc
antheridium

anterior /an.te.ɾiˈoɾ/ /ən.tə.ɾiˈo/ adj
anterior

anteriorment /an.te.ɾiˌorˈmen/ /an.te.ɾiˌoɾˈmen/ /an.te.ɾiˌoɾˈment/ /ən.tə.ɾiˌorˈmen/ /ən.tə.ɾiˌoɾˈment/ adv
previously

anterozoide /an.te.ɾoˈzɔj.ðe/ /ən.tə.ɾoˈzɔj.ðə/ /ən.tə.ɾuˈzɔj.ðə/ n masc
antherozoid

antialiàsing n masc
antialiasing

antibiosi /an.ti.biˈɔ.zi/ /ən.ti.βiˈɔ.zi/ n fem
antibiosis

antibiòtic n masc
antibiotic

antic /anˈtik/ adj masc
old
De molts anys i valuós per aquest motiu.
Vell.
Passat.

antic alumne n masc
alumnus

anticapitalisme /ˌan.ti.ka.pi.taˈɫiz.me/ /ˌan.ti.kə.pi.təˈɫiz.mə/ n masc
anticapitalism

anticipació /an.ti.si.pa.siˈo/ /ən.ti.si.pə.siˈo/ n fem
anticipation

anticipadament /an.ti.siˌpa.ðaˈmen/ /an.ti.siˌpa.ðaˈment/ /ən.ti.siˌpa.ðəˈmen/ /ən.ti.siˌpa.ðəˈment/ adv
anticipatedly

anticipant /an.ti.siˈpan/ /an.ti.siˈpant/ /ən.ti.siˈpan/ /ən.ti.siˈpant/ adj
anticipant

anticipar /an.ti.siˈpa/ /an.ti.siˈpaɾ/ /ən.ti.siˈpa/ v
bring
Fer alguna cosa abans del temps regular o assenyalat.
anticipate
(pronominal) Avançar-se a algú altre.

anticlerical /ˌan.ti.kɫe.ɾiˈkaɫ/ /ˌan.ti.kɫə.ɾiˈkaɫ/ adj
anticlerical

anticoagulant /ˌan.ti.ko.a.ɣuˈɫan/ /ˌan.ti.ko.a.ɣuˈɫant/ /ˌan.ti.ko.ə.ɣuˈɫant/ /ˌan.ti.ku.ə.ɣuˈɫan/ adj
anticoagulant

anticolinèrgic /ˌan.ti.ko.ɫiˈnɛɾ.d͡ʒik/ /ˌan.ti.ko.ɫiˈnɛɾ.ʒik/ /ˌan.ti.ku.ɫiˈnɛr.ʒik/ adj
anticholinergic

anticomunisme /ˌan.ti.ko.muˈniz.me/ /ˌan.ti.ko.muˈniz.mə/ /ˌan.ti.ku.muˈniz.mə/ n masc
anti-Communism

anticomunista /ˌan.ti.ko.muˈnis.ta/ /ˌan.ti.ko.muˈnis.te/ /ˌan.ti.ko.muˈnis.tə/ /ˌan.ti.ku.muˈnis.tə/ adj
anticommunist

anticonstitucionalment /ˌan.ti.kons.ti.tu.si.oˌnaɫˈmen/ /ˌan.ti.kons.ti.tu.si.oˌnaɫˈment/ /ˌan.ti.kuns.ti.tu.si.uˌnaɫˈmen/ adv
anticonstitutionally

anticovid /an.ti.koˈvit/ /an.ti.koˈβit/ /ən.ti.koˈvit/ /ən.ti.koˈβit/ /ən.tiˈkɔ.βit/ adj
against COVID-19

anticòs /ˌan.tiˈkɔs/ n masc
antibody

antiesporulant /ˌan.ti.es.po.ɾuˈɫan/ /ˌan.ti.es.po.ɾuˈɫant/ /ˌan.tis.po.ɾuˈɫant/ /ˌan.tis.pu.ɾuˈɫan/ adj
antisporulant

antiestètic /ˌan.ti.esˈtɛ.tik/ /ˌan.tisˈtɛ.tik/ adj masc
antiaesthetic

antifeixisme /an.ti.fejˈʃiz.me/ /an.ti.feˈʃiz.me/ /ən.ti.fəˈʃiz.mə/ n masc
anti-fascism

antifeminisme /an.ti.fe.miˈniz.me/ /ən.ti.fə.miˈniz.mə/ n masc
antifeminism

antigalla /an.tiˈɣa.ʎa/ /ən.tiˈɣa.jə/ /ən.tiˈɣa.ʎə/ n fem
antique

antigament /anˌti.ɣaˈmen/ /anˌti.ɣaˈment/ /ənˌti.ɣəˈmen/ /ənˌti.ɣəˈment/ adv
ancient

antiguitat /an.ti.ɣiˈtat/ /ən.ti.ɣiˈtat/ n fem
antiquity

antihemorroïdal /an.ti.e.mo.ro.iˈðaɫ/ /ən.ti.ə.mo.ro.iˈðaɫ/ /ən.ti.ə.mu.ru.iˈðaɫ/ adj
antihemorrhagic

antihèlix /ˌan.tiˈɛ.ɫiks/ n fem
antihelix

antillà /an.tiˈʎa/ /ən.tiˈʎa/ adj masc
Antillean
Relatiu o pertanyent a les Antilles o les Antilles Neerlandeses.

antillà /an.tiˈʎa/ /ən.tiˈʎa/ n masc
Antillean
Persona que habita o és originària de les Antilles o les Antilles Neerlandeses.

antimoni /ən.tiˈmɔ.ni/ n masc
antimony

antineutró /an.ti.newˈtɾo/ /ən.ti.nəwˈtɾo/ n masc
antineutron

antinòmia pedagògica n fem
pedagogical antinomy

antipara /an.tiˈpa.ɾa/ /ən.tiˈpa.ɾə/ n fem
gaiter

antipartícula /ˌan.ti.paɾˈti.ku.ɫa/ /ˌan.ti.pərˈti.ku.ɫə/ n fem
antiparticle

antiparèmia n fem
contradictory saying

antipatia /an.ti.paˈti.a/ /ən.ti.pəˈti.ə/ n fem
antipathy

antipedagogia n fem
anti-pedagogy

antiprotó /an.ti.pɾoˈto/ /ən.ti.pɾuˈto/ n masc
antiproton

antipàtic /an.tiˈpa.tik/ /ən.tiˈpa.tik/ adj masc
nasty

antipàticament /an.tiˌpa.ti.kaˈmen/ /an.tiˌpa.ti.kaˈment/ /ən.tiˌpa.ti.kəˈmen/ /ən.tiˌpa.ti.kəˈment/ adv
unpleasantly

antiquark /ˌan.tiˈkwark/ n masc
antiquark

antiraquític /ˌan.ti.raˈki.tik/ /ˌan.ti.rəˈki.tik/ adj masc
antirachitic

antirondalla /ˌan.ti.runˈda.ʎə/ n fem
catch-tale

antisemitisme /ˌan.ti.se.miˈtiz.me/ /ˌan.ti.sə.miˈtiz.mə/ n masc
anti-Semitism antisemitism

antitragus /ˌan.tiˈtɾa.ɣus/ n masc
antitragus

antitèticament /an.tiˌtɛ.ti.kaˈmen/ /an.tiˌtɛ.ti.kaˈment/ /ən.tiˌtɛ.ti.kəˈmen/ /ən.tiˌtɛ.ti.kəˈment/ adv
antithetically

antocianosi /an.to.si.aˈnɔ.zi/ /ən.to.si.əˈnɔ.zi/ /ən.tu.si.əˈnɔ.zi/ n fem
anthocyanosis

antologia /an.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /an.to.ɫoˈʒi.a/ /ən.to.ɫoˈʒi.ə/ /ən.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
anthology

antomania /an.to.maˈni.a/ /ən.to.məˈni.ə/ /ən.tu.məˈni.ə/ n fem
anthomania

antonomàsia /an.to.noˈma.zi.a/ /ən.to.noˈma.zi.ə/ /ən.tu.nuˈma.zi.ə/ n fem
antonomasia

antoptosi /an.topˈtɔ.zi/ /ən.topˈtɔ.zi/ /ən.tupˈtɔ.zi/ n fem
anthoptosis

antracnosi /an.tɾaŋˈnɔ.zi/ /an.tɾaɡˈnɔ.zi/ /ən.tɾəŋˈnɔ.zi/ n fem
anthracnose

antracòfil /an.tɾaˈkɔ.fiɫ/ /ən.tɾəˈkɔ.fiɫ/ adj masc
fire dependent

antre /ˈan.tɾe/ /ˈan.tɾə/ n masc
dive bar
Local sinistre o de mala reputació
antrum
(anatomia) Cavitat anatòmica, especialment els sins dels ossos

antropocentrisme /an.tɾo.po.senˈtɾiz.me/ /ən.tɾo.po.sənˈtɾiz.mə/ /ən.tɾu.pu.sənˈtɾiz.mə/ n masc
anthropocentrism

antropologia /an.tɾo.po.ɫoˈd͡ʒi.a/ /an.tɾo.po.ɫoˈʒi.a/ /ən.tɾo.po.ɫoˈʒi.ə/ /ən.tɾu.pu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
anthropology

antropologia cultural n fem
cultural anthropology

antropologia social n fem
social anthropology

antroponímia /an.tɾo.poˈni.mi.a/ /ən.tɾo.poˈni.mi.ə/ /ən.tɾu.puˈni.mi.ə/ n fem
anthroponymy

antropotopònim /an.tɾo.po.toˈpɔ.nim/ /ən.tɾo.po.toˈpɔ.nim/ /ən.tɾu.pu.tuˈpɔ.nim/ n masc
anthropotoponym

antropònim /an.tɾoˈpɔ.nim/ /ən.tɾoˈpɔ.nim/ /ən.tɾuˈpɔ.nim/ n masc
anthroponym

antrosòl /an.tɾoˈsɔɫ/ /ən.tɾoˈsɔɫ/ /ən.tɾuˈsɔɫ/ n masc
anthrosol

antròpic /anˈtrɔ.pik/ /ənˈtrɔ.pik/ adj masc
anthropic
Relatiu o pertanyent a l'home o a la seva acció.

antàrtic /ənˈtar.tik/ adj masc
Antarctic
Relatiu o pertanyent a l'Antàrtida o a la regió circumdant.

antídot /anˈti.ðot/ /ənˈti.ðut/ n masc
antidote

antílop /anˈti.ɫop/ /ənˈti.ɫop/ /ənˈti.ɫup/ n masc
antelope

antípoda /anˈti.po.ða/ /ənˈti.po.ðə/ /ənˈti.pu.ðə/ n masc
antipodes
Punt de la Terra diametralment oposat a un altre.

antípoda /anˈti.po.ða/ /ənˈti.po.ðə/ /ənˈti.pu.ðə/ n neut
antipodean antipode
(sovint en plural) Habitants de la Terra que ocupen llocs de la mateixa diametralment oposats entre sí.
antipodes antipode
Persona o cosa de geni o natura oposats entre sí.

antípodes /anˈti.po.ðes/ /ənˈti.pu.ðəs/ n masc
antipodes
Regió de la Terra situada diametralment oposada, en especial Nova Zelanda i Austràlia.

antònim /anˈtɔ.nim/ adj masc
antonym
Contrari, amb un significat oposat a una altra.

antònim /anˈtɔ.nim/ n masc
antonymous
Paraula amb un significat oposat a una altra.

anual /a.nuˈaɫ/ /ə.nuˈaɫ/ adj
yearly

anualment /a.nuˌaɫˈmen/ /a.nuˌaɫˈment/ /ə.nuˌaɫˈmen/ /ə.nuˌaɫˈment/ adv
annually

anular /a.nuˈɫaɾ/ /ə.nuˈɫar/ adj
annular
Amb forma d'anell o relatiu a l'anell.

anular /a.nuˈɫaɾ/ /ə.nuˈɫar/ n masc
ring finger
(anatomia) Quart dit de la mà entre el dit del cor i el menovell.

anul·lació /a.nu.ɫa.siˈo/ /a.nuɫ.ɫa.siˈo/ /ə.nu.ɫə.siˈo/ /ə.nuɫ.ɫə.siˈo/ n fem
annulment

anul·lar /a.nuɫˈɫa/ /a.nuɫˈɫaɾ/ /a.nuˈɫa/ /ə.nuɫˈɫa/ /ə.nuˈɫa/ v
annul
Invalidar, donar per nul algun tractat, contracte o privilegi.

anunci /aˈnun.si/ /əˈnun.si/ n masc
notice announcement
Comunicació escrita o oral adreçada al públic en general.
advertisement announcement
Reclam per donar a conèixer un producte que es vol vendre.

anunciador oficial n masc
announcer

anunciant /a.nun.siˈan/ /a.nun.siˈant/ /ə.nun.siˈan/ /ə.nun.siˈant/ n neut
announcer
Persona que anuncia l’arribada d’algú en un lloc.
advertiser
Empresa o persona que anuncia un producte o servei amb propòsit publicitari.

anunciar /a.nun.siˈa/ /a.nun.siˈaɾ/ v
announce
Donar la primera notícia o avís d'alguna cosa.
call
(esports de raqueta) Comunicar en veu alta, l'àrbitre o el jutge de cadira, la puntuació obtinguda al llarg d'un partit, les accions no vàlides, etc.

anus /ˈa.nus/ n masc
anus

anxova /aɲˈt͡ʃɔ.va/ /aɲˈt͡ʃɔ.βɔ/ /əɲˈʃɔ.və/ /əɲˈʃɔ.βə/ n fem
anchovy

anxova de fons n fem
jewel lanternfish

any /an/ /ˈaɲ/ /ˈaɲ/ n masc
year
Segons el calendari gregorià, temps que transcorre entre dia 1 de gener i dia 31 de desembre (365).
Temps que triga qualsevol planeta del sistema solar en fer el seu moviment de translació.

any de la picor n
year dot

any de traspàs n masc
leap year

any natural n masc
natural year

any sabàtic n masc
sabbatical leave

anyal /aˈɲaɫ/ /əˈɲaɫ/ adj
annual

anyell /aˈɲeʎ/ /əˈɲeʎ/ n masc
lamb

anyellar /a.ɲeˈʎa/ /a.ɲeˈʎaɾ/ /ə.ɲəˈʎa/ v
lamb

anyoc /aˈɲɔk/ /əˈɲɔk/ n masc
burden

anys /ˈaɲs/ /ˈaɲt͡ʃ/ /ˈaɲʃ/ /ˈaјns/ /ˈaјɲs/ /ˈaјɲʃ/ n masc
years old
Forma plural de any.

anys i panys n
years and years

anyí /aˈɲi/ /əˈɲi/ n masc
lambswool
Llana d’anyell.

anàleg /aˈna.ɫek/ /əˈna.ɫək/ adj masc
analogous

anàlisi /aˈna.ɫi.zi/ n fem
analysis
Descomposició metòdica d'un tot complex en els seus constituents amb l'objectiu d'adquirir coneixement.
preview
(videojocs) Article que es publica en revistes, diaris o llocs web especialitzats, en què s'expliquen les característiques bàsiques d'un videojoc, generalment sense fer-ne crítica.

anàlisi clínica n fem
clinical analysis

anàlisi conceptual n fem
concept analysis

anàlisi d'agrupaments n fem
cluster analysis

anàlisi d'errors n fem
error analysis

anàlisi d'ítems n fem
item analysis

anàlisi de contingut n fem
content analysis

anàlisi de la interacció n fem
interaction analysis

anàlisi de variància n fem
analysis of variance

anàlisi del discurs n fem
discourse analysis

anàlisi discriminant n fem
discriminant analysis

anàlisi documental n fem
document analysis

anàlisi factorial n fem
factor analysis

anàlisi institucional n fem
institutional analysis

anàlisi ocupacional n fem
occupational analysis

anàlisi post mortem n fem
postmortem

anàlisi qualitativa de dades n fem
qualitative data analysis

anàlisi quantitativa de dades n fem
quantitative data analysis

anàlogament /aˌna.ɫo.ɣaˈmen/ /aˌna.ɫo.ɣaˈment/ /əˌna.ɫo.ɣəˈment/ /əˌna.ɫu.ɣəˈmen/ adv
analogously

anàrquicament /aˌnar.ki.kaˈmen/ /aˌnaɾ.ki.kaˈmen/ /aˌnaɾ.ki.kaˈment/ /əˌnar.ki.kəˈmen/ /əˌnaɾ.ki.kəˈment/ adv
anarchically

anècdota /əˈnɛɡ.du.tə/ n fem
anecdote

anèmia /aˈnɛ.mi.a/ /əˈnɛ.mi.ə/ n fem
anemia

anís /aˈnis/ /əˈnis/ n masc
anise anisette
Licor aromatitzat amb Pimpinella anisum.
candy anise
Confit petit.

anòmalament /aˌnɔ.ma.ɫaˈmen/ /aˌnɔ.ma.ɫaˈment/ /əˌnɔ.mə.ɫəˈmen/ /əˌnɔ.mə.ɫəˈment/ adv
anomalously

anònim /aˈnɔ.nim/ /əˈnɔ.nim/ adj masc
anonymous
Que no ha donat a conèixer el seu nom.

anònim /aˈnɔ.nim/ /əˈnɔ.nim/ n masc
anonym
Autor desconegut.
anonymous letter
Missatge escrit que no està signat pel seu autor.

anònimament /aˌnɔ.ni.maˈmen/ /aˌnɔ.ni.maˈment/ /əˌnɔ.ni.məˈmen/ /əˌnɔ.ni.məˈment/ adv
anonymously

aombrar /a.omˈbɾa/ /a.omˈbɾaɾ/ /ə.omˈbɾa/ /ə.umˈbɾa/ v
shade
Fer ombra una cosa a altra.

aorta /aˈɔɾ.ta/ /əˈɔr.tə/ n fem
aorta

apa /ˈa.pa/ /ˈa.pə/ Interjection
come on
Interjecció emprada per a encoratjar.

apadrinar /a.pa.ðɾiˈna/ /a.pa.ðɾiˈnaɾ/ /ə.pə.ðɾiˈna/ v
godparent
Fer de padrí en algun acte públic.

apagar /a.paˈɣa/ /a.paˈɣaɾ/ /ə.pəˈɣa/ v
turn off put out
Extingir, deixar de cremar, de fer llum.

apagat /a.paˈɣat/ /ə.pəˈɣat/ adj masc
faint
Sense vigor, poc animat.

apaivagar /a.paj.vaˈɣaɾ/ /a.paj.βaˈɣa/ /ə.pəj.vəˈɣa/ /ə.pəj.βəˈɣa/ v
appease

apallar /a.paˈʎa/ /a.paˈʎaɾ/ /ə.pəˈʎa/ v
fodder

apallissar /a.pa.ʎiˈsa/ /a.pa.ʎiˈsaɾ/ /ə.pə.ʎiˈsa/ v
beat

apamar /a.paˈma/ /a.paˈmaɾ/ /ə.pəˈma/ v
mesure in spans

aparador /a.pa.ɾaˈðo/ /a.pa.ɾaˈðoɾ/ n masc
display window
Finestra de les botigues en què exposen els seus productes.

aparat crític n masc
critical apparatus

aparcar /a.parˈka/ /a.paɾˈka/ /a.paɾˈkaɾ/ /ə.pərˈka/ v
park

aparedar /a.pa.ɾeˈða/ /a.pa.ɾeˈðaɾ/ /ə.pə.ɾəˈða/ v
wall
Tancar un espai construint parets.
confine wall
Tancar entre parets una víctima o un difunt.

aparell de 24 segons n masc
24-second clock

aparell digestiu n masc
digestive system

aparell lacrimal n masc
lacrimal apparatus

aparell respiratori n masc
respiratory apparatus

aparellador /a.pa.ɾe.ʎaˈðo/ /a.pa.ɾe.ʎaˈðoɾ/ /ə.pə.ɾə.jəˈðo/ /ə.pə.ɾə.ʎəˈðo/ adj masc
preparatory
Que aparella, prepara, disposa.

aparellador /a.pa.ɾe.ʎaˈðo/ /a.pa.ɾe.ʎaˈðoɾ/ /ə.pə.ɾə.jəˈðo/ /ə.pə.ɾə.ʎəˈðo/ n masc
rigger
Qui aparella, prepara, disposa.
master builder
Professional de la construcció que controla l'execució dels projectes elaborats per l’arquitecte.

aparellar /a.pa.ɾeˈʎa/ /a.pa.ɾeˈʎaɾ/ /ə.pə.ɾəˈja/ /ə.pə.ɾəˈʎa/ v
mate
Ajuntar mascle i femella per fer cria, apariar.
pair
Unir entre si coses iguals o semblants, fent-ne parells.

aparentar /a.pa.ɾenˈta/ /a.pa.ɾenˈtaɾ/ /ə.pə.ɾənˈta/ v
look

aparentment /a.paˌɾemˈmen/ /a.paˌɾemˈment/ /ə.pəˌɾemˈmen/ /ə.pəˌɾemˈment/ adv
seemingly

aparença /a.paˈɾen.sa/ /ə.pəˈɾən.sə/ /ə.pəˈɾɛn.sə/ n fem
appearance

aparetre /a.paˈɾe.tɾe/ /ə.pəˈɾə.tɾə/ /ə.pəˈɾɛ.tɾə/ v
apparate

apariament /a.pa.ɾi.aˈmen/ /a.pa.ɾi.aˈment/ /ə.pə.ɾi.əˈmen/ /ə.pə.ɾi.əˈment/ n masc
matching

aparició /a.pa.ɾi.siˈo/ /ə.pə.ɾi.siˈo/ n fem
appearance

aparició sobtada n fem
pop effect

aparracar /a.pa.raˈka/ /a.pa.raˈkaɾ/ /ə.pə.rəˈka/ v
patch
(central) Cosir pedaços de roba per tapar forats en la roba vella.

apart /aˈpaɾt/ /əˈpaɾt/ n masc
aside

apartadament /a.parˌta.ðaˈmen/ /a.paɾˌta.ðaˈmen/ /a.paɾˌta.ðaˈment/ /ə.pərˌta.ðəˈmen/ /ə.pəɾˌta.ðəˈment/ adv
apart

apartament /a.pal.taˈment/ /a.par.taˈmen/ /a.paɾ.taˈmen/ /a.paɾ.taˈment/ /ə.pər.təˈmen/ /ə.pəɾ.təˈment/ n masc
detachment
Acció o efecte d'apartar.
apartment
Part separada d'un edifici.

apartament turístic n masc
tourist apartment

apartar /a.parˈta/ /a.paɾˈta/ /a.paɾˈtaɾ/ /ə.pərˈta/ v
move

aparèixer /a.paˈɾe.ʃe/ /a.paˈɾej.ʃe/ /a.paˈɾej.ʃeɾ/ /ə.pəˈɾə.ʃə/ /ə.pəˈɾɛ.ʃə/ v
appear
Presentar-se a la vista impensadament.

apassionadament /a.pa.si.oˌna.ðaˈmen/ /a.pa.si.oˌna.ðaˈment/ /ə.pə.si.oˌna.ðəˈment/ /ə.pə.si.uˌna.ðəˈmen/ adv
passionately

apatia /a.paˈti.a/ /ə.pəˈti.ə/ n fem
apathy

apedaçar /a.pe.ðaˈsa/ /a.pe.ðaˈsaɾ/ /ə.pə.ðəˈsa/ v
patch

apedregar /a.pe.ðɾeˈɣa/ /a.pe.ðɾeˈɣaɾ/ v
stone
Llançar pedres contra algú o alguna cosa.

apegar /a.peˈɣa/ /a.peˈɣaɾ/ /ə.pəˈɣa/ v
stick
Enganxar una cosa amb altra amb pega.

apelfat /a.peɫˈfat/ /ə.pəɫˈfat/ adj masc
plushy
Revestit de pelfa o de quelcom similar (borrissol, seda, pèl, llana, etc.).

apel·lable /a.peɫˈɫa.bɫe/ /a.peɫˈɫab.bɫe/ /a.peˈɫa.βɫe/ /ə.pəɫˈɫab.bɫə/ /ə.pəˈɫa.βɫə/ adj
appealable

apel·lació /a.pe.ɫa.siˈo/ /a.peɫ.ɫa.siˈo/ /ə.pə.ɫə.siˈo/ /ə.pəɫ.ɫə.siˈo/ n fem
appeal
(dret) Acció d'apel·lar.
epithet
Nom que rep algú per part dels altres.

apel·lar /a.peɫˈɫa/ /a.peɫˈɫaɾ/ /a.peˈɫa/ /ə.pəɫˈɫa/ /ə.pəˈɫa/ v
resort
Recórrer al tribunal superior perquè anul·li una sentència.
appeal
Recórrer a alguna cosa per buscar remei.

apercebre /a.peɾˈse.bɾe/ /ə.pərˈsɛ.bɾə/ /ə.pərˈsɛ.βɾə/ /ə.pəɾˈsə.bɾə/ v
notice

apergaminar-se /a.peɾ.ɣa.miˈnaɾ.se/ /ə.pər.ɡə.miˈnar.sə/ /ə.pər.ɣə.mi.nərˈsə/ /ə.pəɾ.ɣə.miˈnaɾ.sə/ v
shrivel

aperitiu /a.pe.ɾiˈtiw/ adj masc
appetizing
Que fa obrir la gana.

aperitiu /a.pe.ɾiˈtiw/ n masc
apéritif
Col·lació de beguda i tapes que es pren abans d’un àpat.

apesaradament /a.pe.zaˌɾa.ðaˈmen/ /a.pe.zaˌɾa.ðaˈment/ /ə.pə.zəˌɾa.ðəˈmen/ /ə.pə.zəˌɾa.ðəˈment/ adv
sorrowfully

apesarar /a.pe.zaˈɾa/ /a.pe.zaˈɾaɾ/ /ə.pe.zəˈɾa/ /ə.pə.zəˈɾa/ v
grieve

apetir /a.peˈti/ /a.peˈtiɾ/ /ə.pəˈti/ v
fancy

api n masc
celery

apiadar-se /a.pi.aˈðaɾ.se/ /ə.pi.ə.ðərˈsə/ /ə.pi.əˈðar.sə/ /ə.pi.əˈðaɾ.sə/ v
pity

apicle /aˈpi.kɫe/ /əˈpi.kɫə/ n masc
apiculum

apiculat /a.pi.kuˈɫat/ /ə.pi.kuˈɫat/ adj masc
apiculate

apicultor /a.pi.kuɫˈto/ /a.pi.kuɫˈtoɾ/ /ə.pi.kuɫˈto/ n masc
beekeeper

apilar /a.piˈɫa/ /a.piˈɫaɾ/ /ə.piˈɫa/ v
pile up

apilotar /a.pi.ɫoˈta/ /a.pi.ɫoˈtaɾ/ /ə.pi.ɫoˈta/ /ə.pi.ɫuˈta/ v
heap up

apinyar /a.piˈɲa/ /a.piˈɲaɾ/ /ə.piˈɲa/ v
cram

aplacar /a.pɫaˈka/ /a.pɫaˈkaɾ/ /ə.pɫəˈka/ v
placate

aplacat /a.pɫaˈkat/ /ə.pɫəˈkat/ n masc
veneering

aplanar /a.pɫaˈna/ /a.pɫaˈnaɾ/ /ə.pɫəˈna/ v
level
Posar plana una superfície.

aplanetisme /a.pɫa.neˈtiz.me/ /ə.pɫə.nəˈtiz.mə/ n masc
aplanatism

aplanogàmeta /a.pɫa.noˈɣa.me.ta/ /ə.pɫə.noˈɣa.mə.tə/ /ə.pɫə.nuˈɣa.mə.tə/ n masc
aplanogamete

aplanòspora /a.pɫaˈnɔs.po.ɾa/ /ə.pɫəˈnɔs.po.ɾə/ /ə.pɫəˈnɔs.pu.ɾə/ n fem
aplanospore

aplatar /a.pɫaˈta/ /a.pɫaˈtaɾ/ /ə.pɫəˈta/ v
flatten

aplatat /a.pɫaˈtat/ /ə.pɫəˈtat/ adj masc
fIatted

aplaudiment /a.pɫaw.ðiˈmen/ /a.pɫaw.ðiˈment/ /ə.pɫəw.ðiˈmen/ /ə.pɫəw.ðiˈment/ n masc
applause

aplaudir /a.pɫawˈði/ /a.pɫawˈðiɾ/ /ə.pɫəwˈði/ v
applaud

aplegabats n neut
bat boy

aplegapilotes /aˌpɫe.ɣa.piˈɫɔ.tes/ /əˌpɫə.ɣə.piˈɫɔ.təs/ /əˌpɫɛ.ɣə.piˈɫɔ.təs/ n neut
ball boy

aplegar /a.pɫeˈɣa/ /a.pɫeˈɣaɾ/ v
gather
Fer coincidir persones en un lloc.
bring together
Posar diversos elements junts o a prop els uns dels altres.

apleròtic /a.pɫeˈɾɔ.tik/ /ə.pɫəˈɾɔ.tik/ adj masc
aplerotic

aplicabilitat /a.pɫi.ka.bi.ɫiˈtat/ /ə.pɫi.kə.βi.ɫiˈtat/ n fem
applicability

aplicació /a.pɫi.ka.siˈo/ /ə.pɫi.kə.siˈo/ n fem
application

aplicació rupturista n fem
killer app

aplicar /a.pɫiˈka/ /a.pɫiˈkaɾ/ /ə.pɫiˈka/ v
apply
Ajuntar o posar una cosa sobre d'altra.
Destinar alguna cosa a algun ús.
(pronominal) Posar atenció o enteniment en l'estudi o execució d'alguna cosa.

aplicatiu /a.pɫi.kaˈtiw/ /ə.pɫi.kəˈtiw/ adj masc
applicative

aplomar /a.pɫoˈma/ /a.pɫoˈmaɾ/ /ə.pɫoˈma/ /ə.pɫuˈma/ v
plumb
(arquitectura) Posar a plom, examinar amb la plomada.

apocalipsi /a.po.kaˈɫip.si/ /ə.po.kəˈɫip.si/ /ə.pu.kəˈɫip.si/ n fem
apocalypse

apocar /a.poˈka/ /a.poˈkaɾ/ /ə.poˈka/ /ə.puˈka/ v
shorten
Disminuir a poca cosa.
humble
(pronominal) Humiliar-se, tenir-se en poc.

apocopar /a.po.koˈpa/ /a.po.koˈpaɾ/ /ə.po.koˈpa/ /ə.pu.kuˈpa/ v
apocopate

apoderar /a.po.ðeˈɾa/ /a.po.ðeˈɾaɾ/ /ə.po.ðəˈɾa/ /ə.pu.ðəˈɾa/ v
authorize
Atorgar poders.
seize
(pronominal) Fer-se amo d'una cosa, ocupar-la, posar-la sota el seu poder.

apogeu /a.poˈd͡ʒɛw/ /a.poˈʒɛw/ /ə.poˈʒɛw/ /ə.puˈʒɛw/ n masc
apogee
Punt de distància màxima d’un satèl·lit respecte de la Terra.
peak apogee
Període culminant, de màxim vigor.

apologitzar /a.po.ɫo.d͡ʒiˈza/ /a.po.ɫo.d͡ʒiˈzaɾ/ /a.po.ɫo.ʒiˈd͡za/ /ə.po.ɫo.ʒiˈd͡za/ /ə.pu.ɫu.ʒiˈd͡za/ v
apologize

apologèticament /a.po.ɫoˌd͡ʒɛ.ti.kaˈmen/ /a.po.ɫoˌd͡ʒɛ.ti.kaˈment/ /a.po.ɫoˌʒɛ.ti.kaˈmen/ /ə.po.ɫoˌʒɛ.ti.kəˈment/ /ə.pu.ɫuˌʒɛ.ti.kəˈmen/ adv
apologetically

aponeurosi /a.po.newˈɾɔ.zi/ /ə.pu.nəwˈɾɔ.zi/ n fem
aponeurosis

apoplexia /a.po.pɫekˈsi.a/ /ə.po.pɫəkˈsi.ə/ /ə.pu.pɫəkˈsi.ə/ n fem
apoplexy

apoptosi /a.popˈtɔ.zi/ /ə.popˈtɔ.zi/ /ə.pupˈtɔ.zi/ n fem
apoptosis

aporofòbia /a.po.ɾoˈfɔ.bi.a/ /ə.po.ɾoˈfɔ.bi.ə/ /ə.pu.ɾuˈfɔ.bi.ə/ /ə.pu.ɾuˈfɔ.βi.ə/ n fem
aporophobia

aportar /a.porˈta/ /a.poɾˈta/ /a.poɾˈtaɾ/ /ə.poɾˈta/ /ə.purˈta/ v
reach
(nàutica) Arribar a port.
contribute
Portar cadascú la seva part.

aposentar /a.po.zenˈta/ /a.po.zenˈtaɾ/ /ə.po.zənˈta/ /ə.pu.zənˈta/ v
lodge

aposició /a.po.zi.siˈo/ /ə.po.zi.siˈo/ /ə.pu.zi.siˈo/ n fem
apposition

aposta /aˈpɔs.ta/ /aˈpɔs.tɔ/ /əˈpɔs.tə/ n fem
bet

apostar /a.posˈta/ /a.posˈtaɾ/ /ə.posˈta/ /ə.pusˈta/ v
bet
Fer una juguesca, dir que es pagarà alguna cosa o que es farà quelcom si passa determinat esdeveniment.
post
Situar a l'aguait.

apostatar /a.pos.taˈta/ /a.pos.taˈtaɾ/ /ə.pos.təˈta/ /ə.pus.təˈta/ v
apostatize

apostema /a.posˈte.ma/ /ə.posˈtɛ.mə/ /ə.pusˈtɛ.mə/ n masc
aposteme

apostemar /a.pos.teˈma/ /a.pos.teˈmaɾ/ /ə.pos.təˈma/ /ə.pus.təˈma/ v
apotemate

apostoflant /a.pos.toˈfɫan/ /a.pos.toˈfɫant/ /ə.pos.toˈfɫant/ /ə.pus.tuˈfɫan/ adj
breathtaking

apostrofar /a.pos.tɾoˈfa/ /a.pos.tɾoˈfaɾ/ /ə.pos.tɾoˈfa/ /ə.pus.tɾuˈfa/ v
apostrophize
Escriure un apòstrof.
Dirigir un apòstrofe a algú.

apostòlicament /a.posˌtɔ.ɫi.kaˈmen/ /a.posˌtɔ.ɫi.kaˈment/ /ə.posˌtɔ.ɫi.kəˈment/ /ə.pusˌtɔ.ɫi.kəˈmen/ adv
apostolically

apotecari /a.po.teˈka.ɾi/ /ə.po.təˈka.ɾi/ /ə.pu.təˈka.ɾi/ n masc
apothecary

apoteci /a.poˈtɛ.si/ /ə.poˈtɛ.si/ /ə.puˈtɛ.si/ n masc
apothecium

apreciablement /a.pɾe.siˌa.bɫeˈment/ /a.pɾe.siˌa.βɫeˈmen/ /a.pɾe.siˌab.bɫeˈmen/ /ə.pɾə.siˌa.βɫəˈmen/ /ə.pɾə.siˌab.bɫəˈmen/ /ə.pɾə.siˌab.bɫəˈment/ adv
appreciably

apreciació /a.pɾe.si.a.siˈo/ /ə.pɾə.si.a.siˈo/ n fem
appreciation
Acte o efecte d'apreciar.
adjudged
(esports de pilota) Decisió presa per un àrbitre, d'acord amb el seu criteri, sobre una acció de joc.

apreciar /a.pɾe.siˈa/ /a.pɾe.siˈaɾ/ /ə.pɾə.siˈa/ v
appraise
Avaluar, posar preu a les coses vendibles.
appreciate
Estimar, fer apreciació o estima de la part positiva d'alguna cosa o persona.

aprehendre /a.pɾeˈen.dɾe/ /ə.pɾəˈən.dɾə/ /ə.pɾəˈɛn.dɾə/ v
apprehend
Arribar a imaginar, copsar.

aprendre /aˈpen.dɾe/ /əˈpən.dɾə/ /əˈpɛn.dɾə/ v
learn

aprendre a aprendre v
learn to learn

aprendre de memòria v
learn by heart

aprenent /a.pɾeˈnen/ /a.pɾeˈnent/ /ə.pɾəˈnen/ /ə.pɾəˈnent/ n masc
apprentice

aprenentatge /a.pɾe.nenˈta.d͡ʒe/ /ə.pɾə.nənˈta.d͡ʒə/ n masc
learning

aprenentatge assistit per ordinador n masc
computer-aided learning

aprenentatge associatiu n masc
associative learning

aprenentatge basat en l'experiència n masc
experiential learning

aprenentatge basat en problemes n masc
problem-based learning

aprenentatge basat en projectes n masc
project-based learning

aprenentatge compartit n masc
shared learning

aprenentatge cooperatiu n masc
cooperative learning

aprenentatge electrònic n masc
e-learning

aprenentatge inductiu n masc
inductive learning

aprenentatge mecànic n masc
rote learning

aprenentatge mixt n masc
b-learning

aprenentatge mòbil n masc
m-learning

aprenentatge obert n masc
open learning

aprenentatge per assaig i error n masc
trial and error learning

aprenentatge per descobriment n masc
learning by discovery

aprenentatge per imitació n masc
learning by imitation

aprenentatge per observació n masc
learning by observation

aprenentatge permanent n masc
lifelong learning

aprenentatge precoç n masc
early learning

aprenentatge receptiu n masc
receptive learning

aprenentatge significatiu n masc
meaningful learning

aprenentatge social n masc
social learning

aprenentatge transversal n masc
lifewide learning

aprenentatge vicari n masc
vicarious learning

apressadament /a.pɾeˌsa.ðaˈmen/ /a.pɾeˌsa.ðaˈment/ /ə.pɾəˌsa.ðəˈmen/ /ə.pɾəˌsa.ðəˈment/ adv
hastily

apressar /a.pɾeˈsa/ /a.pɾeˈsaɾ/ /ə.pɾəˈsa/ v
hasten

apressat /a.pɾeˈsat/ /ə.pɾəˈsat/ adj masc
hurried
Que va amb pressa per fer les coses.

apressori /a.pɾeˈsɔ.ɾi/ /ə.pɾəˈsɔ.ɾi/ n masc
appressorium

aprestar /a.pɾesˈta/ /a.pɾesˈtaɾ/ /ə.pɾəsˈta/ v
hasten

apreuar /a.pɾeˈwa/ /a.pɾeˈwaɾ/ /ə.pɾəˈwa/ v
appreciate

aprimar /a.pɾiˈma/ /a.pɾiˈmaɾ/ /ə.pɾiˈma/ v
thin
Fer tornar més prim.

aprisió n fem
aprision

aprofitar /a.pɾo.fiˈta/ /a.pɾo.fiˈtaɾ/ /ə.pɾo.fiˈta/ /ə.pɾu.fiˈta/ v
take advantadge
Ser profitós, servir de profit, d'utilitat.

aprofitat /a.pɾo.fiˈtat/ /ə.pɾo.fiˈtat/ /ə.pɾu.fiˈtat/ adj masc
take advantage
Que se n'ha extret el màxim rendiment.
tapped
Persona desvergonyida que es relaciona amb altres persones per propi benefici.

aprofundir /a.pɾo.funˈdi/ /a.pɾo.funˈdiɾ/ /ə.pɾo.funˈdi/ /ə.pɾu.funˈdi/ v
deepen

apropiadament /a.pɾo.piˌa.ðaˈmen/ /a.pɾo.piˌa.ðaˈment/ /ə.pɾo.piˌa.ðəˈment/ /ə.pɾu.piˌa.ðəˈmen/ adv
appropriately

apropiar /a.pɾo.piˈa/ /a.pɾo.piˈaɾ/ /ə.pɾo.piˈa/ /ə.pɾu.piˈa/ v
appropriate
Atribuir, fer propi d'algú.
(pronominal) Quedar-se alguna cosa com a pròpia.

aprovació /a.pɾo.va.siˈo/ /a.pɾo.βa.siˈo/ /ə.pɾo.və.siˈo/ /ə.pɾu.və.siˈo/ /ə.pɾu.βə.siˈo/ n fem
approval

aprovar /a.pɾoˈvaɾ/ /a.pɾoˈβa/ /ə.pɾoˈva/ /ə.pɾuˈva/ /ə.pɾuˈβa/ v
approve
Mostrar aprovació, considerar acceptable o bo.
pass
Rebre la qualificació d'aprovat en un examen, un curs, etc.

aprovat /a.pɾoˈvat/ /a.pɾoˈβat/ /ə.pɾoˈvat/ /ə.pɾuˈvat/ /ə.pɾuˈβat/ n masc
pass

aprovisionar /a.pɾo.vi.zi.oˈnaɾ/ /a.pɾo.βi.zi.oˈna/ /ə.pɾo.vi.zi.oˈna/ /ə.pɾu.vi.zi.uˈna/ /ə.pɾu.βi.zi.uˈna/ v
supply

aproximació /a.pɾok.si.ma.siˈo/ /ə.pɾok.si.mə.siˈo/ /ə.pɾuk.si.mə.siˈo/ n fem
approximation

aproximadament /a.pɾok.siˌma.ðaˈmen/ /a.pɾok.siˌma.ðaˈment/ /ə.pɾok.siˌma.ðəˈment/ /ə.pɾuk.siˌma.ðəˈmen/ adv
approximately about

aproximant /a.pɾok.siˈman/ /a.pɾok.siˈmant/ /ə.pɾok.siˈmant/ /ə.pɾuk.siˈman/ adj
approximant

apràxia n fem
apraxia

aptament /ˌap.taˈmen/ /ˌap.taˈment/ /ˌap.təˈmen/ /ˌap.təˈment/ adv
suitably

aptitud /ap.tiˈtut/ /əp.tiˈtut/ n fem
aptitude

aptònim /apˈtɔ.nim/ /əpˈtɔ.nim/ n masc
aptonym

apujar /a.puˈd͡ʒa/ /a.puˈd͡ʒaɾ/ /a.puˈʒa/ /ə.puˈʒa/ v
raise
Augmentar una quantitat de diners.

apunt /aˈpun/ /aˈpunt/ /əˈpun/ /əˈpunt/ n masc
pointing

apuntador /a.pun.taˈðo/ /a.pun.taˈðoɾ/ /ə.pun.təˈðo/ n masc
pointer
(informàtica, programació) Tipus de dada capaç de contenir una adreça de memòria que assenyala una altra dada, típicament la que assenyala el contingut d'una variable.

apuntalament /a.pun.ta.ɫaˈmen/ /a.pun.ta.ɫaˈment/ /ə.pun.tə.ɫəˈmen/ /ə.pun.tə.ɫəˈment/ n masc
propping

apuntalar /a.pun.taˈɫa/ /a.pun.taˈɫaɾ/ /ə.pun.təˈɫa/ v
prop
Posar puntals.

apuntar /a.punˈta/ /a.punˈtaɾ/ v
aim
Dirigir la punta de l'arma en posició de disparar.
appear
Començar a manifestar-se alguna cosa.
point
(petanca, botxes) Llançar una bola tan a prop com sigui possible d'una altra bola o del bolig sense provocar-ne el desplaçament.

apunts /aˈpuns/ /əˈpuns/ n masc
notes
Notes escrites preses en llegir un llibre, un document, etc., en escoltar l'explicació d'un professor a classe, una conferència, etc., per ajudar-ne la recordança, servir en l'estudi personal o aprofitar-les a qualsevol altre fi.

apunyalar /a.pu.ɲaˈɫa/ /a.pu.ɲaˈɫaɾ/ /ə.pu.ɲəˈɫa/ v
stab

apunyegar /a.pu.ɲeˈɣa/ /a.pu.ɲeˈɣaɾ/ /ə.pu.ɲəˈɣa/ v
punch

apàtic /aˈpa.tik/ /əˈpa.tik/ adj masc
apathetic

apàticament /aˌpa.ti.kaˈmen/ /aˌpa.ti.kaˈment/ /əˌpa.ti.kəˈmen/ /əˌpa.ti.kəˈment/ adv
apathetically

apèndix /aˈpɛn.diks/ /əˈpɛn.diks/ n masc
appendix
Òrgan o membre subordinat a una altra.
appendage
Cosa adjuntada a una altra de la qual té la funcionalitat accessòria, com una prolongació.

apèndix vermiforme n masc
vermiform appendix

apòcope /aˈpɔ.ko.pe/ /əˈpɔ.ku.pə/ n fem
apocope

apòcrifament /aˌpɔ.kɾi.faˈmen/ /aˌpɔ.kɾi.faˈment/ /əˌpɔ.kɾi.fəˈmen/ /əˌpɔ.kɾi.fəˈment/ adv
apocryphally

apòfisi /aˈpɔ.fi.zi/ /əˈpɔ.fi.zi/ n fem
apophysis
(anatomia) Protuberància normalment en un os.
(botànica) Dilatació o inflament d’una estructura filamentosa, com ara l’extrem d’un esporangiòfor sota l’esporangi en les mucorals.

apòfisi coracoide n fem
coracoid process

apòfisi mastoide n fem
mastoid process

apòstol /aˈpɔs.toɫ/ /əˈpɔs.toɫ/ /əˈpɔs.tuɫ/ n masc
apostle

aquarel·lar /a.kwa.ɾeɫˈɫa/ /a.kwa.ɾeɫˈɫaɾ/ /a.kwa.ɾeˈɫa/ /ə.kwə.ɾəɫˈɫa/ /ə.kwə.ɾəˈɫa/ v
watercolour

aquarel·lista /a.kwa.ɾeɫˈɫis.ta/ /a.kwa.ɾeɫˈɫis.te/ /a.kwa.ɾeˈɫis.ta/ /a.kwa.ɾeˈɫis.te/ /ak.kwe.ɾeˈɫis.ta/ /ə.kwə.ɾəɫˈɫis.tə/ /ə.kwə.ɾəˈɫis.tə/ n neut
watercolourist

aquari /aˈkwa.ɾi/ /əˈkwa.ɾi/ n masc
aquarium
Recipient per contenir peixos en captivitat, usualment més gros que una peixera.

aquari /aˈkwa.ɾi/ /əˈkwa.ɾi/ n neut
Aquarius

aqueix /aˈkejʃ/ /aˈkeʃ/ /əˈkəʃ/ /əˈkɛʃ/ adj masc
that
(poc usat) Demostratiu de proximitat en l’espai o el temps en referència a la segona persona.

aqueix /aˈkejʃ/ /aˈkeʃ/ /əˈkəʃ/ /əˈkɛʃ/ pronoun
that
(poc usat) Aqueixa cosa.

aquell /aˈkeʎ/ /əˈkeʎ/ /əˈkəʎ/ /əˈkɛʎ/ adj
that
Demostratiu de llunyania usat per mostrar que el fet referit és a una certa distància de l'emissor del missatge.

aquells /aˈkeʎs/ /aˈkeʎʃ/ /əˈkeʎs/ /əˈkəʎs/ /əˈkɛʎs/ pronoun
those

aquemènida /a.keˈmɛ.ni.ða/ /ə.kəˈmɛ.ni.ðə/ n masc
aquemenid

aquest /aˈkest/ /aˈket/ /əˈkəst/ /əˈkət/ /əˈkɛst/ /əˈkɛt/ adj masc
this
Demostratiu de proximitat en l’espai, el temps o el discurs respecte a la primera persona o la segona persona.

aquests /aˈkests/ /aˈkets/ /əˈkəsts/ /əˈkəts/ /əˈkɛsts/ /əˈkɛts/ pronoun
these

aquissar /a.kiˈsa/ /a.kiˈsaɾ/ /ə.kiˈsa/ v
set

aquàtic /aˈkwa.tik/ /əˈkwa.tik/ adj masc
aquatic

aquí /aˈki/ adv
here
En aquest o aqueix lloc, indicant proximitat respecte a la primera persona o a la segona persona.

aquós /aˈkwos/ /əˈkwos/ adj masc
aqueous

aqüeducte /a.kweˈðuk.te/ /ə.kwəˈðuk.tə/ n masc
aqueduct

aqüeducte cerebral n masc
aqueduct of mesencephalon

aqüi- /a.kwi/ /ə.kwi/ prefix
aqui-

aqüífer /aˈkwi.feɾ/ /əˈkwi.fər/ n masc
aquifer

ara /ˈa.ɾa/ adv
now

ara /ˈa.ɾa/ n masc
altar

arabesc /a.ɾaˈbesk/ /ə.ɾəˈbəsk/ /ə.ɾəˈbɛsk/ /ə.ɾəˈβɛsk/ n masc
arabesque

arabitzar /a.ɾa.biˈzaɾ/ /a.ɾa.βiˈd͡za/ /a.ɾa.βiˈza/ /ə.ɾə.βiˈd͡za/ v
arabize

aracnoïdal /a.ɾaŋ.no.iˈðaɫ/ /a.ɾaɡ.no.iˈðaɫ/ /ə.ɾəŋ.no.iˈðaɫ/ /ə.ɾəŋ.nu.iˈðaɫ/ adj
arachnoid

arada /aˈɾa.ða/ /əˈɾa.ðə/ n fem
plough

arafidi /a.raˈfi.ði/ /ə.rəˈfi.ði/ adj masc
araphid

aragonès /ə.ɾə.ɣoˈnəs/ /ə.ɾə.ɣuˈnɛs/ adj masc
Aragonese
Relatiu o pertanyent a l'Aragó, als seus habitants o a la seva llengua.

aragonès /ə.ɾə.ɣoˈnəs/ /ə.ɾə.ɣuˈnɛs/ n masc
Aragonese
Natiu de l'Aragó.
(només en singular) Llengua històricament parlada en el Pirineu d'Aragó.

aram /aˈɾam/ /əˈɾam/ n masc
copper
Coure treballat en diferents formes per a objectes.
(obsolet) Conjunt d’atuells de cuina, tradicionalment de coure.

arameu /a.ɾaˈmɛw/ /ə.ɾəˈmɛw/ adj masc
Aramaic
Relatiu a Aram o als arameus.

arameu /a.ɾaˈmɛw/ /ə.ɾəˈmɛw/ n masc
Aramaean
Natural del poble semita establert en l'antic Orient entre Mesopotàmia, Palestina i Síria.
Aramaic
(només en singular) Llengua i conjunt de dialectes semítics nord-occidentals del Pròxim Orient, que inclou:
La llengua de Jesús de Natzaret, o judeopalestí.

aranya /əˈɾa.ɲə/ n fem
spider
Invertebrat artròpode de l’ordre dels araneids adaptat al medi aeri, amb vuit potes i un parell de quelícers modificats en ullals capaços d'injectar verí.

aranya blanca n fem
greater weever

aranya de cap negre n fem
starry weever

aranya fragata n fem
spotted weever

aranyó /a.ɾaˈɲo/ /ə.ɾəˈɲo/ n masc
sloe
Fruit de l'aranyoner (Prunus spinosa).
lesser weever
Peix de la família dels traquínids que viu a poca profunditat en fons de sorra i és verinós (Echiichthys vipera).

aranzel /a.ɾanˈzɛɫ/ /ə.ɾənˈzɛɫ/ n masc
tariff

aranès /a.ɾaˈnes/ /ə.ɾəˈnəs/ /ə.ɾəˈnɛs/ n masc
Aranese
(només en singular) Llengua parlada a la Vall d’Aran, variant del gascó.

araona /a.ɾaˈo.na/ /ə.ɾəˈo.nə/ n masc
Araona

arapaho n neut
Arapaho
(masculí singular) Llengua de la família algonquina parlada en l’àrea tribal xeiene-arapaho d’Oklahoma i en la reserva Wind River de Wyoming.

arawak /a.ɾaˈwak/ /ə.ɾəˈwak/ n masc
Arawak
Llengua del grup arauac parlada a Guyana, el Surinam i la Guaiana Francesa.

arbitralment /ar.βiˌtɾaɫˈmen/ /aɾ.biˌtɾaɫˈment/ /aɾ.βiˌtɾaɫˈmen/ /ər.biˌtɾaɫˈmen/ /əɾ.biˌtɾaɫˈment/ adv
arbitrally

arbitrar /ar.βiˈtɾa/ /aɾ.biˈtɾaɾ/ /aɾ.βiˈtɾa/ /ər.biˈtɾa/ v
arbitrate

arbitrari /aɾ.βiˈtɾa.ɾi/ /ər.biˈtɾa.ɾi/ adj masc
arbitrary
Relatiu, depenent o pertanyent a l'arbitri, als àrbitres o a l'arbitració.

arbitràriament /ar.βiˌtɾa.ɾi.aˈmen/ /aɾ.biˌtɾa.ɾi.aˈment/ /aɾ.βiˌtɾa.ɾi.aˈmen/ /ər.biˌtɾa.ɾi.əˈmen/ /əɾ.biˌtɾa.ɾi.əˈment/ adv
arbitrarily

arboriforme /aɾ.bo.ɾiˈfoɾ.me/ /ər.bu.ɾiˈfor.mə/ /əɾ.bo.ɾiˈfoɾ.mə/ adj
arboriform

arboç /aɾˈbos/ /ərˈbos/ n masc
strawberry tree

arbre /ˈa.bɾe/ /ˈar.bɾə/ /ˈaɾ.bɾe/ n masc
tree
(botànica) Vegetal superior que consta d'arrel, tronc i fulles.
(informàtica) Representació d'una estructura de dades constituïda per una sèrie de nodes relacionats jeràrquicament entre si, de manera que hi ha un únic node que fa d'arrel de l'estructura i que cada altre node procedeix d'un sol node immediatament anterior en la jerarquia.

arbre BSP n masc
binary space partitioning tree

arbre binari n masc
binary tree

arbre de camp n masc
coceptual tree

arbre de l'amor n masc
Judas tree

arbre k-dimensional n masc
k-d-tree

arbre octal n masc
octree

arbre quaternari n masc
quadtree

arbust /aɾˈbust/ n masc
shrub bush

arc n masc
bow arch
Arma consistent en una corda tensada que llença una fletxa.
arch bow
Corba que cobreix un espai arquitectònic entre dos pilars, columnes o parets.

arc de 9,15 m n masc
9,15m penalty arc

arc de Sant Martí /ˌaɾɡ.deˌzam.maɾˈti/ n masc
rainbow

arc vertebral n masc
vertebral arch

arc zigomàtic n masc
zygomatic arch

arcade n masc
arcade game

arcaic /aɾˈkajk/ /ərˈkajk/ adj masc
archaic

arcaisme /aɾ.kaˈiz.me/ /ər.kəˈiz.mə/ n masc
archaism
En una llengua, paraula o expressió considerada antiquada, en desús.

arcat /aɾˈkat/ /ərˈkat/ adj masc
arched

arcaïtzar /ar.ka.iˈd͡za/ /aɾ.ka.iˈza/ /aɾ.ka.iˈzaɾ/ /ər.kə.iˈd͡za/ v
archaize

arcont /arˈkɔn/ /aɾˈkɔnt/ /ərˈkɔn/ /əɾˈkɔnt/ n masc
archon

arcosaure /ər.kuˈzaw.ɾə/ /əɾ.koˈzaw.ɾə/ n masc
archosaur

arcà /aɾˈka/ /ərˈka/ adj masc
arcane

arcà /aɾˈka/ /ərˈka/ n masc
mystery

ardent /arˈðen/ /aɾˈðent/ /ərˈden/ /əɾˈðent/ adj
burning

ardentment /arˌðemˈmen/ /aɾˌðemˈmen/ /aɾˌðemˈment/ /ərˌdemˈmen/ /ərˌðemˈmen/ /əɾˌðemˈment/ adv
ardently

ardiaca /aɾ.ðiˈa.ka/ /ər.diˈa.kə/ n masc
archdeacon

ardidament /arˌði.ðaˈmen/ /aɾˌði.ðaˈmen/ /aɾˌði.ðaˈment/ /ərˌdi.ðəˈmen/ /ərˌði.ðəˈmen/ /əɾˌði.ðəˈment/ adv
boldly

ardit /aɾˈðit/ /ərˈdit/ adj masc
brave
Valent i agosarat.

ardit /aɾˈðit/ /ərˈdit/ n masc
ruse
Estratagema elaborat per a aconseguir quelcom, sovint per enganyar l'enemic.

areflèxia /a.reˈfɫɛk.si.a/ /ə.rəˈfɫɛk.si.ə/ n fem
areflexia

arena /aˈɾe.na/ /əˈɾə.nə/ /əˈɾɛ.nə/ n fem
arena
Part central d'un amfiteatre o similar on té lloc un espectacle i originalment era de sorra.

areng /aˈɾeŋ/ /aˈɾeŋk/ /əˈɾəŋk/ /əˈɾɛŋ/ /əˈɾɛŋk/ n masc
herring
Peix semblant a la sardina, però més gros. (Clupea harengus)

arenga /aˈɾeŋ.ɡa/ /əˈɾəŋ.ɡə/ /əˈɾɛŋ.ɡə/ n fem
harangue
Discurs, en especial quan està pensat per a exaltar els ànims al públic.

arengar /a.ɾeŋˈɡa/ /a.ɾeŋˈɡaɾ/ /ə.ɾəŋˈɡa/ v
harangue

arenosòl /a.ɾe.noˈsɔɫ/ /ə.ɾə.noˈsɔɫ/ /ə.ɾə.nuˈsɔɫ/ n masc
arenosol

aresta /aˈɾes.ta/ /əˈɾes.tə/ n fem
edge

aresta superior n fem
top edge

argamassa /aɾ.ɣaˈma.sa/ /ər.ɡəˈma.sə/ n fem
lime mortar

argelaga /aɾ.d͡ʒeˈɫa.ɣa/ /ər.ʒəˈɫa.ɣə/ n fem
gorse

argent /arˈd͡ʒen/ /aɾˈd͡ʒen/ /ərˈʒen/ /əɾˈʒent/ n masc
silver

argentador /ar.d͡ʒen.taˈðo/ /aɾ.d͡ʒen.taˈðoɾ/ /ər.ʒən.təˈðo/ n masc
silversmith

argentar /ar.d͡ʒenˈta/ /aɾ.d͡ʒenˈta/ /aɾ.d͡ʒenˈtaɾ/ /ər.ʒənˈta/ v
silver
Guarnir alguna cosa amb plata.
Donar color semblant al de la plata.

argentat /aɾ.d͡ʒenˈtat/ /ər.ʒənˈtat/ adj masc
silvery

argentí /ər.ʒənˈti/ adj masc
Argentinian Argentine
Relatiu a l'Argentina.

argentí /ər.ʒənˈti/ n masc
Argentinian Argentine
Natural de l'Argentina.

argila /aɾˈd͡ʒi.ɫa/ /ərˈʒi.ɫə/ n fem
clay

argot /aɾˈɣɔt/ /ərˈɡɔt/ n masc
slang jargon

arguciosament /ar.ɣu.siˌo.zaˈmen/ /aɾ.ɣu.siˌo.zaˈmen/ /aɾ.ɣu.siˌo.zaˈment/ /ər.ɡu.siˌo.zəˈmen/ /ər.ɣu.siˌo.zəˈmen/ /əɾ.ɣu.siˌo.zəˈment/ adv
fallaciously

argue /ˈar.ɡə/ /ˈaɾ.ɣe/ n masc
winch

argument /ar.ɣuˈmen/ /aɾ.ɣuˈmen/ /aɾ.ɣuˈment/ /ər.ɡuˈmen/ /ər.ɣuˈmen/ /əɾ.ɣuˈment/ n masc
argument

argumentació n fem
argumentation

argumentar /ar.ɣu.menˈta/ /aɾ.ɣu.menˈta/ /aɾ.ɣu.menˈtaɾ/ /ər.ɡu.mənˈta/ v
argue

arguïble /ar.ɣuˈib.bɫe/ /aɾ.ɣuˈi.bɫe/ /aɾ.ɣuˈi.βɫe/ /ər.ɡuˈi.βɫə/ /ər.ɡuˈib.bɫə/ /əɾ.ɣuˈib.bɫə/ adj
arguable

arguïdor /ar.ɣu.iˈðo/ /aɾ.ɣu.iˈðoɾ/ /ər.ɡu.iˈðo/ n masc
arguer

argó /ərˈɡo/ n masc
argon

ari /ˈa.ɾi/ adj masc
Aryan

aridisòl /a.ɾi.ðiˈsɔɫ/ /ə.ɾi.ðiˈsɔɫ/ n masc
aridisol

ariet /a.ɾiˈet/ /ə.ɾiˈɛt/ n masc
battering ram

aristocràtic /a.ɾis.toˈkɾa.tik/ /ə.ɾis.tuˈkɾa.tik/ adj masc
aristocratic

aristocràticament /a.ɾis.toˌkɾa.ti.kaˈmen/ /a.ɾis.toˌkɾa.ti.kaˈment/ /ə.ɾis.toˌkɾa.ti.kəˈment/ /ə.ɾis.tuˌkɾa.ti.kəˈmen/ adv
aristocratically

aristòcrata /a.ɾisˈtɔ.kɾa.ta/ /ə.ɾisˈtɔ.kɾə.tə/ n neut
aristocrat

aritenoide /a.ɾi.teˈnɔj.ðe/ /ə.ɾi.təˈnɔj.ðə/ adj
arytenoid

aritenoïdal /a.ɾi.te.no.iˈðaɫ/ /ə.ɾi.tə.no.iˈðaɫ/ /ə.ɾi.tə.nu.iˈðaɫ/ adj
arytenoid

aritmètica /a.ɾidˈmɛ.ti.ka/ n fem
arithmetic

aritmèticament /a.ɾidˌmɛ.ti.kaˈmen/ /a.ɾidˌmɛ.ti.kaˈment/ /ə.ɾidˌmɛ.ti.kəˈmen/ /ə.ɾidˌmɛ.ti.kəˈment/ adv
arithmetically

arize /aˈri.ze/ /əˈri.zə/ adj masc
arhyzal

arizotònic /a.ri.zoˈtɔ.nik/ /ə.ri.zoˈtɔ.nik/ /ə.ri.zuˈtɔ.nik/ adj masc
arrhizotonic

arma /ˈaɾ.ma/ n fem
arm weapon
Eina destinada a atacar o a defensar d'un atac.

arma blanca n fem
cold weapon

arma de destrucció massiva n fem
weapon of mass destruction
Arma que comparada amb les armes convencionals té capacitat de mortaldat molt superior. En especial es refereix a les nuclears, biològiques i químiques.

armada /aɾˈma.ða/ /ərˈma.ðə/ n fem
armada

armadillo /aɾ.maˈði.ʎo/ /ər.məˈði.ʎu/ /əɾ.məˈði.ʎo/ n masc
armadillo

armadura /aɾ.maˈðu.ɾa/ /ər.məˈðu.ɾə/ n fem
armour
Vestit metàl·lic que cobreix un soldat complet o, si més no, les parts més vitals i que té com objectiu protegir-lo.
armature
Estructura principal d'un edifici sobre la qual descansa el sostre i bona part de la resta de l'obra.

armar /arˈma/ /aɾˈma/ /aɾˈmaɾ/ /ərˈma/ v
arm
Proveir d'armes ofensives o defensives.
wind up
(handbol, pilota basca) Disposar el braç en la postura adequada per fer un llançament.

armari /aɾˈma.ɾi/ n masc
cupboard closet

armari de paret n masc
cupboard

armeni /ərˈmɛ.ni/ adj masc
Armenian

armer /arˈme/ /aɾˈmeɾ/ /ərˈme/ n masc
armourer
Persona dedicada a les armes: fabricant, venedor, guardià, curador.

armilla /aɾˈmi.ʎa/ /ərˈmi.ʎə/ n fem
waistcoat vest

arna /ˈar.nə/ /ˈaɾ.na/ n fem
honeycomb
Niu natural d’abelles.
moth
Insecte lepidòpter, generalment nocturn.

aroma /aˈɾo.ma/ /əˈɾo.mə/ n
aroma

arpa /ˈaɾ.pa/ n fem
harp

arpar /arˈpa/ /aɾˈpa/ /aɾˈpaɾ/ /ərˈpa/ v
claw
Donar arpades.

arpegi /arˈpɛ.ʒi/ /aɾˈpɛ.d͡ʒi/ /ərˈpɛ.ʒi/ n masc
arpeggio

arponar /ar.poˈna/ /aɾ.poˈna/ /aɾ.poˈnaɾ/ /ər.puˈna/ /əɾ.poˈna/ v
harpoon

arpó /aɾˈpo/ /ərˈpo/ n masc
harpoon

arquebisbe /aɾ.keˈbiz.be/ /ər.kəˈβiz.bə/ n masc
archbishop

arquejar /ar.keˈʒa/ /aɾ.keˈd͡ʒa/ /aɾ.keˈd͡ʒaɾ/ /ər.kəˈʒa/ /əɾ.kəˈd͡ʒa/ v
arch
Donar a alguna cosa la forma d'arc.

arqueologia /ar.ke.o.ɫoˈʒi.a/ /aɾ.ke.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ər.kə.u.ɫuˈʒi.ə/ /əɾ.kə.o.ɫoˈʒi.ə/ n fem
archeology

arqueològic /ar.ke.oˈɫɔ.ʒik/ /aɾ.ke.oˈɫɔ.d͡ʒik/ /ər.kə.uˈɫɔ.ʒik/ /əɾ.kə.oˈɫɔ.ʒik/ adj masc
archaeological

arquer /arˈke/ /aɾˈkeɾ/ /ərˈke/ n masc
archer bowman
Aquell que dispara fletxes amb un arc.

arqueòleg /aɾ.keˈɔ.ɫek/ n masc
archaeologist

arquicarp /aɾ.kiˈkaɾp/ /ər.kiˈkarp/ n masc
archicarp

arquitecte /aɾ.kiˈtɛk.te/ n masc
architect

arquitectura /aɾ.ki.tekˈtu.ɾa/ n fem
architecture
Disciplina que estudia el disseny i construcció dels edificis i el paisatge urbà.

arquitectònicament /ar.ki.tekˌtɔ.ni.kaˈmen/ /aɾ.ki.tekˌtɔ.ni.kaˈmen/ /aɾ.ki.tekˌtɔ.ni.kaˈment/ /ər.ki.təkˌtɔ.ni.kəˈmen/ /əɾ.ki.təkˌtɔ.ni.kəˈment/ adv
architecturally

arquitrau /aɾ.kiˈtɾaw/ /ər.kiˈtɾaw/ n masc
architrave

arquivolta /ar.kiˈβɔɫ.ta/ /aɾ.kiˈvɔɫ.ta/ /aɾ.kiˈβɔɫ.tɔ/ /ər.kiˈβɔɫ.tə/ /əɾ.kiˈvɔɫ.tə/ n fem
archivolt

arrabà /a.raˈβa/ /ə.rəˈβa/ n masc
alfiz

arracada /a.raˈka.ða/ /ə.rəˈka.ðə/ n fem
earring

arraconar /a.ra.koˈna/ /a.ra.koˈnaɾ/ /ə.rə.koˈna/ /ə.rə.kuˈna/ v
corner
Posar alguna cosa en un racó.
lay aside
Deixar per inútil, no fer-li cas.

arramassar /a.ra.maˈsa/ /a.ra.maˈsaɾ/ /ə.rə.məˈsa/ v
sweep together

arrambada /a.ramˈba.ða/ /ə.rəmˈba.ðə/ n fem
arrimada

arrambador /a.ram.baˈðo/ /a.ram.baˈðoɾ/ /ə.rəm.bəˈðo/ n masc
handrail

arramellar /a.ra.meˈʎa/ /a.ra.meˈʎaɾ/ /ə.rə.məˈʎa/ v
cluster
Reunir-se en grups, de forma semblant als ramells.

arran /aˈran/ adv
root
A nivell de l'arrel o de la base.
near
Molt a prop d'una altra cosa.

arran de preposition
near
A tocar, ben a prop, a la vora.
immediately
Immediatament després, tot seguit.
as a result
Com a conseqüència de.

arranjament /a.ran.d͡ʒaˈmen/ /a.ran.d͡ʒaˈment/ /ə.rən.ʒəˈmen/ /ə.rən.ʒəˈment/ n masc
arrangement

arranjar /a.raɲˈd͡ʒa/ /a.raɲˈd͡ʒaɾ/ /ə.rəɲˈʒa/ v
arrange

arrauxat /a.rawˈt͡ʃat/ /a.rawˈʃat/ /ə.rəwˈʃat/ adj masc
rash

arravatadament /a.ra.vaˌta.ðaˈment/ /a.ra.βaˌta.ðaˈmen/ /ə.rə.vəˌta.ðəˈmen/ /ə.rə.vəˌta.ðəˈment/ /ə.rə.βəˌta.ðəˈmen/ adv
furiously

arraïmar-se /a.ra.iˈmaɾ.se/ /ə.rə.i.mərˈsə/ /ə.rə.iˈmar.sə/ /ə.rə.iˈmaɾ.sə/ v
cluster

arrebossar /a.re.boˈsaɾ/ /a.re.βoˈsa/ /ə.rə.boˈsa/ /ə.rə.buˈsa/ /ə.rə.βuˈsa/ v
plaster
Cobrir una part d'una construcció, normalment parets i sostres, amb material d'obra (guix, ciment, etc).
batter
Banyar un aliment en un líquid fet principalment de farina i ou perquè després, en fregir-lo, quedi una capa cruixent.

arrecerar /a.re.seˈɾa/ /a.re.seˈɾaɾ/ /ə.rə.səˈɾa/ v
shelter

arregladament /a.reɡˌɡɫa.ðaˈmen/ /a.reˌɣɫa.ðaˈmen/ /a.reˌɣɫa.ðaˈment/ /ə.rəɡˌɡɫa.ðəˈmen/ /ə.rəɡˌɡɫa.ðəˈment/ /ə.rəˌɣɫa.ðəˈmen/ adv
orderly

arreglar /a.reɡˈɡɫa/ /a.reˈɣɫa/ /a.reˈɣɫaɾ/ /ə.rəɡˈɡɫa/ /ə.rəˈɣɫa/ v
regulate
Posar les coses en regla.

arregussar /a.re.ɣuˈsa/ /a.re.ɣuˈsaɾ/ /ə.rə.ɣuˈsa/ v
tuck up

arrel /aˈrɛɫ/ n fem
root
Part baixa dels vegetals mitjançant la qual estan subjectes a terra i obtenen nutrients.
(matemàtiques) Operació matemàtica inversa a la potenciació.
(gramàtica) Part que queda d'una paraula després d'haver exclòs tots els afixos. Sovint és també una paraula.

arrel quadrada n fem
square root

arreladament /a.reˌɫa.ðaˈmen/ /a.reˌɫa.ðaˈment/ /ə.rəˌɫa.ðəˈmen/ /ə.rəˌɫa.ðəˈment/ adv
rootedly

arrelar /a.reˈɫa/ /a.reˈɫaɾ/ /ə.rəˈɫa/ v
take root
Fer arrels els arbres i plantes.
(figuradament) Fixar-se una idea, ús, costum.

arremetre /a.reˈme.tɾe/ /ə.rəˈmə.tɾə/ /ə.rəˈmɛ.tɾə/ v
attack

arremolinar /a.re.mo.ɫiˈna/ /a.re.mo.ɫiˈnaɾ/ /ə.rə.mo.ɫiˈna/ /ə.rə.mu.ɫiˈna/ v
swirle

arrencada de toc n fem
peeling-off

arrencar /a.reŋˈka/ /a.reŋˈkaɾ/ /ə.rəŋˈka/ v
start
Començar bruscament amb esforç.

arrendar /a.renˈda/ /a.renˈdaɾ/ /ə.rənˈda/ v
rend

arrenglerar /a.reŋ.ɡɫeˈɾa/ /a.reŋ.ɡɫeˈɾaɾ/ /ə.rəŋ.ɡɫəˈɾa/ v
line up

arrepapar-se /a.re.paˈpaɾ.se/ /ə.rə.pə.pərˈsə/ /ə.rə.pəˈpar.sə/ /ə.rə.pəˈpaɾ.sə/ v
lounge

arreplegar /a.re.pɫeˈɣa/ /a.re.pɫeˈɣaɾ/ /ə.rə.pɫəˈɣa/ v
gather
Recollir i reunir coses disperses.

arrest /aˈrest/ /əˈrest/ n masc
arrest

arrestar /a.resˈta/ /a.resˈtaɾ/ /ə.rəsˈta/ v
arrest

arri /ˈa.ri/ Interjection
giddyup

arribada /a.riˈba.ða/ n fem
arrival
Acció d'arribar o allò que ha arribat.

arribar /a.riˈbaɾ/ /a.riˈβa/ v
arrive
Anar a la destinació, acabar el moviment.
(nàutica) Portar la nau fins al port.

arribista /a.riˈbis.ta/ /a.riˈbis.te/ /ə.riˈβis.tə/ n neut
upstart

arrimar /a.riˈma/ /a.riˈmaɾ/ /ə.riˈma/ v
bring
Acostar una cosa prop d'una altra.

arrinxar /a.riɲˈt͡ʃa/ /a.riɲˈt͡ʃaɾ/ /ə.riɲˈʃa/ v
near

arriscadament /a.risˌka.ðaˈmen/ /a.risˌka.ðaˈment/ /ə.risˌka.ðəˈmen/ /ə.risˌka.ðəˈment/ adv
riskily

arriscar /a.risˈka/ /a.risˈkaɾ/ /ə.risˈka/ v
risk

arrissar /a.riˈsa/ /a.riˈsaɾ/ /ə.riˈsa/ v
curl

arrodonidament /a.ro.ðoˌni.ðaˈmen/ /a.ro.ðoˌni.ðaˈment/ /ə.ro.ðoˌni.ðəˈment/ /ə.ru.ðuˌni.ðəˈmen/ adv
roundly

arrodonir /a.ro.ðoˈni/ /a.ro.ðoˈniɾ/ /ə.ro.ðoˈni/ /ə.ru.ðuˈni/ v
round
Fer rodona una cosa.
Completar a una forma més acabada.
(matemàtiques) Aproximar un nombre a un altre proper més simple.

arroentar /a.ro.enˈta/ /a.ro.enˈtaɾ/ /ə.ro.ənˈta/ /ə.ru.ənˈta/ v
burn

arrogant /a.roˈɣan/ /a.roˈɣant/ /ə.roˈɣant/ /ə.ruˈɣan/ adj
arrogant

arrogantment /a.roˌɣamˈmen/ /a.roˌɣamˈment/ /ə.roˌɣamˈment/ /ə.ruˌɣamˈmen/ adv
arrogantly

arrogar-se /a.roˈɣaɾ.se/ /ə.roˈɣaɾ.sə/ /ə.ru.ɣərˈsə/ v
arrogate

arronsar /a.ronˈsa/ /a.ronˈsaɾ/ /ə.ronˈsa/ /ə.runˈsa/ v
contract
Reduir l'allargada, contraure especialment parts del cos.

arronsar les espatlles v
shrug

arrossar /a.roˈsa/ /a.roˈsaɾ/ /ə.roˈsa/ /ə.ruˈsa/ n masc
paddy

arrossegar /a.ro.seˈɣa/ /a.ro.seˈɣaɾ/ /ə.ro.səˈɣa/ /ə.ru.səˈɣa/ v
drag
Moure arran de terra, en contacte amb el sòl.

arrossera /a.roˈse.ɾa/ /ə.roˈse.ɾə/ /ə.ruˈse.ɾə/ n fem
rice cooker

arrova /aˈrɔ.va/ /aˈrɔ.βa/ /aˈrɔ.βɔ/ /əˈrɔ.və/ /əˈrɔ.βə/ n fem
arroba
Unitat de pes equivalent a 10,400 kg, la quarta part d'un quintar.
at
(informàtica) Símbol que s'empra per a citar una adreça de correu electrònic.

arruar-se /a.ruˈaɾ.se/ /ə.ru.ərˈsə/ /ə.ruˈar.sə/ /ə.ruˈaɾ.sə/ v
crowd

arruga /aˈru.ɣa/ /əˈru.ɣə/ n fem
wrinkle
Plec que es presenta a la pell per la pèrdua d’elasticitat, normalment per envelliment.
Plec deforme o irregular que es fa a la roba o altra cosa flexible.

arrugar /a.ruˈɣa/ /a.ruˈɣaɾ/ /ə.ruˈɣa/ v
wrinkle

arrumbar /a.rumˈba/ /a.rumˈbaɾ/ /ə.rumˈba/ v
bear

arrupir /a.ruˈpi/ /a.ruˈpiɾ/ /ə.ruˈpi/ v
curl up

arrusquerar /a.rus.keˈɾa/ /a.rus.keˈɾaɾ/ /ə.rus.kəˈɾa/ v
pile cork

arruïnar /a.ru.iˈna/ /a.ru.iˈnaɾ/ /ə.ru.iˈna/ v
ruin
Esfondrar una construcció deixant-la en ruïna.
(figuradament) Espatllar o fer perdre tota la fortuna o riquesa.

arròs /aˈrɔs/ n masc
rice

arsàcida /aɾˈsa.si.ða/ /ərˈsa.si.ðə/ n neut
Arsacid

arsènic /ərˈsɛ.nik/ n masc
arsenic

art n
art
Creació humana que intenta expressar o generar sensacions i sentiments.
Recreació d'una realitat amb obres creades
skill art
tècnica molt acurada i dominada per pocs, mestratge.

art conceptual n masc
concept art

art déco /ˌar.deˈko/ n masc
Art Deco

artefacte /aɾ.teˈfak.te/ n masc
artifact artefact

artell /aɾˈteʎ/ /ərˈteʎ/ n masc
knuckle

arterial /aɾ.te.ɾiˈaɫ/ /ər.tə.ɾiˈaɫ/ adj
arterial

arteriola /ar.te.ɾiˈɔ.ɫa/ /aɾ.te.ɾiˈɔ.ɫa/ /aɾ.te.ɾiˈɔ.ɫɔ/ /ər.tə.ɾiˈɔ.ɫə/ n fem
arteriole

arteriosclerosi /aɾˌtɛ.ɾi.os.kɫeˈɾɔ.zi/ /ərˌtɛ.ɾi.us.kɫəˈɾɔ.zi/ /əɾˌtɛ.ɾi.os.kɫəˈɾɔ.zi/ n fem
arteriosclerosis

arterioscleròtic /aɾˌtɛ.ɾi.os.kɫeˈɾɔ.tik/ /ərˌtɛ.ɾi.us.kɫəˈɾɔ.tik/ /əɾˌtɛ.ɾi.os.kɫəˈɾɔ.tik/ adj masc
arteriosclerotic

arteritis /aɾ.teˈɾi.tis/ /ər.təˈɾi.tis/ n fem
arteritis

arterosament /ar.teˌɾo.zaˈmen/ /aɾ.teˌɾo.zaˈmen/ /aɾ.teˌɾo.zaˈment/ /ər.təˌɾo.zəˈmen/ /əɾ.təˌɾo.zəˈment/ adv
artfully

artesania /aɾ.te.zaˈni.a/ /əɾ.tə.zaˈni.ə/ n fem
handcraft

artesà /aɾ.teˈza/ n masc
craftsman artisan
Persona que produeix objectes d'art manual.

article /aɾˈti.kɫe/ n masc
article
En gramàtica, determinant, mot o afix, que acompanya un sintagma nominal per especificar-ne el gènere, el nombre i el tipus (conegut o desconegut, personal o no). La forma afixa de l'article no és pròpia del català.
Bloc d'informació referit a un mateix tema que forma part d'una publicació periòdica.
entry
Bloc d'informació referit a una mateixa entrada dins d'un diccionari, d'una enciclopèdia o d'altres publicacions similars.

articulació /aɾ.ti.ku.ɫa.siˈo/ n fem
articulation
Acció o efecte d'articular.
joint articulation
Part del cos que uneix dos ossos permetent-ne el moviment.

articuladament /ar.ti.kuˌɫa.ðaˈmen/ /aɾ.ti.kuˌɫa.ðaˈmen/ /aɾ.ti.kuˌɫa.ðaˈment/ /ər.ti.kuˌɫa.ðəˈmen/ /əɾ.ti.kuˌɫa.ðəˈment/ adv
articulately

articular /ar.ti.kuˈɫa/ /aɾ.ti.kuˈɫa/ /aɾ.ti.kuˈɫaɾ/ /ər.ti.kuˈɫa/ /ər.ti.kuˈɫar/ v
articulate
Crear algun lligam entre dos elements d'un conjunt, en especial quan no és un lligam rígid.
(pronominal) Crear-se algun lligam entre dos elements d'un conjunt. En especial quan no es un lligam rígid.
Els animals i en especial les persones, fer sons amb la boca, les cordes vocals i altres parts relacionades.

artificial /aɾ.ti.fi.siˈaɫ/ /ər.ti.fi.siˈaɫ/ adj
artificial

artificialment /ar.ti.fi.siˌaɫˈmen/ /aɾ.ti.fi.siˌaɫˈmen/ /aɾ.ti.fi.siˌaɫˈment/ /ər.ti.fi.siˌaɫˈmen/ /əɾ.ti.fi.siˌaɫˈment/ adv
artificially

artificiosament /ar.ti.fi.siˌo.zaˈmen/ /aɾ.ti.fi.siˌo.zaˈmen/ /aɾ.ti.fi.siˌo.zaˈment/ /ər.ti.fi.siˌo.zəˈmen/ /əɾ.ti.fi.siˌo.zəˈment/ adv
artificially

artigar /ar.tiˈɣa/ /aɾ.tiˈɣa/ /aɾ.tiˈɣaɾ/ /ər.tiˈɣa/ v
clear

artilleria /aɾ.ti.ʎeˈɾi.a/ /ər.ti.ʎəˈɾi.ə/ n fem
artillery

artimó /aɾ.tiˈmo/ /ər.tiˈmo/ n masc
mizzen

artista /aɾˈtis.ta/ /aɾˈtis.te/ /ərˈtis.tə/ n neut
artist

artritis /aɾˈtɾi.tis/ /ərˈtɾi.tis/ n fem
arthritis

artroconidi /aɾ.tɾo.koˈni.ði/ /ər.tɾu.kuˈni.ði/ /əɾ.tɾo.koˈni.ði/ n masc
arthroconidium

artrosi /aɾˈtɾɔ.zi/ /ərˈtɾɔ.zi/ n fem
osteoarthritis

artròspora /aɾˈtɾɔs.po.ɾa/ /ərˈtɾɔs.pu.ɾə/ /əɾˈtɾɔs.po.ɾə/ n fem
arthrospore

artèria /aɾˈtɛ.ɾi.a/ n fem
artery
(anatomia) Vas sanguini que distribueix la sang des del cor.

artèria pulmonar n fem
pulmonary artery

artèria radial n fem
radial artery

artèria subclàvia n fem
subclavian artery

artífex /aɾˈti.feks/ /ərˈti.fəks/ n neut
maker

artístic /aɾˈtis.tik/ /ərˈtis.tik/ adj masc
artistic

artísticament /arˌtis.ti.kaˈmen/ /aɾˌtis.ti.kaˈmen/ /aɾˌtis.ti.kaˈment/ /ərˌtis.ti.kəˈmen/ /əɾˌtis.ti.kəˈment/ adv
artistically

arxicistre /ˌar.ʃiˈsis.tɾə/ /ˌaɾ.t͡ʃiˈsis.tɾe/ n masc
archcittern

arxiconegut /aɾ.t͡ʃi.ko.neˈɣut/ /ər.ʃi.ku.nəˈɣut/ /əɾ.ʃi.ko.nəˈɣut/ adj masc
world-renowned

arxiduquessa /aɾ.t͡ʃi.ðuˈke.sa/ /ər.ʃi.ðuˈkɛ.sə/ /əɾ.ʃi.ðuˈkə.sə/ n fem
archduchess

arxillaüt /ˌar.ʃi.ʎəˈut/ /ˌaɾ.t͡ʃi.ʎaˈut/ n masc
archlute

arxipèlag /aɾ.t͡ʃiˈpɛ.ɫak/ n masc
archipelago

arxiu /aɾˈt͡ʃiw/ n masc
archive
Lloc de conservació i consulta de documentació.
file
Fitxer informàtic.

arxivar /ar.t͡ʃiˈβa/ /aɾ.t͡ʃiˈvaɾ/ /aɾ.t͡ʃiˈβa/ /əɾ.ʃiˈva/ v
archive

arç /ˈars/ n masc
hawthorn

arçó /aɾˈso/ /ərˈso/ n masc
saddlebow

arèola /aˈɾɛ.o.la/ /əˈɾɛ.u.ɫə/ n fem
areola
Petita àrea al voltant d'alguna cosa.

arínia /aˈri.ni.a/ /əˈri.ni.ə/ n fem
arrhinia

arítmia /aˈrid.mi.a/ /əˈrid.mi.ə/ n fem
arrhythmia

arítmic /aˈrid.mik/ /əˈrid.mik/ adj masc
arrhythmic

as /ˈas/ n masc
ace
(jocs de cartes) Carta de cada coll de la baralla marcada amb el número 1 o la lletra A i que en molts jocs trumfa.
Persona excel·lent en una activitat.

asbest /azˈbest/ /əzˈbest/ n masc
asbestos

asc /ˈask/ n masc
ascus
(botànica) Estructura dels ascomicets en forma de sac microscòpic en l’interior del qual es formen per meiosi les ascòspores.
askos
(ceràmica) Vas grec de terrissa baix amb broc i nansa.

ascendir /a.senˈdi/ /a.senˈdiɾ/ /ə.sənˈdi/ /əs.sənˈdi/ v
ascend
Anar cap amunt.
promote
Obtenir un lloc de treball de més responsabilitat o més ben pagat.

ascendència /a.senˈdɛn.si.a/ /əs.sənˈdɛn.si.ə/ n fem
ascendency

ascens /aˈsens/ /əsˈsɛns/ /əˈsɛns/ n masc
ascent

ascensió /a.sen.siˈo/ /ə.sən.siˈo/ /əs.sən.siˈo/ n fem
ascension
Acció d'ascendir.

ascensor /a.senˈso/ /a.senˈsoɾ/ /əs.sənˈso/ n masc
lift elevator

ascla /ˈas.kɫa/ /ˈas.kɫə/ n fem
lithic flake
Fragment de pedra trencada.
sliver
Tros de fusta trencat de forma irregular.

ascoconidi /as.ko.koˈni.ði/ /əs.ko.koˈni.ði/ /əs.ku.kuˈni.ði/ n masc
ascoconidium

ascogen /asˈkɔ.d͡ʒen/ /asˈkɔ.ʒen/ /əsˈkɔ.ʒən/ adj masc
ascogenous

ascogoni /as.koˈɣɔ.ni/ /əs.koˈɣɔ.ni/ /əs.kuˈɣɔ.ni/ n masc
ascogonium

ascoma /asˈko.ma/ /əsˈko.mə/ n masc
ascocarp

ascomicet /as.ko.miˈset/ /əs.ko.miˈsɛt/ /əs.ku.miˈsɛt/ n masc
ascomycete

ascostroma /as.kosˈtɾo.ma/ /əs.kosˈtɾo.mə/ /əs.kusˈtɾo.mə/ n masc
ascostroma

ascètic /aˈsɛ.tik/ /əsˈsɛ.tik/ /əˈsɛ.tik/ adj masc
ascetic

ascòfor /asˈkɔ.foɾ/ /əsˈkɔ.foɾ/ /əsˈkɔ.fur/ n masc
ascophore

ascòspora /asˈkɔs.po.ɾa/ /əsˈkɔs.po.ɾə/ /əsˈkɔs.pu.ɾə/ n fem
ascospore

ascòstoma /asˈkɔs.to.ma/ /əsˈkɔs.to.mə/ /əsˈkɔs.tu.mə/ n masc
ascostome

ase /ˈa.zə/ n masc
donkey ass
(mamífer) Mamífer més petit que el cavall usat com a bèstia de càrrega (Equus asinus).

ase mossegaire n masc
butterfly blenny

asenc /aˈzeŋ/ /aˈzeŋk/ /əˈzəŋk/ /əˈzɛŋ/ /əˈzɛŋk/ adj masc
asinine

aseptat /a.sepˈtat/ /ə.səpˈtat/ adj masc
aseptate

asfalt /asˈfaɫ/ /asˈfaɫt/ /əsˈfaɫ/ /əsˈfaɫt/ n masc
asphalt

asfaltar /as.faɫˈta/ /as.faɫˈtaɾ/ /əs.fəɫˈta/ v
asphalt

asfixiar /as.fik.siˈa/ /as.fik.siˈaɾ/ /əs.fik.siˈa/ v
asphyxiate

asfíxia /asˈfik.si.a/ /əsˈfik.si.ə/ n fem
asphyxia

asil /aˈziɫ/ /əˈziɫ/ n masc
asylum
Lloc protegit per als perseguits.
home
Establiment on s'acull persones necessitades.

asilar /a.ziˈɫa/ /a.ziˈɫaɾ/ /ə.ziˈɫa/ v
harbor

asimetria /a.si.meˈtɾi.a/ /ə.si.məˈtɾi.ə/ n fem
asymmetry

asimètricament /a.siˌmɛ.tɾi.kaˈmen/ /a.siˌmɛ.tɾi.kaˈment/ /ə.siˌmɛ.tɾi.kəˈmen/ /ə.siˌmɛ.tɾi.kəˈment/ adv
asymmetrically

asiàtic /a.ziˈa.tik/ adj masc
Asian
Originari, pertanyent o relatiu a l'Àsia.

asiàtic /a.ziˈa.tik/ n masc
Asian
Natural de l'Àsia.

asma /ˈaz.ma/ n fem
asthma

aspecte /asˈpɛk.te/ /əsˈpek.tə/ /əsˈpɛk.tə/ n masc
aspect

aspergil·losi /as.peɾ.d͡ʒiɫˈɫɔ.zi/ /as.peɾ.d͡ʒiˈɫɔ.zi/ /əs.pər.ʒiɫˈɫɔ.zi/ /əs.pər.ʒiˈɫɔ.zi/ /əs.pəɾ.ʒiɫˈɫɔ.zi/ n fem
aspergillosis

aspergir /as.perˈd͡ʒi/ /as.peɾˈd͡ʒi/ /as.peɾˈd͡ʒiɾ/ /əs.pərˈʒi/ v
asperse

aspiració n fem
aspiration

aspiradora /as.pi.ɾaˈðo.ɾa/ /əs.pi.ɾəˈðo.ɾə/ n fem
vacuum cleaner hoover

aspirar /as.piˈɾa/ /as.piˈɾaɾ/ /əs.piˈɾa/ v
aspire inhale
(intransitiu) Tenir l’esperança o la possibilitat d’aconseguir alguna cosa.
inhale
(transitiu) Fer entrar aire als pulmons.

asporogen /as.poˈɾɔ.d͡ʒen/ /as.poˈɾɔ.ʒen/ /əs.poˈɾɔ.ʒən/ /əs.puˈɾɔ.ʒən/ adj masc
asporogenic

asprament /ˌas.pɾaˈmen/ /ˌas.pɾaˈment/ /ˌas.pɾəˈmen/ /ˌas.pɾəˈment/ adv
roughly

aspre /ˈas.pɾe/ /ˈas.pɾə/ adj masc
rough
De superfície irregular que provoca un tacte desagradable.

asprejar /as.pɾeˈd͡ʒa/ /as.pɾeˈd͡ʒaɾ/ /as.pɾeˈʒa/ /əs.pɾəˈd͡ʒa/ /əs.pɾəˈʒa/ v
[taste]] sour

aspèrmia /asˈpɛɾ.mi.a/ /əsˈpɛr.mi.ə/ n fem
aspermy

assabentar /a.sa.benˈtaɾ/ /a.sa.βenˈta/ /ə.sə.βənˈta/ v
inform

assaborir /a.sa.boˈɾiɾ/ /a.sa.βoˈɾi/ /ə.sə.boˈɾi/ /ə.sə.buˈɾi/ v
savour
Apreciar bé el sabor.

assaig /aˈsat͡ʃ/ n masc
test essay
Acció que serveix per posar a prova una idea.
try
(rugbi) Tocat a terra executat a la zona d'assaig contrària.
rehearsal
Representació d'un espectacle (obra teatral, concert, òpera, castells), sense públic, per a preparar la seva estrena.

assaig de càstig n masc
penalty try

assajar /a.saˈd͡ʒa/ /a.saˈd͡ʒaɾ/ /a.saˈʒa/ /ə.səˈd͡ʒa/ /ə.səˈʒa/ v
rehearse

assalt /aˈsaɫ/ /aˈsaɫt/ /əˈsaɫ/ /əˈsaɫt/ n masc
assault

assaltar /a.saɫˈta/ /a.saɫˈtaɾ/ /ə.səɫˈta/ v
assault

assamès /a.saˈmes/ /ə.səˈməs/ /ə.səˈmɛs/ adj masc
Assamese
Relatiu a l'Assam, la seva cultura o la llengua.

assamès /a.saˈmes/ /ə.səˈməs/ /ə.səˈmɛs/ n masc
Assamese
Natural de l'Assam, estat de l'Índia.
(només en singular) Llengua indoària oriental parlada a l'Assam.

assaonar /a.sa.oˈna/ /a.sa.oˈnaɾ/ /ə.sə.oˈna/ /ə.sə.uˈna/ v
tan
Parlant de les pells, picar-les, treure d'elles el greix i el pèl, posant-les en disposició de servir per els diferents usos que se'n fan d'elles.
season
Afegir ingredients per fer el menjar més saborós.

assassinar /a.sa.siˈna/ /a.sa.siˈnaɾ/ v
murder

assassinat /a.sa.siˈnat/ /ə.sə.siˈnat/ n masc
murder homicide

assassí /a.saˈsi/ /ə.səˈsi/ n masc
murderer assassin
Persona que lleva la vida a una altra amb premeditació i traïdoria.

assecador /a.se.kaˈðo/ /a.se.kaˈðoɾ/ /ə.sə.kəˈðo/ n masc
hair dryer

assecar /a.seˈka/ /a.seˈkaɾ/ /ə.səˈka/ v
dry
Llevar la humitat interior; deixar sec, sense aigua.

assedegadament /a.se.ðeˌɣa.ðaˈmen/ /a.se.ðeˌɣa.ðaˈment/ /ə.sə.ðəˌɣa.ðəˈmen/ /ə.sə.ðəˌɣa.ðəˈment/ adv
thirstily

assedegat /a.se.ðeˈɣat/ /ə.sə.ðəˈɣat/ adj masc
thirsty
Que té set, que desitja beure; sedegós.

asseguradament /a.se.ɣuˌɾa.ðaˈmen/ /a.se.ɣuˌɾa.ðaˈment/ /ə.sə.ɣuˌɾa.ðəˈmen/ /ə.sə.ɣuˌɾa.ðəˈment/ adv
assuredly

assegurança de multiinversió n fem
unit linked life assurance

assegurança escolar n fem
school insurance

assegurar /a.se.ɣuˈɾa/ /a.se.ɣuˈɾaɾ/ /ə.sə.ɣuˈɾa/ v
ensure

assemblea /a.semˈbɫe.a/ /ə.səmˈbɫɛ.ə/ n fem
assembly

assentament /a.sen.taˈmen/ /a.sen.taˈment/ /ə.sən.təˈmen/ /ə.sən.təˈment/ n masc
settlement

assentar /a.senˈta/ /a.senˈtaɾ/ /ə.sənˈta/ v
place
Posar en una situació estable.
settle
(pronominal) Establir-se permanentment un grup humà en un lloc.

assentir /a.senˈti/ /a.senˈtiɾ/ /ə.sənˈti/ v
assent

assenyaladament /a.se.ɲaˌɫa.ðaˈmen/ /a.se.ɲaˌɫa.ðaˈment/ /ə.sə.ɲəˌɫa.ðəˈmen/ /ə.sə.ɲəˌɫa.ðəˈment/ adv
distinguishedly

assenyalar /a.se.ɲaˈɫa/ /a.se.ɲaˈɫaɾ/ /ə.sə.ɲəˈɫa/ v
point out
Fer referència a algú o a alguna cosa o a alguna direcció apuntant-la amb el dit o altre senyal.

assenyat /a.seˈɲat/ adj masc
sensible

asserenar /a.se.ɾeˈna/ /a.se.ɾeˈnaɾ/ /ə.sə.ɾəˈna/ v
calm down

assertiu /a.seɾˈtiw/ /ə.sərˈtiw/ adj masc
assertive
Que és capaç d'expressar-se amb seguretat i respecte, sense ser agressiu ni manipulador.

assertivament /a.serˌti.βaˈmen/ /a.seɾˌti.vaˈment/ /a.seɾˌti.βaˈmen/ /ə.sərˌti.vəˈmen/ /ə.sərˌti.βəˈmen/ /ə.səɾˌti.vəˈment/ adv
assertively

assertivitat /a.ser.ti.βiˈtat/ /a.seɾ.ti.viˈtat/ /a.seɾ.ti.βiˈtat/ /ə.sər.ti.βiˈtat/ /ə.səɾ.ti.viˈtat/ n fem
assertiveness

asservir /a.serˈβi/ /a.seɾˈviɾ/ /a.seɾˈβi/ /ə.sərˈbi/ /ə.səɾˈvi/ v
enslave

assessor pedagògic n masc
curriculum consultant

assessorament n masc
counseling

assessorament psicopedagògic n masc
counseling

assessorar /a.se.soˈɾa/ /a.se.soˈɾaɾ/ /ə.sə.soˈɾa/ /ə.sə.suˈɾa/ v
advise

assestar /a.sesˈta/ /a.sesˈtaɾ/ /ə.səsˈta/ v
strike

assetiar /a.se.tiˈa/ /a.se.tiˈaɾ/ /ə.sə.tiˈa/ v
seat

assetjament /a.se.d͡ʒaˈmen/ /a.se.d͡ʒaˈment/ /ə.sə.d͡ʒəˈmen/ /ə.sə.d͡ʒəˈment/ n masc
harassment

assetjament escolar n masc
bullying

assetjament psicològic n masc
mobbing

assetjament sexual n masc
sexual harassment

assetjar /a.seˈd͡ʒa/ /a.seˈd͡ʒaɾ/ v
besiege
Encerclar una plaça forta per combatre-la.
harass
Amenaçar, importunar amb insistència.

asseure /aˈsɛw.ɾe/ v
sit down

asseverar /a.se.veˈɾaɾ/ /a.se.βeˈɾa/ /ə.sə.vəˈɾa/ /ə.sə.βəˈɾa/ v
asseverate

assibilar /a.si.biˈɫaɾ/ /a.si.βiˈɫa/ /ə.si.βiˈɫa/ v
assibilate

assidu /aˈsi.ðu/ /əˈsi.ðu/ adj masc
regular

assignar /a.siŋˈna/ /a.siɡˈna/ /a.siɡˈnaɾ/ /ə.siŋˈna/ v
assign

assignatura /a.siŋ.naˈtu.ɾa/ /a.siɡ.naˈtu.ɾa/ n fem
subject

assignatura de lliure elecció n fem
free elective subject

assignatura obligatòria n fem
compulsory subject

assignatura optativa n fem
optional subject

assignatura troncal n fem
core subject

assimilació /a.si.mi.ɫa.siˈo/ /ə.si.mi.ɫə.siˈo/ n fem
assimilation
(sociologia) Procés pel qual una persona o un col·lectiu s'incorpora a una altra cultura, generalment dominant, n'adopta els senyals identitaris i alhora va abandonant els de la seva cultura d'origen.
(psicologia) Procés consistent a incorporar un objecte o les seves propietats a un esquema mental o estructura cognitiva.

assimilar /a.si.miˈɫa/ /a.si.miˈɫaɾ/ /ə.si.miˈɫa/ v
assimilate
Fer que dues coses siguin similars.

assiri /aˈsi.ɾi/ /əˈsi.ɾi/ adj masc
Assyrian
Relatiu o propi de l’antiga Assíria o de la seva llengua.

assiri /aˈsi.ɾi/ /əˈsi.ɾi/ n masc
Assyrian
Persona originària d'Assíria (segles XX-VII aC).
(masculí singular) Llengua semítica parlada a l'antiga Assíria.

assistent /a.sisˈten/ /a.sisˈtent/ /ə.sisˈten/ /ə.sisˈtent/ n masc
assistant

assistir /a.sisˈti/ /a.sisˈtiɾ/ v
assist

assistència /a.sisˈtɛn.si.a/ n fem
assistance
El fet d'estar present en un lloc en el qual s'ha estat citat.
(hoquei sobre gel) Punt anotat a l'estadística de rendiment d'un jugador que ha fet una passada decisiva per a la consecució d'un gol.
assist
(esports de pilota) Passada dirigida a un jugador més ben situat que fa possible la consecució d'un gol o una cistella.
assist assistance
(beisbol) Passada d'un defensor que fa possible l'eliminació d'un o més adversaris.

associacionisme juvenil n masc
youth associacionism

associació /a.so.si.a.siˈo/ /ə.so.si.ə.siˈo/ /ə.su.si.ə.siˈo/ n fem
association

associació d'antics alumnes n fem
alumni association

associació d'estudiants n fem
students' association

associació de mares i pares d'alumnes n fem
parents' association

associació de mestres n fem
teachers' association

associar /a.so.siˈa/ /a.so.siˈaɾ/ /ə.so.siˈa/ /ə.su.siˈa/ v
associate

assolar /a.soˈɫa/ /a.soˈɫaɾ/ /ə.soˈɫa/ /ə.suˈɫa/ v
devastate

assolir /a.soˈɫi/ /a.soˈɫiɾ/ /ə.soˈɫi/ /ə.suˈɫi/ v
achieve
Aconseguir alguna cosa.

assortir /a.sorˈti/ /a.soɾˈti/ /a.soɾˈtiɾ/ /ə.soɾˈti/ /ə.surˈti/ v
assort

assossegadament /a.so.seˌɣa.ðaˈmen/ /a.so.seˌɣa.ðaˈment/ /ə.so.səˌɣa.ðəˈment/ /ə.su.səˌɣa.ðəˈmen/ adv
calmingly

assossegar /a.so.seˈɣa/ /a.so.seˈɣaɾ/ /ə.so.səˈɣa/ /ə.su.səˈɣa/ v
appease

assot /aˈsɔt/ /əˈsɔt/ n masc
whip

assotar /a.soˈta/ /a.soˈtaɾ/ /ə.soˈta/ /ə.suˈta/ v
whip

assumadament /a.suˌma.ðaˈmen/ /a.suˌma.ðaˈment/ /ə.suˌma.ðəˈmen/ /ə.suˌma.ðəˈment/ adv
summatively

assumir /a.suˈmi/ /a.suˈmiɾ/ /ə.suˈmi/ v
assume

assumpte /aˈsum.te/ /əˈsum.tə/ n masc
issue
Tema o argument d'una obra.

assut /aˈsut/ /əˈsut/ n masc
lock
Resclosa de baixa alçada feta en rierols i rius per evitar el pas d'aigua, fer pujar el nivell i permetre'n la canalització.

assíduament /aˌsi.ðu.aˈmen/ /aˌsi.ðu.aˈment/ /əˌsi.ðu.əˈmen/ /əˌsi.ðu.əˈment/ adv
assiduously

ast /ˈast/ n masc
spit

astable /asˈta.bɫe/ /asˈta.βɫe/ /asˈtab.bɫe/ /əsˈta.βɫə/ /əsˈtab.bɫə/ adj
astable

asteca /asˈte.ka/ /əsˈtɛ.kə/ adj
Aztec
Relatiu al poble nahua clàssic.

asteca /asˈte.ka/ /əsˈtɛ.kə/ n neut
Aztec
(històric) Individu d’un poble nahua que es va establir a la vall de Mèxic fundant un imperi.

asterisc /as.teˈɾisk/ /əs.təˈɾisk/ n masc
asterisk

asteroide /as.teˈɾɔj.ðe/ /əs.təˈɾɔj.ðə/ n masc
asteroid

astorar /as.toˈɾa/ /as.toˈɾaɾ/ /əs.toˈɾa/ /əs.tuˈɾa/ v
startle

astrolabi /as.tɾoˈɫa.bi/ /əs.tɾoˈɫa.bi/ /əs.tɾuˈɫa.bi/ /əs.tɾuˈɫa.βi/ n masc
astrolabe
Instrument, usat antigament, pensat per a calcular l'alçada dels astres i, a partir d'aquests valors, la latitud. Està compost per una superfície plana en la qual es representa el mapa estel·lar, en les versions més modernes aquesta superfície és rodona i té elements articulats.

astrologia /as.tɾo.ɫoˈʒi.a/ /əs.tɾu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
astrology

astronauta /ˌas.tɾoˈnaw.ta/ /ˌas.tɾoˈnaw.tə/ /ˌas.tɾuˈnaw.tə/ n neut
astronaut

astronomia /as.tɾo.noˈmi.a/ /əs.tɾo.noˈmi.ə/ /əs.tɾu.nuˈmi.ə/ n fem
astronomy

astronòmicament /as.tɾoˌnɔ.mi.kaˈmen/ /as.tɾoˌnɔ.mi.kaˈment/ /əs.tɾoˌnɔ.mi.kəˈment/ /əs.tɾuˌnɔ.mi.kəˈmen/ adv
astronomically

astruc /asˈtɾuk/ /əsˈtɾuk/ adj masc
lucky
Protegit per un astre.

astràgal /asˈtɾa.ɣaɫ/ /əsˈtɾa.ɣəɫ/ n masc
astragalus
(anatomia) Os d'articulació entre el peu amb la cama.

astròleg /asˈtɾɔ.ɫek/ n masc
astrologer

astrònom /asˈtɾɔ.nom/ /əsˈtɾɔ.nom/ /əsˈtɾɔ.num/ n masc
astronomer

astuciosament /as.tu.siˌo.zaˈmen/ /as.tu.siˌo.zaˈment/ /əs.tu.siˌo.zəˈmen/ /əs.tu.siˌo.zəˈment/ adv
astuciously

asturianoparlant /as.tu.ɾiˌa.no.parˈɫan/ /as.tu.ɾiˌa.no.paɾˈɫan/ /as.tu.ɾiˌa.no.paɾˈɫant/ /əs.tu.ɾiˌa.no.pəɾˈɫant/ /əs.tu.ɾiˌa.nu.pərˈɫan/ adj
Asturian-speaking

asturià adj masc
Asturian
Originari, pertanyent o relatiu a Astúries.

asturià n masc
Asturian
Natural d'Astúries.
(només en singular) Bloc del conjunt de dialectes de l’asturlleonès, parlat principalment a Astúries, però també a una part de Cantàbria.

astut /asˈtut/ /əsˈtut/ adj masc
astute

astutament /asˌtu.taˈmen/ /asˌtu.taˈment/ /əsˌtu.təˈmen/ /əsˌtu.təˈment/ adv
astutely

astúcia /asˈtu.si.a/ /əsˈtu.si.ə/ n fem
astuteness

asèpsia /aˈsɛp.si.a/ /əˈsɛp.si.ə/ n fem
asepsis

asèptic /aˈsɛp.tik/ /əˈsɛp.tik/ adj masc
aseptic

asímptota /aˈzim.to.ta/ /əˈzim.to.tə/ /əˈzim.tu.tə/ n fem
asymptote

atac /aˈtak/ /əˈtak/ n masc
attack assault
En un combat, cadascuna de les escomeses que realitza un dels bàndols.
attack
(esports de raqueta) Acció i efecte de tornar una pilota amb la intenció d'aconseguir la iniciativa del punt en joc.

atac amb permutacions n masc
attack with interchanging positions

atac contra defensa de zona n masc
offence against zone defence

atac contra defensa individual n masc
man-to-man offence

atac en moviment n masc
running offence

atac en profunditat n masc
frontal attack

atac estàtic n masc
static offence

atac pel centre n masc
centre attack

atac pels extrems n masc
side attack

atac per l'esquerra n masc
attack on the left

atac per la dreta n masc
attack on the right

atac posicional n masc
set attack

atacant central n neut
middle attacker

atacant dret n masc
player of zone 2

atacant esquerre n masc
left attacker

atacant lateral n neut
outside attacker

atacant principal n neut
main smasher

atacar /a.taˈka/ /a.taˈkaɾ/ /ə.təˈka/ v
attack
Donar el primer cop en una lluita, dirigir-se violentament a algú.

atacar la pilota v
attack the ball

ataconar /a.ta.koˈna/ /a.ta.koˈnaɾ/ /ə.tə.koˈna/ /ə.tə.kuˈna/ v
repair
Posar tacons al calçat, adobar-lo.
squeeze
Comprimir una cosa dins d’una altra.

atalaiar /a.ta.ɫaˈja/ /a.ta.ɫaˈjaɾ/ /ə.tə.ɫəˈja/ v
scan

atansar /a.tanˈsa/ /a.tanˈsaɾ/ /ə.tənˈsa/ v
draw near

atapeir /a.ta.peˈi/ /a.ta.peˈiɾ/ /ə.tə.pəˈi/ v
cram

atapeïdament /a.ta.peˌi.ðaˈmen/ /a.ta.peˌi.ðaˈment/ /ə.tə.pəˌi.ðəˈmen/ /ə.tə.pəˌi.ðəˈment/ adv
compressibly

atapeït /a.ta.peˈit/ /ə.tə.pəˈit/ adj masc
crowded

atarantar /a.ta.ɾanˈta/ /a.ta.ɾanˈtaɾ/ /ə.tə.ɾənˈta/ v
stun
(valencià, tortosí) Torbar l’ànim, els sentits, fer perdre l’esma.
fool
(barceloní) Bullir en el cap idees impossibles.

ataronjat /a.ta.ɾoɲˈd͡ʒat/ /ə.tə.ɾoɲˈʒat/ /ə.tə.ɾuɲˈʒat/ adj masc
orange

atavisme /a.taˈviz.me/ /a.taˈβiz.me/ /ə.təˈviz.mə/ /ə.təˈβiz.mə/ n masc
atavism

ateisme /a.teˈiz.me/ n masc
atheism

atemorir /a.te.moˈɾi/ /a.te.moˈɾiɾ/ /ə.tə.moˈɾi/ /ə.tə.muˈɾi/ v
scare

atemptar /a.temˈta/ /a.temˈtaɾ/ /ə.təmˈta/ v
attempt

atemptat /a.temˈtat/ /ə.təmˈtat/ n masc
attack

atenció /a.ten.siˈo/ n fem
attention
Capacitat de concentrar l'activitat mental d'una manera sostinguda en un objecte o en una tasca concreta.

atenció a la diversitat n fem
attention to diversity

atenció a la infància i l'adolescència n fem
child care

atenció individualitzada n fem
individualized attention

ateneu n masc
athenaeum

atent /aˈten/ /aˈtent/ /əˈten/ /əˈtent/ adj masc
attentive
Que posa atenció, interès, cura.
polite
Que té atencions, amable, servicial.

atentament /aˌten.taˈmen/ /aˌten.taˈment/ /əˌten.təˈmen/ /əˌten.təˈment/ adv
attentively

atenuar /a.te.nuˈa/ /a.te.nuˈaɾ/ /ə.tə.nuˈa/ v
attenuate

atenès /a.teˈnes/ /ə.təˈnəs/ /ə.təˈnɛs/ adj masc
Athenian
Relatiu o pertanyent a Atenes.

atenès /a.teˈnes/ /ə.təˈnəs/ /ə.təˈnɛs/ n masc
Athenian
Persona que habita o és originària d'Atenes.

aterrar /a.teˈra/ /a.teˈraɾ/ /ə.təˈra/ v
land alight

aterratge /a.teˈra.d͡ʒe/ n masc
landig

aterridor /a.te.riˈðo/ /a.te.riˈðoɾ/ /ə.tə.riˈðo/ adj masc
terrifying

aterrir /a.teˈri/ /a.teˈriɾ/ v
terrify

atestar /a.tesˈta/ /a.tesˈtaɾ/ /ə.təsˈta/ v
attest

atetosi /a.teˈtɔ.zi/ /ə.təˈtɔ.zi/ n fem
athetosis

ateu /aˈtɛw/ adj masc
atheist

atiador /a.ti.aˈðo/ /a.ti.aˈðoɾ/ n masc
poker
Barreta de ferro acabada en ganxo que s’empra per atiar el foc (d'una llar, d'un forn, etc.)

atiar /a.tiˈa/ /a.tiˈaɾ/ v
stoke
Remenar els tions d'un foc perquè entri aire i cremi millor.

atipar /a.tiˈpa/ /a.tiˈpaɾ/ /ə.tiˈpa/ v
feed up

atiplar /a.tiˈpɫa/ /a.tiˈpɫaɾ/ /ə.tiˈpɫa/ v
raise the pitch

atirantar /a.ti.ɾanˈta/ /a.ti.ɾanˈtaɾ/ /ə.ti.ɾənˈta/ v
tighten

atjeh /aˈt͡ʃe/ n masc
Acehnese
Llengua malaiopolinèsia pròpia de l'antic sultanat d'Atjeh, al nord-oest de l'illa de Sumatra.

atles /ˈad.ɫes/ /ˈaɫ.ɫes/ n masc
atlas
Col·lecció de mapes.
(anatomia) Primera vèrtebra cervical que sosté el cap.

atleta /adˈɫe.ta/ /aɫˈɫe.ta/ /əɫˈɫɛ.tə/ n neut
athlete

atletisme /ad.ɫeˈtiz.me/ /aɫ.ɫeˈtiz.me/ n masc
athletics

atlètic /adˈɫɛ.tik/ /aɫˈɫɛ.tik/ /əɫˈɫɛ.tik/ adj masc
athletic

atlèticament /adˌɫɛ.ti.kaˈmen/ /adˌɫɛ.ti.kaˈment/ /aɫˌɫɛ.ti.kaˈmen/ /əɫˌɫɛ.ti.kəˈmen/ /əɫˌɫɛ.ti.kəˈment/ adv
athletically

atmosfera /ad.mosˈfe.ɾa/ /əd.mosˈfe.ɾə/ /əd.musˈfe.ɾə/ n fem
atmosphere
Capa exterior d'un cos celeste, en especial la terra, formada per gasos.

atomitzar /a.to.miˈd͡za/ /a.to.miˈza/ /a.to.miˈzaɾ/ /ə.to.miˈd͡za/ /ə.tu.miˈd͡za/ v
atomize

atonia /a.toˈni.a/ /ə.toˈni.ə/ /ə.tuˈni.ə/ n fem
atony

atordiment /a.tor.ðiˈmen/ /a.toɾ.ðiˈmen/ /a.toɾ.ðiˈment/ /ə.toɾ.ðiˈment/ /ə.tur.diˈmen/ /ə.tur.ðiˈmen/ n masc
daze

atordir /a.torˈði/ /a.toɾˈði/ /a.toɾˈðiɾ/ /ə.toɾˈði/ /ə.turˈði/ v
stun

atorgar /a.torˈɣa/ /a.toɾˈɣa/ /a.toɾˈɣaɾ/ /ə.toɾˈɣa/ /ə.turˈɣa/ v
grant

atorrolladament /a.to.roˌʎa.ðaˈmen/ /a.to.roˌʎa.ðaˈment/ /ə.to.roˌʎa.ðəˈment/ /ə.tu.ruˌʎa.ðəˈmen/ adv
bewilderingly

atorrollar /a.to.roˈʎa/ /a.to.roˈʎaɾ/ /ə.to.roˈʎa/ /ə.tu.ruˈʎa/ v
bewilder

atrabiliari /a.tɾa.bi.ɫiˈa.ɾi/ /ə.tɾə.βi.ɫiˈa.ɾi/ adj masc
atrabilarious

atracador /a.tɾa.kaˈðo/ /a.tɾa.kaˈðoɾ/ /ə.tɾə.kəˈðo/ n masc
robber

atracar /a.tɾaˈka/ /a.tɾaˈkaɾ/ /ə.tɾəˈka/ v
dock
(nàutica) Apropar una nau a un lloc, un moll, una ribera, una altra nau, i amarrar-la.
rob
Forçar una persona o diverses persones a donar el que porten o el que tenen en aquell moment.

atracció /a.tɾak.siˈo/ /ə.tɾək.siˈo/ n fem
attraction

atracció estètica n fem
aesthetic attraction

atracció intel·lectual n fem
intellectual attraction

atracció platònica n fem
platonic attraction

atracció romàntica n fem
romantic attraction

atracció sensual n fem
sensual attraction

atracció sexual n fem
sexual attraction

atractiu /a.tɾakˈtiw/ /ə.tɾəkˈtiw/ adj masc
attractive
Que atreu

atractivament /a.tɾakˌti.vaˈment/ /a.tɾakˌti.βaˈmen/ /ə.tɾəkˌti.vəˈmen/ /ə.tɾəkˌti.vəˈment/ /ə.tɾəkˌti.βəˈmen/ adv
attractively

atrafegadament /a.tɾa.feˌɣa.ðaˈmen/ /a.tɾa.feˌɣa.ðaˈment/ /ə.tɾə.fəˌɣa.ðəˈmen/ /ə.tɾə.fəˌɣa.ðəˈment/ adv
busily

atrafegar-se /a.tɾa.feˈɣaɾ.se/ /ə.tɾə.fə.ɣərˈsə/ /ə.tɾə.fəˈɣar.sə/ /ə.tɾə.fəˈɣaɾ.sə/ v
busy

atrapar /a.tɾaˈpa/ /a.tɾaˈpaɾ/ /ə.tɾəˈpa/ v
catch

atresorar /a.tɾe.zoˈɾa/ /a.tɾe.zoˈɾaɾ/ /ə.tɾə.zoˈɾa/ /ə.tɾə.zuˈɾa/ v
hoard

atreure /aˈtɾew.ɾe/ /əˈtɾɛw.ɾə/ v
attract

atrevidament /a.tɾeˌvi.ðaˈment/ /a.tɾeˌβi.ðaˈmen/ /ə.tɾəˌvi.ðəˈmen/ /ə.tɾəˌvi.ðəˈment/ /ə.tɾəˌβi.ðəˈmen/ adv
daringly

atriboladament /a.tɾi.boˌɫa.ðaˈment/ /a.tɾi.βoˌɫa.ðaˈmen/ /ə.tɾi.boˌɫa.ðəˈment/ /ə.tɾi.buˌɫa.ðəˈmen/ /ə.tɾi.βuˌɫa.ðəˈmen/ adv
bewilderedly

atribolar /a.tɾi.boˈɫaɾ/ /a.tɾi.βoˈɫa/ /ə.tɾi.boˈɫa/ /ə.tɾi.buˈɫa/ /ə.tɾi.βuˈɫa/ v
bewilder

atribució /a.tɾi.βu.siˈo/ /ə.tɾi.βu.siˈo/ n fem
attribution

atribuir /a.tɾi.buˈiɾ/ /a.tɾi.βuˈi/ /ə.tɾi.βuˈi/ v
attribute

atributivament /a.tɾi.buˌti.vaˈment/ /a.tɾi.βuˌti.βaˈmen/ /ə.tɾi.buˌti.vəˈmen/ /ə.tɾi.buˌti.vəˈment/ /ə.tɾi.βuˌti.βəˈmen/ adv
attributively

atrinxerar /a.tɾiɲ.t͡ʃeˈɾa/ /a.tɾiɲ.t͡ʃeˈɾaɾ/ v
entrench
Fortificar un lloc amb trinxeres.

atrofiar /a.tɾo.fiˈa/ /a.tɾo.fiˈaɾ/ /ə.tɾo.fiˈa/ /ə.tɾu.fiˈa/ v
atrophy

atropelladament /a.tɾo.peˌʎa.ðaˈmen/ /a.tɾo.peˌʎa.ðaˈment/ /ə.tɾo.pəˌʎa.ðəˈment/ /ə.tɾu.pəˌʎa.ðəˈmen/ adv
rushedly

atropellar /a.tɾo.peˈʎa/ /a.tɾo.peˈʎaɾ/ /ə.tɾo.pəˈʎa/ /ə.tɾu.pəˈʎa/ v
run over

atrotinar /a.tɾo.tiˈna/ /a.tɾo.tiˈnaɾ/ /ə.tɾo.tiˈna/ /ə.tɾu.tiˈna/ v
trash

atroç /aˈtɾos/ adj
atrocious

atroçment /aˌtɾɔzˈmen/ /aˌtɾɔzˈment/ /əˌtɾɔzˈmen/ /əˌtɾɔzˈment/ adv
atrociously

atròfia /aˈtɾɔ.fi.a/ /əˈtɾɔ.fi.ə/ n fem
atrophy

attrezzo /aˈtɾe.d͡zo/ /əˈtɾe.d͡zo/ n masc
properties

atuell /a.tuˈeʎ/ n masc
vessel

atuir /a.tuˈi/ /a.tuˈiɾ/ v
bring down

atur /aˈtuɾ/ n masc
unemployment
Situació en què la persona no té feina i no pot guanyar-se la vida.

atur juvenil n masc
youth unemployment

aturada /a.tuˈɾa.ða/ n fem
stop
Acció i efecte d’aturar o aturar-se.
stoppage
Parada de l’activitat, la feina o el procés productiu.
save
(esports de pilota) Acció d'interceptar la pilota, la bola o el disc per evitar un gol.

aturall /a.tuˈɾaʎ/ /ə.tuˈɾaj/ /ə.tuˈɾaʎ/ n masc
hindrance

aturar /a.tuˈɾa/ /a.tuˈɾaɾ/ v
stop
Detenir, fer parar.
save
(esports de pilota) Interceptar la pilota, la bola o el disc per evitar un gol.

aturar el joc v
interrupt play

aturar el temps v
stop the time

aturat /a.tuˈɾat/ adj masc
spiritless
Sense empenta per a fer coses.

atxa /ˈa.t͡ʃa/ /ˈa.t͡ʃə/ n fem
battle axe
Tipus de destral usada com a arma defensiva pels cavallers en la lluita a peu.

atxim /aˈt͡ʃim/ /əˈt͡ʃim/ Interjection
achoo

atzabegenc /a.d͡za.beˈd͡ʒeŋk/ /a.d͡za.βeˈd͡ʒeŋ/ /a.d͡za.βeˈʒeŋ/ /ə.d͡zə.bəˈʒəŋk/ /ə.d͡zə.bəˈʒɛŋk/ /ə.d͡zə.βəˈʒɛŋ/ adj masc
jet

atzabeja /a.d͡zaˈbe.d͡ʒa/ /a.d͡zaˈβe.ʒa/ /ə.d͡zəˈbə.ʒə/ /ə.d͡zəˈbɛ.ʒə/ /ə.d͡zəˈβɛ.ʒə/ n fem
jet

atzagaia /a.d͡zaˈɣa.ja/ /ə.d͡zəˈɣa.jə/ n fem
assegai
Llança o dard petit.

atzar /aˈd͡zaɾ/ /əˈd͡za/ /əˈd͡zar/ n masc
random

atzarós /ad.zaˈɾos/ /əd.zəˈɾos/ adj masc
hazardous

atzavara /a.d͡zaˈva.ɾa/ /a.d͡zaˈβa.ɾa/ /ə.d͡zəˈva.ɾə/ n fem
agave

atzembla /aˈd͡zem.bɫa/ /əˈd͡zəm.bɫə/ /əˈd͡zɛm.bɫə/ n fem
mule

atzerola /a.d͡zeˈɾɔ.ɫa/ /a.d͡zeˈɾɔ.ɫɔ/ /ə.d͡zəˈɾɔ.ɫə/ n fem
azarole
Fruit de l'atzeroler (Crataegus azarolus).

atzucac /a.d͡zuˈkak/ /ə.d͡zuˈkak/ n masc
cul-de-sac
Carrer o camí sense sortida.

atzufar /a.d͡zuˈfa/ /a.d͡zuˈfaɾ/ /ə.d͡zuˈfa/ v
hit

atzur /əˈd͡zur/ n masc
azure

atàvic /aˈta.vik/ /aˈta.βik/ /əˈta.vik/ adj masc
atavistic

atàxia /aˈtak.si.a/ /əˈtak.si.ə/ n fem
ataxia

atènyer /aˈte.ɲe/ /aˈte.ɲeɾ/ /əˈtə.ɲə/ /əˈtɛ.ɲə/ v
achieve

atònit /aˈtɔ.nit/ /əˈtɔ.nit/ adj masc
thunderstruck

au Interjection
come on
Vinga, som-hi, apa.

au-pair /oˈpɛr/ n neut
au pair

audaciosament /aw.ða.siˌo.zaˈmen/ /aw.ða.siˌo.zaˈment/ /əw.ðə.siˌo.zəˈmen/ /əw.ðə.siˌo.zəˈment/ adv
audaciously

audaç /awˈðas/ /əwˈðas/ adj
daring

audaçment /awˌðazˈmen/ /awˌðazˈment/ /əwˌðazˈmen/ /əwˌðazˈment/ adv
daringly

audible /awˈði.bɫe/ /awˈði.βɫe/ /awˈðib.bɫe/ /əwˈði.βɫə/ /əwˈðib.bɫə/ n masc
audible

audicionar /aw.ði.si.oˈna/ /aw.ði.si.oˈnaɾ/ /əw.ði.si.oˈna/ /əw.ði.si.uˈna/ v
audition

audició /aw.ði.siˈo/ /əw.ði.siˈo/ n fem
hearing
Acció d’oir.

audioconferència /ˌaw.ði.o.koɱ.feˈɾɛn.si.a/ /ˌaw.ði.u.kuɱ.fəˈɾɛn.si.ə/ n fem
audioconference

audiograma /ˌaw.ði.oˈɣɾa.ma/ /ˌaw.ði.oˈɣɾa.mə/ /ˌaw.ði.uˈɣɾa.mə/ n masc
audiogram

audiollibre /ˌaw.ði.oˈʎi.bɾe/ /ˌaw.ði.oˈʎi.bɾə/ /ˌaw.ði.uˈʎi.bɾə/ /ˌaw.ði.uˈʎi.βɾə/ n masc
audio book

audiomudesa n fem
audimutitas

audiovisual /ˌaw.ði.o.vi.zuˈaɫ/ /ˌaw.ði.o.βi.zuˈaɫ/ /ˌaw.ði.u.vi.zuˈaɫ/ /ˌaw.ði.u.βi.zuˈaɫ/ adj
audiovisual
Relatiu a l'audició i a la visió alhora.

audiovisual /ˌaw.ði.o.vi.zuˈaɫ/ /ˌaw.ði.o.βi.zuˈaɫ/ /ˌaw.ði.u.vi.zuˈaɫ/ /ˌaw.ði.u.βi.zuˈaɫ/ n masc
audiovisual
Material didàctic, informatiu, etc., constituït per un enregistrament visual i un d'auditiu integrats.

auditar /aw.ðiˈta/ /aw.ðiˈtaɾ/ /əw.ðiˈta/ v
audit

auditori /aw.ðiˈtɔ.ɾi/ /əw.ðiˈtɔ.ɾi/ n masc
assembly hall

audiència /aw.ðiˈɛn.si.a/ /əw.ðiˈɛn.si.ə/ n fem
audience
Invitació per exposar les demandes d'algú.
Òrgan d'administració de justícia, generalment referit a una instància superior o per un territori concret.
Total de persones que veuen o escolten un programa de televisió o ràdio.
crowd
Grup de persones reunides, particularment per veure un espectacle o escoltar un discurs.

audiòfon /aw.ðiˈɔ.fon/ /əw.ðiˈɔ.fon/ /əw.ðiˈɔ.fun/ n masc
hearing aid

augment /awɡˈmen/ /awˈment/ /əwɡˈmen/ /əwɡˈment/ n masc
increase

augmentar /awɡ.menˈta/ /awɡ.menˈtaɾ/ v
increase

augmentatiu /awɡ.men.taˈtiw/ /əwɡ.mən.təˈtiw/ n masc
augmentative

augurar /aw.ɣuˈɾa/ /aw.ɣuˈɾaɾ/ /əw.ɣuˈɾa/ v
foretell

auguri /awˈɣu.ɾi/ /əwˈɣu.ɾi/ n masc
augury

august /awˈɣust/ /əwˈɣust/ adj masc
august

augustament /awˌɣus.taˈmen/ /awˌɣus.taˈment/ /əwˌɣus.təˈmen/ /əwˌɣus.təˈment/ adv
augustly

aula /ˈaw.la/ /ˈaw.ɫə/ n fem
classroom

aula d'acollida n fem
reception class

aula d'audiovisuals n fem
audio-visual classroom

aula hospitalària n fem
hospital school

aula magna n fem
main hall

aula ordinària n fem
ordinary classroom

aula taller n fem
workshop

aula virtual n fem
virtual classroom

aureolar /aw.ɾe.oˈɫa/ /aw.ɾe.oˈɫaɾ/ /əw.ɾə.oˈɫa/ /əw.ɾə.uˈɫa/ v
halo

auricular /aw.ɾi.kuˈɫaɾ/ /əw.ɾi.kuˈɫar/ n masc
earphone

aurora /awˈɾo.ɾa/ /əwˈɾo.ɾə/ n fem
dawn

aurèola /awˈɾɛ.o.ɫa/ /əwˈɾɛ.o.ɫə/ /əwˈɾɛ.u.ɫə/ n fem
aureole

aurícula /awˈɾi.ku.ɫa/ /əwˈɾi.ku.ɫə/ n fem
atrium
Cadascuna de les dues cavitats de la part superior del cor.

aurífic /awˈɾi.fik/ /əwˈɾi.fik/ adj masc
auriferous

auró blanc n masc
hedge maple
Arbret mediterrani del gènere Acer (Acer campestre).

auró negre n masc
Montpellier maple
Arbret mediterrani del gènere Acer (Acer monspessulanum).

auscultar /aws.kuɫˈta/ /aws.kuɫˈtaɾ/ /əws.kuɫˈta/ v
auscultate

auspici /awsˈpi.si/ /əwsˈpi.si/ n masc
auspice

auster /awsˈteɾ/ /əwsˈter/ adj masc
austere

austerament /awsˌte.ɾaˈmen/ /awsˌte.ɾaˈment/ /əwsˌte.ɾəˈmen/ /əwsˌte.ɾəˈment/ adv
austerely

austral /awsˈtɾaɫ/ /əwsˈtɾaɫ/ adj
austral southern

australià /əws.tɾə.ɫiˈa/ adj masc
Australian
Relatiu o pertanyent a Austràlia.

australià /əws.tɾə.ɫiˈa/ n masc
Australian
Habitant d'Austràlia.

austríac /awsˈtɾi.ak/ /əwsˈtɾi.ək/ adj masc
Austrian
Relatiu o pertanyent a Àustria.

austríac /awsˈtɾi.ak/ /əwsˈtɾi.ək/ n masc
Austrian
Habitant d'Àustria

autenticar /aw.ten.tiˈka/ /aw.ten.tiˈkaɾ/ /əw.tən.tiˈka/ v
authenticate

autenticitat /aw.ten.ti.siˈtat/ /əw.tən.ti.siˈtat/ n fem
authenticity

autista /awˈtis.ta/ /awˈtis.te/ /əwˈtis.tə/ adj
autistic
Relatiu a l'autisme.

autista /awˈtis.ta/ /awˈtis.te/ /əwˈtis.tə/ n neut
autistic
Afectat d'autisme.

autoamputació /aw.to.am.pu.ta.siˈo/ /əw.to.əm.pu.tə.siˈo/ /əw.tu.əm.pu.tə.siˈo/ n fem
self-amputation

autoantònim /ˌaw.to.anˈtɔ.nim/ /ˌaw.to.ənˈtɔ.nim/ /ˌaw.tu.ənˈtɔ.nim/ n masc
contranym

autoaprenentatge n masc
autodidactism

autoavaluació /aw.to.a.va.ɫu.a.siˈo/ /aw.to.a.βa.ɫu.a.siˈo/ /əw.to.ə.və.ɫu.ə.siˈo/ /əw.tu.ə.və.ɫu.ə.siˈo/ /əw.tu.ə.βə.ɫu.ə.siˈo/ n fem
self-assessment

autoavaluació institucional n fem
institutional self-assessment

autobiografia /ˌaw.to.bi.o.ɣɾaˈfi.a/ /ˌaw.to.bi.o.ɣɾəˈfi.ə/ /ˌaw.tu.bi.u.ɣɾəˈfi.ə/ /ˌaw.tu.βi.u.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
autobiography

autobuser /ˌaw.to.buˈze/ /ˌaw.to.buˈzeɾ/ /ˌaw.to.βuˈze/ /ˌaw.tu.buˈze/ /ˌaw.tu.βuˈze/ n masc
bus driver

autobús /ˌaw.toˈbus/ /ˌaw.tuˈbus/ n masc
bus coach

autobús escolar n masc
school bus

autocar /ˌaw.toˈkaɾ/ /ˌaw.tuˈkar/ n masc
coach

autoclau /ˌaw.toˈkɫaw/ /ˌaw.tuˈkɫaw/ n fem
autoclave

autoclavatge /ˌaw.to.klaˈba.d͡ʒe/ /ˌaw.to.klaˈva.d͡ʒe/ /ˌaw.to.kləˈvad.ʒə/ /ˌaw.tu.kləˈbad.ʒə/ /ˌaw.tu.kləˈvad.ʒə/ n masc
autoclaving

autocompadir-se /ˌaw.to.kom.paˈðiɾ.se/ /ˌaw.to.kom.pəˈðiɾ.sə/ /ˌaw.tu.kum.pə.ðirˈsə/ /ˌaw.tu.kum.pəˈðir.sə/ v
self-pity

autocompatible /ˌaw.to.kom.paˈti.bɫe/ /ˌaw.to.kom.paˈti.βɫe/ /ˌaw.to.kom.paˈtib.bɫe/ /ˌaw.to.kom.pəˈtib.bɫə/ /ˌaw.tu.kum.pəˈti.βɫə/ /ˌaw.tu.kum.pəˈtib.bɫə/ adj
self-compatible

autoconcepte /ˌaw.to.konˈsep.te/ /ˌaw.to.konˈsep.tə/ /ˌaw.tu.kunˈsep.tə/ n masc
self-concept

autoconsciència /ˌaw.to.kon.siˈɛn.si.a/ /ˌaw.to.kon.siˈɛn.si.ə/ /ˌaw.tu.kun.siˈɛn.si.ə/ n fem
self-awareness

autoconsum /ˌaw.to.konˈsum/ /ˌaw.tu.kunˈsum/ n masc
self-consumption

autocontrol /ˌaw.to.konˈtɾɔɫ/ /ˌaw.tu.kunˈtɾɔɫ/ n masc
self-control

autocorrecció n fem
self-correction

autocràticament /aw.toˌkɾa.ti.kaˈmen/ /aw.toˌkɾa.ti.kaˈment/ /əw.toˌkɾa.ti.kəˈment/ /əw.tuˌkɾa.ti.kəˈmen/ adv
autocratically

autodidacte /ˌaw.to.ðiˈðak.te/ /ˌaw.to.ðiˈðak.tə/ /ˌaw.tu.ðiˈðak.tə/ n masc
autodidact

autoexigència /ˌaw.to.eɡ.ziˈd͡ʒɛn.si.a/ /ˌaw.to.eɡ.ziˈʒɛn.si.a/ /ˌaw.to.əɡ.ziˈʒɛn.si.ə/ /ˌaw.tu.əɡ.ziˈʒɛn.si.ə/ n fem
self-exigence

autofinançament /ˌaw.to.fi.nan.saˈmen/ /ˌaw.to.fi.nan.saˈment/ /ˌaw.to.fi.nən.səˈment/ /ˌaw.tu.fi.nən.səˈmen/ n masc
self-financing
(economia) Finançament propi que es fan les empreses per a elles mateixes de manera interna mitjançant fons propis.

autofinançar /ˌaw.to.fi.nanˈsa/ /ˌaw.to.fi.nanˈsaɾ/ /ˌaw.to.fi.nənˈsa/ /ˌaw.tu.fi.nənˈsa/ v
self-finance

autofonia n fem
autophony

autogestionar /ˌaw.to.d͡ʒes.tiˈna/ /ˌaw.to.d͡ʒes.tiˈnaɾ/ /ˌaw.to.ʒes.tiˈna/ /ˌaw.to.ʒəs.tiˈna/ /ˌaw.tu.ʒəs.tiˈna/ v
self-manage

autogestió /ˌaw.to.d͡ʒes.tiˈo/ /ˌaw.tu.ʒəs.tiˈo/ n fem
elf-management

autogestió educativa n fem
self-management

autogol /ˌaw.toˈɣɔɫ/ /ˌaw.tuˈɣɔɫ/ n masc
own goal

autografiar /ˌaw.to.ɣɾa.fiˈa/ /ˌaw.to.ɣɾa.fiˈaɾ/ /ˌaw.to.ɣɾə.fiˈa/ /ˌaw.tu.ɣɾə.fiˈa/ v
autograph

autoic /awˈtɔjk/ /əwˈtɔjk/ adj masc
autoicous

autoimmunitari /ˌaw.to.im.mu.niˈta.ɾi/ /ˌaw.tu.im.mu.niˈta.ɾi/ adj masc
autoimmune

autoliquidació /ˌaw.to.ɫi.ki.ða.siˈo/ /ˌaw.to.ɫi.ki.ðə.siˈo/ /ˌaw.tu.ɫi.ki.ðə.siˈo/ n masc
self-assessment

automarginació /aw.to.maɾ.d͡ʒi.na.siˈo/ /əw.to.məɾ.ʒi.nə.siˈo/ /əw.tu.mər.ʒi.nə.siˈo/ n fem
self-marginalization

automatitzar /ˌaw.to.ma.tiˈd͡za/ /ˌaw.to.ma.tiˈza/ /ˌaw.to.ma.tiˈzaɾ/ /ˌaw.to.mə.tiˈd͡za/ /ˌaw.tu.mə.tiˈd͡za/ v
automatize

automedicar-se /ˌaw.to.me.ðiˈkaɾ.se/ /ˌaw.to.mə.ðiˈkaɾ.sə/ /ˌaw.tu.mə.ði.kərˈsə/ /ˌaw.tu.mə.ðiˈkar.sə/ v
self-medicate

automàtic /aw.toˈma.tik/ /əw.toˈma.tik/ /əw.tuˈma.tik/ adj masc
automatic

automàticament /aw.toˌma.ti.kaˈmen/ /aw.toˌma.ti.kaˈment/ /əw.toˌma.ti.kəˈment/ /əw.tuˌma.ti.kəˈmen/ adv
automatically

autonomia /aw.to.noˈmi.a/ /əw.to.noˈmi.ə/ /əw.tu.nuˈmi.ə/ n fem
autonomy

autonomia escolar n fem
school autonomy

autonomia universitària n fem
university autonomy

autonòmic /aw.toˈnɔ.mik/ /əw.toˈnɔ.mik/ /əw.tuˈnɔ.mik/ adj masc
autonomic

autonòmicament /aw.toˌnɔ.mi.kaˈmen/ /aw.toˌnɔ.mi.kaˈment/ /əw.toˌnɔ.mi.kəˈment/ /əw.tuˌnɔ.mi.kəˈmen/ adv
autonomically

autoodi /ˌaw.toˈɔ.ði/ /ˌaw.tuˈɔ.ði/ n masc
self-hate

autopassada /ˌaw.to.paˈsa.ða/ /ˌaw.tu.pəˈsa.ðə/ n fem
pass to oneself

autopista /ˌaw.toˈpis.ta/ /ˌaw.toˈpis.tə/ /ˌaw.tuˈpis.tə/ n fem
motorway freeway

autopista de la informació n fem
info highway

autoquarantena /ˌaw.to.kwa.ɾenˈte.na/ /ˌaw.to.kwə.ɾənˈtə.nə/ /ˌaw.tu.kwə.ɾənˈtɛ.nə/ n fem
self-quarantine

autor /awˈto/ /awˈtoɾ/ n masc
author

autorealització n fem
self-actualisation

autoregulació de l'aprenentatge n fem
self-regulation of learning

autoretrat /ˌaw.to.reˈtɾat/ /ˌaw.to.rəˈtɾat/ /ˌaw.tu.rəˈtɾat/ n masc
self-portrait

autoritari /aw.to.ɾiˈta.ɾi/ /əw.to.ɾiˈta.ɾi/ /əw.tu.ɾiˈta.ɾi/ adj masc
authoritarian

autoritarisme /aw.to.ɾi.taˈɾiz.me/ /əw.to.ɾi.təˈɾiz.mə/ /əw.tu.ɾi.təˈɾiz.mə/ n masc
authoritarianism

autoritat /aw.to.ɾiˈtat/ /əw.to.ɾiˈtat/ /əw.tu.ɾiˈtat/ n fem
authority

autorització /aw.to.ɾi.d͡za.siˈo/ /aw.to.ɾi.za.siˈo/ /əw.to.ɾi.d͡zə.siˈo/ /əw.tu.ɾi.d͡zə.siˈo/ n fem
authorization

autoritzar /aw.to.ɾiˈd͡za/ /aw.to.ɾiˈza/ /aw.to.ɾiˈzaɾ/ /əw.to.ɾiˈd͡za/ /əw.tu.ɾiˈd͡za/ v
authorize

autoritzar el servei v
authorize the service

autoritàriament /aw.to.ɾiˌta.ɾi.aˈmen/ /aw.to.ɾiˌta.ɾi.aˈment/ /əw.to.ɾiˌta.ɾi.əˈment/ /əw.tu.ɾiˌta.ɾi.əˈmen/ adv
authoritatively

autosabotatge /aw.to.sa.boˈta.d͡ʒe/ /əw.to.sə.boˈta.d͡ʒə/ /əw.tu.sə.buˈta.d͡ʒə/ /əw.tu.sə.βuˈta.d͡ʒə/ n masc
self-sabotage

autosabotejar-se /aw.to.sa.bo.teˈd͡ʒaɾ.se/ /aw.to.sa.βo.teˈʒar.se/ /əw.to.sə.bo.təˈd͡ʒaɾ.sə/ /əw.tu.sə.bu.tə.ʒərˈsə/ /əw.tu.sə.βu.təˈʒar.sə/ v
self-sabotage

autoscòpia /ˌaw.tosˈkɔ.pi.a/ /ˌaw.tosˈkɔ.pi.ə/ /ˌaw.tusˈkɔ.pi.ə/ n fem
autoscopy

autovia /ˌaw.toˈvi.a/ /ˌaw.toˈvi.ə/ /ˌaw.toˈβi.a/ /ˌaw.tuˈvi.ə/ /ˌaw.tuˈβi.ə/ n fem
expressway

autèntic /awˈtɛn.tik/ /əwˈtɛn.tik/ adj masc
authentic

autènticament /awˌtɛn.ti.kaˈmen/ /awˌtɛn.ti.kaˈment/ /əwˌtɛn.ti.kəˈmen/ /əwˌtɛn.ti.kəˈment/ adv
authentically

autòcrata /awˈtɔ.kɾa.ta/ /əwˈtɔ.kɾə.tə/ n neut
autocrat

autòcton /awˈtɔk.ton/ /əwˈtɔk.tun/ adj masc
autochthonous

autògraf /awˈtɔ.ɣɾaf/ /əwˈtɔ.ɣɾəf/ n masc
autograph

autòmat /awˈtɔ.mat/ /əwˈtɔ.mət/ n masc
automaton

autòmat finit n masc
finite state automaton

autònom /awˈtɔ.nom/ /əwˈtɔ.nom/ /əwˈtɔ.num/ adj masc
autonomous

autòpsia /awˈtɔp.si.a/ /əwˈtɔp.si.ə/ n fem
autopsy

autòtrof /awˈtɔ.tɾof/ /əwˈtɔ.tɾof/ /əwˈtɔ.tɾuf/ adj masc
autotrophic

autòtrof /awˈtɔ.tɾof/ /əwˈtɔ.tɾof/ /əwˈtɔ.tɾuf/ n masc
autotroph

auxili /awkˈsi.ɫi/ /əwkˈsi.ɫi/ n masc
assistance

auxiliar /awk.si.ɫiˈa/ /awk.si.ɫiˈaɾ/ /əwk.si.ɫiˈa/ /əwk.si.ɫiˈar/ adj
auxiliary
Que col·labora, que ajuda, en un treball, una activitat.

auxiliar /awk.si.ɫiˈa/ /awk.si.ɫiˈaɾ/ /əwk.si.ɫiˈa/ /əwk.si.ɫiˈar/ n neut
assistant
Persona que col·labora o ajuda en un treball, una activitat.

auxiliar /awk.si.ɫiˈa/ /awk.si.ɫiˈaɾ/ /əwk.si.ɫiˈa/ /əwk.si.ɫiˈar/ v
help
Ajudar, socórrer, donar auxili.

auxiliar d'educació especial n neut
special education assistant

auxiliar d'educador d'escola bressol n neut
childcare worker

auxiliar de taula n neut
table official

auxiliar dels 24 segons n neut
24-second clock operator

avalar /a.vaˈɫaɾ/ /a.βaˈɫa/ /ə.vəˈɫa/ /ə.βəˈɫa/ v
endorse

avall /aˈvaʎ/ /aˈβaʎ/ /əˈvaʎ/ /əˈβaʎ/ adv
down

avalot /a.vaˈɫɔt/ /a.βaˈɫɔt/ /ə.vəˈɫɔt/ /ə.βəˈɫɔt/ n masc
mob

avalotar /a.va.ɫoˈtaɾ/ /a.βa.ɫoˈta/ /ə.və.ɫoˈta/ /ə.və.ɫuˈta/ /ə.βə.ɫuˈta/ v
riot

avaluació /a.va.ɫu.a.siˈo/ /a.βa.ɫu.a.siˈo/ /ə.və.ɫu.ə.siˈo/ /ə.βə.ɫu.ə.siˈo/ n fem
assessment

avaluació contínua n fem
continuous assessment

avaluació curricular n fem
curriculum evaluation

avaluació de centres educatius n fem
evaluation of educational institutions

avaluació de la docència n fem
teachers evaluation

avaluació de programes n fem
program evaluation

avaluació dels aprenentatges n fem
evaluation of learning

avaluació diagnòstica n fem
diagnostic evaluation

avaluació educativa n fem
educational assessment

avaluació externa n fem
external assessment

avaluació final n fem
summative assessment

avaluació inicial n fem
initial assessment

avaluació interna n fem
internal assessment

avaluació per comparació n fem
norm-referenced assessment

avaluació per criteris n fem
criterion-referenced assessment

avaluació psicopedagògica n fem
psychopedagogical assessment

avaluar /a.va.ɫuˈaɾ/ /a.βa.ɫuˈa/ /ə.və.ɫuˈa/ v
evaluate
Determinar aproximadament el valor d'alguna cosa.

avant /aˈvant/ /aˈβan/ /əˈvan/ /əˈvant/ /əˈβan/ Interjection
come on

avant /aˈvant/ /aˈβan/ /əˈvan/ /əˈvant/ /əˈβan/ adv
forward

avant la lettre adj
avant la lettre

avantatge /a.vanˈta.d͡ʒe/ /a.βanˈta.d͡ʒe/ /ə.vənˈta.d͡ʒə/ n masc
advantage
Distància o temps que separa el participant situat en primer lloc del qui el segueix en una competició que implica moviment.
Qualitats o circumstàncies que donen condició de superioritat a una persona.
ad
(tennis) Fet d'haver guanyat un jugador el primer punt posterior a un iguals.

avantatge de la restada n masc
ad out

avantatge del servei n masc
ad in

avantatjar /a.van.taˈd͡ʒaɾ/ /a.βan.taˈd͡ʒa/ /ə.vən.təˈd͡ʒa/ /ə.βən.təˈd͡ʒa/ v
outstrip

avantatjosament /a.van.taˌd͡ʒo.zaˈment/ /a.βan.taˌd͡ʒo.zaˈmen/ /ə.vən.təˌd͡ʒo.zəˈmen/ /ə.vən.təˌd͡ʒo.zəˈment/ /ə.βən.təˌd͡ʒo.zəˈmen/ adv
advantageously

avantbraç /aˌvamˈbɾas/ /aˌβamˈbɾas/ /əˌvamˈbɾas/ /əˌβamˈbɾas/ n masc
forearm

avantdit /a.vanˈdit/ /a.βanˈdit/ /ə.vənˈdit/ /ə.βənˈdit/ adj masc
aforesaid

avantgreen n masc
apron

avantguarda /a.vaŋˈɡwaɾ.ða/ /a.βaŋˈɡwar.ða/ /a.βaŋˈɡwaɾ.ða/ /ə.vəŋˈɡwaɾ.ðə/ n fem
vanguard
Destacament que va al davant del cos principal d’un exèrcit.
avant-garde vanguard
Grup precursor d’un moviment o ideologia de tendència més avançada.

avantpassat /aˌvam.paˈsat/ /aˌβam.paˈsat/ /əˌvam.pəˈsat/ n masc
ancestor

avantpaís /aˌβan.paˈis/ /əˌvan.paˈis/ /əˌvan.pəˈis/ /əˌβan.pəˈis/ n masc
voreland

avanç /aˈvans/ /aˈβans/ /əˈvans/ n masc
advance

avançada /a.vanˈsa.ða/ /a.βanˈsa.ða/ /ə.vənˈsa.ðə/ /ə.βənˈsa.ðə/ n fem
scout
Partida que marxa una certa distància més endavant, especialment una partida de soldats respecte al gros de l'exèrcit.
advance
(beisbol) Acció i efecte d'un corredor de desplaçar-se endavant en direcció a la base següent.

avançament /a.van.saˈment/ /a.βan.saˈment/ /ə.vən.səˈment/ /ə.βən.səˈmen/ n masc
advance payment

avançar /a.vanˈsaɾ/ /a.βanˈsa/ /ə.vənˈsa/ /ə.βənˈsa/ v
pass
Entre dues o més coses que es mouen aproximadament en el mateix sentit i en la mateixa direcció, la de darrere, aconseguir una posició pel davant de les altres.
advance
(esports de pilota) Desplaçar-se, un jugador o una línia de jugadors, cap a la porteria, la cistella o la línia d'assaig contrària.
(beisbol) Desplaçar-se endavant, un corredor, en direcció a la base següent.

avançat /a.vanˈsat/ /a.βanˈsat/ /ə.vənˈsat/ n masc
front defender

avançat central n masc
center front defender

avar /aˈvaɾ/ /aˈβar/ /aˈβaɾ/ /əˈvaɾ/ adj masc
avaricious

avarament /aˌva.ɾaˈment/ /aˌβa.ɾaˈmen/ /əˌva.ɾəˈmen/ /əˌva.ɾəˈment/ /əˌβa.ɾəˈmen/ adv
stingily

avaria /a.vaˈɾi.a/ /a.βaˈɾi.a/ /ə.vəˈɾi.ə/ /ə.βəˈɾi.ə/ n fem
breakdown
Fallada mecànica.

avariar /a.va.ɾiˈaɾ/ /a.βa.ɾiˈa/ /ə.və.ɾiˈa/ /ə.βə.ɾiˈa/ v
breakdown

avariciosament /a.va.ɾi.siˌo.zaˈment/ /a.βa.ɾi.siˌo.zaˈmen/ /ə.və.ɾi.siˌo.zəˈmen/ /ə.və.ɾi.siˌo.zəˈment/ /ə.βə.ɾi.siˌo.zəˈmen/ adv
avariciously

avarícia /a.vaˈɾi.si.a/ /a.βaˈɾi.si.a/ /ə.vəˈɾi.si.ə/ /ə.βəˈɾi.si.ə/ n fem
greed

avatar /a.vaˈtaɾ/ /a.βaˈtar/ /a.βaˈtaɾ/ /ə.vəˈtaɾ/ /ə.βəˈtar/ n masc
avatar

avellana /a.veˈʎa.na/ /a.βeˈʎa.na/ /ə.vəˈʎa.nə/ n fem
hazelnut

avemaria /ˌaˌve.maˈɾi.a/ /ˌaˌve.məˈɾi.ə/ /ˌaˌβe.maˈɾi.a/ /ˌaˌβe.məˈɾi.ə/ n fem
Hail Mary

avenc /aˈveŋk/ /aˈβeŋ/ /əˈvəŋk/ /əˈvɛŋk/ /əˈβɛŋ/ n masc
chasm

avenir /a.veˈniɾ/ /a.βeˈni/ /ə.vəˈni/ /ə.βəˈni/ n masc
future
Temps futur, esdevenidor.

avenir /a.veˈniɾ/ /a.βeˈni/ /ə.vəˈni/ /ə.βəˈni/ v
get on
Fer posar d’acord.
(pronominal) Posar-se d’acord, deixar de discrepar.
get on well
(pronominal) Mantenir una bona relació, entendre’s, coincidir.
accept
(pronominal) Conformar-se.

aventura /a.venˈtu.ɾa/ /a.βenˈtu.ɾa/ /ə.vənˈtu.ɾə/ n fem
adventure
Una experiència arriscada normalment composta d'esdeveniments inesperats. Una aventura pot constar trobades amb persones, coses o situacions impactants, la realització de metes importants en la vida d'un individu, o un arriscat projecte de negocis.

aventura gràfica n fem
graphic adventure

aventurar /a.ven.tuˈɾaɾ/ /a.βen.tuˈɾa/ /ə.vən.tuˈɾa/ /ə.βən.tuˈɾa/ v
venture

avenç /aˈvens/ /aˈβens/ /əˈvɛns/ /əˈβɛns/ n masc
progress
Millora respecte d'una situació anterior.
thrift
Quantitat estalviada.

avergonyir /a.veɾ.ɣoˈɲiɾ/ /a.βer.ɣoˈɲi/ /a.βeɾ.ɣoˈɲi/ /ə.vər.ɣuˈɲi/ /ə.vəɾ.ɣoˈɲi/ /ə.βər.ɡuˈɲi/ v
embarrass
(pronominal) Sentir-se moralment commocionat per un fet reprovable.
shame
Fer que un altre senti vergonya, fent-li retrets.

averrir /a.veˈriɾ/ /a.βeˈri/ /ə.vəˈri/ /ə.βəˈri/ v
cover

aversió /a.veɾ.siˈo/ /a.βer.siˈo/ /a.βeɾ.siˈo/ /ə.vəɾ.siˈo/ /ə.βər.siˈo/ n fem
aversion
Repugnància, envers algú o alguna cosa.

avet /aˈvet/ /aˈβet/ /əˈvət/ /əˈvɛt/ n masc
fir

avetar /a.veˈtaɾ/ /a.βeˈta/ /a.βeˈtaɾ/ /ə.vəˈta/ /ə.βəˈta/ n masc
fir forest

avi /ˈa.vi/ /ˈa.vi/ /ˈa.βi/ n masc
grandfather grandpa
Progenitor del progenitor, pare del pare o de la mare de qui s'està parlant.
grandparent
En general, persona molt gran, amb l'edat de poder ser avi.

aviació /a.vi.a.siˈo/ /a.βi.a.siˈo/ /ə.vi.ə.siˈo/ /ə.βi.ə.siˈo/ n fem
aviation

avial /a.viˈaɫ/ /a.βiˈaɫ/ /ə.viˈaɫ/ /ə.βiˈaɫ/ adj
grandparental

aviastra /a.viˈas.tɾa/ /a.βiˈas.tɾa/ /ə.viˈas.tɾə/ /ə.βiˈas.tɾə/ n fem
stepgrandmother

aviastre /a.viˈas.tɾe/ /a.βiˈas.tɾe/ /ə.viˈas.tɾə/ /ə.βiˈas.tɾə/ n masc
stepgrandfather

aviat /a.viˈat/ /a.βiˈat/ /ə.viˈat/ /ə.βiˈat/ adv
soon

aviciar /a.vi.siˈaɾ/ /a.βi.siˈa/ /ə.vi.siˈa/ /ə.βi.siˈa/ v
indulge

avinagrar /a.vi.naˈɣɾaɾ/ /a.βi.naˈɣɾa/ /ə.vi.nəˈɣɾa/ /ə.βi.nəˈɣɾa/ v
sour

avinent /a.viˈnent/ /a.βiˈnen/ /ə.viˈnen/ /ə.viˈnent/ /ə.βiˈnen/ adj
affable
Afable, tractable, de bon avenir-se.
accessible
Accessible fàcilment, no apartat.

avinentesa /a.vi.nenˈte.za/ /a.βi.nenˈte.za/ /ə.vi.nənˈtə.zə/ /ə.vi.nənˈtɛ.zə/ /ə.βi.nənˈtɛ.zə/ n fem
opportunity

avinentment /a.viˌnemˈment/ /a.βiˌnemˈmen/ /ə.viˌnemˈmen/ /ə.viˌnemˈment/ /ə.βiˌnemˈmen/ adv
affably

avinença /a.viˈnen.sa/ /a.βiˈnen.sa/ /ə.viˈnɛn.sə/ /ə.βiˈnɛn.sə/ n fem
deal
Condicions en una negociació que no troben l'oposició de cap membre.

avinençar-se /a.vi.nenˈsaɾ.se/ /a.βi.nenˈsaɾ.se/ /ə.vi.nən.səɾˈsə/ /ə.βi.nənˈsaɾ.sə/ v
agree

avinguda /a.viŋˈɡu.ða/ /a.βiŋˈɡu.ða/ /ə.viŋˈɡu.ðə/ n fem
avenue

aviram /a.viˈɾam/ /a.βiˈɾam/ /ə.viˈɾam/ /ə.βiˈɾam/ n
poultry

avirulent /a.vi.ɾuˈɫent/ /a.βi.ɾuˈɫen/ /ə.vi.ɾuˈɫen/ /ə.vi.ɾuˈɫent/ /ə.βi.ɾuˈɫen/ adj masc
avirulent

avis /ˈa.vis/ /ˈa.vis/ /ˈa.βis/ n masc
grandparents
(especialment en plural) ascendents, avantpassats

avisadament /a.viˌza.ðaˈment/ /a.βiˌza.ðaˈmen/ /ə.viˌza.ðəˈmen/ /ə.viˌza.ðəˈment/ /ə.βiˌza.ðəˈmen/ adv
shrewdly

avisar /a.viˈzaɾ/ /a.βiˈza/ /ə.viˈza/ /ə.βiˈza/ v
warn

avituallar /a.vi.tu.aˈʎaɾ/ /a.βi.tu.aˈʎa/ /ə.vi.tu.əˈʎa/ /ə.βi.tu.əˈʎa/ v
victual

avivar /a.viˈvaɾ/ /a.βiˈβa/ /ə.viˈva/ /ə.βiˈβa/ v
vitalize

avió /a.viˈo/ /a.βiˈo/ /ə.viˈo/ n masc
plane aeroplane airplane

avocar /a.voˈkaɾ/ /a.βoˈka/ /ə.voˈka/ /ə.vuˈka/ v
call up

avorriment /a.vo.riˈment/ /a.βo.riˈmen/ /ə.vo.riˈment/ /ə.vu.riˈmen/ /ə.βu.riˈmen/ n masc
boredom

avorrir /a.voˈriɾ/ /a.βoˈri/ /ə.voˈri/ /ə.vuˈri/ /ə.βuˈri/ v
detest
Tenir aversió, o fins i tot odi.
bore
Causar o sentir tedi, avorriment.

avorrit /a.voˈrit/ /a.βoˈrit/ /ə.voˈrit/ /ə.vuˈrit/ /ə.βuˈrit/ adj
bored

avortament /a.voɾ.taˈment/ /a.βor.taˈmen/ /a.βoɾ.taˈmen/ /ə.voɾ.təˈment/ /ə.vur.təˈmen/ /ə.βur.təˈmen/ n masc
abortion

avortar /a.voɾˈtaɾ/ /a.βorˈta/ /a.βoɾˈta/ /ə.voɾˈta/ /ə.vurˈta/ /ə.βurˈta/ v
miscarry

avui /aˈvuj/ /aˈβuj/ /əˈvuj/ adv
today
En el dia actual.
Metafòricament, en el present.

avui per mi, demà per tu idiom
you scratch my back, I'll scratch yours

avèstic /aˈvɛs.tik/ /aˈβɛs.tik/ /əˈvɛs.tik/ /əˈβɛs.tik/ n masc
Avestan

avís /aˈvis/ /aˈβis/ /əˈvis/ n masc
warning
Acció i efecte d'avisar, advertiment.
notice
Missatge que hom dona a algú o que fa públic.
aviso
(nàutica) Vaixell de guerra lleuger que abans de la invenció de la ràdio s'utilitzava per transferir missatges a naus embarcades o entre naus embarcades.

axiologia n fem
axiology

axioma /ak.siˈo.ma/ /ək.siˈo.mə/ n masc
axiom

axiomatitzar /ak.si.o.ma.tiˈd͡za/ /ak.si.o.ma.tiˈza/ /ak.si.o.ma.tiˈzaɾ/ /ək.si.o.mə.tiˈd͡za/ /ək.si.u.mə.tiˈd͡za/ v
axiomatize

axiomàticament /ak.si.oˌma.ti.kaˈmen/ /ak.si.oˌma.ti.kaˈment/ /ək.si.oˌma.ti.kəˈment/ /ək.si.uˌma.ti.kəˈmen/ adv
axiomatically

axis /ˈa.t͡ʃis/ /ˈa.ʃis/ n masc
axis

axonal /ak.soˈnaɫ/ /ək.soˈnaɫ/ /ək.suˈnaɫ/ adj
axonal
Relatiu o pertanyent a l'axó, axònic.

axènic /akˈsɛ.nik/ /əkˈsɛ.nik/ adj masc
axenic

axó /akˈso/ /əkˈso/ n masc
axon

ayahuasca /a.jaˈwas.ka/ /ə.jəˈwas.kə/ n fem
ayahuasca

azerbaidjanès /a.zeɾ.bajd.d͡ʒaˈnes/ /ə.zər.bəjd.ʒəˈnɛs/ /ə.zəɾ.bəjd.ʒəˈnəs/ adj masc
Azeri
Pertanyent o relatiu a l’Azerbaidjan.

azerbaidjanès /a.zeɾ.bajd.d͡ʒaˈnes/ /ə.zər.bəjd.ʒəˈnɛs/ /ə.zəɾ.bəjd.ʒəˈnəs/ n masc
Azeri
Habitant de l'Azerbaidjan.

azigòspora /a.ziˈɣɔs.po.ɾa/ /ə.ziˈɣɔs.po.ɾə/ /ə.ziˈɣɔs.pu.ɾə/ n fem
azygospore

aïlladament /a.iˌʎa.ðaˈmen/ /a.iˌʎa.ðaˈment/ /ə.iˌʎa.ðəˈmen/ /ə.iˌʎa.ðəˈment/ adv
isolatedly

aïllant /a.iˈʎan/ /a.iˈʎant/ /ə.iˈʎan/ /ə.iˈʎant/ n masc
insulator

aïllar /a.iˈʎa/ /a.iˈʎaɾ/ /ə.iˈʎa/ v
isolate

aïllat /a.iˈʎat/ /ə.iˈʎat/ adj masc
isolated

aïrar /a.iˈɾa/ /a.iˈɾaɾ/ /ə.iˈɾa/ v
anger

aòrtic /aˈɔɾ.tik/ /əˈɔr.tik/ adj masc
aortic

aüc /aˈuk/ /əˈuk/ n masc
howl

aücar /a.uˈka/ /a.uˈkaɾ/ /ə.uˈka/ v
shoo
Fer fugir amb crits.

aüixar /a.ujˈʃa/ /a.ujˈʃaɾ/ /a.uˈʃa/ /ə.uˈʃa/ v
shoo

ba /ˈba/ n fem
baa

babau /baˈbaw/ /bəˈβaw/ adj masc
silly

babord /baˈboɾt/ /bəˈβort/ n masc
backboard

baca /ˈba.kə/ n fem
roof rack

bacallà /ba.kaˈʎa/ /bə.kəˈʎa/ n masc
cod codfish

bacallà sec n masc
salt cod

bacanal /ba.kaˈnaɫ/ /bə.kəˈnaɫ/ adj
bacchanal

bacciforme /bak.siˈfoɾ.me/ /bək.siˈfor.mə/ adj
bacciform

bachata /baˈt͡ʃa.ta/ /bəˈt͡ʃa.tə/ n fem
bachata
Ball popular originari de la República Dominicana, de sentiments amargs i densos, i de temps generalment lent, derivat del bolero i relacionat amb el merengue, i l'estil musical que en deriva.

bacil /baˈsil/ /bəˈsil/ n masc
bacillus

bacil·lar /ba.siɫˈɫaɾ/ /ba.siˈɫaɾ/ /bə.siɫˈɫar/ /bə.siɫˈɫaɾ/ /bə.siˈɫar/ adj
bacillar

bacil·liforme /ba.si.ɫiˈfoɾ.me/ /ba.siɫ.ɫiˈfoɾ.me/ /bə.si.ɫiˈfor.mə/ /bə.siɫ.ɫiˈfor.mə/ /bə.siɫ.ɫiˈfoɾ.mə/ adj
bacilliform

bacora /baˈko.ɾa/ /bəˈko.ɾə/ n fem
albacore

bacoreta /ba.koˈɾe.ta/ /bə.koˈɾə.tə/ /bə.kuˈɾɛ.tə/ n fem
little tunny

bacoreta ratllada n fem
skipjack tuna

bacteri /bakˈtɛ.ɾi/ n masc
bacterium bacteria

bacteriostàtic /bak.te.ɾi.osˈta.tik/ /bək.tə.ɾi.osˈta.tik/ /bək.tə.ɾi.usˈta.tik/ adj masc
bacteriostat

bacterià /bak.te.ɾiˈa/ /bək.tə.ɾiˈa/ adj masc
bacterial

bací /baˈsi/ /bəˈsi/ n masc
potty
orinal
(antigament) bacina

bacó /baˈko/ /bəˈko/ n masc
bacon
Penca fina de cansalada.
pig
Persona que va bruta o que no té cura del seu aspecte físic o moral.

badall /baˈðaʎ/ /bəˈðaj/ /bəˈðaʎ/ n masc
yawn
Inspiració involuntària provocada per la son o per l'avorriment, resultat de badallar.

badallar /ba.ðaˈʎa/ /ba.ðaˈʎaɾ/ /bə.ðəˈja/ /bə.ðəˈʎa/ v
yawn

badana /baˈða.na/ /bəˈða.nə/ n fem
sheepskin

badar /baˈða/ /baˈðaɾ/ /bəˈða/ v
stand gaping
Mirar encuriosit, abstret.
be careless open
Estat distret sense posar atenció allà on caldria.

badia /baˈði.a/ n fem
bay bight

badina /baˈði.na/ /bəˈði.nə/ n fem
pond

badoc /baˈðɔk/ /bəˈðɔk/ n masc
simple-minded
Persona que bada, babau o ximplet.

badomeries /ba.ðo.meˈɾi.es/ /bə.ðo.məˈɾi.əs/ /bə.ðu.məˈɾi.əs/ n fem
canard
Notícies falses, faules.

baf /ˈbaf/ n masc
whiff

bafut /baˈfut/ /bəˈfut/ n masc
Bafut

bagatel·la /ba.ɣaˈtɛ.ɫa/ /ba.ɣaˈtɛ.ɫɛ/ /ba.ɣaˈtɛɫ.ɫa/ /bə.ɣəˈtɛ.ɫə/ /bə.ɣəˈtɛɫ.ɫə/ n fem
trifle

bagdadí /baɡ.daˈði/ /bəɡ.dəˈði/ adj masc
Baghdadi
Relatiu o pertanyent a Bagdad.

bagdadí /baɡ.daˈði/ /bəɡ.dəˈði/ n masc
Baghdadi
Persona que habita o és originària de Bagdad.

bagot /baˈɣɔt/ /bəˈɣɔt/ n masc
cluster

bagra /ˈba.ɣɾa/ /ˈba.ɣɾə/ n fem
chub

bagra nassuda n fem
dace

baguejar /ba.ɣeˈd͡ʒa/ /ba.ɣeˈd͡ʒaɾ/ /ba.ɣeˈʒa/ /bə.ɣəˈd͡ʒa/ /bə.ɣəˈʒa/ v
set
(nàutica) Tirar a la mar una xarxa o palangre que porti bagues o ploms.
pick
Tenir la roba les costures mig descosides.

bagul /baˈɣuɫ/ /bəˈɣuɫ/ n masc
trunk

bai /ˈbaj/ adj masc
bay

baia /ˈba.ja/ /ˈba.jə/ n fem
berry

baila /ˈbaj.ɫa/ /ˈbaj.ɫə/ n fem
spotted seabass

baioneta /ba.јuˈne.ta/ /bə.јuˈnɛ.tə/ n fem
bayonet

baix /ˈbajʃ/ adj masc
low
De mida inferior a l'ordinària.

baix /ˈbajʃ/ adv
low
A poca altura.

baix alemany n masc
Low German

baix elèctric n masc
bass guitar electric bass

baix llatí n masc
Low Latin

baix relleu n masc
bas-relief

baixa /ˈba.ʃa/ /ˈba.ʃə/ /ˈbaj.ʃa/ Interjection
down

baixada /bajˈʃa.ða/ /baˈʃa.ða/ /bəˈʃa.ðə/ n fem
descent
Moment durant el qual alguna cosa fa un moviment de dalt a baix.
slope
Terreny, carrer o camí que té inclinació.

baixada del bastó n fem
downswing

baixament adv
basely

baixar /bajˈʃa/ /bajˈʃaɾ/ /baˈʃa/ v
download
(informàtica) Transferir dades o fitxers des d'un servidor remot a un ordinador local.

baixest /bajˈʃest/ /baˈʃest/ /bəˈʃest/ n masc
hollow

baixkir /bajʃˈkiɾ/ /bəʃˈkir/ adj masc
Bashkir
Relatiu al poble dels baixkirs, la seva cultura o la llengua.

baixkir /bajʃˈkiɾ/ /bəʃˈkir/ n masc
Bashkir
Natural d'un poble de la república russa de Baixkíria.
(només en singular) Llengua turquesa de la república russa de Baixkíria.

bajanada /ba.d͡ʒaˈna.ða/ /ba.ʒaˈna.ða/ /bə.ʒəˈna.ðə/ n fem
nonsense

bajoca /baˈd͡ʒɔ.ka/ /baˈd͡ʒɔ.kɔ/ /baˈʒɔ.ka/ /bəˈʒɔ.kə/ n fem
pod
Tavella de llegums com la mongeta, la fava o el pèsol.

baka /ˈba.ka/ /ˈba.kə/ n masc
Baka

bakoko /baˈko.ko/ /bəˈko.ko/ /bəˈko.ku/ n masc
Bakoko

bala /ˈba.ɫa/ n fem
bale bullet
Fardell gros de llana, cotó o altra matèria tèxtil, de peladures, encenalls, etc., premsat i lligat amb cintes metàl·liques o de material plàstic, amb filferros, etc.
bullet bale
Projectil que es fa servir en armes de foc.
bale
Conjunt de cinc feixos de paper o deu raimes, cinc mil fulls.

balada n fem
ballad

baladre /baˈɫa.ðɾe/ /bəˈɫa.ðɾə/ n fem
oleander

baladrejar /ba.ɫa.ðɾeˈd͡ʒa/ /ba.ɫa.ðɾeˈd͡ʒaɾ/ /ba.ɫa.ðɾeˈʒa/ /bə.ɫə.ðɾəˈd͡ʒa/ /bə.ɫə.ðɾəˈʒa/ v
yell
Cridar de forma esvalotada.

balalaica /ba.laˈlaj.ka/ /bə.ɫəˈɫaj.kə/ n fem
balalaika

balanceig /ba.ɫanˈset͡ʃ/ /bə.ɫənˈsət͡ʃ/ /bə.ɫənˈsɛt͡ʃ/ n masc
swinging

balancejar /ba.ɫan.seˈd͡ʒa/ /ba.ɫan.seˈd͡ʒaɾ/ /ba.ɫan.seˈʒa/ /bə.ɫən.səˈd͡ʒa/ /bə.ɫən.səˈʒa/ v
swing

balanç /baˈɫans/ /bəˈɫans/ n masc
oscillation
Moviment d'oscil·lació.
balance
Comptabilització de l’actiu i el passiu d’un negoci.

balanç de competències n masc
skills assessment

balança /baˈɫan.sa/ /bəˈɫan.sə/ n fem
scales
Estri emprat per calcular la massa o el pes d'un objecte per comparació amb uns pesos.

balança /baˈɫan.sa/ /bəˈɫan.sə/ n neut
Libra
Persona del signe zodiacal de Balança.

balança comercial n fem
balance of trade

balb /ˈbaɫp/ adj masc
numb

balbejar /baɫ.beˈd͡ʒaɾ/ /baɫ.βeˈd͡ʒa/ /baɫ.βeˈʒa/ /bəɫ.bəˈd͡ʒa/ /bəɫ.bəˈʒa/ /bəɫ.βəˈʒa/ v
mumble
Parlar sense bona articulació de les paraules per algun defecte.

balbotejar /baɫ.bo.teˈd͡ʒaɾ/ /baɫ.βo.teˈd͡ʒa/ /baɫ.βo.teˈʒa/ /bəɫ.bo.təˈd͡ʒa/ /bəɫ.bu.təˈʒa/ /bəɫ.βu.təˈʒa/ v
babble

balbucejar /baɫ.bu.seˈd͡ʒaɾ/ /baɫ.βu.seˈd͡ʒa/ /baɫ.βu.seˈʒa/ /bəɫ.bu.səˈd͡ʒa/ /bəɫ.bu.səˈʒa/ /bəɫ.βu.səˈʒa/ v
stammer

balcanitzar /baɫ.ka.niˈd͡za/ /baɫ.ka.niˈza/ /baɫ.ka.niˈzaɾ/ /bəɫ.kə.niˈd͡za/ v
Balkanize

balcànic /baɫˈka.nik/ /bəɫˈka.nik/ adj masc
Balkan
Relatiu o pertanyent als Balcans.

balcànic /baɫˈka.nik/ /bəɫˈka.nik/ n masc
Balkan
Persona que habita o és originària dels Balcans.

balcó /baɫˈko/ n masc
balcony

baldaquí /baɫ.daˈki/ /bəɫ.dəˈki/ n masc
canopy

balder /baɫˈde/ /baɫˈdeɾ/ /bəɫˈde/ adj masc
loose
Que no s’ajusta bé al seu lloc, que li sobra espai.

balderament /baɫˌde.ɾaˈmen/ /baɫˌde.ɾaˈment/ /bəɫˌde.ɾəˈmen/ /bəɫˌde.ɾəˈment/ adv
loosely

baldufa /baɫˈdu.fa/ /bəɫˈdu.fə/ n fem
top

balear /ba.ɫeˈaɾ/ /bə.ɫeˈa/ /bə.ɫeˈar/ adj
Balearic
Pertanyent o relatiu a illes Balears, els seus habitants o al seu dialecte.

balear /ba.ɫeˈaɾ/ /bə.ɫeˈa/ /bə.ɫeˈar/ n masc
Balearic
Grup dialectal del català oriental parlat a les illes Balears.

balear /ba.ɫeˈaɾ/ /bə.ɫeˈa/ /bə.ɫeˈar/ n neut
Balearic
Persona originària de les illes Balears.

balena /baˈɫe.na/ /bəˈɫə.nə/ /bəˈɫɛ.nə/ n fem
whale
(mamífer) Mamífer cetaci del subordre dels misticets.

balena amb bec n fem
Ziphiidae
(singular) Individu de la família Ziphiidae.

balena amb bec de Blainville n fem
Blainville's beaked whale

balena amb bec de Cuvier n fem
Cuvier's beaked whale

balena amb gep n fem
humpback whale

balena de bec de Sowerby n fem
Sowerby's beaked whale

balena de bec de True n fem
True's beaked whale

balena franca atlàntica n fem
northern right whale

balena franca comuna n fem
southern right whale

balena franca nana n fem
pygmy right whale

balena franca àrtica n fem
bowhead whale

balena grisa n fem
gray whale

balener /ba.ɫeˈne/ /ba.ɫeˈneɾ/ /bə.ɫəˈne/ adj masc
whaling
Relatiu a la balena i a la captura de cetacis.

balener /ba.ɫeˈne/ /ba.ɫeˈneɾ/ /bə.ɫəˈne/ n masc
whaler
Pescador de balenes.
Vaixell medieval català de forma allargada i baix de costats, sense coberta, de mida entre una nau i una caravel·la.

baliga-balaga /baˌɫi.ɣa.baˈɫa.ɣa/ /bəˌɫi.ɣə.βəˈɫa.ɣə/ n neut
scatterbrained

ball /ˈbaʎ/ n masc
dance ball

ballar /baˈʎa/ /baˈʎaɾ/ v
dance

ballesta /baˈʎes.ta/ /bəˈʎes.tə/ n fem
crossbow
Arma destinada a llançar dards i fletxes, que, a diferència de l'arc, tensa la corda mitjançant algun mecanisme i així queda tensada sense que l'usuari tingui que aguantar-la, la qual cosa facilita la punteria. Té un suport perpendicular a l'arc (arbrer) on descansa la fletxa quan està carregada.
clown triggerfish
(peixos) Peix de cos ovalat que habita en mars temperats (Balistes capriscus).

ballester /ba.ʎesˈte/ /ba.ʎesˈteɾ/ /bə.ʎəsˈte/ n masc
alpine swift

balma /ˈbaɫ.ma/ /ˈbaɫ.mə/ n fem
rock shelter

balmar-se /baɫˈmaɾ.se/ /bəɫ.mərˈsə/ /bəɫˈmar.sə/ /bəɫˈmaɾ.sə/ v
empty

balneari /baɫ.neˈa.ɾi/ /bəɫ.neˈa.ɾi/ n masc
balneare

balutxi /baˈɫu.t͡ʃi/ /bəˈɫu.t͡ʃi/ n masc
Balochi

bal·listoconidi /ba.ɫis.to.koˈni.ði/ /baɫ.ɫis.to.koˈni.ði/ /bə.ɫis.tu.kuˈni.ði/ /bəɫ.ɫis.to.koˈni.ði/ /bəɫ.ɫis.tu.kuˈni.ði/ n masc
ballistoconidium

bal·listòspora /ba.ɫisˈtɔs.po.ɾa/ /baɫ.ɫisˈtɔs.po.ɾa/ /bə.ɫisˈtɔs.pu.ɾə/ /bəɫ.ɫisˈtɔs.po.ɾə/ /bəɫ.ɫisˈtɔs.pu.ɾə/ n fem
ballistospore

balènids /baˈɫɛ.nits/ /bəˈɫɛ.nits/ n masc
Balaenidae

balístic /baˈɫis.tik/ /bəˈɫis.tik/ adj masc
ballistic

balística /baˈɫis.ti.ka/ /bəˈɫis.ti.kə/ n fem
ballistics

baló /baˈɫo/ /bəˈɫo/ n masc
ball
Objecte elàstic ple d’aire o d’un altre fluid.
Sac de goma o de plàstic com a contenidor de gas.

bambara /bamˈba.ɾa/ /bəmˈba.ɾə/ adj
Bambara
Relatiu al poble bambara o la seva llengua.

bambara /bamˈba.ɾa/ /bəmˈba.ɾə/ n neut
Bambara
Natural d'un grup cultural articulat per la llengua, en la conca del riu Níger.
(masculí singular) Llengua del grup mandé parlada a Mali i als estats veïns com a llengua franca.

bambolejar /bam.bo.ɫeˈd͡ʒa/ /bam.bo.ɫeˈd͡ʒaɾ/ /bam.bo.ɫeˈʒa/ /bəm.bo.ɫəˈd͡ʒa/ /bəm.bu.ɫəˈʒa/ v
wobble

bambú /bamˈbu/ n masc
bamboo

bamum /baˈmum/ /bəˈmum/ n masc
Bamum

ban /ˈban/ n masc
edict

banal /baˈnaɫ/ /bəˈnaɫ/ adj
banal

banalitzar /ba.na.ɫiˈd͡za/ /ba.na.ɫiˈza/ /ba.na.ɫiˈzaɾ/ v
banalize

banalment /baˌnaɫˈmen/ /baˌnaɫˈment/ /bəˌnaɫˈmen/ /bəˌnaɫˈment/ adv
banally

banana /baˈna.na/ n fem
banana

bananer /ba.naˈne/ /ba.naˈneɾ/ /bə.nəˈne/ adj masc
banana
Relatiu a la banana.

bananer /ba.naˈne/ /ba.naˈneɾ/ /bə.nəˈne/ n masc
banana

banc /ˈbaŋ/ /ˈbaŋk/ /ˈbaŋk/ n masc
bench bank
Seient estret i llarg per a més de dues persones.
bank
Entitat on es poden dipositar diners i fer operacions financeres.

banc d'ítems n masc
item bank

banc de dades n masc
databank

banca /ˈbaŋ.ka/ /ˈbaŋ.kə/ n fem
banking
Tipus de negoci que desenvolupa dues classes d'activitats fonamentals: manipulació del flux de diners d'una economia i intermediació financera.

banda /ˈban.da/ /ˈban.də/ n fem
side
(esports de pilota) Cadascun dels dos costats d'un camp de joc, delimitats per les línies de banda.
band
(tennis, bàdminton) Cinta de color blanc que recobreix la vora superior d'una xarxa per a marcar-ne el límit amb claredat.
cushion
(billar) Cadascun dels quatre trams de la vora de goma bisellada recoberta de feltre que està adherida a la cara interior del marc.

banda de joves n fem
gang of youth

banda horitzontal de la xarxa n fem
horizontal net band

banda lateral de la xarxa n fem
side band of the net

bandarra /banˈda.ra/ /bənˈda.rə/ n neut
cad
Persona desvergonyida.

bandejar /ban.deˈd͡ʒa/ /ban.deˈd͡ʒaɾ/ /ban.deˈʒa/ /bən.dəˈd͡ʒa/ /bən.dəˈʒa/ v
banish

bandera /banˈde.ɾa/ n fem
flag banner
Senyera, símbol estampat sobre una peça de roba per designar un país o territori.
vane
(ornitologia) Cadascuna de les dues meitats en què és dividida la làmina d'una ploma dels ocells.
flagstick
(golf) Tros de tela fixat per un costat a un pal que es col·loca verticalment en un forat per a indicar-ne la posició.

banderola /ban.deˈɾɔ.ɫa/ /ban.deˈɾɔ.ɫɔ/ /bən.dəˈɾɔ.ɫə/ n fem
banderole
Bandera petita amb emblemes.
fanion
Pal per a assenyalar punts d’un terreny.
banner
Cartell o tela suspès amb una inscripció.

banderó de córner n masc
corner flag

banderó de l'àrbitre assistent n masc
assistant referee's flag

banderó de mig camp n masc
center flag

banderó de pilota morta n masc
dead ball flag

banderó del jutge de toc n masc
touch judge's flag

banderó dels 22 m n masc
22m flag

bandola /banˈdɔ.la/ /bənˈdɔ.ɫə/ n fem
bandola

bandoler /ban.doˈɫe/ /bən.doˈɫe/ /bən.duˈɫe/ n masc
bandit
Bandit que en companyia d’altres assalta vianants en camins i despoblats.

bandoneó /ban.do.neˈo/ /bən.do.nəˈo/ /bən.du.nəˈo/ n masc
bandonion bandoneon

bandositat /ban.do.ziˈtat/ /bən.do.ziˈtat/ /bən.du.ziˈtat/ n fem
faction
Conjunt de persones o grups amb interessos comuns i confrontats als d'uns altres.
dispute
Lluita o disputa entre bàndols.

bandura /banˈdu.ɾa/ /bənˈdu.ɾə/ n fem
bandore

bandúrria /banˈdu.ri.a/ n fem
bandurria

banjo /ˈbaɲ.d͡ʒo/ /ˈbaɲ.ʒo/ /ˈbaɲ.ʒu/ n masc
banjo

banquet /baŋˈket/ /bəŋˈkət/ /bəŋˈkɛt/ n masc
feast banquet

banqueta /baŋˈke.ta/ /bəŋˈkə.tə/ /bəŋˈkɛ.tə/ n fem
bench

banqueta d'expulsats n fem
penalty bench

banquetejar /baŋ.ke.teˈd͡ʒa/ /baŋ.ke.teˈd͡ʒaɾ/ /baŋ.ke.teˈʒa/ /bəŋ.kə.təˈd͡ʒa/ /bəŋ.kə.təˈʒa/ v
feast

bansuri /banˈsu.ɾi/ /bənˈsu.ɾi/ n masc
bansuri

bantu /ˈban.tu/ adj
Bantu
Relatiu als pobles bantus o a la seva llengua.

bantu /ˈban.tu/ n neut
Bantu
Individu subsaharià dels pobles al sud de l’equador que comparteixen el mateix grup de llengües.
(masculí singular) Grup de llengües de la família nigerocongolesa parlades al sud de l’equador.

bany n masc
bath bathroom
Immersió total en un líquid, especialment en aigua.
Habitació d'una casa adequada per a la higiene personal on hi ha una banyera.
Exposició a les radiacions.

bany maria n masc
bain-marie

banya /ˈba.ɲa/ n fem
horn
Apèndix ossi d'alguns animals.
feeler
Apèndix nasal o frontal no ossi d’alguns animals.
bump
(col·loquial) Contusió en el front.

banyador /ba.ɲaˈðo/ /ba.ɲaˈðoɾ/ /bə.ɲəˈðo/ n masc
bath suite

banyar /baˈɲa/ /baˈɲaɾ/ /bəˈɲa/ v
bath bathe

banyegar /ba.ɲeˈɣa/ /ba.ɲeˈɣaɾ/ /bə.ɲəˈɣa/ v
horn

banyera /baˈɲe.ɾa/ /bəˈɲe.ɾə/ n fem
bathtub bath

banyes /ˈba.ɲes/ /ˈba.ɲəs/ n fem
split

banyut /baˈɲut/ /bəˈɲut/ adj masc
horned
Que té banyes.
deceived
Que té el company sentimental infidel.

banyut /baˈɲut/ /bəˈɲut/ n masc
tompot blenny
Peix de la família dels blènnids, de colors rogencs que es camuflen entre el roquer i l'arena, amb dues petites banys punxenques i una cresta dorsal (Parablennius gattorugine).

banús /baˈnus/ /bəˈnus/ n masc
ebony

baptisme /bapˈtiz.me/ /bəpˈtiz.mə/ n masc
baptism christening
Sagrament amb el qual s’esdevé membre de l’Església.

baptisme de foc n masc
baptism of fire

baquelita /ba.keˈɫi.ta/ /bə.kəˈɫi.tə/ n fem
Bakelite

baquetejar /ba.ke.teˈd͡ʒa/ /ba.ke.teˈd͡ʒaɾ/ /ba.ke.teˈʒa/ /bə.kə.təˈd͡ʒa/ /bə.kə.təˈʒa/ v
batter

bar /ˈbar/ n masc
bar
Establiment on se serveixen begudes i menjar, normalment al taulell, i on es pot escoltar música.

baralla /baˈɾa.ʎa/ /bəˈɾa.jə/ /bəˈɾa.ʎə/ n fem
quarrel
Acte de barallar-se.
pack
Joc complet per a jugar a un joc de cartes determinat.

baralladís /ba.ɾa.ʎaˈðis/ /bə.ɾə.jəˈðis/ /bə.ɾə.ʎəˈðis/ adj masc
quarrelsome

barallar /ba.ɾaˈʎa/ /ba.ɾaˈʎaɾ/ /bə.ɾəˈja/ /bə.ɾəˈʎa/ v
quarrel
(pronominal) Manifestar agressivament el desacord amb una altra persona.

barallar-se v
quarrel

barana /baˈɾa.na/ /bəˈɾa.nə/ /ˈbɾa.nə/ n fem
handrail

barat /baˈɾat/ /bəˈɾat/ adj masc
cheap inexpensive
De poc preu.

baratar /ba.ɾaˈta/ /ba.ɾaˈtaɾ/ /bə.ɾəˈta/ v
exchange

barater /ba.ɾaˈte/ /ba.ɾaˈteɾ/ /bə.ɾəˈte/ adj masc
barrator
Enganyós, trampós.

barb /ˈbarp/ n masc
stick acne
Petita massa blanquinosa de substància sebàcia, amb la punta negra, erupció cutània comuna de l'acne.
barbel
Peixos de la família dels ciprínids que habiten les aigües fredes de la part alta dels rius (Barbus barbus).

barb caní n masc
freshwater blenny

barb cua-roig n masc
Catalonian barbel

barb de muntanya n masc
Mediterranean barbel

barb roig n masc
common minnow

barba /ˈbaɾ.ba/ n fem
beard
Pèl que els homes de vegades es deixen créixer per la cara i en especial el què hi ha a la barbeta.
barb beard
(ornitologia) Cadascun dels filaments paral·lels disposats en un mateix pla a banda i banda del raquis de les plomes dels ocells.
Columna de glaç que penja de les branques d'un arbre o similar.

barbacana /baɾ.baˈka.na/ /bər.bəˈka.nə/ n fem
eaves
Part de la teulada que surt més que la paret per desviar-ne l'aigua.
barbican
Fortificació que antigament es col·locava davant de les muralles. Era més baixa que la principal i servia per defensar el fossat.

barbacoa /baɾ.baˈko.a/ /bər.bəˈko.ə/ n fem
barbecue

barbamec /ˌbar.bəˈmɛk/ /ˌbaɾ.baˈmɛk/ adj masc
beardless

barbar /barˈβa/ /baɾˈbaɾ/ /baɾˈβa/ /bərˈba/ v
beard

barbarejar /bar.βa.ɾeˈʒa/ /baɾ.ba.ɾeˈd͡ʒaɾ/ /baɾ.βa.ɾeˈd͡ʒa/ /bər.bə.ɾəˈʒa/ /bəɾ.bə.ɾəˈd͡ʒa/ v
barbarize

barbarisme /baɾ.baˈɾiz.me/ /bər.bəˈɾiz.mə/ n masc
barbarism
Forma lingüística, generalment lèxica, incorrecta en llurs regles d'escriptura, pronúncia o sintaxi (no normativa), no reconeguda com a pròpia (generalment d'origen estranger, com per exemple els castellanismes).

barbaritzar /bar.βa.ɾiˈd͡za/ /baɾ.ba.ɾiˈzaɾ/ /baɾ.βa.ɾiˈza/ /bər.bə.ɾiˈd͡za/ v
barbarize

barbejar /bar.βeˈʒa/ /baɾ.beˈd͡ʒaɾ/ /baɾ.βeˈd͡ʒa/ /bər.bəˈʒa/ /bəɾ.bəˈd͡ʒa/ v
shave

barber /barˈβe/ /baɾˈbeɾ/ /baɾˈβe/ /bərˈbe/ n masc
barber

barbeta /baɾˈbe.ta/ /bərˈbɛ.tə/ /bəɾˈbə.tə/ n fem
chin
Peça de corda, cordill o filàstica que manté lligats els dos extrems d'altres dues cordes de manera que una corda sigui la continuació de l'altra.

barbolla /baɾˈbo.ʎa/ /bərˈbo.ʎə/ n fem
chat

barbotejar /bar.βo.teˈʒa/ /baɾ.bo.teˈd͡ʒaɾ/ /baɾ.βo.teˈd͡ʒa/ /bər.bu.təˈʒa/ /bəɾ.bo.təˈd͡ʒa/ v
stammer

barbotina /baɾ.boˈti.na/ /bər.buˈti.nə/ /bəɾ.boˈti.nə/ n fem
barbotine

barbullir /bar.βuˈʎi/ /baɾ.buˈʎiɾ/ /baɾ.βuˈʎi/ /bər.buˈʎi/ v
fidget

barbàricament /barˌβa.ɾi.kaˈmen/ /baɾˌba.ɾi.kaˈment/ /baɾˌβa.ɾi.kaˈmen/ /bərˌba.ɾi.kəˈmen/ /bəɾˌba.ɾi.kəˈment/ adv
barbarically

barca /ˈbar.kə/ /ˈbaɾ.ka/ n fem
boat
Embarcació de mida reduïda, especialment quan està descoberta i està pensada per trajectes curts i poc complicats.

barceloní /bɐr.sɐ.ɫuˈni/ /bər.sə.ɫuˈni/ /bəɾ.sə.ɫoˈni/ adj masc
Barcelonian
Relatiu o pertanyent a Barcelona.

barceloní /bɐr.sɐ.ɫuˈni/ /bər.sə.ɫuˈni/ /bəɾ.sə.ɫoˈni/ n masc
Barcelonian
Originari de Barcelona.

barem /baˈɾem/ /bəˈɾɛm/ n masc
score

bari n masc
barium

barió /ba.ɾiˈo/ /bə.ɾiˈo/ n masc
baryon

barnús /baɾˈnus/ /bərˈnus/ n masc
bathrobe

barognòsia /ba.ɾoŋˈnɔ.zi.a/ /ba.ɾoɡˈnɔ.zi.a/ /bə.ɾoŋˈnɔ.zi.ə/ /bə.ɾuŋˈnɔ.zi.ə/ n fem
barognosis

baronessa /ba.ɾoˈne.sa/ /bə.ɾoˈnə.sə/ /bə.ɾuˈnɛ.sə/ n fem
baroness

baronia /ba.ɾoˈni.a/ /bə.ɾoˈni.ə/ /bə.ɾuˈni.ə/ n fem
barony
Territori que antigament era governat per un baró.
Territori que malgrat no ser governat per un baró, ofereix el seu nom, perquè el títol de baró es mantingui simbòlicament o, fins i tot, en alguns casos, oferint alguns dret al seu dignatari.

baronívolament /ba.ɾoˌni.vo.ɫaˈment/ /ba.ɾoˌni.βo.ɫaˈmen/ /bə.ɾoˌni.vo.ɫəˈment/ /bə.ɾuˌni.vu.ɫəˈmen/ /bə.ɾuˌni.βu.ɫəˈmen/ adv
virilely

barra /ˈba.ra/ /ˈba.rə/ n fem
bar
Peça recta i llarga de secció uniforme.
loaf
Comestible preparat en forma allargada.
cheek
Atreviment sense vergonya.

barra de pa n fem
loaf

barraca /baˈra.ka/ n fem
hut
Cabana rústica per a resguardar-s’hi transitòriament.
shack
Habitatge fet amb materials residuals i edificació precària, propi dels suburbis.

barral /baˈraɫ/ /bəˈraɫ/ n masc
barrel
Càntir de fusta i ferro.

barranc /baˈraŋ/ /baˈraŋk/ /bəˈraŋ/ /bəˈraŋk/ n masc
ravine

barranquejar /ba.raŋ.keˈd͡ʒa/ /ba.raŋ.keˈd͡ʒaɾ/ /ba.raŋ.keˈʒa/ /bə.rəŋ.kəˈd͡ʒa/ /bə.rəŋ.kəˈʒa/ v
go canyoning
Anar per barrancs.
drive floating timber
Transportar troncs pel corrent de barrancs o rius.

barrar /baˈra/ /baˈraɾ/ /bəˈra/ v
bar
Assegurar el tancament d'una porta o finestra amb una barra.
close
Posar obstacles per tancar el pas.

barreja /baˈre.d͡ʒa/ /baˈre.ʒa/ /bəˈrə.ʒə/ /bəˈrɛ.ʒə/ n fem
mixture

barrejadissa /ba.re.d͡ʒaˈði.sa/ /ba.re.ʒaˈði.sa/ /bə.rə.ʒəˈði.sə/ n fem
hodgepodge

barrejar /ba.reˈd͡ʒa/ /ba.reˈd͡ʒaɾ/ /ba.reˈʒa/ /bə.rəˈd͡ʒa/ /bə.rəˈʒa/ v
mess up
Reunir amb desordre.
mingle
(pronominal) Introduir-se en un grup estrany.

barrella /baˈre.ʎa/ /bəˈre.ʎə/ n fem
barilla
Planta herbàcia anual de la família de les quenopodiàcies, de fulles llargues carnoses, que es fa en sòls salins i es cultiva per la seva cendra (Salsola soda).
perch
Barra petita que es posa a les gàbies dels ocells per a servir-los de joc.

barrera /baˈre.ɾa/ /bəˈre.ɾə/ n fem
wall

barret /baˈret/ /bəˈrət/ /bəˈrɛt/ n masc
hat
Peça de vestir que cobreix el cap, un casquet amb ala al voltant.
(futbol) Driblatge en què el jugador fa passar la pilota per sobre un adversari.

barri n masc
courtyard
Clos de paret davant d'un mas.
fence
Tanca d'un jardí o pati al voltant d'una casa.
quarter neighbourhood
Subdivisió d'una ciutat.

barricada /ba.riˈka.ða/ /bə.riˈka.ðə/ n fem
barricade

barrinar /ba.riˈna/ /ba.riˈnaɾ/ /bə.riˈna/ v
drill
Foradar amb barrina.

barrinar una nau v
scuttle

barrocament /baˌrɔ.kaˈmen/ /baˌrɔ.kaˈment/ /bəˌrɔ.kəˈmen/ /bəˌrɔ.kəˈment/ adv
baroquely

barroer /ba.roˈe/ /ba.roˈeɾ/ /bə.roˈe/ /bə.ruˈe/ adj masc
coarse

barroerament /ba.roˌe.ɾaˈmen/ /ba.roˌe.ɾaˈment/ /bə.roˌe.ɾəˈment/ /bə.ruˌe.ɾəˈmen/ adv
slapdash

barrufar /ba.ruˈfa/ /ba.ruˈfaɾ/ /bə.ruˈfa/ v
smurf

barrufet /ba.ruˈfet/ /bə.ruˈfət/ /bə.ruˈfɛt/ n masc
smurf
En televisió, cinema i còmics, personatge fantàstic de color blau, amb cua rodona i majoritàriament vestit de blanc fins a la cintura amb una mena de malles i pel cap amb una mena de barretina caiguda cap endavant.

barutellar /ba.ɾu.teˈʎa/ /ba.ɾu.teˈʎaɾ/ /bə.ɾu.təˈʎa/ v
bolt

baríton /baˈɾi.ton/ /bəˈɾi.ton/ /bəˈɾi.tun/ n masc
baritone

baròmetre /baˈɾɔ.me.tɾe/ n masc
barometer

baró /baˈɾo/ n masc
baron
Persona que posseeix el títol nobiliari de baró.

basar /baˈza/ /baˈzaɾ/ /bəˈzar/ n masc
bazaar
Mercat públic del Pròxim Orient.

basar /baˈza/ /baˈzaɾ/ /bəˈzar/ v
base
Assentar sobre una base.

basc adj masc
Basque
Relatiu o pertanyent als bascos, al País Basc o a la seva llengua.

basc n masc
Basque
Habitant del País Basc
(masculí singular) Llengua isolada parlada al País Basc, part de Navarra i a l'Iparralde.

basca /ˈbas.kə/ n fem
retching
angúnia

basculació /bas.ku.ɫa.siˈo/ /bəs.ku.ɫə.siˈo/ n fem
floating

bascular /bas.kuˈɫa/ /bas.kuˈɫaɾ/ /bəs.kuˈɫa/ v
sway
Fer moviment oscil·lant.
float
(handbol) Desplaçar-se, dos o més defensors, cap a la zona on es juga la pilota.

base /ˈba.ze/ n fem
basis
Centre, el punt imprescindible per a entendre o desenvolupar una disciplina a partir de la qual es pot començar a fer alguna cosa.
base
Recinte militar.
(química) Que té propietats bàsiques en contraposició a àcid.
(beisbol) Cadascun dels quatre punts situats en els angles d'un camp interior.
(bàdminton) Nucli de suro o material sintètic d'un volant, de forma arrodonida i de 25 a 28 mm de diàmetre.

base /ˈba.ze/ n neut
playmaker
(basquetbol) Jugador encarregat de dirigir el joc de l'equip, especialment en atac.

base de coneixements n fem
knowledge base

base de dades n fem
database

base de fets n fem
fact base

base de meta n fem
home

base imposable n fem
tax base

base liquidable n fem
taxable income

base per boles n fem
base on balls

base per boles intencionada n fem
intentional base on balls

base robada n fem
stolen base

bases plenes n fem
bases full

basi /ˈba.zi/ n masc
basion

basidi /baˈzi.ði/ /bəˈzi.ði/ n masc
basidium

basidioma /ba.zi.ðiˈo.ma/ /bə.zi.ðiˈo.mə/ n masc
basidiocarp

basidiomicet /baˌzi.ði.o.miˈset/ /bəˌzi.ði.o.miˈsɛt/ /bəˌzi.ði.u.miˈsɛt/ n masc
basidiomycete

basidiòspora /ba.zi.ðiˈɔs.po.ɾa/ /bə.zi.ðiˈɔs.po.ɾə/ /bə.zi.ðiˈɔs.pu.ɾə/ n fem
basidiospore

basidíol /ba.ziˈði.oɫ/ /bə.ziˈði.oɫ/ /bə.ziˈði.uɫ/ n masc
basidiole

basificar /ba.zi.fiˈka/ /ba.zi.fiˈkaɾ/ /bə.zi.fiˈka/ v
basify

basilecte /ba.ziˈɫɛk.te/ /bə.ziˈɫɛk.tə/ n masc
basilect

basiònim /ba.ziˈɔ.nim/ /bə.ziˈɔ.nim/ n masc
basionym

basquetbol /ˌbas.kebˈbɔɫ/ /ˌbas.kedˈbɔɫ/ n masc
basketball

bassa /ˈba.sa/ /ˈba.sə/ n fem
pool
Excavació que s’omple d’aigua, especialment de pluja, usada com a abeurador, safareig, etc.
Dipòsit d’aigua a l’aire lliure destinat normalment a regar.

bassal /baˈsaɫ/ /bəˈsaɫ/ n masc
puddle
Capa de líquid vessat al terra.

bassetja /baˈse.d͡ʒa/ /bəˈsə.d͡ʒə/ /bəˈsɛ.d͡ʒə/ n fem
sling

bast /ˈbast/ adj masc
coarse
Tost, sense finor.

bast /ˈbast/ n masc
packsaddle
Albarda curta.

bastant /basˈtan/ /basˈtant/ /bəsˈtan/ /bəsˈtant/ adv
enough

bastar /basˈta/ /basˈtaɾ/ /bəsˈta/ v
be enough

bastard /basˈtaɾt/ /bəsˈtart/ adj
bastard
Nascut fora del matrimoni.

bastard /basˈtaɾt/ /bəsˈtart/ n masc
bastard
Fill nascut fora del matrimoni.

basteria /bas.teˈɾi.a/ /bəs.təˈɾi.ə/ n fem
saddlery

bastida /basˈti.ða/ /bəsˈti.ðə/ n fem
scaffold scaffolding

bastiment /bas.tiˈmen/ /bas.tiˈment/ /bəs.tiˈmen/ /bəs.tiˈment/ n masc
ship

bastir /basˈti/ /basˈtiɾ/ /bəsˈti/ v
build

basto /ˈbas.to/ /ˈbas.tu/ n masc
clubs
(jocs, plural) Coll de la baralla de cartes representada per un garrot o bastó en forma de clava.

bastonejar /bas.to.neˈd͡ʒa/ /bas.to.neˈd͡ʒaɾ/ /bas.to.neˈʒa/ /bəs.to.nəˈd͡ʒa/ /bəs.tu.nəˈʒa/ v
club

bastonet /bas.toˈnet/ /bəs.tuˈnɛt/ n masc
rod

bastonet de la retina n masc
rod cell

bastons /basˈtons/ /bəsˈtons/ n masc
claves
Instrument idiòfon de percussió d'origen afrocubà format per dos bastons, generalment de fusta, d'uns 20 cm de longitud i 2,5 cm de diàmetre, que es fan picar l'un contra l'altre.

bastó /basˈto/ n masc
stick
Tros de fusta prim i llarg fàcilment manejable.
Vara de fusta generalment amb empunyadura per a repenjar-s’hi caminant.
club
(golf) Instrument consistent en una barra de flexibilitat variable i en un element de més superfície fixat en un dels extrems, que s'utilitza per a colpejar la bola.

bastó de putts n masc
putter

bastó de xips n masc
chipper

basílica /baˈzi.ɫi.ka/ /bəˈzi.ɫi.kə/ n fem
basilica basilic

basípet /baˈzi.pet/ /bəˈzi.pət/ adj masc
basipetal

bat n masc
bat
(beisbol) Bastó cilíndric de 85 a 105 cm de llarg i de 7 cm de diàmetre en la part més ampla, generalment de fusta o d'alumini, utilitzat pel batedor per a colpejar la pilota.

bat-i-corre n masc
hit and run

batada /baˈta.ða/ /bəˈta.ðə/ n fem
hit

batada d'una base n fem
one-base hit

batada de base extra n fem
extra-base hit

batada de línia n fem
line drive

batada de vol n fem
fly

batada doble n fem
double

batada rasa n fem
ground ball

batada triple n fem
three-base hit

batada vàlida n fem
base hit

batall /baˈtaʎ/ /bəˈtaj/ /bəˈtaʎ/ n masc
clapper
Peça de ferro o altre metall en forma de gran "gota d'aigua" penjada a l’interior d’una campana per a fer-la sonar en colpir-la.

batalla /baˈta.ʎa/ /bəˈta.ʎə/ n fem
battle
Enfrontament entre adversaris que es diputen obertament un mateix objectiu.

batalla a ultrança n fem
battle to the death

batallar /ba.taˈʎa/ /ba.taˈʎaɾ/ /bə.təˈja/ /bə.təˈʎa/ v
battle
Lluitar en les batalles.
Esforçar-se per aconseguir un objectiu.

batalló /ba.taˈʎo/ /bə.təˈʎo/ n masc
battalion

batan /baˈtan/ /bəˈtan/ n masc
fuller

bataner /ba.taˈne/ /ba.taˈneɾ/ /bə.təˈne/ n masc
fulling mill

batculada /bat.kuˈɫa.ða/ /bək.kuˈɫa.ðə/ /bət.kuˈɫa.ðə/ n fem
lash

batedor /ba.teˈðo/ /ba.teˈðoɾ/ /bə.təˈðo/ n masc
thresher
Persona que bat, productes agrícoles (cereals, llegums, fruita seca, olives) o industrials (llana, metalls).
whisk
Estri de cuina amb mànec i filferros en forma el·líptica que s’usa per a batre ous i altres aliments.
batter thresher
(beisbol) Atacant situat al box del batedor, que s'encarrega de colpejar amb el bat la pilota del llançador per enviar-la lluny dels defensors, dintre els límits del terreny legal.

batedor corredor n masc
batter-runner

batedor designat n masc
designated hitter

batedor dretà n masc
right-handed batter

batedor emergent n masc
pinch hitter

batedor esquerrà n masc
left-handed batter

batedora /ba.teˈðo.ɾa/ /bə.təˈðo.ɾə/ n fem
threshing machine
(agricultura) Màquina per a batre cereals i llegums.
blender
(cuina) Aparell per a batre, triturar i mesclar aliments.

bategant /ba.teˈɣan/ /ba.teˈɣant/ /bə.təˈɣan/ /bə.təˈɣant/ adj
beating
Que batega.
tap
(fonètica) D’una consonant ròtica, que es realitza en un sol batec amb un moviment ràpid de l’àpex de la llengua en contacte amb la regió alveolar.

bategar /ba.teˈɣa/ /ba.teˈɣaɾ/ /bə.təˈɣa/ v
beat

batejar /ba.teˈd͡ʒa/ /ba.teˈd͡ʒaɾ/ /ba.teˈʒa/ /bə.təˈd͡ʒa/ /bə.təˈʒa/ v
baptize

bateria /ba.teˈɾi.a/ /bə.təˈɾi.ə/ n fem
battery
Conjunt d’aparells connectats per sumar el seu efecte.
(beisbol) Conjunt de jugadors atacants format pels millors batedors d'una alineació.
drums
Instrument de percussió compost per instruments idiòfons i membranòfons tocats per un sol intèrpret, com ara un o diversos tambors petits, un tambor gros que es fa sonar amb un pedal i uns platerets.

batiport /ˌba.tiˈpɔrt/ n masc
trapdoor
Porta que s’obre amunt i que tanca una oberta horitzontal.

batolla /baˈto.ʎa/ /bəˈto.ʎə/ n masc
stick

batre /ˈba.tɾe/ /ˈba.tɾə/ v
beat
Moure amb ímpetu i força alguna cosa, com un ocell les seves ales.
bat
(beisbol) Fer de batedor en un moment determinat del partit.
(beisbol) Donar un cop amb el bat a la pilota del llançador per enviar-la lluny dels defensors, dintre els límits del terreny legal.

batuda /baˈtu.ða/ /bəˈtu.ðə/ n fem
threshing
Acció de batre.
batting
(beisbol) Acció de colpejar amb el bat la pilota del llançador per enviar-la lluny dels defensors, dintre els límits del terreny legal.

batuda fora de torn n fem
batting out of order

batussa /baˈtu.sa/ /bəˈtu.sə/ n fem
fight
Acte de batre’s a cops.
quarrel
Disputa, discussió vehement.

batuta /baˈtu.ta/ /bəˈtu.tə/ n fem
baton

batxiller /ba.t͡ʃiˈʎe/ /ba.t͡ʃiˈʎeɾ/ /bə.t͡ʃiˈʎe/ n masc
graduate in secondary education
Persona que ha obtingut el grau concedit en acabar l'educació secundària.

batxillerat /ba.t͡ʃi.ʎeˈɾat/ /bə.t͡ʃi.ʎəˈɾat/ n masc
upper secondary education
Etapa de l'educació secundària que comprèn dos cursos acadèmics, que cursen els estudiants entre els 16 i els 18 anys i que segueix l'educació secundària obligatòria, mitjançant la qual, un cop superada, s'obté el títol de batxiller.
high school diploma
Títol que acredita que una persona ha superat els estudis de batxillerat.

batzegar /ba.d͡zeˈɣa/ /ba.d͡zeˈɣaɾ/ /bə.d͡zəˈɣa/ v
shake

bava /ˈba.va/ /ˈba.və/ /ˈba.βa/ /ˈba.βə/ n fem
drool

bavarès /ba.vaˈɾes/ /ba.βaˈɾes/ /bə.vəˈɾəs/ /bə.vəˈɾɛs/ /bə.βəˈɾɛs/ adj masc
Bavarian
Relatiu a Baviera, la seva cultura o la llengua.

bavarès /ba.vaˈɾes/ /ba.βaˈɾes/ /bə.vəˈɾəs/ /bə.vəˈɾɛs/ /bə.βəˈɾɛs/ n masc
Bavarian
Natural de Baviera.
(masculí singular) Grup de dialectes de l'alt alemany parlats a Àustria i part de Baviera.

bavejar /ba.veˈd͡ʒaɾ/ /ba.βeˈd͡ʒa/ /ba.βeˈʒa/ /bə.vəˈd͡ʒa/ /bə.vəˈʒa/ /bə.βəˈʒa/ v
dribble drool
Treure bava, fer baves.

bavosa /baˈvo.za/ /baˈβo.za/ /bəˈvo.zə/ /bəˈβo.zə/ n fem
blenny
Peix de diverses espècies de la família dels blènnids, de mida petita i amb mucositat en la pell (Blennius spp.)
sphinx blenny
Peix de la família dels blènnids que habita en aigües somes, rocoses i assolellades del litoral de l’Atlàntic oriental, el Mediterrani i el Mar Negre (Aidablennius sphynx).
rusty blenny
Peix de la família dels blènnids amb espines en l’aleta dorsal, que s’alimenta d’algues en zones del litoral (Parablennius sanguinolentus).

bavosa blanca n fem
longstriped blenny

bavosa de plomall n fem
ringneck blenny

bavosa menuda n fem
Zvonimir's blenny

bavosa morruda n fem
pigmy blackfaced blenny

bavosa verda n fem
mystery blenny

be /ˈbɛ/ n fem
bee
Nom de la lletra b/B.

beatificar /be.a.ti.fiˈka/ /be.a.ti.fiˈkaɾ/ /be.ə.ti.fiˈka/ v
beatify

beatíficament /be.aˌti.fi.kaˈmen/ /be.aˌti.fi.kaˈment/ /be.əˌti.fi.kəˈmen/ /be.əˌti.fi.kəˈment/ adv
beatifically

bebè /beˈbe/ n masc
baby

bec /ˈbek/ /ˈbək/ /ˈbɛk/ n masc
beak bill
Òrgan de la boca dels ocells formada per beines còrnies.

beca /ˈbe.ka/ /ˈbɛ.kə/ n fem
grant

beca d'estudis n fem
scholarship

beca de doctorat n fem
doctoral fellowship

beca de llibres de text n fem
textbook grant

beca de menjador escolar n fem
school lunch grant

beca de recerca n fem
fellowship

beca de transport escolar n fem
school transport grant

beca postdoctoral n fem
post-doctoral award

becada /beˈka.ða/ /bəˈka.ðə/ n fem
woodcock
Ocell de bec llarg i prim de la família dels escolopàcids (Scolopax rusticola).

becaina /beˈkaj.na/ /bəˈkaj.nə/ n fem
snooze

becari /beˈka.ɾi/ /bəˈka.ɾi/ n masc
scholar

bedoll /beˈðoʎ/ n masc
birch silver birch
Arbre de la família de les betulàcies (Betula pendula) de fulles petites caduques, d’escorça clara i de fruits molt petits.
birch
Fusta de Betula.

bee Interjection
baa

beee Interjection
baa

befar /beˈfa/ /beˈfaɾ/ /bəˈfa/ v
deride

beguda /beˈɣu.ða/ n fem
drink beverage
Líquid que hom beu.

beina /bej.na/ /bɛj.nə/ n fem
sheath scabbard
Funda on es guarda la fulla d'una arma blanca o, fins i tot, la de diversos instruments de tall.
sheath
(anatomia) Estructura que cobreix un òrgan.

beisbol /bejzˈbɔɫ/ /bəjzˈbɔɫ/ n masc
baseball

beix /ˈbeʃ/ adj
beige

beixamel /be.ʃaˈmɛɫ/ /bej.ʃaˈmɛɫ/ /bə.ʃəˈmɛɫ/ n fem
béchamel sauce

bel /ˈbɛɫ/ n masc
baa
Crit del bestiar oví i caprí.

belar /beˈɫa/ /beˈɫaɾ/ /bəˈɫa/ v
bleat
Fel bels les ovelles o altre bestiar de llana i el cabrum.
howl
Plorar fent crits.

belarús /be.ɫaˈrus/ /bə.ɫəˈrus/ adj masc
Belarusian
Relatiu a Belarús, abans Bielorússia, la seva cultura o la llengua.

belarús /be.ɫaˈrus/ /bə.ɫəˈrus/ n masc
Belarusian
Natural de Belarús, abans Bielorússia.
(invariable) Llengua eslava de la branca oriental, parlada a Bielorússia i a parts de Polònia.

belga /ˈbeɫ.ɣa/ /ˈbɛɫ.ɣə/ adj
Belgian
Relatiu o pertanyent a Bèlgica.

belga /ˈbeɫ.ɣa/ /ˈbɛɫ.ɣə/ n neut
Belgian
Persona que habita o és originària de Bèlgica.

belitre /beˈɫi.tɾe/ /bəˈɫi.tɾə/ n masc
????

belitrejar /be.ɫi.tɾeˈd͡ʒa/ /be.ɫi.tɾeˈd͡ʒaɾ/ /be.ɫi.tɾeˈʒa/ /bə.ɫi.tɾəˈd͡ʒa/ /bə.ɫi.tɾəˈʒa/ v
cheat

bell adj masc
beautiful
Relatiu a la bellesa.
very
(en locucions adverbials, anteposat al nom) Lloc o moment precís.

bellament /ˌbe.ʎaˈmen/ /ˌbe.ʎaˈment/ /ˌbe.ʎəˈmen/ /ˌbe.ʎəˈment/ adv
beautifully

belles arts n fem
fine arts

bellesa /beˈʎe.za/ /bəˈʎə.zə/ /bəˈʎɛ.zə/ n fem
beauty

bellugadís /be.ʎu.ɣaˈðis/ /bə.ʎu.ɣəˈðis/ adj masc
rickety

bellugar /be.ʎuˈɣa/ /be.ʎuˈɣaɾ/ /bə.ʎuˈɣa/ v
move

bellugueig del bastó n masc
waggle

beluga /beˈɫu.ɣa/ /bəˈɫu.ɣə/ n fem
white whale

bel·licisme /be.ɫiˈsiz.me/ /beɫ.ɫiˈsiz.me/ /bə.ɫiˈsiz.mə/ /bəɫ.ɫiˈsiz.mə/ n masc
warmongering

bel·licosament /be.ɫiˌko.zaˈmen/ /beɫ.ɫiˌko.zaˈmen/ /beɫ.ɫiˌko.zaˈment/ /bə.ɫiˌko.zəˈmen/ /bəɫ.ɫiˌko.zəˈmen/ /bəɫ.ɫiˌko.zəˈment/ adv
bellicosely

bemoll /beˈmɔʎ/ /bəˈmɔʎ/ n masc
flat

ben bé adv
wholly

ben educat adj masc
well-mannered

bena /ˈbe.na/ /ˈbə.nə/ /ˈbɛ.nə/ n fem
bandage

benastruc /ˌbe.nasˈtɾuk/ /ˌbe.nəsˈtɾuk/ adj masc
lucky

benaurat /be.nawˈɾat/ /bə.nəwˈɾat/ adj masc
blessed

benefici /be.neˈfi.si/ /bə.nəˈfi.si/ /bə.nəˈfi.si/ /bɛ.nɛˈfi.si/ n masc
benefit

beneficiar /be.ne.fi.siˈa/ /be.ne.fi.siˈaɾ/ /bə.nə.fi.siˈa/ v
benefit

beneir /be.neˈi/ /be.neˈiɾ/ v
bless

beneit /beˈnejt/ /bəˈnəjt/ /bəˈnɛjt/ adj masc
blessed
(obsolet, religió) Que ha rebut la benedicció, que ha estat beneït.
simple
Que té poca intel·ligència.

beneit /beˈnejt/ /bəˈnəjt/ /bəˈnɛjt/ n masc
fool
Persona de poca intel·ligència.

benestant /ˌbe.nesˈtan/ /ˌbe.nesˈtant/ /ˌbe.nəsˈtan/ /ˌbe.nəsˈtant/ adj
well-to-do

benestar /ˌbe.nesˈta/ /ˌbe.nesˈtaɾ/ /ˌbe.nəsˈta/ n masc
well-being
Situació en què es troben satisfetes les necessitats de tots els dominis de la vida humana, incloent-hi els aspectes físics, emocionals i socials.

bengalina /beŋ.gaˈli.na/ /bəŋ.gəˈɫi.nə/ n fem
bengaline
Teixit de seda i estam originari de Bengala.

bengalí /beŋ.ɡaˈɫi/ /bəŋ.ɡəˈɫi/ adj
Bengali
Relatiu a Bengala, als seus habitant o la seva llengua.

bengalí /beŋ.ɡaˈɫi/ /bəŋ.ɡəˈɫi/ n neut
Bengali
Natural de la regió de Bengala, de l'estat indi de Bengala Occidental o de Bangla Desh.
(masculí singular) Llengua indoeuropea originària de Bengala.

benignament /beˌniŋ.naˈmen/ /beˌniɡ.naˈmen/ /beˌniɡ.naˈment/ /bəˌniŋ.nəˈmen/ /bəˌniŋ.nəˈment/ adv
benignly

benigne /beˈniŋ.ne/ /beˈniɡ.ne/ adj masc
benign

benjamí /beɲ.d͡ʒaˈmi/ /bəɲ.ʒəˈmi/ n masc
cadet

benvinguda /ˌbem.biŋˈɡu.ða/ /ˌbem.biŋˈɡu.ðə/ /ˌbeɱ.viŋˈɡu.ða/ /ˌbeɱ.viŋˈɡu.ðə/ n fem
welcome

benvingut /ˌbem.biŋˈɡut/ /ˌbeɱ.viŋˈɡut/ /ˌbeɱ.viŋˈɡut/ adj masc
welcome
Ben acollit

benvist /ˌbemˈbist/ /ˌbeɱˈvist/ /ˌbeɱˈvist/ adj masc
well liked

benvolgut /ˌbem.boɫˈɣut/ /ˌbeɱ.voɫˈɣut/ /ˌbeɱ.vuɫˈɣut/ adj masc
beloved

benzimidazole /ben.zi.mi.ðaˈzo.ɫe/ /bən.zi.mi.ðəˈzɔ.ɫə/ n masc
benzimidazole

benzina /benˈzi.na/ /bənˈzi.nə/ n fem
gasoline petrol

benèfic /beˈnɛ.fik/ /bəˈnɛ.fik/ adj masc
beneficial

benèficament /beˌnɛ.fi.kaˈmen/ /beˌnɛ.fi.kaˈment/ /bəˌnɛ.fi.kəˈmen/ /bəˌnɛ.fi.kəˈment/ adv
beneficently

benèvol /beˈne.voɫ/ /beˈne.βoɫ/ /bəˈnɛ.voɫ/ /bəˈnɛ.vuɫ/ /bəˈnɛ.βuɫ/ adj masc
benevolent

benèvolament /beˌnɛ.vo.ɫaˈment/ /beˌnɛ.βo.ɫaˈmen/ /bəˌnɛ.vo.ɫəˈment/ /bəˌnɛ.vu.ɫəˈmen/ /bəˌnɛ.βu.ɫəˈmen/ adv
benevolently

berbena /beɾˈbe.na/ /bərˈbɛ.nə/ n fem
vervain

berber /beɾˈbeɾ/ /bərˈber/ adj
Berber
amazic

berber /beɾˈbeɾ/ /bərˈber/ n neut
Berber
amazic (gentilici)
(invariable) amazic (llengua)

beril·li /beˈɾiɫ.ɫi/ /bəˈɾi.ɫi/ /bəˈɾiɫ.ɫi/ n masc
beryllium

berkeli /bərˈkɛ.ɫi/ n masc
berkelium

berlina /beɾˈɫi.na/ /bərˈɫi.nə/ n fem
berlin
(històric) Carruatge tancat i lleuger, de quatre rodes i generalment dos seients.
Berliner
Pasta rodona, com un dònut sense forat, amb un farciment dolç.

berlinès /beɾ.ɫiˈnes/ /bər.ɫiˈnɛs/ /bəɾ.ɫiˈnəs/ adj masc
Berliner
Relatiu o pertanyent a Berlín.

berlinès /beɾ.ɫiˈnes/ /bər.ɫiˈnɛs/ /bəɾ.ɫiˈnəs/ n masc
Berliner
Persona que habita o és originària de Berlín.

berruga /beˈru.ɣa/ /bəˈru.ɣə/ n fem
wart

berruga de l'olivera n fem
olive knot

berrugós /be.ruˈɣos/ /bə.ruˈɣos/ adj masc
warty

besamans /ˌbe.zaˈmans/ /ˌbe.zəˈmans/ n masc
hand-kissing

besar /beˈza/ /beˈzaɾ/ v
kiss

besavi /beˈza.vi/ /beˈza.βi/ /bəˈza.vi/ /bəˈza.βi/ n masc
great-grandfather

bescantar /bes.kanˈta/ /bes.kanˈtaɾ/ /bəs.kənˈta/ v
slander

bescanviar /bes.kam.biˈa/ /bes.kaɱ.viˈaɾ/ /bəs.kəm.biˈa/ /bəs.kəɱ.viˈa/ v
exchange

bescoll /besˈkɔʎ/ /bəsˈkɔʎ/ n masc
nape

bescollada /bes.koˈʎa.ða/ /bəs.koˈʎa.ðə/ /bəs.kuˈʎa.ðə/ n fem
accolade
(històric) Copet fet amb l'espasa plana o la mà oberta que rebia un cavaller al bescoll en la cerimònia de nomenament.

bescuit /besˈkujt/ /bəsˈkujt/ n masc
biscuit
Galeta o pa cuit per duplicat.

besllum /bezˈʎum/ /bəzˈʎum/ n masc
light

besllumar /bez.ʎuˈma/ /bez.ʎuˈmaɾ/ /bəz.ʎuˈma/ v
glimpse
(transitiu) Veure amb esforç.

besneboda /bez.neˈbo.ða/ /bəz.nəˈβo.ðə/ n fem
niece granddaughter

besnebot /bez.neˈbot/ /bəz.nəˈβot/ n masc
grandnephew

besnét /bezˈnet/ /bəzˈnet/ n masc
great grandson

besoncle /beˈzoŋ.kɫe/ /bəˈzoŋ.kɫə/ n masc
great-uncle

bessonada /be.soˈna.ða/ /bə.suˈna.ðə/ n fem
twins

bessons /beˈsons/ /bəˈsons/ n masc
twins
Forma plural de bessó.

bessó /beˈso/ n masc
twin
Cadascun dels dos o més germans nats en el mateix part.

best-seller /ˌbestˈse.ɫeɾ/ /ˌbɛstˈsɛ.ɫər/ /ˌbɛsˈsɛ.ɫər/ n masc
bestseller

bestia /besˈti.a/ /bəsˈti.ə/ n fem
grandaunt
Tia del pare o de la mare.

bestialment /bes.tiˌaɫˈmen/ /bes.tiˌaɫˈment/ /bəs.tiˌaɫˈmen/ /bəs.tiˌaɫˈment/ adv
bestially

bestiar /bes.tiˈa/ /bes.tiˈaɾ/ /bəs.tiˈa/ n masc
cattle

bestiari /bes.tiˈa.ɾi/ /bəs.tiˈa.ɾi/ n masc
bestiary
Especialment en l'edat mitjana, relat o conjunt de relats en el que es personifiquen animals per tal de fer palesos els error humans, típicament amb objectius moralitzadors.

bestiesa /bes.tiˈe.za/ /bəs.tiˈə.zə/ /bəs.tiˈɛ.zə/ n fem
silliness

bestiola /bes.tiˈo.ɫa/ /bəs.tiˈɔ.ɫə/ n fem
bug
Animal petit, generalment en to afectiu.

bestreta /besˈtɾe.ta/ /bəsˈtɾɛ.tə/ n fem
retainer

bestriu /besˈtɾiw/ /bəsˈtɾiw/ n masc
kitefin shark

besuc /beˈzuk/ /bəˈzuk/ n masc
axillary seabream

besuc de la taca n masc
blackspot seabream

besàvia /bezˈa.vi.a/ /bezˈa.βi.a/ /bəzˈa.vi.ə/ /bəzˈa.βi.ə/ n fem
great grandmother

bet /ˈbet/ /ˈbət/ /ˈbɛt/ n fem
beth

beta /ˈbe.ta/ /ˈbɛ.tə/ n fem
beta

betacisme /be.taˈsiz.me/ /bə.təˈsiz.mə/ n masc
betacisme

beure /ˈbew.ɾe/ /ˈbəw.ɾə/ /ˈbɛw.ɾə/ v
drink

beure's l'enteniment v
lose one's mind

biaix /biˈajʃ/ /biˈaʃ/ n masc
bias
Manera obliqua de tallar una cosa.
Diferència sistemàtica entre el valor de l'estimació d'un paràmetre i el seu valor real.

biberó /bi.βeˈɾo/ /bi.βəˈɾo/ n masc
biberon

bibliobús n masc
book bus

bibliografia /bi.bɫi.o.ɣɾaˈfi.a/ /bi.bɫi.o.ɣɾəˈfi.ə/ /bi.bɫi.u.ɣɾəˈfi.ə/ /bi.βɫi.u.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
bibliography
Relació sistemàtica i ordenada de llibres, articles i documents en general, corresponents a una temàtica determinada o un autor.

biblioteca /bi.bɫi.oˈte.ka/ /bi.bɫi.oˈtɛ.kə/ /bi.bɫi.uˈtɛ.kə/ n fem
library
Servei cultural que organitza i manté el dipòsit, la classificació, la conservació i la consulta o lectura de llibres o d'altre material gràfic.

biblioteca electrònica n fem
cyberlibrary

biblioteca escolar n fem
school library

biblioteca gràfica n fem
graphics library

bibliotecari /bi.bɫi.o.teˈka.ɾi/ /bi.bɫi.o.təˈka.ɾi/ /bi.bɫi.u.təˈka.ɾi/ /bi.βɫi.u.təˈka.ɾi/ n masc
librarian

biblioteràpia /bi.bɫi.o.teˈɾa.pi.a/ /bi.bɫi.o.təˈɾa.pi.ə/ /bi.bɫi.u.təˈɾa.pi.ə/ /bi.βɫi.u.təˈɾa.pi.ə/ n fem
bibliotherapy

bicameral /bi.ka.meˈɾaɫ/ /bi.kə.məˈɾaɫ/ adj
bicameral

bici /ˈbi.si/ n fem
bike

bicicleta /bi.siˈkɫe.ta/ /bi.siˈkɫə.tə/ /bi.siˈkɫɛ.tə/ n fem
bicycle bike
Vehicle a pedals de dues rodes.

bicol /biˈkɔɫ/ n masc
Bicol
Llengua o grup de llengües de la regió filipina de Bicol.

bidell /biˈðeʎ/ n masc
head porter

bidimensional /bi.ði.men.si.oˈnaɫ/ /bi.ði.mən.si.uˈnaɫ/ adj
bidimensional

biennal /bi.enˈnaɫ/ /bi.ənˈnaɫ/ adj
biennial

biflació /bi.fɫa.siˈo/ /bi.fɫə.siˈo/ n fem
biflation

biflagel·lat /bi.fɫa.d͡ʒeɫˈɫat/ /bi.fɫa.d͡ʒeˈɫat/ /bi.fɫa.ʒeɫˈɫat/ /bi.fɫa.ʒeˈɫat/ /bi.fɫə.ʒəɫˈɫat/ /bi.fɫə.ʒəˈɫat/ adj masc
biflagellate

bifurcar /bi.furˈka/ /bi.fuɾˈka/ /bi.fuɾˈkaɾ/ v
fork

bifòbia /biˈfɔ.bi.a/ /biˈfɔ.βi.ə/ n fem
biphobia

biga /ˈbi.ɣa/ /ˈbi.ɣə/ n fem
beam

bigutulat /bi.ɣu.tuˈɫat/ adj masc
bigutulate

bihari /biˈa.ɾi/ n masc
Bihari
Llengua índica oriental parlada a Bihar i els estats veïns de l'Índia.

bilabial /bi.ɫa.biˈaɫ/ /bi.ɫə.βiˈaɫ/ adj
bilabial

bilabialitzar /bi.ɫa.bi.a.ɫiˈzaɾ/ /bi.ɫa.βi.a.ɫiˈd͡za/ /bi.ɫa.βi.a.ɫiˈza/ /bi.ɫə.βi.ə.ɫiˈd͡za/ v
bilabialise

bilabiat /bi.ɫa.biˈat/ /bi.ɫə.βiˈat/ adj masc
bilabiate

bilingüisme /bi.ɫiŋˈɡwiz.me/ /bi.ɫiŋˈɡwiz.mə/ n masc
bilingualism

bilió /bi.ɫiˈo/ number masc
trilion

billar /biˈʎa/ /biˈʎar/ /biˈʎaɾ/ n masc
billiards

billar americà n masc
pocket billiards

billar de caramboles n masc
carom billiards

billar de troneres n masc
pocket billiards

billó /biˈʎo/ n masc
billon

bilobat /bi.ɫoˈbat/ /bi.ɫuˈbat/ /bi.ɫuˈβat/ adj masc
bilobate

biloculat /bi.ɫo.kuˈɫat/ /bi.ɫu.kuˈɫat/ adj masc
bilocular

bimbo /ˈbim.bo/ /ˈbim.bu/ n masc
lifer
(ornitologia) Observació o identificació d’un ocell feta per primera vegada per una persona que manté un registre dels que ha vist mai.

binari /biˈna.ɾi/ adj masc
binary

binaural /bi.nawˈɾaɫ/ /bi.nəwˈɾaɫ/ adj
binaural

binuclear /bi.nu.kɫeˈar/ adj
binucleate

bioassaig /bi.o.aˈsat͡ʃ/ /bi.o.əˈsat͡ʃ/ /bi.u.əˈsat͡ʃ/ n masc
bioassay

biocarburant /ˌbi.o.kar.βuˈɾan/ /ˌbi.o.kaɾ.buˈɾant/ /ˌbi.o.kaɾ.βuˈɾan/ /ˌbi.o.kəɾ.buˈɾant/ /ˌbi.u.kər.buˈɾan/ n masc
biofuel

biocontrol /bi.o.konˈtɾɔɫ/ /bi.u.kunˈtɾɔɫ/ n masc
biocontrol

biodegradable /ˌbi.o.ðe.ɣɾaˈða.bɫe/ /ˌbi.o.ðe.ɣɾaˈða.βɫe/ /ˌbi.o.ðe.ɣɾaˈðab.bɫe/ /ˌbi.o.ðə.ɣɾəˈðab.bɫə/ /ˌbi.u.ðə.ɣɾəˈða.βɫə/ /ˌbi.u.ðə.ɣɾəˈðab.bɫə/ adj
biodegradable

biodegradació /bi.o.ðe.ɣɾa.ða.siˈo/ /bi.o.ðə.ɣɾə.ðə.siˈo/ /bi.u.ðə.ɣɾə.ðə.siˈo/ n fem
biodegradation

biodiversitat /bi.o.ði.veɾ.siˈtat/ /bi.o.ði.vəɾ.siˈtat/ /bi.o.ði.βer.siˈtat/ /bi.o.ði.βeɾ.siˈtat/ /bi.u.ði.vər.siˈtat/ /bi.u.ði.βər.siˈtat/ n fem
biodiversity

biografia /bi.o.ɣɾaˈfi.a/ /bi.o.ɣɾəˈfi.ə/ /bi.u.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
biography

biografiar /bi.o.ɣɾa.fiˈa/ /bi.o.ɣɾa.fiˈaɾ/ /bi.o.ɣɾə.fiˈa/ /bi.u.ɣɾə.fiˈa/ v
biography

biologia /bi.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /bi.o.ɫoˈʒi.a/ /bi.o.ɫoˈʒi.ə/ /bi.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
biology
Ciència que estudia els éssers vius.

biològic /bi.oˈɫɔ.d͡ʒik/ /bi.oˈɫɔ.ʒik/ /bi.uˈɫɔ.ʒik/ adj masc
biological

biometria /bi.o.meˈtɾi.a/ /bi.o.məˈtɾi.ə/ /bi.u.məˈtɾi.ə/ n fem
biometry

biopesticida /bi.o.pes.tiˈsi.ða/ /bi.o.pəs.tiˈsi.ðə/ /bi.u.pəs.tiˈsi.ðə/ n masc
biopesticide

bioracional /bi.o.ra.si.oˈnaɫ/ /bi.o.rə.si.oˈnaɫ/ /bi.u.rə.si.uˈnaɫ/ adj
biorational

bioreologia /bi.o.re.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /bi.o.re.o.ɫoˈʒi.a/ /bi.o.rə.o.ɫoˈʒi.ə/ /bi.u.rə.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
biorheology

biospeleologia /ˌbi.os.pe.ɫe.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ˌbi.os.pe.ɫe.o.ɫoˈʒi.a/ /ˌbi.os.pə.ɫə.o.ɫoˈʒi.ə/ /ˌbi.us.pə.ɫə.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
biospeleology

biostratigrafia /bi.os.tɾa.ti.ɣɾaˈfi.a/ /bi.os.tɾə.ti.ɣɾəˈfi.ə/ /bi.us.tɾə.ti.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
biostratigraphy

biostratigràfic /bi.os.tɾa.tiˈɣɾa.fik/ /bi.os.tɾə.tiˈɣɾa.fik/ /bi.us.tɾə.tiˈɣɾa.fik/ adj masc
biostratigraphic

biotecnologia /ˌbi.o.teŋ.no.ɫoˈʒi.a/ /ˌbi.o.teɡ.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ˌbi.o.təŋ.no.ɫoˈʒi.ə/ /ˌbi.u.təŋ.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
biotechnology

biotecnològic /bi.o.teŋ.noˈɫɔ.ʒik/ /bi.o.teɡ.noˈɫɔ.d͡ʒik/ /bi.o.təŋ.noˈɫɔ.ʒik/ /bi.u.təŋ.nuˈɫɔ.ʒik/ adj masc
biotechnological

biotip /bi.oˈtip/ /bi.uˈtip/ n masc
biotype

biotròfia /bi.oˈtɾɔ.fi.a/ /bi.oˈtɾɔ.fi.ə/ /bi.uˈtɾɔ.fi.ə/ n fem
biotrophy

biplà /biˈpɫa/ n masc
biplane

biquini /biˈki.ni/ n masc
bikini
Banyador femení de dues peces.

birbar /birˈba/ /birˈβa/ /biɾˈbaɾ/ /biɾˈβa/ v
weed

birdie n masc
birdie

birmà /birˈma/ adj masc
Burmese
Relatiu a Birmània, actual Myanmar, als seus habitants o la seva llengua.

birmà /birˈma/ n masc
Burmese
Llengua de la família sinotibetana de l'antiga Birmània.
Natural de Birmània o Myanmar.

birret /biˈret/ /biˈrət/ /biˈrɛt/ n masc
biretta

bis /ˈbis/ n masc
chub mackerel
Peix marí de la família dels escòmbrids (Scomber colias).
encore
En un recital o en un concert, repetició que fa l'artista en agraïment pels aplaudiments del públic.

bisar /biˈza/ /biˈzaɾ/ v
encore

bisbat /bizˈbat/ n masc
bishophood

bisbe /ˈbiz.be/ n masc
bishop
Càrrec de la jerarquia de l'església cristiana, que té l'administració d'una diòcesi sota el seu control.
Lusitanian cownose ray
Peix cartilaginós raïforme de la família dels rinoptèrids de dimensions notables, fins a 2 m d'amplada del disc (Rhinoptera marginata).
bullray
Peix cartilaginós de la família dels miliobàtids amb musell pronunciat i en punta (Pteromylaeus bovinus).

bisell /biˈseʎ/ n masc
bezel

bisellar /bi.zeˈʎa/ /bi.zeˈʎaɾ/ /bi.zəˈʎa/ v
bevel

biseptat /bi.sepˈtat/ /bi.səpˈtat/ adj masc
biseptate

biserial /bi.se.ɾiˈaɫ/ /bi.sə.ɾiˈaɫ/ adj
biseriate

bisexual /bi.sek.suˈaɫ/ /bi.sək.suˈaɫ/ n
bisexual

bisexualitat /bi.sek.su.a.ɫiˈtat/ /bi.sək.su.ə.ɫiˈtat/ n fem
bisexuality

bismut n masc
bismuth

bisnaga /bizˈna.ɣa/ /bizˈna.ɣə/ n fem
toothpickweed khella

bistec /bisˈtɛk/ n masc
steak

bistec tàrtar n masc
steak tartare

bistre /ˈbis.tɾə/ n masc
bister

bisó /biˈzo/ n masc
bison

bit /ˈbit/ n masc
bit

bitlla /ˈbi.ʎa/ /ˈbi.ʎə/ /ˈbiʎ.ʎa/ /ˈbiʎ.ʎə/ n fem
pin
(bitlles) Cadascuna de les peces de fusta o un altre material, més o menys cilíndriques, que es disposen dretes segons un determinat model a la zona de plantada.

bitlla tombada n fem
knocked-down pin

bitlles /ˈbi.ʎes/ /ˈbi.ʎəs/ /ˈbiʎ.ʎes/ /ˈbiʎ.ʎəs/ n fem
bowling

bitlles catalanes n fem
Catalan skittles

bitllet /biʎˈʎet/ /biʎˈʎɛt/ /biˈʎet/ /biˈʎət/ /biˈʎɛt/ n masc
banknote bill
Paper amb valor de diner, emès pel govern de cada país.
ticket
Paper o cartró que dóna dret a entrar o seure en algun lloc, per exemple un bitllet de tren.

bitunicat /ˌbi.tu.niˈkat/ adj masc
bitunicate

bitxo /ˈbi.t͡ʃo/ /ˈbi.t͡ʃu/ n masc
chili pepper

bitàcola /biˈta.ko.ɫa/ /biˈta.ko.ɫə/ /biˈta.ku.ɫə/ n fem
binnacle

bivac /biˈvak/ /biˈvak/ /biˈβak/ n masc
bivouac

bivalve /biˈvaɫ.ve/ /biˈvaɫ.və/ /biˈβaɫ.βe/ /biˈβaɫ.βə/ adj masc
bivalved

bivaquejar /bi.va.keˈd͡ʒaɾ/ /bi.və.kəˈd͡ʒa/ /bi.və.kəˈʒa/ /bi.βa.keˈd͡ʒa/ /bi.βa.keˈʒa/ /bi.βə.kəˈʒa/ v
bivouac

biverticil·lat /bi.veɾ.ti.siɫˈɫat/ /bi.vəɾ.ti.siɫˈɫat/ /bi.βer.ti.siɫˈɫat/ /bi.βeɾ.ti.siˈɫat/ /bi.βər.ti.siɫˈɫat/ /bi.βər.ti.siˈɫat/ adj masc
biverticillate

biwa n masc
biwa

bixest /biˈʃest/ adj
bissextile

bizantí /bi.zanˈti/ /bi.zənˈti/ adj masc
Byzantine
Relatiu o pertanyent a Imperi bizantí o a l'antiga ciutat de Bizanci.

bizantí /bi.zanˈti/ /bi.zənˈti/ n masc
Byzantine
Persona que habita o és originària de Imperi bizantí o a l'antiga ciutat de Bizanci.

biòtic /biˈɔ.tik/ adj masc
biotic

biòtrof /biˈɔ.tɾof/ /biˈɔ.tɾuf/ adj masc
biotroph

bla /ˈbɫa/ adj masc
smooth

blackfoot /ˈbɫak.fut/ n neut
Blackfoot

blada /ˈbɫa.ða/ /ˈbɫa.ðə/ n fem
Italian maple

blanament /ˌbɫa.naˈmen/ /ˌbɫa.naˈment/ /ˌbɫa.nəˈmen/ /ˌbɫa.nəˈment/ adv
softly

blanc /ˈbɫaŋ/ /ˈbɫaŋk/ /ˈbɫaŋk/ adj masc
white
Qualitat de blanc.

blanc /ˈbɫaŋ/ /ˈbɫaŋk/ /ˈbɫaŋk/ n masc
white
Color que emet o reflecteix la màxima llum visible per als humans. En els colors d'addició el blanc es forma per la unió dels tres colors bàsics d'addició; en els colors de subtracció es forma per l'absència de tots els altres colors.

blanc d'os n masc
bone

blanc de closca d'ou /ˈbɫaŋ.dəˌkɫɔs.kəˈðɔw/ n masc
eggshell

blanc perla /ˌbɫaŋ n masc
seashell

blanca /ˈbɫaŋ.ka/ /ˈbɫaŋ.kə/ n fem
white
Figura musical que té una durada de dos temps de negra.
white skate
Peix raïforme de la família dels raids i de l'ordre dels raïformes. (Rostroraja alba)

blandar /bɫanˈda/ /bɫanˈdaɾ/ /bɫənˈda/ v
flame

blanqueig /bɫaŋˈket͡ʃ/ /bɫəŋˈkət͡ʃ/ /bɫəŋˈkɛt͡ʃ/ n masc
bleaching
(tèxtil) Acció de blanquejar, de fer tornar blanc.
laundering
(economia) Acció de blanquejar, d’emblanquir diner negre.
blanching
(agricultura) Pràctica per a aconseguir que certs productes deixin de tenir pigment i quedin tendres.

blanquejar /bɫaŋ.keˈd͡ʒa/ /bɫaŋ.keˈd͡ʒaɾ/ /bɫaŋ.keˈʒa/ /bɫəŋ.kəˈd͡ʒa/ /bɫəŋ.kəˈʒa/ v
whiten
(intransitiu) Mostrar blancor, tirar a blanc.
launder
(transitiu, economia) Fer que uns ingressos econòmics il·legals semblin d'origen legal.

blasfemar /bɫas.feˈma/ /bɫas.feˈmaɾ/ /bɫəs.fəˈma/ v
blaspheme

blasfèmia /bɫasˈfɛ.mi.a/ /bɫəsˈfɛ.mi.ə/ n fem
blasphemy

blasmar /bɫazˈma/ /bɫazˈmaɾ/ /bɫəzˈma/ v
censure

blasme /ˈbɫaz.me/ /ˈbɫaz.mə/ n masc
vituperation

blasonar /bɫa.zoˈna/ /bɫa.zoˈnaɾ/ /bɫə.zoˈna/ /bɫə.zuˈna/ v
blazon
Representar un escut d'armes segons l’art heràldica.
emblazon
Guarnir amb blasons.

blastocladiàcies /bɫas.to.kɫa.ðiˈa.si.es/ /bɫəs.to.kɫə.ðiˈa.si.əs/ /bɫəs.tu.kɫə.ðiˈa.si.əs/ n fem
blastocladiaceae

blastoconidi /bɫas.to.koˈni.ði/ /bɫəs.to.koˈni.ði/ /bɫəs.tu.kuˈni.ði/ n masc
blastoconidium

blastomania /bɫas.to.maˈni.a/ /bɫəs.to.məˈni.ə/ /bɫəs.tu.məˈni.ə/ n fem
blastomania

blastòspora /bɫasˈtɔs.po.ɾa/ /bɫəsˈtɔs.po.ɾə/ /bɫəsˈtɔs.pu.ɾə/ n fem
blastospore

blasó /bɫaˈzo/ /bɫəˈzo/ n masc
blazon

blat n masc
wheat
Gra de la planta anteriorment citada, altament utilitzat en l'alimentació humana, en especial en l'elaboració de farines i aquestes en l'elaboració principalment de pa.

blat de moro /ˌbɫa.ðeˈmɔ.ɾo/ /ˌbɫad.deˈmɔ.ɾo/ /ˌbɫad.dəˈmɔ.ɾo/ /ˌbɫad.dəˈmɔ.ɾu/ n masc
corn

blau adj masc
blue

blau n masc
blue bruise
Color entre el verd i el violeta, el to propi del cel i del mar.
bruise
Taca blavosa a la pell per la coagulació de la sang, especialment després d'un cop.

blau acer /bɫəw n masc
steel blue

blau cel n masc
baby blue

blau d'ultramar /ˌbɫawˌðuɫ.tɾəˈmar/ n masc
ultramarine

blau de Prússia /ˌbɫaw n masc
Prussian blue

blau de cobalt /ˌbɫaw n masc
cobalt blue

blau elèctric /ˌbɫaw n masc
electric blue

blau marí /ˌbɫaw.məˈɾi/ n masc
navy blue

blavejar /bɫa.veˈd͡ʒaɾ/ /bɫa.βeˈd͡ʒa/ /bɫa.βeˈʒa/ /bɫə.vəˈd͡ʒa/ /bɫə.vəˈʒa/ /bɫə.βəˈʒa/ v
turn blue
Tirar a blau.
bruise
Omplir de blaus amb cops.

blavenc /blaˈveŋk/ /blaˈβeŋk/ /bləˈvɛŋk/ /bləˈβɛŋ/ adj masc
bluish

blavós /bɫaˈvos/ /bɫaˈβos/ /bɫəˈvos/ adj masc
bluish

ble /ˈbɫe/ /ˈbɫə/ /ˈbɫɛ/ /ˈbɾe/ n masc
wick
Cordó curt de dins d'un ciri o espelma que s'encén per fer llum.
lock
Floc de cabells penjant.

bleda /ˈbɫe.ða/ /ˈbɫə.ðə/ /ˈbɫɛ.ðə/ /ˈbɾe.ɾa/ n fem
chard
Verdura biennal comestible, de la qual se n'aprofiten les seves fulles llargues i toves.

bleda /ˈbɫe.ða/ /ˈbɫə.ðə/ /ˈbɫɛ.ðə/ /ˈbɾe.ɾa/ n neut
sluggard
Persona de caràcter tou, que es queixa per tot i és poc decidida.

bleda-rave /ˌbɫe.ðaˈra.ve/ /ˌbɫe.ðaˈra.βe/ /ˌbɫə.ðəˈra.və/ /ˌbɫɛ.ðəˈra.və/ /ˌbɫɛ.ðəˈra.βə/ n fem
beet

bleix /ˈbɫejʃ/ /ˈbɫeʃ/ n masc
breath

bleixar /bɫejˈʃa/ /bɫejˈʃaɾ/ /bɫeˈʃa/ /bɫəˈʃa/ v
pant

blindar /bɫinˈda/ /bɫinˈdaɾ/ v
shield

blitz n masc
blitz

bloc n masc
bloc
Agrupació ideològica o política amb una finalitat comuna.

bloc de continguts n masc
block of contents

blocar /bɫoˈka/ /bɫoˈkaɾ/ /bɫuˈka/ v
catch
(futbol, waterpolo) Aturar la pilota, un porter, amb les mans o els braços subjectant-la fortament contra el cos.
(beisbol) Agafar la pilota procedent d'un llançament baix, un receptor, amb el guant posat entre els genolls.

blocatge /bɫoˈka.d͡ʒe/ /bɫoˈka.d͡ʒə/ /bɫuˈka.d͡ʒə/ n masc
catch
(waterpolo, futbol) Aturada de la pilota per un porter amb les mans o els braços subjectant-la fortament contra el cos.
(beisbol) Acció d'un receptor d'agafar la pilota procedent d'un llançament baix amb el guant posat entre els genolls.

blocs lògics n masc
logic blocks

blog n masc
blog

bloguer /bɫoˈɣe/ /bɫoˈɣeɾ/ /bɫuˈɣe/ adj masc
blogger

bloody mary /ˌbɫa.ðiˈme.ɾi/ /ˌbɫɔ.ðiˈmɛ.ɾi/ n masc
bloody mary

bloqueig /bɫoˈket͡ʃ/ /bɫoˈkət͡ʃ/ /bɫuˈkɛt͡ʃ/ n masc
blockade
Acció de bloquejar.
block
(esports de pilota) Acció i efecte d'obstruir un adversari, amb pilota o sense, interposant-se davant seu o subjectant-lo per impedir-li d'avançar.
(esports de raqueta) Tornada de la pilota o el volant posant la raqueta o la paleta gairebé immòbil davant del cos, que s'utilitza generalment per a frenar un cop molt fort.
(hoquei sobre herba) Acció defensiva consistent a intentar recuperar la bola tocant-la amb l'estic paral·lel al camp de joc.
(handbol) Intercepció d'un llançament desviant la pilota amb les mans o amb qualsevol altra part del cos des dels genolls cap amunt.
(voleibol) Intercepció de la pilota rematada per l'equip adversari, efectuada per un o més davanters situant les mans per sobre la xarxa.

bloqueig actiu n masc
active block

bloqueig col·lectiu n masc
collective block

bloqueig de saguer n masc
block fault

bloqueig defensiu n masc
defensive block

bloqueig directe n masc
blocking

bloqueig doble n masc
two man block

bloqueig en moviment n masc
running screen

bloqueig estàtic n masc
stationary screen

bloqueig fora Interjection
block out

bloqueig il·legal n masc
illegal blocking

bloqueig indirecte n masc
screen away

bloqueig individual n masc
individual block

bloqueig ofensiu n masc
offensive block

bloqueig passiu n masc
passive block

bloqueig per l'esquena n masc
block in the back

bloqueig per sota de la cintura n masc
block below waist

bloqueig triple n masc
three man block

bloquejador /bɫo.ke.d͡ʒaˈðoɾ/ /bɫo.ke.ʒaˈðo/ /bɫo.kə.ʒəˈðo/ /bɫu.kə.ʒəˈðo/ n masc
blocker
(esports de pilota) Jugador que obstrueix un adversari, amb pilota o sense, interposant-se davant seu o subjectant-lo per impedir-li d'avançar.
(voleibol) Davanter que intercepta la pilota rematada per l'equip adversari situant les mans per sobre la xarxa.
offensive tackle
(futbol americà) Cadascun dels dos jugadors de la línia ofensiva situats als costats exteriors dels guardes, que s'encarreguen de protegir el quarterback i d'obrir espais per als corredors.

bloquejador central n masc
middle blocker

bloquejador dret n masc
right tackle

bloquejador esquerre n masc
left tackle

bloquejador lateral n masc
end blocker

bloquejar /bɫo.keˈd͡ʒa/ /bɫo.keˈd͡ʒaɾ/ /bɫo.keˈʒa/ /bɫo.kəˈd͡ʒa/ /bɫu.kəˈʒa/ v
blockade
Posar setge isolant una zona de l'exterior.
block
(esports de pilota) Obstruir un adversari, amb pilota o sense, interposant-se davant seu o mantenint-lo per a impedir-li d'avançar.
(esports de raqueta) Tornar la pilota o el volant posant la raqueta o la paleta gairebé immòbil davant del cos, que s'utilitza generalment per a frenar un cop molt fort.
(handbol) Aturar, copsar o desviar un tir amb les mans o amb qualsevol altra part del cos dels genolls fins cap amunt.
(voleibol) Interceptar la pilota tirada per l'equip adversari situant les mans per sobre la xarxa.

bloquejar la base de meta v
block the plate

bloquejar un llançament v
block a shot

blàstic /ˈbɫas.tik/ adj masc
blastic

bo /ˈbo/ adj masc
good
Ple de bondat.
De qualitat.
fine
Apte, dotat per a alguna cosa, hàbil.

boa /ˈbɔ.a/ /ˈbɔ.ɔ/ /ˈbɔ.ə/ n fem
boa
Gènere de serps de la família dels boids, de grans dimensions, que mata les preses per constricció.

bobinar /bo.biˈna/ /bo.biˈnaɾ/ /bo.βiˈna/ /bu.biˈna/ /bu.βiˈna/ v
wind

boc /ˈbok/ /ˈbɔk/ n masc
goat
Mascle de la cabra.
pint
Gerra de cervesa de mig litre.

boca /ˈbo.ka/ n fem
mouth
(anatomia) Orifici que tenen els éssers vius que permet ingerir aliment.

bocadolça /ˌbo.kaˈðoɫ.sa/ /ˌbo.kəˈðoɫ.sə/ n masc
bluntnose six-gill shark
Espècie de tauró de la família dels hexànquids de cos allargat, amb sis parells de fenedures branquials, aleta caudal endarrerida, de color marró fosc (Hexanchus griseus).
seven-gill shark
Espècie de tauró de la família dels hexànquids de cos allargat, amb set parells de fenedures branquials, de color marró grisós (Heptranchias perlo)

bocamoll /ˌbo.kaˈmɔʎ/ adj masc
loudmouth

bocaterrós /ˌbo.ka.teˈros/ adj masc
forwads

boccia n fem
boccia

bocinejar /bo.si.neˈd͡ʒa/ /bo.si.neˈd͡ʒaɾ/ /bo.si.neˈʒa/ /bo.si.nəˈd͡ʒa/ /bu.si.nəˈʒa/ v
morselize

bocí /boˈsi/ /buˈsi/ n masc
piece

bodega /boˈðe.ɣa/ /boˈðɛ.ɣə/ /buˈðɛ.ɣə/ n fem
hole hold
(nàutica) Part d'un vaixell dins del seu buc que serveix de magatzem del material que s'hi transporta.

boga /ˈbo.ɣə/ /ˈbɔ.ɣa/ /ˈbɔ.ɣɔ/ /ˈbɔ.ɣə/ n fem
bulrush
Diverses plantes del gènere tifàcies (Typha) que creixen als aiguamolls, les quals s'utilitzen per fer seients de cadires.
bogue
Peix teleosti de la família dels espàrids. (Boops boops)

bogejar /bo.d͡ʒeˈd͡ʒa/ /bo.d͡ʒeˈd͡ʒaɾ/ /bo.ʒeˈʒa/ /bo.ʒəˈd͡ʒa/ /bu.ʒəˈʒa/ v
madden

bogeria /bo.d͡ʒeˈɾi.a/ /bo.ʒeˈɾi.a/ /bo.ʒəˈɾi.ə/ /bu.ʒəˈɾi.ə/ n fem
madness craziness

bogey /ˈbo.ɣi/ n masc
bogey

bohemi /boˈɛ.mi/ /buˈɛ.mi/ adj masc
Bohemian
Relatiu o pertanyent a Bohèmia.

bohemi /boˈɛ.mi/ /buˈɛ.mi/ n masc
Bohemian
Persona que habita o és originària de Bohèmia.

bohri n masc
bohrium

boia /ˈbɔ.ja/ /ˈbɔ.jɔ/ /ˈbɔ.jə/ n fem
buoy

boiar /boˈja/ /boˈjaɾ/ /buˈja/ /buˈjar/ n masc
boyar

boiar /boˈja/ /boˈjaɾ/ /buˈja/ /buˈjar/ v
buoy up

boicot /bojˈkɔt/ /bujˈkɔt/ n masc
boycott

boig /ˈbɔt͡ʃ/ adj masc
mad crazy

boira /ˈboj.ɾə/ /ˈbɔj.ɾa/ /ˈbɔj.ɾɔ/ n fem
fog mist
Fenomen atmosfèric de núvols baixos, condensació d'aigua a tocar de terra que dificulta la visió.

boirina /bojˈɾi.na/ /bojˈɾi.nə/ /bujˈɾi.nə/ n fem
mist

boirosament /bojˌɾo.zaˈmen/ /bojˌɾo.zaˈment/ /bojˌɾo.zəˈment/ /bujˌɾo.zəˈmen/ adv
foggily

boirum /bojˈɾum/ /bujˈɾum/ n masc
smog

boix /ˈbojʃ/ /ˈboʃ/ n masc
box boxwood

boixar /bojˈʃa/ /bojˈʃaɾ/ /boˈʃa/ /buˈʃa/ v
blung
Tapar un forat amb una boixa.

boixat /bojˈʃat/ /boˈʃat/ /buˈʃat/ n masc
white rot

bojament /ˌbɔ.d͡ʒaˈmen/ /ˌbɔ.d͡ʒaˈment/ /ˌbɔ.ʒaˈmen/ /ˌbɔ.ʒəˈmen/ /ˌbɔ.ʒəˈment/ adv
madly

bol n masc
bole
Argila ferruginosa de coloració rogenca.
bowl
Recipient semiesfèric gran sense anses.
Contingut del recipient.

bola /ˈbo.ɫa/ /ˈbo.ɫə/ /ˈbɔ.ɫa/ /ˈbɔ.ɫə/ Interjection
ball

bola /ˈbo.ɫa/ /ˈbo.ɫə/ /ˈbɔ.ɫa/ /ˈbɔ.ɫə/ n fem
ball
(polo, esports de pilota) Cos esfèric de diverses mides, pesos i materials segons els reglaments que generalment té una trajectòria curta després d'un bot, a conseqüència de la seva inelasticitat, utilitzat per a practicar diferents esports.
(beisbol) Llançament en què la pilota no passa dintre la zona de strike.

bola aixecada n fem
scoop

bola d'atac n fem
cue ball

bola equivocada n fem
wrong ball

bola fixada n fem
target boule

bola injugable n fem
unplayable ball

bola moguda n fem
moved ball

bola nul·la n fem
dead ball

bola perduda n fem
lost ball

bola provisional n fem
provisional ball

bola tallada n fem
undercut ball

bolcar /boɫˈka/ /boɫˈkaɾ/ /buɫˈka/ v
overturn
(transitiu) Tombar a un costat.
capsize
(intransitiu) Caure de costat.

bolet /boˈɫet/ /boˈɫət/ /buˈɫɛt/ n masc
sporocarp
Cos fructífer d'un fong superior.
mushroom
Fong, floridura.

boletaire /bo.ɫeˈtaj.ɾe/ /bu.ɫəˈtaj.ɾə/ n neut
gatherer of mushrooms

bolig /boˈɫit͡ʃ/ /buˈɫit͡ʃ/ n masc
butt

bolina /boˈɫi.na/ /boˈɫi.nə/ /buˈɫi.nə/ n fem
bowline

bolinao /bo.ɫiˈna.o/ n masc
Bolinao

bolivià /bo.ɫi.viˈa/ /bo.ɫi.βiˈa/ /bu.ɫi.viˈa/ adj masc
Bolivian
Relatiu o pertanyent a Bolívia.

bolivià /bo.ɫi.viˈa/ /bo.ɫi.βiˈa/ /bu.ɫi.viˈa/ n masc
Bolivian
Persona que habita o és originària de Bolívia.

bolonyès /bo.ɫoˈɲes/ /bo.ɫoˈɲəs/ /bu.ɫuˈɲɛs/ adj masc
Bolognese
Relatiu o pertanyent a Bolonya.

bolonyès /bo.ɫoˈɲes/ /bo.ɫoˈɲəs/ /bu.ɫuˈɲɛs/ n masc
Bolognese
Persona que habita o és originària de Bolonya.

bolquer /boɫˈke/ /boɫˈkeɾ/ /buɫˈke/ n masc
diaper

bolquers /boɫˈkes/ /boɫˈkeɾs/ /buɫˈkes/ n masc
swaddling clothes

bol·lard /boɫˈɫaɾt/ /buɫˈɫart/ n masc
bollard

bolígraf /boˈɫi.ɣɾaf/ /boˈɫi.ɣɾəf/ /buˈɫi.ɣɾəf/ n masc
pen

bomba /ˈbom.ba/ n fem
pump bomb
Dispositiu pensat per a extreure un fluid d'algun lloc de forma canalitzada, en especial quan s'utilitza per a líquids.
Màquina hidràulica que serveix per apagar incendis.
bomb
Aparell explosiu pensat per a atacar l'enemic.
(futbol americà) Passada llarga i alta dirigida a un receptor que fa una correguda llarga.

bombar /bomˈba/ /bomˈbaɾ/ /bumˈba/ v
pump
Fer anar la bomba per a treure aigua.
lob
(esports de pilota) Llançar la pilota o la bola en sentit ascendent de manera que descrigui una paràbola pronunciada.
warp
(pronominal) Corbar-se com una bomba o volta.

bombarda /bomˈbaɾ.ða/ /bomˈbaɾ.ðə/ /bumˈbar.də/ /bumˈbar.ðə/ n fem
bombard
Arma de foc de poca longitud i gran calibre per tirar pedres, usada als segles XIV i XV.
bombarde
Instrument aeròfon antic, de llengüeta doble, de la família de les xeremies.

bombardeig /bom.baɾˈðet͡ʃ/ /bom.bəɾˈðət͡ʃ/ /bum.bərˈdɛt͡ʃ/ /bum.bərˈðɛt͡ʃ/ n masc
bombing

bombardejar /bom.bar.ðeˈʒa/ /bom.baɾ.ðeˈd͡ʒa/ /bom.baɾ.ðeˈd͡ʒaɾ/ /bom.bəɾ.ðəˈd͡ʒa/ /bum.bər.ðəˈʒa/ v
bomb
Llançar bombes.

bombardí /bom.baɾˈði/ /bom.bəɾˈði/ /bum.bərˈdi/ /bum.bərˈði/ n masc
baritone horn

bombardó /bom.baɾˈðo/ /bum.bərˈdo/ n masc
bass saxhorn

bombat /bomˈbat/ /bumˈbat/ adj
domed

bombatxos /bomˈba.t͡ʃos/ /bumˈba.t͡ʃus/ n masc
knickerbockers

bomber /bomˈbe/ /bomˈbeɾ/ /bumˈbe/ n masc
fireman firefighter

bombeta /bomˈbe.ta/ /bomˈbə.tə/ /bumˈbɛ.tə/ n fem
light bulb bulb

bombo /ˈbom.bo/ /ˈbom.bu/ n masc
bass drum
Instrument membranòfon de percussió consistent en un tambor molt gros que es toca amb una maça i que forma part de les bandes militars, de les orquestres i de la bateria de jazz.
drum
Caixa giratòria que conté números per treure a l'atzar.

bombolla /bomˈbo.ʎa/ /bomˈbo.ʎə/ /bumˈbo.ʎə/ n fem
bubble
Aire tancat per un tel líquid.

bombollejar /bom.bo.ʎeˈd͡ʒa/ /bom.bo.ʎeˈd͡ʒaɾ/ /bom.bo.ʎeˈʒa/ /bom.bo.ʎəˈd͡ʒa/ /bum.bu.ʎəˈʒa/ v
bubble

bombona /bomˈbo.na/ /bomˈbo.nə/ /bumˈbo.nə/ n fem
gas cylinder
Recipient metàl·lic per a l'envasament de gasos liquats.

bombó /bomˈbo/ /bumˈbo/ n masc
bonbon

bon /ˈbɔn/ adj masc
good
Forma obligatòria i masculina de l'adjectiu bo quan precedeix el nom.

bon Nadal Interjection
merry Christmas

bon Nadal i feliç any nou /ˌbɔn Interjection
Merry Christmas and a Happy New Year

bon dia Interjection
good morning good day

bon vespre Interjection
good evening

bona /ˈbo.nə/ /ˈbɔ.na/ /ˈbɔ.nɔ/ /ˈbɔ.nə/ Interjection
fair

bona nit Interjection
good night

bona tarda Interjection
good afternoon

bonament /ˌbo.nəˈmen/ /ˌbɔ.naˈmen/ /ˌbɔ.naˈment/ /ˌbɔ.nəˈmen/ /ˌbɔ.nəˈment/ adv
easily

bonapartista /bo.na.paɾˈtis.ta/ /bo.na.paɾˈtis.te/ /bo.nə.pəɾˈtis.tə/ /bu.nə.pərˈtis.tə/ adj
Bonapartist
Relatiu o pertanyen a l'emperador francès Napoleó Bonaparte.

bonapartista /bo.na.paɾˈtis.ta/ /bo.na.paɾˈtis.te/ /bo.nə.pəɾˈtis.tə/ /bu.nə.pərˈtis.tə/ n neut
Bonapartist
Seguidor de l'emperador francès Napoleó Bonaparte o de la seva política.

bondadosament /bon.daˌðo.zaˈmen/ /bon.daˌðo.zaˈment/ /bon.dəˌðo.zəˈment/ /bun.dəˌðo.zəˈmen/ adv
kindheartedly

bondadós /bon.daˈðos/ /bon.dəˈðos/ /bun.dəˈðos/ adj masc
good

bondat /bonˈdat/ /bunˈdat/ n fem
goodness

boneta /boˈne.ta/ /boˈnə.tə/ /buˈnɛ.tə/ n fem
bonnet
Vela addicional desplegada en moments de poc vent.

bongos /ˈboŋ.gos/ /ˈboŋ.gus/ n masc
bongos

bonic /boˈnik/ /buˈnik/ adj masc
beautiful

bonificar /bo.ni.fiˈka/ /bo.ni.fiˈkaɾ/ /bu.ni.fiˈka/ v
improve
Fer bona una cosa o millorar-la.

bonir /boˈni/ /boˈniɾ/ /buˈni/ v
buzz

bonisme /boˈniz.me/ /boˈniz.mə/ /buˈniz.mə/ n masc
do-goodism

bonista /boˈnis.ta/ /boˈnis.te/ /boˈnis.tə/ /buˈnis.tə/ n neut
bondholder
Inversor en bons.
do-gooder
Qui actua amb bonisme.

bony n masc
bump
Protuberància produïda en el cos per una contusió.
Protuberància produïda en una superfície per un cop.

bonítol /boˈni.toɫ/ /buˈni.tuɫ/ n masc
Atlantic bonito

bonítol llis n masc
plain bonito

booleà /bu.ɫeˈa/ adj masc
Boolean

boquejar /bo.keˈd͡ʒa/ /bo.keˈd͡ʒaɾ/ /bo.keˈʒa/ /bo.kəˈd͡ʒa/ /bu.kəˈʒa/ v
gasp
Obrir i tancar la boca repetidament.

boqueta /boˈke.ta/ /boˈkə.tə/ /buˈkɛ.tə/ n fem
little mouth

boquir /boˈki/ /boˈkiɾ/ /buˈki/ v
cover

bor n masc
boron

bora /ˈbo.ɾa/ /ˈbɔ.ɾə/ n masc
cave

borbollar /bor.βoˈʎa/ /boɾ.boˈʎa/ /boɾ.boˈʎaɾ/ /boɾ.βoˈʎa/ /bur.buˈʎa/ v
bubble
Un líquid, fer borbolls, fer bombolles en la superfície.

borborigme /boɾ.boˈɾiɡ.me/ /boɾ.boˈɾiɡ.mə/ /bur.buˈɾiɡ.mə/ n masc
borborygmus

bord /ˈbort/ adj masc
bastard
Nascut d'uns pares no casats.
Branques noves d'un arbre que surten de la part de baix de la soca i no són d'aprofitament per fer fruit.
wild
Arbre silvestre, que no s'ha empeltat mai i produeix fruits de poc aprofitament.

bord /ˈbort/ n masc
board
Costat d'un vaixell.

borda /ˈbor.də/ /ˈboɾ.ða/ n fem
gunwale
(nàutica) Vora superior del costat d’una embarcació.

bordada /boɾˈða.ða/ /boɾˈða.ðə/ /burˈda.ðə/ /burˈða.ðə/ n fem
track
(nàutica) Camí que fa un veler entre dues virades quan navega de bolina contra vent.

bordadissa /boɾ.ðaˈði.sa/ /boɾ.ðəˈði.sə/ /bur.dəˈði.sə/ /bur.ðəˈði.sə/ n fem
barking

bordar /borˈða/ /boɾˈða/ /boɾˈðaɾ/ /burˈda/ /burˈða/ v
bark

bordejar /bor.ðeˈʒa/ /boɾ.ðeˈd͡ʒa/ /boɾ.ðeˈd͡ʒaɾ/ /boɾ.ðəˈd͡ʒa/ /bur.dəˈʒa/ /bur.ðəˈʒa/ v
tack

bordeus /boɾˈðews/ /burˈðews/ n masc
Bordeaux

boreal /bo.ɾeˈaɫ/ /bu.ɾeˈaɫ/ adj
boreal

borgonya /boɾˈɣo.ɲə/ /burˈɡo.ɲə/ /burˈɣo.ɲə/ n masc
Burgundy

borgonyó /boɾ.ɣoˈɲo/ /bur.ɡuˈɲo/ /bur.ɣuˈɲo/ adj masc
Burgundian
Relatiu o pertanyent a la Borgonya.

borgonyó /boɾ.ɣoˈɲo/ /bur.ɡuˈɲo/ /bur.ɣuˈɲo/ n masc
Burgundian
Persona que habita o és originària de la Borgonya.
(masculí singular) Dialecte del francès que es parla a la Borgonya i en una part del Nivernès i de la Xampanya.

borinot /bo.ɾiˈnɔt/ /bu.ɾiˈnɔt/ n masc
bumblebee
Insecte volador del gènere Bombus, voluminós i pelut.
pest
(figurat) Persona que no para de voltar tot xerrant i fent nosa.

borinotejar /bo.ɾi.no.teˈd͡ʒa/ /bo.ɾi.no.teˈd͡ʒaɾ/ /bo.ɾi.no.teˈʒa/ /bo.ɾi.no.təˈd͡ʒa/ /bu.ɾi.nu.təˈʒa/ v
be a pest

borla /ˈbor.ɫə/ /ˈboɾ.ɫa/ /ˈboɾ.ɫə/ /ˈbɔr.ɫə/ n masc
tassel

borlar /borˈɫa/ /boɾˈɫa/ /boɾˈɫaɾ/ /burˈɫa/ v
tassel

born /ˈborn/ /ˈbɔrn/ n masc
ring
En electricitat, cadascun dels contactes destinats a ser connectats a un circuit o aparell per tal transferir o rebre d'aquest corrent elèctric, especialment els dels generadors elèctrics.
Recinte on, a l'edat mitjana, es celebraven torneigs entre cavallers.

borni /ˈbor.ni/ /ˈbɔr.ni/ adj masc
one-eyed

borradura /bo.raˈðu.ɾa/ /bu.rəˈðu.ɾə/ n fem
rash

borrascosament /bo.rasˌko.zaˈmen/ /bo.rasˌko.zaˈment/ /bo.rəsˌko.zəˈment/ /bu.rəsˌko.zəˈmen/ adv
stormily

borratja /boˈra.d͡ʒa/ /boˈra.d͡ʒə/ /buˈra.d͡ʒə/ n fem
borage

borratxera /bo.raˈt͡ʃe.ɾa/ /bo.rəˈt͡ʃe.ɾə/ /bu.rəˈt͡ʃe.ɾə/ n fem
binge drinking
(informal) embriaguesa

borratxo /boˈra.t͡ʃo/ /buˈra.t͡ʃu/ n masc
sop
(pastisseria) Dolç fet amb bescuit i amarat de licor.

borrissol /bo.riˈsɔɫ/ /bu.riˈsɔɫ/ n masc
lanugo

borrosament /boˌro.zaˈmen/ /boˌro.zaˈment/ /boˌro.zəˈment/ /buˌro.zəˈmen/ adv
blurrily

borrufa /boˈru.fa/ /boˈru.fə/ /buˈru.fə/ n fem
snowstorm

borràs /boˈras/ /buˈras/ n masc
burlap

borsa /ˈbor.sə/ /ˈboɾ.sa/ n fem
stock exchange

bosc n masc
forest wood

bosnià /boz.niˈa/ /buz.niˈa/ adj masc
Bosnian
Relatiu a Bòsnia o als seus habitants.

bosnià /boz.niˈa/ /buz.niˈa/ n masc
Bosnian
Natural de la regió de Bòsnia o de l'estat de Bòsnia i Hercegovina.
(només singular) Varietat estandarditzada del serbocroat a Bòsnia i Hercegovina.

bosquerol /bos.keˈɾɔɫ/ /bos.kəˈɾɔɫ/ /bus.kəˈɾɔɫ/ adj masc
rural

bossa /ˈbo.sa/ /ˈbo.sə/ n fem
bag
Utensili amb nanses fet amb material flexible, emprat per a transportar coses de poc pes.
pocket
(futbol americà) Zona del voltant del quarterback compresa entre la línia ofensiva i els corredors, que els atacants protegeixen al començament de cada intent per evitar que els defensors plaquin el quarterback.

bossa d'aigua calenta n fem
hot water bottle

bossa de golf n fem
golf bag

bossell /boˈseʎ/ /buˈseʎ/ n masc
torus

bossut /boˈsut/ /buˈsut/ adj masc
bagging

bosó /boˈzo/ /buˈzo/ n masc
boson

bot n masc
wineskin
Recipient de cuir, originalment de boc per a contenir vi.
jump
Salt enlaire amb un impuls ràpid.
boat
Embarcació petita sense coberta.
bot
(informàtica) Programa informàtic dissenyat per a completar tasques d’assistència, especialment quan opera com un usuari.
bounce
Moviment elàstic d’un cos que en topar és llançat enlaire.
ocean sunfish
Peix (Mola mola) de la família els mòlids, de color gris i textura aspra, de cos discoïdal aplanat, però que s'unfla com un globus com a sistema de defensa.
Peix subtropical de la família dels diodòntids. (Chilomycterus reticulatus)
(peixos) ballesta

bot alt n masc
high dribble

bot baix n masc
low dribble

bot corregut n masc
bote corrido

bota /ˈbo.ta/ /ˈbo.tə/ /ˈbɔ.tə/ n fem
boot
Calçat alt que cobreix el peu i part de la cama fins a prop del genoll, sovint de cuiro.

bota de pluja n fem
Wellington boots

botaló /bo.taˈɫo/ /bo.təˈɫo/ /bu.təˈɫo/ n masc
jib

botar /boˈta/ /boˈtaɾ/ /buˈta/ v
bounce
(esports de pilota) Fer, la pilota o la bola, un o més moviments lliures a conseqüència d'un nombre igual d'impactes contra el camp de joc.

boter /boˈte/ /boˈteɾ/ /buˈte/ n masc
cooper
(professions) Un boter era un menestral que tenia l'ofici de fer bótes, tines, tonells, etc., destinats a contenir líquids, especialment vi, oli, o pesca salada.

boterut /bo.teˈɾut/ /bo.təˈɾut/ /bu.təˈɾut/ adj masc
bumpy
Que té forma de bot o de bóta.
chubby
Baix i gras.

botifarra /bo.tiˈfa.rə/ /bu.tiˈfa.rə/ n fem
sausage
(aliments) Embotit de budell gros farcit de carn de porc trinxada i adobada.

botiga /boˈti.ɣa/ /boˈti.ɣə/ /buˈti.ɣa/ /buˈti.ɣə/ n fem
shop store

botiguer /bo.tiˈɣe/ /bo.tiˈɣeɾ/ /bu.tiˈɣe/ n masc
shop assistant

botija /boˈti.d͡ʒa/ /boˈti.ʒa/ /boˈti.ʒə/ /buˈti.ʒə/ n fem
jug

botir /boˈti/ /boˈtiɾ/ /buˈti/ v
swell
(central, septentrional) Causar tibantor a causa de l'augment de volum.
expel
(balear) Ser llançat amb força.

botja pudent n fem
white wormwood

botonada /bo.toˈna.ða/ /bo.toˈna.ðə/ /bu.tuˈna.ðə/ n fem
buttons

botonar /bo.toˈna/ /bo.toˈnaɾ/ /bu.tuˈna/ v
button

botoner /bo.toˈne/ /bo.toˈneɾ/ /bu.tuˈne/ n masc
buttonmaker

botonera /bo.toˈne.ɾa/ /bo.toˈne.ɾə/ /bu.tuˈne.ɾə/ n fem
buttonhole

botre /ˈbo.tɾe/ /ˈbo.tɾə/ v
jump

botrioide /bo.tɾiˈɔj.ðe/ /bo.tɾiˈɔj.ðə/ /bu.tɾiˈɔj.ðə/ adj
botryoidal

botuliforme /bo.tu.ɫiˈfoɾ.me/ /bo.tu.ɫiˈfoɾ.mə/ /bu.tu.ɫiˈfor.mə/ adj
botuliform

botulisme /bo.tuˈɫiz.me/ /bo.tuˈɫiz.mə/ /bu.tuˈɫiz.mə/ n masc
botulism

botxí /boˈt͡ʃi/ /buˈt͡ʃi/ n masc
executioner

botzina /boˈd͡zi.na/ /boˈd͡zi.nə/ /buˈd͡zi.nə/ n fem
horn
Instrument de vent de forma cònica amb embocadura usat per a fer senyals.
claxon
Avisador acústic, típicament d’un automòbil, que transforma l’energia en sonora i l’amplifica.

botzinar /bo.d͡ziˈna/ /bo.d͡ziˈnaɾ/ /bu.d͡ziˈna/ v
honk
(antic) Sonar la botzina.

botànic /boˈta.nik/ /buˈta.nik/ adj
botanic
Relatiu a l'estudi de les plantes.

botànic /boˈta.nik/ /buˈta.nik/ n masc
botanist
Persona versada en l’estudi de les plantes.

botànica /boˈta.ni.ka/ /boˈta.ni.kə/ /buˈta.ni.kə/ n fem
botany

botí /boˈti/ /buˈti/ n masc
booty

botó /boˈto/ /buˈto/ n masc
button

botó de direcció n masc
directional button

botó de puny n masc
cufflink

bou n masc
ox bull
Animal mascle de la família bòvids (Bos taurus).

bover /boˈve/ /boˈveɾ/ /boˈβe/ /boˈβeɾ/ /buˈve/ /buˈβe/ n masc
cowboy
Pastor encarregat de vigilar vaques i bous.

boví /boˈvi/ /boˈβi/ /buˈvi/ /buˈβi/ adj masc
bovine

bowling /ˈbow.ɫiŋ/ /ˈbow.ɫiŋk/ n masc
bowling alley bowling
(bitlles, anglicisme) Bitlles practicades sobre una pista de bowling sota sostre, en què l'element llançat amb la mà és una bola de material sintètic amb forats per als dits, que ha de rodar al llarg de tot el desplaçament.

bowling de deu n masc
bowling

bowling de nou n masc
ninepin bowling

box del batedor n masc
batter's box

box del guia n masc
coach's box

box del receptor n masc
catcher's box

boxa /ˈbok.sa/ /ˈbok.sə/ n fem
boxing

boxejar /bok.seˈd͡ʒa/ /bok.seˈd͡ʒaɾ/ /bok.seˈʒa/ /bok.səˈd͡ʒa/ /buk.səˈʒa/ v
box

boà /boˈa/ /buˈa/ n masc
boa

boç /ˈbos/ n masc
muzzle

bracejar /bɾa.seˈd͡ʒa/ /bɾa.seˈd͡ʒaɾ/ /bɾa.seˈʒa/ /bɾə.səˈd͡ʒa/ /bɾə.səˈʒa/ v
swing one's arms
Moure els braços, agitar-los.
brace
(nàutica) Estirar el cap que subjecta les vares per fer girar les veles.

bradicàrdia /bɾa.ðiˈkaɾ.ði.a/ n masc
bradycardia

bradilèxia /ˌbɾa.ðiˈɫɛk.si.a/ /ˌbɾa.ðiˈɫɛk.si.ə/ n fem
bradylexia

braga /ˈbɾa.ɣa/ /ˈbɾa.ɣə/ n fem
belt

braguer /bɾaˈɣe/ /bɾaˈɣeɾ/ /bɾəˈɣe/ n masc
udder

bragueta /bɾaˈɣe.ta/ /bɾəˈɣə.tə/ /bɾəˈɣɛ.tə/ n fem
fly
Obertura de davant dels pantalons.

bram /ˈbɾam/ n masc
roar bray
Crit de l'ase, del lleó.
howl
Crit molt fort.

bramar /bɾaˈma/ /bɾaˈmaɾ/ /bɾəˈma/ v
bray roar
Cridar, certs animals com l'ase i el lleó.
howl
Parlar amb grans crits les persones.
Fer soroll una tempesta, la mar.

bramul /bɾaˈmuɫ/ /bɾəˈmuɫ/ n masc
bellow
Crit del bou, de la vaca, de l’elefant.
roar
Soroll fort de vent, de tempesta, de la mar.

bramular /bɾa.muˈɫa/ /bɾa.muˈɫaɾ/ v
bellow
Fer crits el bou, la vaca.
roar
Bramar intensament una tempesta, la mar.

branca /ˈbɾaŋ.ka/ n fem
branch
Divisió del tronc d'un arbre.
arm
Cadascuna de les peces allargades d’unes ulleres per recolzar-se en les orelles.

brancal /bɾaŋˈkaɫ/ /bɾəŋˈkaɫ/ n masc
jamb
Conjunt de pedres sobreposades que envolten finestres i portes.

brancar /bɾaŋˈka/ /bɾaŋˈkaɾ/ /bɾəŋˈka/ v
branch
(intransitiu) Treure un arbre les branques.
branch out
(transitiu) Fer ramificacions d’una canalització amb tubs secundaris.

brancatge /bɾaŋˈka.d͡ʒe/ n masc
branches

branda /ˈbɾan.da/ /ˈbɾan.də/ n fem
branle

brandada /bɾanˈda.ða/ /bɾənˈda.ðə/ n fem
swaying
Moviment oscil·latori d’un cos que vibra.
brandade
Plat amb consistència de puré preparat amb bacallà esmicolat.

brandar /bɾanˈda/ /bɾanˈdaɾ/ /bɾənˈda/ v
brandish
(transitiu) Amenaçar movent una arma o altra cosa contundent que es porta agafada.
toll
(transitiu) Fer sonar una campana movent-la de forma oscil·latòria.
oscillate
(intransitiu) Moure’s repetidament d'un costat a l'altre amb moviment oscil·latori.

brandi /ˈbɾan.di/ n masc
brandy

brandó /bɾanˈdo/ /bɾənˈdo/ n masc
taper

branquilló /bɾaŋ.kiˈʎo/ n masc
twig

braquiblast /bɾa.kiˈbɫast/ /bɾə.kiˈβɫast/ n masc
brachyblast

brasa /ˈbɾa.za/ /ˈbɾa.zə/ n fem
embers

brasiler /bɾa.ziˈɫe/ /bɾə.ziˈɫe/ adj masc
Brazilian
Relatiu o pertanyent al Brasil o al seu dialecte.

brasiler /bɾa.ziˈɫe/ /bɾə.ziˈɫe/ n masc
Brazilian
Persona que habita o és originària del Brasil.
(masculí singular) Dialecte del portuguès parlat a Brasil.

brau adj masc
brave
Valent davant el perill.

bravament /ˌbɾa.vaˈment/ /ˌbɾa.vəˈmen/ /ˌbɾa.vəˈment/ /ˌbɾa.βaˈmen/ /ˌbɾa.βəˈmen/ adv
bravely

bravejar /bɾa.veˈd͡ʒaɾ/ /bɾa.βeˈd͡ʒa/ /bɾa.βeˈʒa/ /bɾə.vəˈd͡ʒa/ /bɾə.vəˈʒa/ /bɾə.βəˈʒa/ v
brave

braç n masc
arm
(anatomia) Extremitat superior del cos.
ell
Unitat de longitud, el doble d'un colze.

braç executor n masc
throwing arm

braçat /bɾaˈsat/ /bɾəˈsat/ n masc
armful
Quantitat de llenya o similar que es pot agafar amb els braços.

braó /bɾaˈo/ /bɾəˈo/ n masc
stifle
En els quadrúpedes, part final de la cuixa o de l’espatlla.

brea /ˈbɾe.a/ /ˈbɾe.ə/ n fem
tar
Resina obtinguda de la destil·lació de la fusta de les coníferes, emprada en medicina com a antisèptic.
pitch
Substància negra emprada per impermeabilitzar els vaixells de fusta.

bregar /bɾeˈɣa/ /bɾeˈɣaɾ/ /bɾəˈɣa/ v
struggle
(intransitiu) Lluitar per la possessió d'alguna cosa.

bregma /ˈbɾeɡ.ma/ /ˈbɾɛɡ.mə/ n masc
bregma

breguejar /bɾe.ɣeˈd͡ʒa/ /bɾe.ɣeˈd͡ʒaɾ/ /bɾe.ɣeˈʒa/ /bɾə.ɣəˈd͡ʒa/ /bɾə.ɣəˈʒa/ v
quarrel

brenya n fem
scrub

bresca /ˈbɾes.ka/ /ˈbɾəs.kə/ /ˈbɾɛs.kə/ n fem
honeycomb

bressar /bɾeˈsa/ /bɾeˈsaɾ/ /bɾəˈsa/ v
cradle

bressol /bɾeˈsɔɫ/ n masc
cot cradle
(central, septentrional, alguerès) Llit per un bebè, generalment amb capacitat de ser gronxat.

bretxa /ˈbɾe.t͡ʃa/ /ˈbɾe.t͡ʃə/ n fem
breach
Obertura feta en una muralla per l’artilleria.
gap
Pas estret entre muntanyes.
(castellanisme) fractura, divisió, escletxa (diferència entre dos valors socials)
breccia breach
Massa rocosa de fragments de cairells units per un ciment natural.

bretó adj masc
Breton
Relatiu a la Bretanya, als seus habitants o a la seva llengua.

bretó n masc
Breton
Natural de la Bretanya.
(masculí singular) Llengua cèltica originària de la Bretanya.

breu /ˈbɾew/ adj
brief
De durada curta.

breu /ˈbɾew/ n masc
brief
Document oficial i concís que tracta generalment d’afers administratius o un rescripte.

breument /ˌbɾewˈmen/ /ˌbɾewˈment/ adv
briefly

bri /ˈbɾi/ n masc
blade

brial /bɾiˈaɫ/ n masc
bliaut
(històric) Vestit femení de tela fina des de la cintura fins als peus.

bric /ˈbɾik/ n masc
carton

bricbarca /bɾiɡˈbar.kə/ /bɾiɡˈbaɾ.ka/ n
barque

bricolar /bɾi.koˈɫa/ /bɾi.koˈɫaɾ/ /bɾi.kuˈɫa/ v
DIY

bricolatge /bɾi.koˈla.d͡ʒe/ /bɾi.kuˈɫa.d͡ʒə/ n masc
do it yourself

brida /ˈbɾi.ða/ /ˈbɾi.ðə/ n fem
bridle
Peça de ferro que es posa a la boca del cavall, a la qual es lliguen les regnes per governar-lo.
Element de metall o plàstic resistent que serveix per lligar i immobilitzar dues coses.
(pilota basca) Tira de cuir sobresortint del guant d'una cesta, que serveix per a lligar-hi la cinta.

brillant /bɾiˈʎan/ /bɾiˈʎant/ adj
bright brilliant
Que brilla.

brillant /bɾiˈʎan/ /bɾiˈʎant/ n masc
diamond bright
Diamant tallat en facetes per sobre i per sota.

brillantment /bɾiˌʎamˈmen/ /bɾiˌʎamˈment/ adv
brilliantly

brillar /bɾilˈla/ /bɾiˈʎa/ /bɾiˈʎa/ /bɾiˈʎaɾ/ v
shine

brindar /bɾinˈda/ /bɾinˈdaɾ/ v
toast
Beure a la salut d'algú.
offer
Oferir alguna cosa voluntàriament.

brindis n masc
toast

briologia /bɾi.o.loˈd͡ʒi.a/ /bɾi.u.luˈʒi.ə/ n fem
bryology

brisa /ˈbɾi.za/ /ˈbɾi.zə/ n fem
breeze
Tipus de vent suau que es produeix al litoral a causa dels diferencials de temperatura, normalment al matí i a l'horabaixa.

brisa de mar n fem
sea breeze

brisa de terra n fem
land breeze

britànic /bɾiˈta.nik/ adj masc
British

britànic /bɾiˈta.nik/ n masc
Briton
Natural de la Gran Bretanya

briu /ˈbɾiw/ n masc
verve

briós /bɾiˈos/ adj masc
lively

broca /ˈbɾɔ.ka/ /ˈbɾɔ.kɔ/ /ˈbɾɔ.kə/ n fem
drill bit
Barra cilíndrica amb un cap tallant giratori que s’usa amb una eina per a foradar.

brocat /bɾoˈkat/ /bɾuˈkat/ n masc
brocade
Teixit de seda amb ornaments, especialment d’or o d’argent.

brodar /bɾoˈða/ /bɾoˈðaɾ/ /bɾuˈða/ v
embroider

brodat /bɾoˈðat/ /bɾuˈðat/ n masc
embroidery

brogir /bɾoˈd͡ʒi/ /bɾoˈd͡ʒiɾ/ /bɾoˈʒi/ /bɾuˈʒi/ v
roar

broida /ˈbɾɔj.ða/ /ˈbɾɔj.ðɔ/ /ˈbɾɔj.ðə/ n fem
southernwood

brollador /bɾo.ʎaˈðo/ /bɾo.ʎaˈðoɾ/ /bɾo.ʎəˈðo/ /bɾu.ʎəˈðo/ n masc
fountain

brollar /bɾoˈʎa/ /bɾoˈʎaɾ/ /bɾuˈʎa/ v
gush
L’aigua, sortir impetuosament de terra, d’una font.

brom n masc
bromine

broma /ˈbɾo.ma/ n fem
mist
Boira poc espessa.
shipworm
Mol·lusc marí lamel·libranqui (Teredo navalis).
joke
Mentida, entremaliadura o joc fet per divertir-se, usualment a costa dels altres.

bromadora /bɾo.maˈðo.ɾa/ /bɾo.məˈðo.ɾə/ /bɾu.məˈðo.ɾə/ n fem
skimmer

bromejar /bɾo.meˈd͡ʒa/ /bɾo.meˈd͡ʒaɾ/ /bɾo.meˈʒa/ /bɾo.məˈd͡ʒa/ /bɾu.məˈʒa/ v
joke jest

bromista /bɾoˈmis.ta/ /bɾoˈmis.te/ /bɾoˈmis.tə/ /bɾuˈmis.tə/ adj
joking

bromista /bɾoˈmis.ta/ /bɾoˈmis.te/ /bɾoˈmis.tə/ /bɾuˈmis.tə/ n neut
joker

broncodilatador /ˌbɾoŋ.ko.ði.ɫa.taˈðo/ /ˌbɾoŋ.ko.ði.ɫa.taˈðoɾ/ /ˌbɾoŋ.ko.ði.ɫə.təˈðo/ /ˌbɾoŋ.ku.ði.ɫə.təˈðo/ n masc
bronchodilator
Medicament que dilata i relaxa els bronquis. Normalment se l'utilitza per combatre l'asma.

bronqui /ˈbɾɔŋ.ki/ n masc
bronchus

bronquial /bɾoŋ.kiˈaɫ/ /bɾuŋ.kiˈaɫ/ adj
bronchial

bronquiolitis /bɾoŋ.ki.oˈɫi.tis/ /bɾuŋ.ki.uˈɫi.tis/ n fem
bronchiolitis

bronquitis /bɾoŋˈki.tis/ /bɾuŋˈki.tis/ n fem
bronchitis

bronquíol /bɾoŋˈki.oɫ/ /bɾuŋˈki.uɫ/ n masc
bronchiole

bronze /ˈbɾon.zə/ n masc
bronze

bronzejar /bɾon.zeˈd͡ʒa/ /bɾon.zeˈd͡ʒaɾ/ /bɾon.zeˈʒa/ /bɾon.zəˈd͡ʒa/ /bɾun.zəˈʒa/ v
bronze
Fer que alguna cosa sembli de bronze.
tan
Fer la pell més morena.

brossa /ˈbɾo.sə/ /ˈbɾɔ.sa/ /ˈbɾɔ.sɔ/ /ˈbɾɔ.sə/ n fem
brush
Restes vegetals escampades que s’acumulen en un lloc.
undergrowth
Malesa, brolla, conjunt espès de plantes.
speck
Partícula despresa.

brossar /bɾoˈsa/ /bɾoˈsaɾ/ /bɾuˈsa/ v
brush
Polir amb una brossa.

brosta /ˈbɾos.ta/ /ˈbɾos.tə/ /ˈbɾɔs.ta/ /ˈbɾɔs.tə/ n fem
twig
Conjunt de brots més tendres d’un arbre o d’un arbust.

brostada /bɾosˈta.ða/ /bɾosˈta.ðə/ /bɾusˈta.ðə/ n fem
sprouting

brostar /bɾosˈta/ /bɾosˈtaɾ/ /bɾusˈta/ v
sprout

brostejar /bɾos.teˈd͡ʒa/ /bɾos.teˈd͡ʒaɾ/ /bɾos.teˈʒa/ /bɾos.təˈd͡ʒa/ /bɾus.təˈʒa/ v
browse
El bestiar, menjar brosta del camp.

brot /ˈbɾot/ n masc
shoot
(botànica) Part de la planta per on creix la part aèria.
outbreak
(figuradament, epidemiologia, sociologia) Increment de casos d'una malaltia o succés mèdic per sobre de la freqüència esperada o inici d'un fenomen social potencialment nociu.
stroke
(col·loquial, negatiu) No gens, mica, res.

brotar /bɾoˈta/ /bɾoˈtaɾ/ /bɾuˈta/ v
sprout

brou /ˈbɾɔw/ n masc
broth

brou bordelès n masc
Bordeaux mixture

brou de cultiu n masc
broth

bru /ˈbɾu/ adj masc
brown
Color fosc proper al negre amb matisos rogencs, especialment en pelatges.

bruc n masc
heath

bruixa /ˈbɾu.ʃa/ /ˈbɾuj.ʃa/ n fem
witch hag
Dona que practica bruixeria.
four-spotted megrim
(peixos) Peix pla que habita el fons marítim i s'amaga entre la sorra (Lepidorhombus boscii).
megrim
(peixos) Peix que es diferencia de l'anterior per ser de pell més clara i mida menor (Lepidorhombus whiffiagonis).
scaldback
(peixos) Peix teleosti de la família dels bòtids i de l'ordre dels pleuronectiformes (Arnoglossus thori).

bruixeria /bɾu.ʃeˈɾi.a/ /bɾu.ʃəˈɾi.ə/ /bɾuj.ʃeˈɾi.a/ n fem
witchcraft

brumir /bɾuˈmi/ /bɾuˈmiɾ/ v
rustle

brunyir /bɾuˈɲi/ /bɾuˈɲiɾ/ v
burnish

brunzir /bɾunˈzi/ /bɾunˈziɾ/ v
hum

brusc /ˈbɾusk/ adj masc
sudden

bruscament /ˌbɾus.kaˈmen/ /ˌbɾus.kaˈment/ /ˌbɾus.kəˈmen/ /ˌbɾus.kəˈment/ adv
brusquely

brusir /bɾuˈzi/ /bɾuˈziɾ/ v
burnish
Polir les vores de vidre tallades amb el diamant.

brussel·lès /bɾu.seɫˈɫes/ /bɾu.seˈɫes/ /bɾu.səɫˈɫəs/ /bɾu.səɫˈɫɛs/ /bɾu.səˈɫɛs/ adj masc
Brusselian

brut adj masc
dirty filthy
Que té brutícia, pols o taques, poc net o polit.
Obscè en l'expressió o el parlar.

brut adv
dirty
Amb brutícia.

brutal /bɾuˈtaɫ/ adj
brutal brutish
Propi de les bèsties, d’animals irracionals.

brutalment /bɾuˌtaɫˈmen/ /bɾuˌtaɫˈment/ adv
brutally

brutament /ˌbɾu.taˈmen/ /ˌbɾu.taˈment/ /ˌbɾu.təˈmen/ /ˌbɾu.təˈment/ adv
dirtily

brutícia /bɾuˈti.si.a/ /bɾuˈti.si.ə/ n fem
dirtiness

brètol /ˈbɾɛ.toɫ/ /ˈbɾɛ.tuɫ/ adj masc
loutish

bròfegament /ˌbɾɔ.fe.ɣaˈmen/ /ˌbɾɔ.fe.ɣaˈment/ /ˌbɾɔ.fə.ɣəˈmen/ /ˌbɾɔ.fə.ɣəˈment/ adv
sullenly

bua /ˈbu.a/ /ˈbu.ə/ n fem
buba
Gra purulent en la superfície de la pell.

bub-bub Interjection
bow wow

bubó /buˈβo/ n masc
bubo

buc /ˈbuk/ n masc
hull
(nàutica) Cos principal del vaixell llevat del motor i de tot el que es troba per sobre de coberta i en especial de l'arboradura.
well
(construcció) Conjunt de parets que fan de suport a una escala.

bucle /ˈbu.kɫe/ n masc
loop

bucle de joc n masc
game loop

bucòlic adj masc
bucolic

budell n masc
bowel

bufanda /buˈfan.da/ n fem
scarf

bufar /buˈfa/ /buˈfaɾ/ v
blow
(intransitiu) Expulsar aire per la boca fent força amb els llavis mig closos.
(transitiu) Dirigir l’aire expulsat amb força de la boca sobre alguna cosa.

bufar i fer ampolles idiom
piece of cake

bufet /buˈfet/ /buˈfət/ /buˈfɛt/ n masc
sideboard
Moble per a desar el parament de taula del menjador.
buffet
Taula assortida de menjar i begudes preparada per a servir-se’n.
office
Despatx d’advocats.

bufeta /buˈfe.ta/ /buˈfə.tə/ /buˈfɛ.tə/ n fem
bladder
(anatomia) Cavitat membranosa que rep un líquid o gas de l'organisme.
bufeta urinària
(menorquí) butllofa

bufeta urinària n fem
urinary bladder

bufetada /bu.feˈta.ða/ /bu.fəˈta.ðə/ n fem
slap smack

bufetejar /bu.fe.teˈd͡ʒa/ /bu.fe.teˈd͡ʒaɾ/ /bu.fe.teˈʒa/ /bu.fə.təˈd͡ʒa/ /bu.fə.təˈʒa/ v
slap

bufonejar /bu.fo.neˈd͡ʒa/ /bu.fo.neˈd͡ʒaɾ/ /bu.fo.neˈʒa/ /bu.fo.nəˈd͡ʒa/ /bu.fu.nəˈʒa/ v
jest

bufó /buˈfo/ adj masc
nice

bufó /buˈfo/ n masc
buffon

bugada /buˈɣa.ða/ /buˈɣa.ðə/ n fem
laundry

bugader /bu.ɣaˈðe/ /bu.ɣaˈðeɾ/ /bu.ɣəˈðe/ n masc
basin
Recipient per fer la bugada.
launderer
Persona que treballa rentant la roba dels altres.

bugia /buˈd͡ʒi.a/ /buˈʒi.a/ /buˈʒi.ə/ n fem
spark plug

buglossa /buˈɣɫɔ.sa/ /buˈɣɫɔ.sɔ/ /buˈɣɫɔ.sə/ n fem
bugloss

bugui /ˈbu.ɣi/ n neut
Buginese
(només singular) Llengua malaiopolinèsia originària de les Cèlebes.

buidar /bujˈða/ /bujˈðaɾ/ /bwiˈða/ v
empty

buina /ˈbuj.na/ /ˈbuj.nə/ /ˈbwi.na/ n fem
dung

buirac /bujˈɾak/ /bwiˈɾak/ n masc
quiver
Caixa ampla per dalt i estreta per baix dins de la qual es porten fletxes, sagetes o dards.
pincushion
Coixinet on els sastres claven les agulles de cosir.

buit /ˈbujt/ /ˈbwit/ adj masc
empty
Dit d'un objecte que no conté res visible.

buit /ˈbujt/ /ˈbwit/ n masc
vacuum empty
(física) Absència de matèria.

buixardar /bu.ʃaɾˈða/ /bu.ʃərˈda/ /buj.ʃarˈða/ /buj.ʃaɾˈðaɾ/ v
roughen

bulb /ˈbuɫp/ n masc
bulb

bulbil /buɫˈβiɫ/ n masc
bulbil

bulbós /buɫˈβos/ adj masc
bulbous

bulliciosament /bu.ʎi.siˌo.zaˈmen/ /bu.ʎi.siˌo.zaˈment/ /bu.ʎi.siˌo.zəˈmen/ /bu.ʎi.siˌo.zəˈment/ adv
bustlingly

bullir /buˈʎi/ /buˈʎiɾ/ v
boil

bulímia /buˈɫi.mi.a/ /buˈɫi.mi.ə/ n fem
bulimia

bulímia nerviosa n fem
bulimia nervosa

bumerang /bu.meˈɾaŋ/ /bu.meˈɾaŋk/ /bu.məˈɾaŋ/ /bu.məˈɾaŋk/ n masc
boomerang

bunyol /buˈɲɔɫ/ n masc
beignet
Massa de forma rodona irregular, feta de pasta fregida de farina batuda i barrejada amb altres ingredients.

burca /ˈbur.kə/ /ˈbuɾ.ka/ n fem
burka

burell /buˈɾeʎ/ adj masc
timberwolf

burg /ˈburk/ n masc
burg

burgesament /burˌd͡ʒe.zaˈmen/ /burˌʒɛ.zəˈmen/ /buɾˌd͡ʒe.zaˈmen/ /buɾˌd͡ʒe.zaˈment/ /buɾˌʒə.zəˈment/ adv
bourgeoisly

burgesia /bur.ʒəˈzi.ə/ /buɾ.d͡ʒeˈzi.a/ n fem
bourgeoisie

burgmestre /burɡˈmɛs.tɾə/ /buɾɡˈmes.tɾe/ /buɾɡˈməs.tɾə/ n masc
burgomaster

buriat /bu.ɾiˈat/ n masc
Buryat
(només singular) Llengua mongòlica originària de Buriàtia (Rússia).

burilla /buˈɾi.ʎa/ /buˈɾi.ʎə/ n fem
butt

burjar /burˈd͡ʒa/ /burˈʒa/ /buɾˈd͡ʒa/ /buɾˈd͡ʒaɾ/ v
peel

burla /ˈbur.ɫə/ /ˈbuɾ.ɫa/ n fem
taunt
Acció de burlar-se

burlar-se /bur.ɫərˈsə/ /buɾˈɫaɾ.se/ /buɾˈɫaɾ.sə/ v
taunt

burlesc /burˈɫɛsk/ /buɾˈɫesk/ adj masc
burlesque

burlescament /burˌɫes.kaˈmen/ /burˌɫɛs.kəˈmen/ /buɾˌɫes.kaˈmen/ /buɾˌɫes.kaˈment/ /buɾˌɫɛs.kəˈment/ adv
burlesquely

burocratitzar /bu.ɾo.kɾa.tiˈd͡za/ /bu.ɾo.kɾa.tiˈza/ /bu.ɾo.kɾa.tiˈzaɾ/ /bu.ɾo.kɾə.tiˈd͡za/ /bu.ɾu.kɾə.tiˈd͡za/ v
bureocratize

burocràcia /bu.ɾoˈkɾa.si.a/ /bu.ɾoˈkɾa.si.ə/ /bu.ɾuˈkɾa.si.ə/ n fem
bureaucracy

burofax /bu.ɾoˈfaks/ n masc
bureaufax
Oficina de correus que ofereix el servei de transferència de documents a través fax.

burquini /burˈki.ni/ n masc
burqini

burra /ˈbu.rə/ n fem
zebra seabream
Peix de la família dels espàrids, de musell cònic i llavis gruixuts, de color gris amb franges amples i fosques (Diplodus cervinus).

burret /buˈret/ /buˈrət/ /buˈrɛt/ n masc
red mouthed goby
Peix de la família dels gòbids de cos cilíndric i allargat, de color entre marró i vermell amb taques fosques i clares (Gobius cruentatus).
four-spotted goby
Peix de la família dels gòbids de clima subtropical i demersal que viu fins als 333 m de fondària (Deltentosteus quadrimaculatus).

burro /ˈbu.ro/ /ˈbu.ru/ n masc
black goby
(peixos) Peix de la família dels gòbids de cap i ulls grossos, de color fosc (Gobius niger).

burro marí n masc
sea-horse

burro roquer n masc
giant goby

burxa /ˈbur.ʃə/ /ˈbuɾ.t͡ʃa/ n fem
poker
Instrument de ferro per a remenar el foc.

burxa /ˈbur.ʃə/ /ˈbuɾ.t͡ʃa/ n neut
troublemaker
Persona donada a burxar, a provocar i molestar.

burxar /burˈt͡ʃa/ /burˈʃa/ /buɾˈt͡ʃa/ /buɾˈt͡ʃaɾ/ v
tease poke
Punxar amb insistència amb un objecte punxegut.
poke
Remenar el foc, les brases, amb un instrument.
incite
Insistir contínuament per aconseguir una finalitat.
tease
Provocar amb insistència de forma molesta.

burí /buˈɾi/ n masc
graver

bus n masc
bus
En electrònica digital, part d'un circuit per on es transfereixen dades o senyals.

bus n neut
diver
Persona que realitza treballs submergit o caminant per baix del mar.

bus a peu n masc
walking bus

busca /ˈbus.ka/ /ˈbus.kə/ n fem
hand
Cadascun dels palets indicadors de l'hora en un rellotge de sol o mecànic.

buscall /busˈkaj/ /busˈkaʎ/ n masc
billet

buscar les pessigolles v
taunt

buscar tres peus al gat v
make a mountain out of a mole hill

busseig /buˈset͡ʃ/ /buˈsət͡ʃ/ /buˈsɛt͡ʃ/ n masc
dive

bussejar /bu.seˈd͡ʒa/ /bu.seˈd͡ʒaɾ/ /bu.seˈʒa/ /bu.səˈd͡ʒa/ /bu.səˈʒa/ v
dive

bust /ˈbust/ n masc
bust

bustrofèdon /bus.tɾoˈfɛ.ðon/ /bus.tɾuˈfɛ.ðun/ n masc
boustrophedon

butaca /buˈta.ka/ /buˈta.kə/ n fem
armchair

butlla /ˈbuɫ.ɫa/ /ˈbuɫ.ɫə/ /ˈbuʎ.ʎa/ /ˈbuʎ.ʎə/ n fem
bull
Missiva o document oficial emès pel Papa.

butlleta /buɫˈɫɛ.tə/ /buʎˈʎe.ta/ /buʎˈʎɛ.tə/ /buˈʎe.ta/ n fem
ballot

butlletí /bu.ʎeˈti/ /buɫ.ɫəˈti/ /buʎ.ʎeˈti/ /buʎ.ʎəˈti/ n masc
bulletin

butlletí de notes n masc
report card

butllofa /buʎˈʎɔ.fa/ /buʎˈʎɔ.fə/ /buˈʎɔ.fa/ /buˈʎɔ.fɔ/ /buˈʎɔ.fə/ n fem
blister

butxaca /buˈd͡ʒa.ka/ /buˈt͡ʃa.ka/ n fem
pocket
Bosseta o cavitat d’una peça de vestir per a petits objectes personals.

butza /ˈbu.d͡za/ /ˈbud.zə/ n fem
offal

byte /ˈbajt/ n masc
byte

bàcul /ˈba.kuɫ/ n masc
crosier

bàdminton n masc
badminton

bàlsam /ˈbaɫ.sam/ /ˈbaɫ.səm/ n masc
balsam balm

bàltic /ˈbaɫ.tik/ adj masc
Baltic

bàndol /ˈban.doɫ/ /ˈban.duɫ/ n masc
belligerent

bàrbar /ˈbar.bər/ /ˈbaɾ.baɾ/ n masc
barbarian

bàrbarament /ˌbar.bə.ɾəˈmen/ /ˌbar.βa.ɾaˈmen/ /ˌbaɾ.ba.ɾaˈment/ /ˌbaɾ.bə.ɾəˈment/ /ˌbaɾ.βa.ɾaˈmen/ adv
barbarically

bàscula /ˈbas.ku.ɫa/ /ˈbas.ku.ɫə/ n fem
bascule

bàsic /ˈba.zik/ adj masc
basic

bàsicament /ˌba.zi.kaˈmen/ /ˌba.zi.kaˈment/ /ˌba.zi.kəˈmen/ /ˌba.zi.kəˈment/ adv
basically

bàsquet nul n masc
disallowed basket

bèrix /ˈbɛ.ɾiks/ n masc
alfonsino

bèstia /ˈbes.ti.a/ /ˈbes.ti.ə/ /ˈbɛs.ti.a/ /ˈbɛs.ti/ n fem
animal

bètel /ˈbɛ.teɫ/ /ˈbɛ.təɫ/ n masc
betel

bé adv
well
Correcte, fet de bona manera.

bé d'equipament n masc
capital good

bé de consum n masc
consumer good

bé preferent n masc
merit good

bé privat n masc
private good

bé públic n masc
public good

bíblic /ˈbi.βɫik/ adj masc
biblical
Relatiu o pertanyent a la Bíblia

bòbila /ˈbɔ.bi.ɫa/ /ˈbɔ.βi.ɫə/ n fem
tilery

bòbing /ˈbɔ.biŋ/ n masc
bobbing

bòer /ˈbɔ.eɾ/ /ˈbɔ.ər/ n neut
Boer

bòfia /ˈbɔ.fi.a/ /ˈbɔ.fi.ə/ n fem
trough
Cavitat que es produeix en esfondrar-se la part que la cobria un buit o pel moviment de terres.
cops
(argot) Cos de policia.

bòlid /ˈbɔ.ɫit/ n masc
fireball
Meteor molt lluminós degut a la seva massa i velocitat.
race car
Automòbil de curses de velocitat.

bòrees /ˈbɔ.ɾe.es/ /ˈbɔ.ɾe.əs/ n masc
boreas

bòxer /ˈbɔk.seɾ/ /ˈbɔk.sər/ n masc
boxer

bóta /ˈbo.ta/ /ˈbo.tə/ n fem
barrel
Recipient de fusta que serveix per posar vi, oli i altres licors, format per diverses dogues de fusta unides per mitjà dels cèrcols que l'abracen, i una mica més amples del centre a fi que facin panxa, amb una fusta rodona que tapa a cada cap.
wineskin
Bot petit de cuir amb un broquet de fusta a la punta que serveix per posar-hi vi i beure a galet.

búbal /ˈbu.baɫ/ /ˈbu.βəɫ/ n masc
hartebeest

búfal /ˈbu.faɫ/ n masc
buffalo

búlgar adj masc
Bulgarian
Relatiu o pertanyent a Bulgària, als habitants o a la llengua.

búlgar n masc
Bulgarian
Natural de Bulgària.
(masculí singular) Llengua indoeuropea parlada a la Bulgària.

búnquer /ˈbuŋ.keɾ/ /ˈbuŋ.kər/ n masc
bunker
Edifici amb parets molt sòlides, que està poc aixecat del terra i en part o totalment soterrat, destinat a resistir l'atac de l'enemic amb bombardeigs d'artilleria o d'aviació o explosius.
(golf) Obstacle situat en el recorregut d'un camp de golf que està constituït per una cavitat natural o artificial coberta d'arena.

bústia /ˈbus.ti.a/ /ˈbus.ti.ə/ n fem
letterbox

ca n fem
kay
Nom de l'onzena lletra de l'alfabet català ("k K").

cabal /kaˈbaɫ/ /kəˈβaɫ/ n masc
flow
Quantitat de líquid que travessa una secció donada en un cert temps.

cabalísticament /ka.baˌɫis.ti.kaˈment/ /ka.βaˌɫis.ti.kaˈmen/ /kə.bəˌɫis.ti.kəˈmen/ /kə.bəˌɫis.ti.kəˈment/ /kə.βəˌɫis.ti.kəˈmen/ adv
cabalistically

cabana /kaˈba.na/ /kəˈβa.nə/ n fem
hut

cabanyar /ka.baˈɲaɾ/ /ka.βaˈɲa/ /kə.βəˈɲa/ n masc
hamlet of cottages

cabaret /ka.baˈɾet/ /kə.bəˈɾət/ /kə.bəˈɾɛt/ /kə.βəˈɾɛt/ n masc
cabaret

cabasset /ka.baˈset/ /kə.bəˈsət/ /kə.bəˈsɛt/ /kə.βəˈsɛt/ n masc
cabasset
(històric) Casc de l’armadura sense careta, a vegades amb bavera.

cabdell /kabˈdeʎ/ /kəbˈdeʎ/ n masc
ball
Bola de fil enrotllat.

cabell /kaˈbeʎ/ /kəˈbəʎ/ /kəˈbɛj/ /kəˈβɛʎ/ n masc
hair
Pèl del cap.

cabellblau /kaˌbeʎˈbɫaw/ /kəˌbəʎˈbɫaw/ /kəˌbɛjˈbɫaw/ /kəˌβɛʎˈβɫaw/ adj masc
blue-haired

cabellera /ka.beˈʎe.ɾa/ /kə.bəˈje.ɾə/ /kə.bəˈʎe.ɾə/ /kə.βəˈʎe.ɾə/ n fem
hair
Conjunt de cabells d’una persona.
coma
Núvol brillant que envolta un cometa.

cabellut /ka.beˈʎut/ /kə.bəˈjut/ /kə.bəˈʎut/ adj masc
hairy

cabernet franc n masc
Cabernet Franc

cabernet sauvignon n masc
Cabernet Sauvignon

cabestrar /ka.besˈtɾaɾ/ /ka.βesˈtɾa/ /kə.βəsˈtɾa/ v
halter

cabestre /kaˈbes.tɾe/ /kəˈbəs.tɾə/ /kəˈbɛs.tɾə/ /kəˈβɛs.tɾə/ n masc
halter

cabeçuda /ka.beˈsu.ða/ /kə.βəˈsu.ðə/ n fem
sand smelt

cabilenc /ka.biˈɫeŋk/ /ka.βiˈɫeŋ/ /kə.biˈɫəŋk/ /kə.biˈɫɛŋk/ adj masc
Kabyle
Referit a la regió algeriana de Cabília, als seus habitants o la seva llengua.

cabilenc /ka.biˈɫeŋk/ /ka.βiˈɫeŋ/ /kə.biˈɫəŋk/ /kə.biˈɫɛŋk/ n masc
Kabyle
Persona del poble amazic de la regió de Cabília.
(invariable) Variant de l'amazic parlat a Cabília, al litoral nord-est d’Algèria.

cabina /kaˈbi.na/ /kəˈβi.nə/ n fem
cabin

cabirol /ka.biˈɾɔɫ/ /kə.βiˈɾɔɫ/ n masc
roe roe deer

cablar /kabˈbɫa/ /kaˈbɫaɾ/ /kaˈβɫa/ /kəbˈbɫa/ /kəˈβɫa/ v
wire

cablatge /kabˈbɫa.d͡ʒe/ /kaˈbɫa.d͡ʒe/ /kaˈβɫa.d͡ʒe/ /kəbˈbɫa.d͡ʒə/ /kəˈβɫa.d͡ʒə/ n masc
cabling

cable /ˈka.bɫe/ /ˈka.βɫe/ /ˈka.βɫə/ /ˈkab.bɫe/ /ˈkab.bɫə/ n masc
cable

cable de la xarxa n masc
cable of the net

cabot /kaˈbɔt/ /kəˈβɔt/ n masc
slender goby
Peix de la família dels gòbids de coloració marró clara amb taques més fosques (Gobius geniporus).

cabot d'escata n masc
Fries' goby

cabotada /ka.boˈta.ða/ /kə.boˈta.ðə/ /kə.buˈta.ðə/ /kə.βuˈta.ðə/ n fem
nod

cabotatge /ka.boˈta.d͡ʒe/ /kə.boˈta.d͡ʒə/ /kə.buˈta.d͡ʒə/ /kə.βuˈta.d͡ʒə/ n masc
cabotage

cabotejar /ka.bo.teˈd͡ʒaɾ/ /ka.βo.teˈd͡ʒa/ /ka.βo.teˈʒa/ /kə.bo.təˈd͡ʒa/ /kə.bu.təˈʒa/ /kə.βu.təˈʒa/ v
nod
Fer moviments de cap repetitius; fer cabotades.

cabotí /ka.boˈti/ /kə.boˈti/ /kə.buˈti/ /kə.βuˈti/ n masc
Ferrer's goby

cabra /ˈka.βɾə/ n fem
goat
Mamífer remugant que forma un gènere propi (Capra) en el que cal distingir com a més famós dels seus membres la cabra domèstica. Se les reconeix especialment per la seva habilitat en recórrer terrenys muntanyosos i per les seves característiques banyes que poden ser rectes o corbes i, fins i tot, caragolades.

cabre /ˈka.bɾe/ /ˈka.βɾə/ v
fit

cabrer /kaˈβɾe/ /kəˈβɾe/ n masc
goatherd

cabridada /ka.bɾiˈða.ða/ /kə.βɾiˈða.ðə/ n fem
litter

cabriol /ka.bɾiˈɔɫ/ /kə.βɾiˈɔɫ/ n masc
sulky

cabriola /ka.bɾiˈɔ.ɫa/ /ka.βɾiˈɔ.ɫa/ /ka.βɾiˈɔ.ɫɔ/ /kə.βɾiˈɔ.ɫə/ n fem
caper

cabriolar /ka.bɾi.oˈɫaɾ/ /ka.βɾi.oˈɫa/ /kə.bɾi.oˈɫa/ /kə.bɾi.uˈɫa/ /kə.βɾi.uˈɫa/ v
prance

cabriolé /ka.bɾi.oˈɫe/ /kə.bɾi.oˈɫe/ /kə.bɾi.uˈɫe/ /kə.βɾi.uˈɫe/ n masc
cabriolet

cabrit /kəˈβɾit/ n masc
kid

cabró /kaˈbɾo/ /kəˈβɾo/ n masc
bastard
(vulgarisme) Persona amb males intencions.
wittol
Home que consent la infidelitat de la seva parella.

cabuda /kaˈbu.ða/ /kəˈβu.ðə/ n fem
space

cabusset /ka.buˈset/ /kə.buˈsət/ /kə.buˈsɛt/ /kə.βuˈsɛt/ n masc
little grebe

caca /ˈka.ka/ /ˈka.kə/ n fem
poo
(infantil) Excrements.
crap
(infantil) Cosa menyspreable, en general que no s'ha de tocar.
(col·loquial) Objecte sense qualitat.
crap shit
(col·loquial) Situació, context, sentiment o cosa desagradable o odiosa.
shit
(col·loquial) Residus, escombraries, brutícia.

cacau /kaˈkaw/ /kəˈkaw/ n masc
cacao
Arbre de la família de les esterculiàcies propi de l'Amèrica tropical (Theobroma cacao).
cacao cocoa
Llavor del Theobroma cacao, l'ingredient principal de la xocolata.

cacauet /ka.kaˈwet/ /kə.kəˈwɛt/ n masc
peanut

cacera /kaˈse.ɾa/ /kəˈse.ɾə/ n fem
hunting
Partida que fa una sortida de caça.

cacic /kaˈsik/ /kəˈsik/ n masc
cazic

cacofonia /ka.ko.foˈni.a/ /kə.ko.foˈni.ə/ /kə.ku.fuˈni.ə/ n fem
cacophony

cactus /ˈkak.tus/ n masc
cactus

cada /ˈka.ða/ /ˈka.ðə/ adj
every each

cadafal /ka.ðaˈfaɫ/ /kə.ðəˈfaɫ/ n masc
stage
Plataforma elevada destinada a permetre veure què s'hi esdevé.

cadarn /kaˈðaɾn/ /kəˈðarn/ n masc
cold

cadascun /ka.ðasˈkun/ adj masc
each

cadascú /ka.ðasˈku/ /kə.ðəsˈku/ pronoun
everyone

cadastre /kaˈðas.tɾe/ /kəˈðas.tɾə/ n masc
cadastre

cadell /kaˈðeʎ/ /kəˈðeʎ/ n masc
pup puppy
Cria del gos.
cub
Cria del llop, de l’os, del lleó i d’altres feres quadrúpedes.

cadellada /ka.ðeˈʎa.ða/ /kə.ðəˈʎa.ðə/ n fem
litter

cadellar /ka.ðeˈʎa/ /ka.ðeˈʎaɾ/ /kə.ðəˈʎa/ v
pup
Parir cadells, especialment la gossa, la lloba, la óssa i d’altres cànids i felins.
Fer-se malbé les patates per l'acció dels cadells.

cadena /kaˈðe.na/ /kəˈðə.nə/ /kəˈðɛ.nə/ n fem
chain
Filera de moltes anelles o baules enllaçades amb unes altres pels caps, generalment de metall, com per exemple un collar, la cadena del vàter, les cadenes del cotxe per a la neu, la cadena d'una bicicleta, etc.
string
Successió, sèrie o encadenament d'esdeveniments o d'elements (per exemple, cadena hotelera, cadena de muntanyes, etc.)

cadena de mesura n fem
yardage chain

cadernera /ka.ðeɾˈne.ɾa/ n fem
goldfinch European goldfinch

cadi /ˈka.ði/ n neut
qadi
Jutge de causes civils al món musulmà.
caddie
(golf) Persona encarregada de portar els bastons d'un jugador durant el joc, que pot ajudar-lo d'acord amb el que estableix el reglament.

cadi de posició n neut
forecaddie

cadi mestre n masc
caddie master

cadira /kaˈði.ɾa/ /kaˈɾi.ɾa/ /kəˈði.ɾə/ n fem
chair seat
Moble utilitzat per seure i que té respatller.
chair
(tennis) Seient situat al capdamunt d'una plataforma d'1,8 a 2,4 m d'altura situada a 1,2 m d'un dels extrems de la xarxa, on s'asseu el jutge de cadira.

cadmi n masc
cadmium

caduc /kaˈðuk/ /kəˈðuk/ adj masc
caducous

cadàver /kaˈða.veɾ/ /kaˈða.βer/ /kaˈða.βeɾ/ /kəˈða.vəɾ/ n masc
cadaver corpse body

cadència /kaˈðɛn.si.a/ /kəˈðɛn.si.ə/ n fem
cadence
En prosa i vers, ritme, distribució de pauses, pronúncia i accentuació que es consideren adequats.

caf /ˈkaf/ n fem
kaph

cafetera /ka.feˈte.ɾa/ /kə.fəˈte.ɾə/ n fem
coffee machine

cafeïna /ka.feˈi.na/ /kə.fəˈi.nə/ n fem
caffeine

cafre /ˈka.fɾe/ /ˈka.fɾə/ n neut
kaffir
(ofensiu, obsolet) xosa, bantu
kafir
(Islam, obsolet) infidel

cafè n masc
coffee café
Establiment on se serveixen cafès (la beguda) i d’altres begudes (refrescs, conyac, vi, etc.).

cafè amb llet n masc
café au lait

cafè teatre n masc
show

cagada /kaˈɣa.ða/ /kəˈɣa.ðə/ n masc
bowel movement
(col·loquial) Excrements expulsats en una defecació.
blunder
(vulgarisme) errada, espifiada

cagalló /ka.ɣaˈʎo/ /kə.ɣəˈjo/ /kə.ɣəˈʎo/ n masc
shit
Excrement compacte i petit de forma arrodonida.

cagar /kaˈɣa/ /kaˈɣaɾ/ /kəˈɣa/ v
shit

cagar-la /kaˈɣaɾ.ɫa/ /kəˈɣar.ɫə/ v
screw up

caiac /kaˈjak/ n masc
kayak

caiguda /kajˈɣu.ða/ /kəjˈɣu.ðə/ n fem
roll
(voleibol) Acció defensiva consistent a llançar-se per evitar que la pilota toqui a terra.
borrow
(golf) Trajectòria corba que descriu la bola en rodolar, generalment en el green, com a conseqüència del pendent del terra, la inclinació de l'herba o el vent.

caiguda enrere n fem
back roll

caiguda lateral n fem
side roll

caiguda sobre el disc n fem
falling on the puck

caipirinya /kaj.piˈɾi.ɲa/ /kəj.piˈɾi.ɲə/ n fem
caipirinha

cairó /kajˈɾo/ /kəjˈɾo/ n masc
tile

caixa /ˈka.ʃa/ /ˈkaj.ʃa/ n fem
box
Receptacle rígid relativament gran destinat a guardar-hi objectes, embalar-los o transportar-los, normalment és de fusta de forma rectangular o quadrada.

caixa clara /ka.ʃa /kaj.ʃa n fem
snare drum

caixa de percussió n fem
percussion box

caixa de ritmes n fem
beatbox

caixa negra /ˌka.ʃaˈne.ɣɾa/ /ˌka.ʃəˈnə.ɣɾə/ /ˌka.ʃəˈnɛ.ɣɾə/ /ˌkaj.ʃaˈne.ɣɾa/ n fem
black box

caixa xinesa n fem
Chinese block

caixabanc /ˌka.ʃaˈβaŋ/ /ˌka.ʃəˈbaŋk/ /ˌka.ʃəˈβaŋ/ /ˌkaj.ʃaˈbaŋk/ /ˌkaj.ʃaˈβaŋ/ n masc
settle

caixó /kajˈʃo/ /kaˈʃo/ /kəˈʃo/ n masc
cajón
Instrument idiòfon que consisteix en un tambor en forma de caixa buida de fusta, que s'utilitza en la rumba cubana, la música afroperuana i el flamenc modern.

cala /ˈka.ɫa/ /ˈka.ɫə/ n fem
creek
Forma de la costa en què la mar penetra en la terra en forma de C, quedant un espai apte per a treure i varar embarcacions.
casting
Acció de llançar xarxes a la mar per a pescar.

calabrot /ka.ɫaˈbɾɔt/ /kə.ɫəˈβɾɔt/ n masc
cable

calabrès /ka.ɫaˈbɾes/ /kə.ɫəˈbɾəs/ /kə.ɫəˈbɾɛs/ /kə.ɫəˈβɾɛs/ adj masc
Calabrian
Relatiu o pertanyent a la Calàbria.

calabrès /ka.ɫaˈbɾes/ /kə.ɫəˈbɾəs/ /kə.ɫəˈbɾɛs/ /kə.ɫəˈβɾɛs/ n masc
Calabrian
Persona que habita o és originària de Calàbria.
Dialecte de l'italià parlat a Calàbria.

calacabot /ka.ɫa.kaˈbɔt/ /kə.ɫə.kəˈβɔt/ n masc
rock goby

calafatar /ka.ɫa.faˈta/ /ka.ɫa.faˈtaɾ/ /kə.ɫə.fəˈta/ v
caulk

calaix /kaˈɫajʃ/ /kəˈɫaj/ /kəˈɫaʃ/ n masc
drawer

calaixera /ka.ɫajˈʃe.ɾa/ /ka.ɫaˈʃe.ɾa/ /kə.ɫəˈʃe.ɾə/ n fem
chest of drawers

calamar /ka.ɫaˈmaɾ/ /kə.ɫəˈma/ /kə.ɫəˈmar/ n masc
squid

calamarsa /ka.ɫaˈmaɾ.sa/ /kə.ɫəˈmar.sə/ n fem
hail

calamarsejar /ka.ɫa.mar.seˈʒa/ /ka.ɫa.maɾ.seˈd͡ʒa/ /ka.ɫa.maɾ.seˈd͡ʒaɾ/ /kə.ɫə.mər.səˈʒa/ /kə.ɫə.məɾ.səˈd͡ʒa/ v
hail

calamitosament /ka.ɫa.miˌto.zaˈmen/ /ka.ɫa.miˌto.zaˈment/ /kə.ɫə.miˌto.zəˈmen/ /kə.ɫə.miˌto.zəˈment/ adv
calamitously

calandrar /ka.ɫanˈdɾa/ /ka.ɫanˈdɾaɾ/ /kə.ɫənˈdɾa/ v
calender

calar /kaˈɫa/ /kaˈɫaɾ/ /kəˈɫa/ v
set
Llançar una xarxa a dins la mar.
soak
Penetrar un líquid travessant un cos.
set on
Prendre el foc en un material.

calavera /ka.ɫaˈve.ɾa/ /ka.ɫaˈβe.ɾa/ /kə.ɫəˈve.ɾə/ /kə.ɫəˈβe.ɾə/ n masc
skull

calaverada /ka.ɫa.veˈɾa.ða/ /ka.ɫa.βeˈɾa.ða/ /kə.ɫə.vəˈɾa.ðə/ /kə.ɫə.βəˈɾa.ðə/ n fem
reckless

calb /ˈkaɫp/ adj masc
bald

calba /ˈkaɫ.ba/ /ˈkaɫ.βə/ n fem
bald spot

calc /ˈkaɫk/ n masc
tracing
Còpia d'una obra original feta calcant.
calque
Manlleu d'un mot o d'una locució que manté l'estructura de la llengua original fent una traducció de cada mot o de cada morfema.

calcani /kaɫˈka.ni/ /kəɫˈka.ni/ n masc
calcaneus

calcar /kaɫˈka/ /kaɫˈkaɾ/ /kəɫˈka/ v
trace

calceter /kaɫ.seˈte/ /kaɫ.seˈteɾ/ /kəɫ.səˈte/ n masc
hosier

calci n masc
calcium

calcificar /kaɫ.si.fiˈka/ /kaɫ.si.fiˈkaɾ/ /kəɫ.si.fiˈka/ v
calcify

calcinar /kaɫ.siˈna/ /kaɫ.siˈnaɾ/ /kəɫ.siˈna/ v
calcine

calciorodocrosita /ˌkaɫ.si.o.ro.ðo.kɾoˈzi.ta/ /ˌkaɫ.si.o.ro.ðo.kɾoˈzi.tə/ /ˌkaɫ.si.u.ru.ðu.kɾuˈzi.tə/ n fem
calcium-rhodochrosite

calcisòl /kaɫ.siˈsɔɫ/ /kəɫ.siˈsɔɫ/ n masc
calcisol

calcita /kaɫˈsi.ta/ /kəɫˈsi.tə/ n fem
calcite

calculadora /kaɫ.ku.ɫaˈðo.ɾa/ n fem
calculator

calcular /kaɫ.kuˈɫa/ /kaɫ.kuˈɫaɾ/ /kəɫ.kuˈɫa/ v
calculate

caldejar /kaɫ.deˈd͡ʒa/ /kaɫ.deˈd͡ʒaɾ/ /kaɫ.deˈʒa/ /kəɫ.dəˈd͡ʒa/ /kəɫ.dəˈʒa/ v
heat up
Escalfar per l’acció del sol.

caldre /ˈkaɫ.dɾe/ v
must

calefacció /ka.ɫe.fak.siˈo/ /kə.ɫə.fək.siˈo/ n fem
heating

calefactar /ka.ɫe.fakˈta/ /ka.ɫe.fakˈtaɾ/ /kə.ɫə.fəkˈta/ v
heat up

calendari /ka.lenˈda.ɾi/ /ka.ɫenˈda.ɾi/ /kə.ɫənˈda.ɾi/ n masc
calendar

calendari escolar n masc
school calendar

calendari gregorià n masc
Gregorian calendar

calendarització /ka.ɫen.da.ɾi.d͡za.siˈo/ /ka.ɫen.da.ɾi.za.siˈo/ /kə.ɫən.də.ɾi.d͡zə.siˈo/ n fem
calendarization

calendaritzar /ka.ɫen.da.ɾiˈd͡za/ /ka.ɫen.da.ɾiˈza/ /ka.ɫen.da.ɾiˈzaɾ/ /kə.ɫən.də.ɾiˈd͡za/ v
calendarize

calendàric /ka.ɫenˈda.ɾik/ /kə.ɫənˈda.ɾik/ adj masc
calendar

calent /kaˈɫen/ /kaˈɫent/ /kəˈɫen/ /kəˈɫent/ adj masc
hot warm
De temperatura elevada.
horny
Excitat sexualment.

calfred /kaɫˈfɾet/ /kəɫˈfɾət/ /kəɫˈfɾɛt/ n masc
shiver

calibrar /ka.ɫiˈbɾaɾ/ /ka.ɫiˈβɾa/ /kə.ɫiˈβɾa/ v
calibrate
Mesurar el calibre d’un objecte cilíndric.
Donar a un objecte el calibre desitjat.
gauge
Ajustar les mesures d’un instrument amb el patró de magnituds.

calibre /kaˈɫi.bɾe/ /kəˈɫi.βɾə/ n masc
caliber

calicle /kaˈɫi.kɫe/ /kəˈɫi.kɫə/ n masc
calycle

calicular /ka.ɫi.kuˈɫaɾ/ /kə.ɫi.kuˈɫar/ adj
calycular

califa /kaˈɫi.fa/ /kəˈɫi.fə/ n masc
caliph

californi /kə.ɫiˈfɔr.ni/ n masc
californium

californià /kə.ɫi.foɾ.niˈa/ /kə.ɫi.fur.niˈa/ adj masc
Californian
Relatiu o pertanyent a Califòrnia.

californià /kə.ɫi.foɾ.niˈa/ /kə.ɫi.fur.niˈa/ n masc
Californian
Persona que habita o és originària de Califòrnia.

calitja /kaˈɫi.d͡ʒa/ /kəˈɫi.d͡ʒə/ n fem
haze

caliu /kaˈɫiw/ /kəˈɫiw/ n masc
embers
Barreja de brases, carbó i cendra que romanen quan s'apaga la flama d’un foc.

caliuejar /ka.ɫi.weˈd͡ʒa/ /ka.ɫi.weˈd͡ʒaɾ/ /ka.ɫi.weˈʒa/ /kə.ɫi.wəˈd͡ʒa/ /kə.ɫi.wəˈʒa/ v
glow

call /ˈkaʎ/ n masc
callus
Durícia que es fa en la pell per fregament continuat.
lane
Camí estret i llarg entre dues muntanyes.
ghetto
(històric) Barri medieval català habitat per jueus.

calladament /kaˌʎa.ðaˈmen/ /kaˌʎa.ðaˈment/ /kəˌʎa.ðəˈmen/ /kəˌʎa.ðəˈment/ adv
quietly

callar /kaˈʎa/ /kaˈʎaɾ/ /kəˈʎa/ v
shut up
No dir cap paraula, deixar de pronunciar-les.
silence
Mantenir un fet en silenci o secret.

callat /kaˈʎat/ /kəˈʎat/ adj masc
quiet

calma /ˈkaɫ.ma/ /ˈkaɫ.mə/ n fem
quiet
Sensació de tranquil·litat.

calmar /kaɫˈma/ /kaɫˈmaɾ/ v
calm

calmosament /kaɫˌmo.zaˈmen/ /kaɫˌmo.zaˈment/ /kəɫˌmo.zəˈmen/ /kəɫˌmo.zəˈment/ adv
calmly

calmós /kaɫˈmos/ /kəɫˈmos/ adj masc
calm
Que fa les coses amb calma, sense presses.

calor /kaˈɫo/ /kaˈɫoɾ/ n fem
heat warmth
Situació en la qual la temperatura és superior a la normal.
heat
Sensació de temperatura excessiva.
Forma d'energia que es produeix amb el moviment cinètic de les molècules d'un cos o partícula. Es mesura mitjançant la magnitud de la temperatura.

calorosament /ka.ɫoˌɾo.zaˈmen/ /ka.ɫoˌɾo.zaˈment/ /kə.ɫoˌɾo.zəˈment/ /kə.ɫuˌɾo.zəˈmen/ adv
warmly

calorós /ka.ɫoˈɾos/ /kə.ɫoˈɾos/ /kə.ɫuˈɾos/ adj masc
warm

calostre /kaˈɫɔs.tɾe/ /kəˈɫɔs.tɾə/ n masc
colostrum

calpis /ˈkaɫ.pis/ n fem
kalpis

calquejar /kaɫ.keˈd͡ʒa/ /kaɫ.keˈd͡ʒaɾ/ /kaɫ.keˈʒa/ /kəɫ.kəˈd͡ʒa/ /kəɫ.kəˈʒa/ v
fag
(mallorquí, menorquí) Discórrer amb afany a un fi.

calumniador /ka.ɫum.ni.aˈðo/ /ka.ɫum.ni.aˈðoɾ/ /kə.ɫum.ni.əˈðo/ adj masc
slanderer

calumniar /ka.ɫum.niˈa/ /ka.ɫum.niˈaɾ/ /kə.ɫum.niˈa/ v
slander

calumniosament /ka.ɫum.niˌo.zaˈmen/ /ka.ɫum.niˌo.zaˈment/ /kə.ɫum.niˌo.zəˈmen/ /kə.ɫum.niˌo.zəˈment/ adv
calumniously

calvari /kaɫˈva.ɾi/ /kaɫˈβa.ɾi/ /kəɫˈva.ɾi/ /kəɫˈβa.ɾi/ n masc
calvary
(religió) Recorregut amb estacions o capelletes que evoca els passos de Jesús al lloc de crucifixió.
cross
Sèrie d’adversitats o penalitats.

calvície /kaɫˈvi.si.e/ /kaɫˈβi.si.e/ /kəɫˈvi.si.ə/ n fem
baldness

calze /ˈkaɫ.ze/ /ˈkaɫ.zə/ n masc
chalice calyx
Estri en forma de copa que es fa servir en la litúrgia catòlica.
En arqueologia, tipus de copa de metall, relacionada amb l'antiga cultura grega.
calyx chalice
Conjunt de sèpals que formen l'extrem d'una flor.

cal·laïta /kaɫ.ɫaˈi.ta/ /kəɫ.ɫəˈi.tə/ n fem
callaïs

cal·li- prefix
calli-

cal·ligrafia /ka.ɫi.ɣɾaˈfi.a/ /kaɫ.ɫi.ɣɾaˈfi.a/ /kə.ɫi.ɣɾəˈfi.ə/ /kəɫ.ɫi.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
calligraphy

cal·ligrafiar /ka.ɫi.ɣɾa.fiˈa/ /kaɫ.ɫi.ɣɾa.fiˈa/ /kaɫ.ɫi.ɣɾa.fiˈaɾ/ /kə.ɫi.ɣɾə.fiˈa/ /kəɫ.ɫi.ɣɾə.fiˈa/ v
calligraph

cal·ligràfic /ka.ɫiˈɣɾa.fik/ /kaɫ.ɫiˈɣɾa.fik/ /kə.ɫiˈɣɾa.fik/ /kəɫ.ɫiˈɣɾa.fik/ adj masc
calligraphic
Corresponent o pertanyent a la cal·ligrafia.
Que imita la cal·ligrafia (un escrit).

cal·lovià /ka.ɫo.βiˈa/ /kaɫ.ɫo.viˈa/ /kaɫ.ɫo.βiˈa/ /kə.ɫu.βiˈa/ /kəɫ.ɫo.viˈa/ /kəɫ.ɫu.viˈa/ /kəɫ.ɫu.βiˈa/ adj masc
Callovian

cal·lus /ˈka.ɫus/ /ˈkaɫ.ɫus/ n masc
callus

calç /ˈkaɫs/ n fem
lime

calça /ˈkaɫ.sa/ /ˈkaɫ.sə/ n fem
panties
(generalment en plural, central, septentrional, nord-occidental) Roba interior femenina sobre la cintura i l’entrecuix.

calçada /kaɫˈsa.ða/ n fem
roadway

calçar /kaɫˈsa/ /kaɫˈsaɾ/ /kəɫˈsa/ v
put on
Posar calçat als peus.
wear
Tenir una mida de sabata.

calçat /kaɫˈsat/ n masc
footwear

calçotada /kaɫ.soˈta.ða/ /kəɫ.soˈta.ðə/ /kəɫ.suˈta.ðə/ n fem
calçotada

calçotets /kaɫ.soˈtets/ /kəɫ.soˈtəts/ /kəɫ.suˈtɛts/ n masc
underpants

calèndula /kaˈɫɛn.du.ɫa/ /kəˈɫɛn.du.ɫə/ n fem
marigold

calé /kaˈɫe/ /kəˈɫe/ n masc
dough

caló /kaˈɫo/ n masc
Caló

calúmnia /kaˈɫum.ni.a/ /kəˈɫum.ni.ə/ n fem
calumny

cama /ˈka.ma/ n fem
leg
Extremitat inferior del cos humà, sovint excloent el peu.
stalk
(botànica) Part basal de la tija de les plantes herbàcies, que generalment es considera la zona compresa entre el primer parell de fulles (les més velles) i el coll.

camacurt /ˌka.maˈkuɾt/ /ˌka.məˈkurt/ adj masc
short-legged

camafeu /ka.maˈfɛw/ /kə.məˈfɛw/ n masc
cameo

camaleó /ka.ma.ɫeˈo/ /kə.mə.ɫəˈo/ n masc
chameleon

camamilla /ka.maˈmi.ʎa/ n fem
chamomile camomile

camandulejar /ka.man.du.ɫeˈd͡ʒa/ /ka.man.du.ɫeˈd͡ʒaɾ/ /ka.man.du.ɫeˈʒa/ /kə.mən.du.ɫəˈd͡ʒa/ /kə.mən.du.ɫəˈʒa/ v
sneak

camarada /ka.maˈɾa.ða/ /kə.məˈɾa.ðə/ n neut
comrade
Company amb qui es comparteixen afinitats.
(política) Company de militància socialista o comunista.

camarlenc /ka.maɾˈɫeŋk/ /kə.məɾˈɫɛŋ/ adj masc
Camarlian

camatort /ˌka.maˈtɔɾt/ /ˌka.məˈtɔrt/ adj masc
bow-legged

cambisòl /kam.biˈsɔɫ/ /kəm.biˈsɔɫ/ n masc
cambisol

cambodjà /kam.bodˈd͡ʒa/ /kəm.bodˈʒa/ /kəm.budˈʒa/ adj masc
Cambodian
Relatiu o pertanyent a Cambodja.

cambodjà /kam.bodˈd͡ʒa/ /kəm.bodˈʒa/ /kəm.budˈʒa/ n masc
Cambodian
Persona que habita o és originària de Cambodja.
(invariable) Llengua austroasiàtica pròpia de Cambodja.

cambra /ˈkam.bɾa/ n fem
chamber

cambrada /kamˈbɾa.ða/ /kəmˈbɾa.ðə/ n fem
dormitory

cambrer /kamˈbɾe/ /kamˈbɾeɾ/ n masc
waiter steward
Persona encarregada de netejar les cambres i les zones de servei comunes, especialment als hotels o serveis de transport.
Persona encarregada del servei de les taules a un establiment de restauració, com ara un restaurant, un bar o un cafè.

cambril /kamˈbɾiɫ/ /kəmˈbɾiɫ/ n masc
alcove
Cambra situada darrere de les estàtues i dels altars.

camell /kaˈmeʎ/ n masc
camel
Gènere d'ungulats de la família dels camèlids (Camelus), amb un o dos geps remarcats carregats de greix a l'esquena (el nombre de geps depèn de l'espècie), robusts, i usats sovint com a animals de càrrega pels països més calorosos, ja que resisteixen bé les temperatures elevades.
dealer
(col·loquial) Traficant de droga.

camerunès /ka.me.ɾuˈnes/ /kə.mə.ɾuˈnəs/ /kə.mə.ɾuˈnɛs/ adj masc
Cameroonian
Relatiu o pertanyent al Camerun.

camerunès /ka.me.ɾuˈnes/ /kə.mə.ɾuˈnəs/ /kə.mə.ɾuˈnɛs/ n masc
Cameroonian
Persona que habita o és originària de Camerun.

camforar /kaɱ.foˈɾa/ /kaɱ.foˈɾaɾ/ /kəɱ.foˈɾa/ /kəɱ.fuˈɾa/ v
camphorate

caminar /ka.miˈna/ /ka.miˈnaɾ/ v
walk

camisa /kaˈmi.za/ /kəˈmi.ə/ n fem
shirt
Peça de roba que es posa al tronc.

camió /ka.miˈo/ n masc
truck lorry
Vehicle de càrrega terrestre i autopropulsat de mida gran i de gran potència que duu la càrrega separada de la cabina (normalment en una caixa o en un remolc).

camió de bombers n masc
firefighter truck

camp /ˈkam/ /ˈkamp/ /ˈkamp/ n masc
field country
Extensió de terrenys fora de la ciutat, ocupats per conreus, boscos, etc.
field
(esports de pilota) Cadascuna de les dues meitats en què queda dividit un camp de joc per la línia central, defensada per un dels dos adversaris i atacada per l'altre.

camp central n masc
center field

camp contrari n masc
opponent's court

camp de bitlles n masc
lane

camp de golf n masc
golf course

camp de joc n masc
field
(esports de pilota) Superfície de l'àrea de competició d'un esport de pilota, amb unes mides fixades reglamentàriament i generalment delimitada per línies, dintre la qual es desenvolupa el joc.
field of play
(rugbi) Part de l'àrea de joc compresa entre les dues línies d'assaig.

camp de pitch-and-putt n masc
pitch & putt course

camp de treball n masc
work camp

camp del restador n masc
receiver's court

camp del servidor n masc
server's court

camp dret n masc
right field

camp esquerre n masc
left field

camp exterior n masc
outfield

camp interior n masc
diamond

camp propi n masc
own court

campament n masc
camp

campana /kamˈpa.na/ /kəmˈpa.nə/ n fem
bell

campana de Gauss n fem
bell curve

campana tubular n fem
tubular bell

campanada /kam.paˈna.ða/ /kəm.pəˈna.ðə/ n fem
peal

campanar /kam.paˈna/ /kam.paˈnaɾ/ /kəm.pəˈna/ n masc
bell tower

campanar de cadireta n masc
bell-gable

campanejar /kam.pa.neˈd͡ʒa/ /kam.pa.neˈd͡ʒaɾ/ /kam.pa.neˈʒa/ /kəm.pə.nəˈd͡ʒa/ /kəm.pə.nəˈʒa/ v
ring the bells
Tocar les campanes durant força temps.

campanya /kamˈpa.ɲa/ /kəmˈpa.ɲə/ n fem
campaign

campar /kamˈpa/ /kamˈpaɾ/ /kəmˈpa/ v
safeguard
Salvar-se d'un perill.
get by
Anar passant la vida, subsistir.

campejar /kam.peˈd͡ʒa/ /kam.peˈd͡ʒaɾ/ /kam.peˈʒa/ /kəm.pəˈd͡ʒa/ /kəm.pəˈʒa/ v
graze

camperol /kam.peˈɾɔɫ/ /kəm.pəˈɾɔɫ/ adj masc
rural

camperol /kam.peˈɾɔɫ/ /kəm.pəˈɾɔɫ/ n masc
peasant

campi qui pugui idiom
every man for himself

campionat /kam.pi.oˈnat/ /kəm.pi.oˈnat/ /kəm.pi.uˈnat/ n masc
championship

campir /kamˈpi/ /kamˈpiɾ/ /kəmˈpi/ v
fill in the background

campió /kam.piˈo/ /kəm.piˈo/ n masc
champion

campus /ˈkam.pus/ n masc
campus

campus virtual n masc
virtual campus

camuflar /ka.muˈfɫa/ /ka.muˈfɫaɾ/ /kə.muˈfɫa/ v
camouflage

camussa /kəˈmu.sə/ n fem
chamois
Pell d’isard (actualment de cabra o ovella) usada per a netejar per ser molt suau i flexible.

camàndula /kaˈman.du.ɫa/ /kəˈman.du.ɫə/ n fem
tricks
(plural) Explicacions fútils i hipòcrites.

camí /kaˈmi/ n masc
path

canac /kaˈnak/ /kəˈnak/ n masc
Kanak

canadenc /ka.naˈðeŋ/ /ka.naˈðeŋk/ /kə.nəˈðəŋk/ /kə.nəˈðɛŋ/ /kə.nəˈðɛŋk/ adj masc
Canadian
Relatiu o pertanyent al Canadà.

canadenc /ka.naˈðeŋ/ /ka.naˈðeŋk/ /kə.nəˈðəŋk/ /kə.nəˈðɛŋ/ /kə.nəˈðɛŋk/ n masc
Canadian
Persona que habita o és originària del Canadà.
tight turn
(patinatge artístic sobre gel, hoquei sobre gel) Viratge efectuat posant en línia els dos patins, de manera que quedi davant el corresponent al costat cap on s'ha de girar, i inclinant molt el cos cap a l'interior de la corba.

canal /kaˈnaɫ/ n fem
channel
(bowling) Cadascun dels dos solcs situats a banda i banda d'una pista de bowling per a recollir les boles que surten dels seus límits i conduir-les fins al final.

canal /kaˈnaɫ/ n masc
canal channel
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los.

canal alfa n masc
alpha channel

canal de melé n masc
scrum channel

canalitzar /ka.na.liˈza/ /ka.na.ɫiˈd͡za/ /ka.na.ɫiˈza/ /ka.na.ɫiˈzaɾ/ /kə.nə.ɫiˈd͡za/ /kə.nə.ɫiˈd͡za/ v
canalize

canalla /kaˈna.ʎa/ /kəˈna.ʎə/ n neut
swine
Persona vil i reprovable.

canaló /ka.naˈɫo/ /kə.nəˈɫo/ n masc
spout

canana /kaˈna.na/ /kəˈna.nə/ n fem
cartridge belt
Cartutxera amb una filera de bagues per a guardar-hi en cadascuna una bala o un cartutx, normalment cenyida a la cintura.
European flying squid
Mol·lusc semblant al calamar de cos més allargat (Todarodes sagittatus).

canari n masc
canary
(ocells) Moixó de la família dels fringíl·lids de cant similar al de la cadernera i plomatge groc i originari de les Illes Canàries (Serinus canarius).
axillary wrasse
(peixos) Peix de la família dels làbrids de color rosat o groc vermellós (Symphodus mediterraneus).

cancan /kaŋˈkan/ /kəŋˈkan/ n masc
can-can

canceller /kan.seˈʎe/ /kan.seˈʎeɾ/ /kən.səˈʎe/ n masc
chancellor

cancel·lar /kan.seɫˈɫa/ /kan.seɫˈɫaɾ/ /kan.seˈɫa/ /kən.səɫˈɫa/ /kən.səˈɫa/ v
cancel
Deixar sense efecte un registre, document, acte jurídic, compromís.

candela /kanˈdɛ.ɫa/ /kanˈdɛ.ɾa/ /kənˈdə.ɫə/ /kənˈdɛ.ɫə/ n fem
candle

candi /ˈkan.di/ n masc
candy

candidat /kan.diˈðat/ /kən.diˈðat/ n masc
candidate

candidat lliure n masc
independent candidate

candidatura /kan.di.ðaˈtu.ɾa/ /kən.di.ðəˈtu.ɾə/ n fem
candidature

candir /kanˈdi/ /kanˈdiɾ/ /kənˈdi/ v
candy
Adobar amb sucre fos o almívar.

candorosament /kan.doˌɾo.zaˈmen/ /kan.doˌɾo.zaˈment/ /kən.doˌɾo.zəˈment/ /kən.duˌɾo.zəˈmen/ adv
innocently

candorós /kan.doˈɾos/ /kən.doˈɾos/ /kən.duˈɾos/ adj masc
guileless
Que té candor; càndid, ingenu.

canell /kaˈneʎ/ n masc
wrist carpus

canelobre /ka.neˈlɔ.βɾe/ /kə.nəˈɫɔ.βɾə/ n masc
candelabrum

caneló /ka.neˈɫo/ /kə.nəˈɫo/ n masc
cannellone

canescent /ka.neˈsen/ /ka.neˈsent/ /kə.nəsˈsen/ /kə.nəsˈsent/ /kə.nəˈsen/ adj
canescent

canescina /ka.neˈsi.na/ /kə.nəsˈsi.nə/ /kə.nəˈsi.nə/ n fem
canescine

cangur /kaŋˈɡuɾ/ n masc
kangaroo
Marsupial d'Austràlia i illes pròximes caracteritzat per tenir la part posterior més desenvolupada, que li permet de caminar a salts, i les femelles disposen d'una bossa a l'abdomen amb les glàndules mamàries.

cangur /kaŋˈɡuɾ/ n neut
babysitter
(castellanisme) Mainader o mainadera a hores convingudes.

canilla /kaˈni.ʎa/ /kəˈni.ʎə/ n fem
pack

canonada /ka.noˈna.ða/ /kə.noˈna.ðə/ /kə.nuˈna.ðə/ n fem
pipe

canonar /ka.noˈna/ /ka.noˈnaɾ/ /kə.noˈna/ /kə.nuˈna/ v
spool
(transitiu, tèxtil) Carregar els canons de la llançadora amb el fil que es teixirà.

canoneig /ka.noˈnet͡ʃ/ /kə.noˈnət͡ʃ/ /kə.nuˈnɛt͡ʃ/ n masc
cannonade

canonejar /ka.no.neˈd͡ʒa/ /ka.no.neˈd͡ʒaɾ/ /ka.no.neˈʒa/ /kə.no.nəˈd͡ʒa/ /kə.nu.nəˈʒa/ v
canonade

canonitzar /ka.no.niˈd͡za/ /ka.no.niˈza/ /ka.no.niˈzaɾ/ /kə.no.niˈd͡za/ /kə.nu.niˈd͡za/ v
canonize
L'església, considerar sant a algú afegir-lo al cànon.

cansalada /kən.səˈɫa.ðə/ n fem
bacon
(aliments) Part grassa del porc, compresa entre la pell i la carn, normalment tallada en penques i conservada en salaó.

cansalada fumada n fem
bacon

cansalada viada n fem
streaky bacon

cansament /kan.saˈmen/ /kan.saˈment/ /kən.səˈmen/ /kən.səˈment/ n masc
tiredness

cansar /kanˈsa/ /kanˈsaɾ/ /kənˈsa/ v
tire

cansat /kanˈsat/ /kənˈsat/ adj masc
tired

cant gregorià n masc
Gregorian chant

cantador /kan.taˈðo/ /kan.taˈðoɾ/ /kən.təˈðo/ adj masc
singing

cantal /kanˈtaɫ/ /kənˈtaɫ/ n masc
pebble

cantant /kanˈtan/ /kanˈtant/ /kənˈtan/ /kənˈtant/ n neut
singer

cantar /kanˈta/ /kanˈtaɾ/ v
sing
Produir música amb la veu.
call
(beisbol, esports de raqueta) Fer saber en veu alta, un àrbitre o un anotador, el resultat d'un moment determinat del partit o la presa d'una decisió.

cantarella n fem
singsong accent
Modulació especial de la veu característica d’un determinat parlar i que resulta insòlita en el parlar propi.

cantarellejar /kan.ta.ɾe.ʎeˈd͡ʒa/ /kan.ta.ɾe.ʎeˈd͡ʒaɾ/ /kan.ta.ɾe.ʎeˈʒa/ /kən.tə.ɾə.ʎəˈd͡ʒa/ /kən.tə.ɾə.ʎəˈʒa/ v
speak as if singing

cantautor /kan.tawˈto/ /kan.tawˈtoɾ/ /kən.təwˈto/ n masc
singer-songwriter

cantell del tauler n masc
edge of the backboard

cantellejar /kan.te.ʎeˈd͡ʒa/ /kan.te.ʎeˈd͡ʒaɾ/ /kan.te.ʎeˈʒa/ /kən.tə.ʎəˈd͡ʒa/ /kən.tə.ʎəˈʒa/ v
have edges
(intransitiu) Ser cantellut.
smooth edges
(transitiu) Fer cantells.

canterano /kan.teˈɾa.no/ /kən.təˈɾa.no/ /kən.təˈɾa.nu/ n masc
escritoire

cantimplora /kan.timˈpɫɔ.ɾa/ /kan.timˈpɫɔ.ɾɔ/ /kən.timˈpɫɔ.ɾə/ n fem
canteen
Recipient, normalment aplanat i amb coberta tèrmica, que serveix per a portar-hi aigua fresca.

cantiret /kan.tiˈɾet/ /kən.tiˈɾɛt/ n masc
bird flageolet

cantonada /kan.toˈna.ða/ /kən.tuˈna.ðə/ n fem
corner
Encreuament de dos carrers.
(hoquei sobre gel) Cadascun dels quatre angles arrodonits d'una pista de joc, delimitats per les tanques laterals i les tanques de fons.

cantonès /kan.toˈnes/ /kən.toˈnəs/ /kən.tuˈnɛs/ adj masc
Cantonese
Relatiu o pertanyent a Canton o al seu dialecte propi.

cantonès /kan.toˈnes/ /kən.toˈnəs/ /kən.tuˈnɛs/ n masc
Cantonese
Persona que habita o és originària de Canton.
Dialecte del xinès parlat majoritàriament a la zona de Canton.

cantor /kanˈto/ /kanˈtoɾ/ /kənˈto/ n masc
singer
Persona que canta, especialment en un cor o com a solista.

cantussejar /kan.tu.seˈd͡ʒa/ /kan.tu.seˈd͡ʒaɾ/ /kan.tu.seˈʒa/ /kən.tu.səˈd͡ʒa/ /kən.tu.səˈʒa/ v
hum

cantussol /kan.tuˈsɔɫ/ /kən.tuˈsɔɫ/ n masc
dirge

cantó /kanˈto/ /kənˈto/ n masc
edge

canusir /ka.nuˈzi/ /ka.nuˈziɾ/ /kə.nuˈzi/ v
turn [[grey-haired]]

canvi /ˈkam.bi/ /ˈkaɱ.vi/ /ˈkaɱ.vi/ n masc
change
Acció i efecte de canviar.
(no comptable) Diners retornats al comprador quan paga amb una unitat de valor superior al preu.
(no comptable) Diners en moneda fraccionària per a descanviar.
(esports de pilota) Acció i efecte de reemplaçar un jugador per un altre jugador del mateix equip en el transcurs d'un partit.
(beisbol) Acció dels dos equips d'intercanviar-se les funcions ofensives i defensives al final de cada mitja entrada.

canvi al vol n masc
change on the fly

canvi antireglamentari n masc
illegal substitution

canvi d'efecte n masc
change of spin

canvi d'oponent n masc
switching

canvi de camp n masc
change of court

canvi de direcció n masc
change of direction

canvi de joc n masc
change the wing of attack

canvi de pala n masc
change of racket

canvi de posició n masc
interchange of position

canvi de professió n masc
career change

canvi de receptor n masc
change of receiver

canvi de servei Interjection
service over

canvi de servei n masc
change of service

canvi de servidor n masc
change of server

canvi de zones n masc
change of zones

canvi social n masc
social change

canviador /kam.bi.aˈðo/ /kam.bi.aˈðoɾ/ /kaɱ.vi.aˈðoɾ/ /kəm.bi.əˈðo/ /kəɱ.vi.əˈðo/ n masc
changer

canviar /kam.biˈa/ /kaɱ.viˈaɾ/ /kəɱ.viˈa/ v
change
Modificar, fer diferent, variar.
Prendre i donar una cosa per altre que se'n rep o dóna.
(esports de pilota) Reemplaçar un titular per un suplent en el transcurs d'un partit o una partida d'un esport d'equip.

canvista /kamˈbis.ta/ /kamˈbis.te/ /kaɱˈvis.ta/ /kaɱˈvis.te/ /kəmˈbis.tə/ /kəɱˈvis.tə/ n neut
money changer

canxa /ˈkaɲ.t͡ʃa/ /ˈkaɲ.ʃə/ n fem
cancha

canya /ˈka.ɲa/ /ˈka.ɲə/ n fem
cane reed
Planta poàcia de fulles molt llargues, estretes i punxegudes.

canyaferla /ˌka.ɲaˈfɛr.ɫa/ /ˌka.ɲaˈfɛɾ.ɫa/ /ˌka.ɲaˈfɛɾ.ɫɛ/ /ˌka.ɲəˈfɛr.ɫə/ n fem
giant fennel

canyella /kaˈɲe.ʎa/ n fem
cinnamon
Planta aromàtica emprada per aromatitzar aliments i perfums, es ven en forma de palets o canyetes.
shin
Part anterior de la cama.

canyís /kaˈɲis/ /kəˈɲis/ n masc
wattle
Reixat de canyes o vímets.

cançonerament /kan.soˌne.ɾaˈmen/ /kan.soˌne.ɾaˈment/ /kən.soˌne.ɾəˈment/ /kən.suˌne.ɾəˈmen/ adv
dawdlingly

cançoneta /kan.soˈne.ta/ /kən.soˈnə.tə/ /kən.suˈnɛ.tə/ n fem
ditty

cançó n fem
song
Conjunt de notes harmonioses que es poden cantar.

cançó de bressol n fem
lullaby

cançó de treballada n fem
work song

caní /kaˈni/ adj masc
canine canino

caníbal /kaˈni.baɫ/ /kəˈni.βəɫ/ adj
cannibalistic
Relatiu als animals que devoren d’altres de la mateixa espècie.

caníbal /kaˈni.baɫ/ /kəˈni.βəɫ/ n neut
cannibal
antropòfag

canòdrom /kaˈnɔ.ðɾom/ /kəˈnɔ.ðɾom/ /kəˈnɔ.ðɾum/ n masc
greyhound race track

canònicament /kaˌnɔ.ni.kaˈmen/ /kaˌnɔ.ni.kaˈment/ /kəˌnɔ.ni.kəˈmen/ /kəˌnɔ.ni.kəˈment/ adv
canonically

canó /kaˈno/ n masc
cannon
Part d'una arma de foc en forma de tub que defineix la direcció del projectil.
quill
(ornitologia) Part buida i transparent que forma la base del raquis de la ploma dels ocells, que no porta barbes i s'insereix en el cos de l'animal.

canó de projecció n masc
videoprojector

canós /kaˈnos/ /kəˈnos/ adj masc
grey-haired

caos /ˈka.os/ /ˈka.us/ n masc
chaos

cap adj
any
(negatiu) Ni un.
(negatiu) Gens de.
(interrogatiu, condicional) Alguna mena de.

cap n masc
head
(anatomia) Part superior i anterior del cos d'un animal.
Part superior del cos de l'ésser humà, considerada com a seu del pensament, l'intel·lecte, judici, talent, seny.
Lloc de preferència, central.
Localitat principal d'un territori; capital.
La part més alta d'una cosa.
Individu considerat com a membre d’una col·lectivitat.
Extremitat en general.
Part anterior, per on comença una cosa.
Part final, per on acaba una cosa.
Part de terra que s'endinsa en la mar.
(nàutica) corda
En un repartiment, cadascun dels participants.
(golf) Part final d'un bastó, que impacta en la bola en executar el colp.
(pilota basca) Part més ampla d'una eina.
(bàdminton) base

cap n neut
head
Persona que ocupa el primer lloc, que mana o que dirigeix quelcom; capitost.

cap a preposition
towards

cap d'any n masc
New Year's Day

cap d'estudis n masc
deputy head
Òrgan unipersonal de govern d'un centre educatiu al qual correspon la programació i el seguiment de les activitats docents del centre en col·laboració amb el director, el secretari acadèmic i el claustre de professors.

cap d'estudis n neut
deputy head
Professional de l'educació escolar, habitualment docent, que exerceix la direcció d'estudis en un centre educatiu i té per funcions principals la coordinació del disseny i la implementació del currículum.

cap d'olla n masc
long-finned pilot whale

cap d'olla d'aleta curta n masc
short-finned pilot whale

cap d'olla de l'Irauadi n masc
Irrawaddy dolphin

cap de casa n masc
head of the family

cap de fava n masc
dickhead

cap de setmana n masc
weekend

cap-roig /ˌkabˈrɔt͡ʃ/ n masc
grooper

cap-roig de fonera n masc
slender rockfish

capa /ˈka.pa/ /ˈka.pə/ n fem
cape
Vestimenta d'abric llarga i sense mànigues, oberta pel davant.
layer
Extensió uniforme de material que cobreix alguna cosa.

capacitar /ka.pa.siˈta/ /ka.pa.siˈtaɾ/ /kə.pə.siˈta/ v
train

capacitat /ka.pa.siˈtat/ n fem
capacity
Contingut que cap en un espai concret.
ability
Aptitud que permet a una persona de reeixir en l'exercici d'una activitat determinada.

capacitat intel·lectual n fem
intellectual capacity

capacitat intel·lectual límit n fem
borderline intellectual capacity

capadoci /ka.paˈðɔ.si/ /kə.pəˈðɔ.si/ adj masc
Cappadocian
Relatiu o pertanyent a la Capadòcia.

capadoci /ka.paˈðɔ.si/ /kə.pəˈðɔ.si/ n masc
Cappadocian
Persona que habita o és originària de la Capadòcia.

capalçar /ˌka.paɫˈsa/ /ˌka.paɫˈsaɾ/ /ˌka.pəɫˈsa/ /ˌka.βaɫˈsa/ v
lift
Alçar d’un cap.

capaç /kaˈpas/ /kəˈpas/ adj
capacious
Que té capacitat.
capable
Apte o hàbil per fer una cosa.

capaçment /kaˌpazˈmen/ /kaˌpazˈment/ /kəˌpazˈmen/ /kəˌpazˈment/ adv
capaciously

capbaixar-se /ˌkab.bajˈʃar.se/ /ˌkab.bajˈʃaɾ.se/ /ˌkab.baˈʃaɾ.se/ /ˌkab.bə.ʃərˈsə/ /ˌkab.bəˈʃar.sə/ /ˌkab.bəˈʃaɾ.sə/ v
warp

capbussar /ˌkab.buˈsa/ /ˌkab.buˈsaɾ/ v
dive
Ficar sota l'aigua amb ímpetu o de cop.

capbussejar /kab.bu.seˈd͡ʒa/ /kab.bu.seˈd͡ʒaɾ/ /kab.bu.seˈʒa/ /kəb.bu.səˈd͡ʒa/ /kəb.bu.səˈʒa/ v
dive

capbussó /kab.buˈso/ /kəb.buˈso/ n masc
plunge

capcinejar /kap.si.neˈd͡ʒa/ /kap.si.neˈd͡ʒaɾ/ /kap.si.neˈʒa/ /kəp.si.nəˈd͡ʒa/ /kəp.si.nəˈʒa/ v
nod

capciosament /kap.siˌo.zaˈmen/ /kap.siˌo.zaˈment/ /kəp.siˌo.zəˈmen/ /kəp.siˌo.zəˈment/ adv
captiously

capcot /ˌkapˈkot/ adj masc
cretfallen

capejar /ka.peˈd͡ʒa/ /ka.peˈd͡ʒaɾ/ /ka.peˈʒa/ /kə.pəˈd͡ʒa/ /kə.pəˈʒa/ v
rock
Moure el cap diverses vegades de dalt a baix.

capella /kaˈpe.ʎa/ /kəˈpe.ʎə/ n fem
chapel

capellà /ka.peˈʎa/ /kə.pəˈʎa/ n masc
chaplain
Sacerdot titular d'una capellania.
poor cod
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Trisopterus minutus)
bib
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Trisopterus luscus)
shore rockling
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Gaidropsarus mediterraneus)
European plaice
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Pleuronectes platessa)

caperó /ka.peˈɾo/ /kə.pəˈɾo/ n masc
hood

capfermar /ˌkap.ferˈma/ /ˌkap.feɾˈma/ /ˌkap.feɾˈmaɾ/ /ˌkap.fərˈma/ v
tie up

capfoguer /ˌkap.foˈɣe/ /ˌkap.foˈɣeɾ/ /ˌkap.fuˈɣe/ n masc
andiron

capgirar /ˌkab.d͡ʒiˈɾa/ /ˌkab.d͡ʒiˈɾaɾ/ v
upset
Voltar un objecte en sentit vertical, posant el que estava a dalt a la part de baix.
confuse
Canviar radicalment les coses.

capgirellar /ˌkab.d͡ʒi.ɾeˈʎa/ /ˌkab.d͡ʒi.ɾeˈʎaɾ/ /ˌkab.ʒi.ɾəˈʎa/ v
tumble

capgròs /ˌkabˈɡɾɔs/ n masc
tadpole
Larva d'amfibi amb cua i sense potes.

capibara /ka.piˈβa.ɾa/ /kə.piˈβa.ɾə/ n masc
capybara

capicular /ka.pi.kuˈɫa/ /ka.pi.kuˈɫaɾ/ /kə.pi.kuˈɫa/ v
place head to toe

capil·lar /ka.piɫˈɫaɾ/ /ka.piɫˈɫaɾ/ /ka.piˈɫaɾ/ /kə.piɫˈɫar/ /kə.piɫˈɫaɾ/ /kə.piˈɫar/ n masc
capillary
(anatomia) vas capil·lar

capil·lici /ka.piɫˈɫi.si/ /ka.piˈɫi.si/ /kə.piɫˈɫi.si/ /kə.piˈɫi.si/ n masc
capillitium

capil·liforme /ka.pi.ɫiˈfoɾ.me/ /ka.piɫ.ɫiˈfoɾ.me/ /kə.pi.ɫiˈfor.mə/ /kə.piɫ.ɫiˈfor.mə/ /kə.piɫ.ɫiˈfoɾ.mə/ adj
capilliform

capissar /ka.piˈsa/ /ka.piˈsaɾ/ /kə.piˈsa/ v
notice
(intransitiu) Saber comprendre, pensar-hi, veure-ho.

capital /ka.piˈtaɫ/ adj
capital
De molta importància.

capital /ka.piˈtaɫ/ n fem
capital capital city
Població on es reuneixen les principals administracions d'una entitat política.

capital cultural n masc
cultural capital

capital humà n masc
human capital

capitalisme /ka.pi.taˈɫiz.me/ n masc
capitalism

capitalitzar /ka.pi.ta.ɫiˈd͡za/ /ka.pi.ta.ɫiˈza/ /ka.pi.ta.ɫiˈzaɾ/ /kə.pi.tə.ɫiˈd͡za/ v
capitalize
(transitiu, economia) Fer esdevenir capital, com ara un valor realitzant-lo.
(transitiu, economia, dret) Computar el capital que representa (una renda, un pagament periòdic...) d’acord amb una taxa d’interès.
(transitiu, economia, política, activisme, de vegades figurat) Treure profit (d'un fet, d'una situació, d'una circumstància), generalment per a generar capital.
(intransitiu, economia) Acumular capital, sovint destinat a inversions que pretenen produir-ne més.
(transitiu, intransitiu, economia) Invertir en les accions d'una empresa per a fer augmentar el seu capital.

capitalment /ka.piˌtaɫˈmen/ /ka.piˌtaɫˈment/ /kə.piˌtaɫˈmen/ /kə.piˌtaɫˈment/ adv
capitally

capitanejar /ka.pi.ta.neˈd͡ʒa/ /ka.pi.ta.neˈd͡ʒaɾ/ /ka.pi.ta.neˈʒa/ /kə.pi.tə.nəˈd͡ʒa/ /kə.pi.tə.nəˈʒa/ v
captain

capitat /ka.piˈtat/ /kə.piˈtat/ adj masc
capitate

capitell /ka.piˈteʎ/ /kə.piˈteʎ/ n masc
capital

capitoli /ka.piˈtɔ.ɫi/ /kə.piˈtɔ.ɫi/ n masc
Capitol

capitonar /ka.pi.toˈna/ /ka.pi.toˈnaɾ/ /kə.pi.toˈna/ /kə.pi.tuˈna/ v
pad

capitost /ka.piˈtɔst/ /kə.piˈtɔst/ n neut
chief

capitular /ka.pi.tuˈɫa/ /ka.pi.tuˈɫaɾ/ /kə.pi.tuˈɫa/ /kə.pi.tuˈɫar/ v
capitulate
(intransitiu) En una disputa, rendir-se, donar-se per vençut.

capitularment /ka.pi.tuˌɫarˈmen/ /ka.pi.tuˌɫaɾˈmen/ /ka.pi.tuˌɫaɾˈment/ /kə.pi.tuˌɫarˈmen/ /kə.pi.tuˌɫaɾˈment/ adv
capitularly

capità /ka.piˈta/ n masc
captain

capità de joc n masc
game captain

capmassar-se /ˌkab.maˈsaɾ.se/ /ˌkam.maˈsar.se/ /ˌkam.mə.sərˈsə/ /ˌkam.məˈsar.sə/ /ˌkam.məˈsaɾ.sə/ v
worry

capolar /ka.poˈɫa/ /ka.poˈɫaɾ/ /kə.poˈɫa/ /kə.puˈɫa/ v
mince

capoll /kaˈpoʎ/ n masc
bud
(morfologia vegetal) Fase del desenvolupament de les flors en la qual els pètals no s’han separat encara.

caponar /ka.poˈna/ /ka.poˈnaɾ/ /kə.poˈna/ /kə.puˈna/ v
caponize
Fer capó castrant un pollastre.
tread
Cobrir el mascle d’aviram a la femella.

caporal /ka.poˈɾaɫ/ /kə.poˈɾaɫ/ /kə.puˈɾaɫ/ n masc
corporal

capot /kaˈpɔt/ /kəˈpɔt/ n masc
overcoat

capota /kaˈpɔ.ta/ /kaˈpɔ.tɔ/ /kəˈpɔ.tə/ n fem
bonnet
Capell lleuger de dona.
hood
Coberta lleugera d’alguns vehicles.

capotar /ka.poˈta/ /ka.poˈtaɾ/ /ka.puˈta/ /kə.poˈta/ /kə.puˈta/ v
overturn

capotejar /ka.po.teˈd͡ʒa/ /ka.po.teˈd͡ʒaɾ/ /ka.po.teˈʒa/ /kə.po.təˈd͡ʒa/ /kə.pu.təˈʒa/ v
shake

capricorn /ka.pɾiˈkɔɾn/ /kə.pɾiˈkɔrn/ n neut
Capricorn

capritx /kaˈpɾit͡ʃ/ /kəˈpɾit͡ʃ/ n masc
caprice

capritxosament /ka.pɾiˌt͡ʃo.zaˈmen/ /ka.pɾiˌt͡ʃo.zaˈment/ /kə.pɾiˌt͡ʃo.zəˈmen/ /kə.pɾiˌt͡ʃo.zəˈment/ adv
capriciously

capsa /ˈkap.sa/ n fem
box

capsa de música n fem
musical box

capsigrany /kap.siˈɣɾaɲ/ /kəp.siˈɣɾaɲ/ n masc
woodchat shrike
Ocell de la família dels lànids.

capta /ˈkap.ta/ /ˈkap.tə/ n fem
begging

captaire /kapˈtaj.ɾe/ n neut
beggar

captar /kapˈta/ /kapˈtaɾ/ /kəpˈta/ v
catch

captenir-se /ˌkap.teˈniɾ.se/ /ˌkap.tə.nirˈsə/ /ˌkap.təˈnir.sə/ /ˌkap.təˈniɾ.sə/ v
behave

capterrera /kap.teˈre.ɾa/ /kəp.təˈre.ɾə/ n fem
bramble

capterrerar /kap.te.reˈɾa/ /kap.te.reˈɾaɾ/ /kəp.tə.rəˈɾa/ v
thatch

captinyós /kap.tiˈɲos/ /kəp.tiˈɲos/ n masc
small grooper

captiu /kapˈtiw/ /kəpˈtiw/ n masc
captive

captivar /kap.tiˈvaɾ/ /kap.tiˈβa/ /kəp.tiˈva/ /kəp.tiˈβa/ v
capture
Agafar i retenir algú contra la seva voluntat, fer captiu.
fascinate
Atreure fortament l'atenció.

captrencar /ˌkap.tɾeŋˈka/ /ˌkap.tɾeŋˈkaɾ/ /ˌkap.tɾəŋˈka/ v
injure

captura de moviment n fem
motion capture

capturar /kap.tuˈɾa/ /kap.tuˈɾaɾ/ /kəp.tuˈɾa/ v
capture
Aconseguir apoderar-se vencent la resistència.

caputxa /kaˈpu.t͡ʃa/ n fem
hood
Part d’una indumentària destinada a cobrir el cap.

caputxino /ka.puˈt͡ʃi.no/ /kə.puˈt͡ʃi.no/ /kə.puˈt͡ʃi.nu/ n masc
cappuccino

caputxí /ka.puˈt͡ʃi/ /kə.puˈt͡ʃi/ n masc
capuchin
(botànica) Primat platirí del gènere Cebus.

capvespre /ˌkabˈbes.pɾe/ /ˌkabˈves.pɾe/ /ˌkabˈves.pɾə/ n masc
nightfall
Última part de la tarda quan el sol ja s'ha post i fosqueja.

capça /ˈkap.sa/ n fem
head
Massa compacta de fulles apinyades de certes hortalisses a l'extrem del caluix.

capçada /kapˈsa.ða/ /kəpˈsa.ðə/ n fem
crown
Conjunt de les branques d'un arbre.

capçal /kapˈsaɫ/ /kəpˈsaɫ/ n masc
head
Part del llit on es posa el cap.
(informàtica) Dispositiu que permet enregistrar dades en un suport magnètic o òptic.

capçalera /kap.saˈɫe.ɾa/ n fem
heading

capçar /kapˈsa/ /kapˈsaɾ/ /kəpˈsa/ v
reinforce

capítol /kaˈpi.toɫ/ /kəˈpi.toɫ/ /kəˈpi.tuɫ/ n masc
chapter
Cadascuna de les parts en què es divideix una narració.
Sala d'un monestir on es reuneixen els monjos per prendre decisions.
capitulum
(botànica) Grup d’estructures reproductores de forma globulosa.

capó /kaˈpo/ /kəˈpo/ n masc
capon
Pollastre que ha estat castrat i després engreixat.
bonnet
Tapa de la carrosseria que cobreix el motor d’un automòbil.

caqui n masc
kaki
(botànica) Fruita del caquier
khaki
Color marró clar groguenc.

car /ˈka/ /ˈkar/ /ˈkaɾ/ adj masc
expensive
De preu elevat.
dear
Estimat, volgut.

car /ˈka/ /ˈkar/ /ˈkaɾ/ conjunction
as

cara /ˈka.ɾa/ n fem
face
(anatomia) Rostre.
(pilota basca, golf, esports de raqueta) Cadascuna de les dues bandes de la fulla d'una pala o del cap d'una raqueta, una eina o un bastó amb què es colpeja la pilota, el volant o la bola.
side
Superfície d'un cos (les cares d'un cub)
head
Un dels dos costats d'una moneda, oposada a la creu.

cara de jutge n fem
sullen face

cara de pomes agres n fem
long face

cara oberta n fem
open racket

cara plana n fem
flat racket

cara pàl·lida n masc
paleface

cara tancada n fem
closed racket

carabassa /kə.ɾəˈβa.sə/ /kərˈβa.sə/ n fem
pumpkin
Fruit gran i sovint ataronjat que cria la carabassera. Moltes varietats són comestibles.

carabassejar /ka.ɾa.ba.seˈd͡ʒaɾ/ /ka.ɾa.βa.seˈd͡ʒa/ /ka.ɾa.βa.seˈʒa/ /kə.ɾə.bə.səˈd͡ʒa/ /kə.ɾə.bə.səˈʒa/ /kə.ɾə.βə.səˈʒa/ v
fail
(transitiu, col·loquial) Donar carabassa, suspendre a algú en un examen.
jilt resemble a pumpkin
(transitiu, col·loquial) Donar carabassa una noia, rebutjar un pretendent.

caracterial /ka.ɾak.te.ɾiˈaɫ/ /kə.ɾək.tə.ɾiˈaɫ/ n neut
emotionally disturbed child

caracteritzar /ka.ɾak.te.ɾiˈd͡za/ /ka.ɾak.te.ɾiˈza/ /ka.ɾak.te.ɾiˈzaɾ/ /kə.ɾək.tə.ɾiˈd͡za/ v
characterize

característic /ka.ɾak.teˈɾis.tik/ /kə.ɾək.təˈɾis.tik/ adj masc
characteristic typical

característica /ka.ɾak.teˈɾis.ti.ka/ /kə.ɾək.təˈɾis.ti.kə/ adj fem
feature
Forma femenina de característic.

característicament /ka.ɾak.teˌɾis.ti.kaˈmen/ /ka.ɾak.teˌɾis.ti.kaˈment/ /kə.ɾək.təˌɾis.ti.kəˈmen/ /kə.ɾək.təˌɾis.ti.kəˈment/ adv
characteristically

caracul /ka.ɾaˈkuɫ/ /kə.ɾəˈkuɫ/ n masc
karakul

carafeixar /ˌka.ɾa.fejˈʃa/ /ˌka.ɾa.fejˈʃaɾ/ /ˌka.ɾa.feˈʃa/ /ˌka.ɾə.fəˈʃa/ v
weaken

caragirar /ˌka.ɾa.d͡ʒiˈɾa/ /ˌka.ɾa.d͡ʒiˈɾaɾ/ /ˌka.ɾa.ʒiˈɾa/ /ˌka.ɾə.ʒiˈɾa/ v
turn someone's head
Fer canviar de manera de pensar, d'idea.
change one's mind
(pronominal) Canviar d’idea, trencar una promesa o una relació.

caragol /ka.ɾaˈɣɔɫ/ /karˈɣɔɫ/ /kə.ɾəˈɣɔɫ/ /kərˈɣɔɫ/ n masc
snail
(zoologia) Mol·lusc de la classe gastròpode, amb la característica de la torsió i la closca en espiral.
(col·loquial) diners
screw
Objecte en forma d'espiral: escala de caragol, un caragol de cabells, etc.
(anatomia) Una de les tres cavitats internes de l'orella, que té forma en espiral.

caragolar /ka.ɾa.ɣoˈɫa/ /ka.ɾa.ɣoˈɫaɾ/ /kə.ɾə.ɣoˈɫa/ /kə.ɾə.ɣuˈɫa/ v
screw

carall /kaˈɾaʎ/ /kəˈɾaj/ /kəˈɾaʎ/ Interjection
damn it
(vulgarisme) Expressió de sorpresa per l’estranyesa, l’admiració o l’enuig.

carall /kaˈɾaʎ/ /kəˈɾaj/ /kəˈɾaʎ/ n masc
prick
(vulgarisme) penis

carambola /ka.ɾamˈbɔ.ɫa/ /kə.ɾəmˈbɔ.ɫə/ n fem
carom
(billar) Jugada del billar de caramboles consistent a fer que la bola d'atac toqui les altres dues boles.

caramel /ka.ɾaˈmɛɫ/ /kə.ɾəˈmɛɫ/ /kərˈmɛɫ/ n masc
caramel
Pasta de sucre cremat.
sweet
Dolç fet amb pasta de sucre i essències.

caramell /ka.ɾaˈmeʎ/ /kə.ɾəˈmeʎ/ n masc
icicle

caramella n fem
shepherd's pipe

caramel·lització /ka.ɾa.me.ɫi.d͡za.siˈo/ /ka.ɾa.me.ɫi.za.siˈo/ /ka.ɾa.meɫ.ɫi.d͡za.siˈo/ /ka.ɾa.meɫ.ɫi.za.siˈo/ /kə.ɾə.mə.ɫi.d͡zə.siˈo/ /kə.ɾə.məɫ.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
caramelization

caramel·litzar /ka.ɾa.me.ɫiˈd͡za/ /ka.ɾa.me.ɫiˈza/ /ka.ɾa.meɫ.ɫiˈd͡za/ /ka.ɾa.meɫ.ɫiˈzaɾ/ /kə.ɾə.mə.ɫiˈd͡za/ /kə.ɾə.məɫ.ɫiˈd͡za/ v
caramelize

carament /ˌka.ɾaˈmen/ /ˌka.ɾaˈment/ /ˌka.ɾəˈmen/ /ˌka.ɾəˈment/ adv
dearly
D'una manera cara, tendra.
D'una manera cara, costosa.

caramull /ka.ɾaˈmuʎ/ /kə.ɾəˈmuʎ/ n masc
overmeasure
Part d'un contingut que sobresurt d'un recipient.

caravanserrall /ka.ɾa.van.seˈraʎ/ /ka.ɾa.βan.seˈraʎ/ /kə.ɾə.vən.səˈraʎ/ /kə.ɾə.βən.səˈraʎ/ n masc
caravanserai caravansary

caravel·la /ka.ɾaˈvɛɫ.ɫa/ /ka.ɾaˈβɛ.ɫa/ /ka.ɾaˈβɛ.ɫɛ/ /ka.ɾaˈβɛɫ.ɫa/ /kə.ɾəˈvɛɫ.ɫə/ /kə.ɾəˈβɛ.ɫə/ /kə.ɾəˈβɛɫ.ɫə/ n fem
caravel

carbonar /kar.βoˈna/ /kaɾ.boˈnaɾ/ /kaɾ.βoˈna/ /kər.buˈna/ /kəɾ.boˈna/ v
carbonize

carbonatació /kaɾ.bo.na.ta.siˈo/ /kər.bu.nə.tə.siˈo/ /kəɾ.bo.nə.tə.siˈo/ n fem
carbonatation

carbonatar /kar.βo.naˈta/ /kaɾ.bo.naˈtaɾ/ /kaɾ.βo.naˈta/ /kər.bu.nəˈta/ /kəɾ.bo.nəˈta/ v
carbonate

carboni /kərˈbɔ.ni/ n masc
carbon

carbonitrurar /ˌkar.bu.ni.tɾuˈɾa/ /ˌkar.βo.ni.tɾuˈɾa/ /ˌkaɾ.bo.ni.tɾuˈɾa/ /ˌkaɾ.bo.ni.tɾuˈɾaɾ/ /ˌkaɾ.βo.ni.tɾuˈɾa/ v
carbonitride

carbonitzar /kar.βo.niˈd͡za/ /kaɾ.bo.niˈzaɾ/ /kaɾ.βo.niˈza/ /kər.bu.niˈd͡za/ /kəɾ.bo.niˈd͡za/ v
carbonize

carbur /kaɾˈbuɾ/ /kərˈbur/ n masc
carbide

carburar /kar.βuˈɾa/ /kaɾ.buˈɾaɾ/ /kaɾ.βuˈɾa/ /kər.buˈɾa/ v
carburet

carbó /kaɾˈbo/ n masc
coal
Nom genèric donat a dos tipus de materials (carbó vegetal i carbó mineral) orgànics, sòlids i de color negre utilitzats com a combustible per la seva gran quantitat de carboni.
smut
(botànica) Nom comú de les malalties de les plantes produïdes per fongs ustilaginals.

carcaix /kaɾˈkajʃ/ /kərˈkaʃ/ n masc
quiver

carcinogen /kar.siˈnɔ.ʒen/ /kaɾ.siˈnɔ.d͡ʒen/ /kər.siˈnɔ.ʒən/ n masc
carcinogen

carcinoma /kaɾ.siˈno.ma/ /kər.siˈno.mə/ n masc
carcinoma

card /ˈkart/ n masc
thistle

carda /ˈkar.də/ /ˈkaɾ.ða/ n fem
carding

cardar /karˈða/ /kaɾˈða/ /kaɾˈðaɾ/ /kərˈda/ v
card
Pentinar (la llana, el cotó, etc.) amb la carda per poder-la filar millor.
fuck
(vulgarisme) Fer l'acte sexual.

cardenal /kər.dəˈnaɫ/ n masc
cardinal
En l'Església Catòlica, el càrrec superior a un bisbe.
scalloped ribbonfish
Peix de la família dels traquiptèrids. (Zu cristatus)

cardinal /kaɾ.ðiˈnaɫ/ /kər.diˈnaɫ/ adj
cardinal

cardio- /ˈkar.di.u/ /ˈkar.ði.u/ /ˈkaɾ.ði.o/ prefix
cardio-

cardiologia /kar.ði.o.ɫoˈʒi.a/ /kaɾ.ði.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /kər.di.u.ɫuˈʒi.ə/ /kər.ði.u.ɫuˈʒi.ə/ /kəɾ.ði.o.ɫoˈʒi.ə/ n fem
cardiology

cardiopatia /kaɾ.ði.o.paˈti.a/ /kər.di.u.pəˈti.ə/ /kər.ði.u.pəˈti.ə/ /kəɾ.ði.o.pəˈti.ə/ n fem
cardiopathy

cardiospasme /ˌkar.di.usˈpaz.mə/ /ˌkar.ði.usˈpaz.mə/ /ˌkaɾ.ði.osˈpaz.me/ /ˌkaɾ.ði.osˈpaz.mə/ n masc
cardiospasm

cardiovascular /ˌkar.di.u.βəs.kuˈɫar/ /ˌkar.ði.o.βas.kuˈɫar/ /ˌkar.ði.u.vəs.kuˈɫar/ /ˌkaɾ.ði.o.vas.kuˈɫaɾ/ /ˌkaɾ.ði.o.vəs.kuˈɫaɾ/ /ˌkaɾ.ði.o.βas.kuˈɫaɾ/ adj
cardiovascular

cardíac /kaɾˈði.ak/ /kərˈdi.ək/ adj masc
cardiac

carejar /ka.ɾeˈd͡ʒa/ /ka.ɾeˈd͡ʒaɾ/ /ka.ɾeˈʒa/ /kə.ɾəˈd͡ʒa/ /kə.ɾəˈʒa/ v
be expensive
Tirar a car, donar-se la tendència de preus elevats.

carelià /ka.ɾe.ɫiˈa/ /kə.ɾə.ɫiˈa/ adj masc
Karelian
Relatiu a la República de Carèlia, a l’ètnia del territori o la seva llengua.

carelià /ka.ɾe.ɫiˈa/ /kə.ɾə.ɫiˈa/ n masc
Karelian
Individu finès oriental originari de Carèlia.
(invariable) Llengua baltofinesa parlada a Carèlia i territoris adjacents.

carenar /ka.ɾeˈna/ /ka.ɾeˈnaɾ/ /kə.ɾəˈna/ v
careen

carenejar /ka.ɾe.neˈd͡ʒa/ /ka.ɾe.neˈd͡ʒaɾ/ /ka.ɾe.neˈʒa/ /kə.ɾə.nəˈd͡ʒa/ /kə.ɾə.nəˈʒa/ v
walk along the crest line

carener /ka.ɾeˈne/ /ka.ɾeˈneɾ/ /kə.ɾəˈne/ n masc
ridge
Aresta culminant en la intersecció de dos aiguavessos d’una teulada.

cari /ˈka.ɾi/ n masc
Carian

cariar-se /ka.ɾiˈaɾ.se/ /kə.ɾi.ərˈsə/ /kə.ɾiˈar.sə/ /kə.ɾiˈaɾ.sə/ v
rot

caribeny /kə.ɾiˈbəɲ/ /kə.ɾiˈbɛɲ/ /kə.ɾiˈβɛɲ/ adj masc
Caribbean

caricatura /ka.ɾi.kaˈtu.ɾa/ /kə.ɾi.kəˈtu.ɾə/ n fem
caricature

caricaturar /ka.ɾi.ka.tuˈɾa/ /ka.ɾi.ka.tuˈɾaɾ/ /kə.ɾi.kə.tuˈɾa/ v
caricature

carilló /ka.ɾiˈʎo/ /kə.ɾiˈʎo/ n masc
glockenspiel carillon
Instrument idiòfon de percussió consistent en una sèrie de làmines metàl·liques que hom fa sonar amb baquetes de fusta.

carinar /ka.ɾiˈna/ /ka.ɾiˈnaɾ/ /kə.ɾiˈna/ v
howl

carioca /ka.ɾiˈɔ.ka/ /ka.ɾiˈɔ.kɔ/ /kə.ɾiˈɔ.kə/ adj
carioca
Relatiu o pertanyent a Rio de Janeiro.

carioca /ka.ɾiˈɔ.ka/ /ka.ɾiˈɔ.kɔ/ /kə.ɾiˈɔ.kə/ n neut
carioca
Persona que habita o és originària de Rio de Janeiro.

cariogàmia /ka.ɾi.oˈɣa.mi.a/ /kə.ɾi.oˈɣa.mi.ə/ /kə.ɾi.uˈɣa.mi.ə/ n fem
karyogamy

cariorrexi /ka.ɾi.oˈrɛk.si/ /kə.ɾi.oˈrɛk.si/ /kə.ɾi.uˈrɛk.si/ n fem
karyorrhexis

cariotip /ka.ɾi.oˈtip/ /kə.ɾi.oˈtip/ /kə.ɾi.uˈtip/ n masc
karyotype

carisma /kaˈɾiz.ma/ /kəˈɾiz.mə/ n masc
charisma

caritat /kə.ɾiˈtat/ n fem
charity

caritatiu /kə.ɾi.təˈtiw/ adj masc
charitable

caritativament /ka.ɾi.taˌti.vaˈment/ /ka.ɾi.taˌti.βaˈmen/ /kə.ɾi.təˌti.vəˈmen/ /kə.ɾi.təˌti.vəˈment/ /kə.ɾi.təˌti.βəˈmen/ adv
charitably

cariòlisi /ka.ɾiˈɔ.ɫi.zi/ /kə.ɾiˈɔ.ɫi.zi/ n fem
karyolysis

carmanyola /kar.maˈɲɔ.ɫa/ /kaɾ.maˈɲɔ.ɫa/ /kaɾ.maˈɲɔ.ɫɔ/ /kər.məˈɲɔ.ɫə/ n fem
lunchbox
Recipient tapat per a portar aliments preparats per a menjar.
carmagnole
(històric) Gec dels revolucionaris francesos de final del segle XVIII.

carmenar /kar.meˈna/ /kaɾ.meˈna/ /kaɾ.meˈnaɾ/ /kər.məˈna/ v
card

carmesí /kər.məˈzi/ n masc
crimson

carminatiu /kaɾ.mi.naˈtiw/ /kər.mi.nəˈtiw/ adj masc
carminative

carmí /kərˈmi/ n masc
carmine

carn n fem
meat flesh

carnació /kaɾ.na.siˈo/ /kər.nə.siˈo/ n masc
carnation

carnalment /karˌnaɫˈmen/ /kaɾˌnaɫˈmen/ /kaɾˌnaɫˈment/ /kərˌnaɫˈmen/ /kəɾˌnaɫˈment/ adv
carnally

carnaval /kar.naˈβaɫ/ /kaɾ.naˈvaɫ/ /kaɾ.naˈβaɫ/ /kər.nəˈβaɫ/ /kəɾ.nəˈvaɫ/ n masc
carnival

carnet d'estudiant n masc
student card

carnet internacional d'estudiant n masc
international student identity card

carnificar-se /kaɾ.ni.fiˈkaɾ.se/ /kər.ni.fi.kərˈsə/ /kər.ni.fiˈkar.sə/ /kəɾ.ni.fiˈkaɾ.sə/ v
carnify

carnisser /kar.niˈse/ /kaɾ.niˈseɾ/ /kər.niˈse/ adj masc
carnivorous
Molt aficionat a menjar carn.

carnisser /kar.niˈse/ /kaɾ.niˈseɾ/ /kər.niˈse/ n masc
butcher
Ofici del que talla i ven carn per a consum humà.

carnívor /karˈni.βor/ /kaɾˈni.voɾ/ /kaɾˈni.βoɾ/ /kərˈni.vur/ /kərˈni.βur/ /kəɾˈni.voɾ/ adj masc
carnivorous

carnívors /karˈni.βors/ /kaɾˈni.voɾs/ /kaɾˈni.βoɾs/ /kərˈni.vurs/ /kərˈni.βurs/ /kəɾˈni.voɾs/ n masc
Carnivora

carota /kaˈɾɔ.ta/ /kaˈɾɔ.tɔ/ /kəˈɾɔ.tə/ n fem
mask
Màscara que representa una cara grotesca.
grimace
Ganyota que representa un posat desagradable.

carp /ˈkarp/ n masc
carpus

carpa /ˈkar.pə/ /ˈkaɾ.pa/ n fem
common carp carp
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Cyprinus carpio)
Crucian carp
(Carassius carassius)

carpeta /kərˈpɛ.tə/ n masc
folder
Objecte per a organitzar i desar documents, consistent en un parell de cobertes.
(informàtica) Element d'una estructura d'arxius que els agrupa i que s'organitza normalment en forma jeràrquica.

carpomania /kaɾ.po.maˈni.a/ /kər.pu.məˈni.ə/ /kəɾ.po.məˈni.ə/ n fem
carpomania

carpoptosi /kaɾ.popˈtɔ.zi/ /kər.pupˈtɔ.zi/ /kəɾ.popˈtɔ.zi/ n fem
carpoptosis

carpòfor /kaɾˈpɔ.foɾ/ /kərˈpɔ.fur/ /kəɾˈpɔ.foɾ/ n masc
carpophore

carrac /kaˈrak/ /kəˈrak/ n masc
cork disc

carrasca /kaˈras.ka/ /kəˈras.kə/ n fem
holm oak

carregador /ka.re.ɣaˈðo/ /ka.re.ɣaˈðoɾ/ /kə.rə.ɣəˈðo/ n masc
docker
Treballador que carrega mercaderies.
charger
Aparell que serveix per a carregar un acumulador.
chamber
Dispositiu d’una arma de foc on hi ha els projectils a introduir en la recambra.

carregar /ka.reˈɣa/ /ka.reˈɣaɾ/ /kə.rəˈɣa/ v
load
Portar pes al damunt amb la intenció de transportar-lo.
(informàtica) Transferir dades d'un emmagatzematge auxiliar a la memòria de l'ordinador.
charge
(esports de pilota) Escometre un adversari recolzant-hi el cos o un instrument de joc amb l'objectiu de desequilibrar-lo o prendre-li la pilota, la bola o el disc.
(rugbi) Intentar interceptar un xut de l'equip adversari.

carregar un temps mort v
charge a timeout

carrell /kaˈreʎ/ /kəˈreʎ/ n masc
bundle
Conjunt de fruits agrupats per un fil o posades en filera.
winder
Petit cilindre de fusta per desar el fil al seu voltant.

carrer /kaˈre/ /kəˈre/ n masc
street
En un nucli de població, lloc per on hi circula la gent i els vehicles que és l'origen o el resultat de l'organització de l'espai edificat.
fairway
(golf) Zona del recorregut d'un forat coberta d'herba arranada i ben condicionada, situada entre el lloc de sortida i el green, per la qual està previst que es desenvolupi el joc.

carrera /kaˈre.ɾa/ /kəˈre.ɾə/ n fem
career
Trajectòria professional o pública.
studies
Estudis que fa una persona per a l'obtenció d'un títol que permet exercir una determinada professió.
ladder
Esquinç o defecte en un teixit amb punts escapats o mal passats.

carrera docent n fem
teaching career

carrera professional n fem
career

carreta /kəˈrə.tə/ /kəˈrɛ.tə/ n fem
tumbril

carretejar /ka.re.teˈd͡ʒa/ /ka.re.teˈd͡ʒaɾ/ /ka.re.teˈʒa/ /kə.rə.təˈd͡ʒa/ /kə.rə.təˈʒa/ v
carry

carretera /ka.reˈte.ɾa/ n fem
road
Via que uneix dues poblacions i que és apta per a la circulació de vehicles.

carretó /ka.reˈto/ /kə.rəˈto/ n masc
wheelbarrow

carretó de golf n masc
golf trolley

carreu /kaˈrɛw/ /kəˈrɛw/ n masc
ashlar

carril /kaˈriɫ/ /kəˈriɫ/ n masc
lane

carril bici n masc
bicycle lane

carrinclonament /ka.riŋˌkɫo.naˈmen/ /ka.riŋˌkɫo.naˈment/ /kə.riŋˌkɫo.nəˈmen/ /kə.riŋˌkɫo.nəˈment/ adv
ridiculously

carrinclonejar /ka.riŋ.kɫo.neˈd͡ʒa/ /ka.riŋ.kɫo.neˈd͡ʒaɾ/ /ka.riŋ.kɫo.neˈʒa/ /kə.riŋ.kɫo.nəˈd͡ʒa/ /kə.riŋ.kɫu.nəˈʒa/ v
hobble

carrincló /ka.riŋˈkɫo/ /kə.riŋˈkɫo/ adj masc
corny
Sense distinció, ridícul per excessiva sensibleria.

carrisqueig /ka.risˈket͡ʃ/ /kə.risˈkət͡ʃ/ /kə.risˈkɛt͡ʃ/ n masc
gnashing

carrisquejar /ka.ris.keˈd͡ʒa/ /ka.ris.keˈd͡ʒaɾ/ /ka.ris.keˈʒa/ /kə.ris.kəˈd͡ʒa/ /kə.ris.kəˈʒa/ v
squeak

carro /ˈka.ro/ /ˈka.ru/ n masc
cart
Vehicle tirat per animals per transportar objectes o persones.

carruatge /ka.ruˈa.d͡ʒe/ /kə.ruˈa.d͡ʒə/ n masc
carriage

carró n masc
carreau

carst /ˈkarst/ n masc
karst

carta /ˈkaɾ.ta/ n fem
letter epistle
Document escrit per a comunicar amb una altra persona, generalment amb una estructura formal.
menu
Llista de tots els plats i de les begudes que se serveixen en un restaurant.
card
Sinònim de mapa., especialment de navegació.

cartaginès /kar.ta.ʒiˈnes/ /kaɾ.ta.d͡ʒiˈnes/ /kər.tə.ʒiˈnɛs/ /kəɾ.tə.ʒiˈnəs/ adj masc
Carthaginian
Relatiu o pertanyent a l'antiga Cartago.

cartaginès /kar.ta.ʒiˈnes/ /kaɾ.ta.d͡ʒiˈnes/ /kər.tə.ʒiˈnɛs/ /kəɾ.tə.ʒiˈnəs/ n masc
Carthaginian
Persona que habitava o era originària de l'antiga Cartago.

cartejar /kar.teˈʒa/ /kaɾ.teˈd͡ʒa/ /kaɾ.teˈd͡ʒaɾ/ /kər.təˈʒa/ /kəɾ.təˈd͡ʒa/ v
correspond

carter /karˈte/ /kaɾˈteɾ/ /kərˈte/ n masc
postman mailman

cartera /kaɾˈte.ɾa/ /kərˈte.ɾə/ n fem
wallet
Bossa prima i rectangular de pell, plàstic o altres materials tous, utilitzada per guardar-hi diners (en forma de bitllets), targetes i documentació.

carterista /kaɾ.teˈɾis.ta/ /kaɾ.teˈɾis.te/ /kər.təˈɾis.tə/ n neut
nip

cartesià /kaɾ.te.ziˈa/ /kər.tə.ziˈa/ adj masc
Cartesian

cartografiar /kar.to.ɣɾa.fiˈa/ /kaɾ.to.ɣɾa.fiˈa/ /kaɾ.to.ɣɾa.fiˈaɾ/ /kər.tu.ɣɾə.fiˈa/ /kəɾ.to.ɣɾə.fiˈa/ v
map

cartolina /kaɾ.toˈɫi.na/ /kər.tuˈɫi.nə/ /kəɾ.toˈɫi.nə/ n fem
pasteboard

cartomància /kaɾ.toˈman.si.a/ /kər.tuˈman.si.ə/ /kəɾ.toˈman.si.ə/ n fem
cartomancy

cartutx /kaɾˈtut͡ʃ/ /kərˈtut͡ʃ/ n masc
cartridge
En les armes lleugeres, conjunt de beina i bala travades.
Element canviable de les màquines d'escriure i de les impressores que conté la tinta.

cartílag /kaɾˈti.ɫak/ /kərˈti.ɫək/ n masc
cartilage

cartílag articular n masc
articular cartilage

cartílag tiroide n masc
thyroid cartilage

cartó /kaɾˈto/ /kərˈto/ n masc
cardboard

carussa /kaˈɾu.sa/ /kəˈɾu.sə/ n fem
grimace

carxofa /karˈt͡ʃɔ.fa/ /kaɾˈt͡ʃɔ.fɔ/ /kərˈʃɔ.fə/ n fem
artichoke

caràcter /kaˈɾak.teɾ/ /kəˈɾak.tə/ n masc
type character
Signe gràfic, usat sobretot en impressió o informàtica.
nature character
Tret dominant que permet reconèixer o diferenciar.

caràngid irisat n masc
rainbow runner

carència /kaˈɾɛn.si.a/ /kəˈɾɛn.si.ə/ n fem
lack

carícia /kaˈɾi.si.a/ /kəˈɾi.si.ə/ n fem
caress

caròtide /kaˈɾɔ.ti.ðe/ /kəˈɾɔ.ti.ðə/ n fem
carotid

cas n masc
case
Situació particular que es produeix entre les diverses possibles.
Objecte d'estudi d'alguna disciplina.
(lingüística) Categoria gramatical que marca la funció sintàctica d’un mot.

cas oblic n masc
oblique case

casa /ˈka.za/ n fem
house home
Edifici destinat a l'habitatge de persones, llar.

casa de colònies n fem
children's camp

casaca /kaˈza.ka/ /kəˈza.kə/ n fem
frock coat

casal /kaˈzaɫ/ /kəˈzaɫ/ n masc
house

casament /ka.zaˈmen/ /ka.zaˈment/ /kə.zəˈmen/ /kə.zəˈment/ n masc
wedding
Acte amb què s'estableix un matrimoni.

casar /kaˈza/ /kaˈzaɾ/ v
marry
Contraure matrimoni.
match
Unir o ajuntar una cosa amb una altra.
Una cosa, fer joc amb altres, tenir correspondència.

casat /kaˈzat/ /kəˈzat/ adj masc
married

casc /ˈkask/ n masc
helmet
Peça dura que cobreix el cap com a defensa en certes activitats: bombers, motoristes, policia, esportistes.

cascar /kasˈka/ /kasˈkaɾ/ /kəsˈka/ /kəsˈka/ v
have hit
Copejar, masegar.
have
(pronominal, col·loquial) prendre (menjar o beure)

cascavell /kas.kaˈveʎ/ /kas.kaˈβeʎ/ /kəs.kəˈveʎ/ n masc
bell

casmogàmia /kaz.moˈɣa.mi.a/ /kəz.moˈɣa.mi.ə/ /kəz.muˈɣa.mi.ə/ n fem
chasmogamy

casolanament /ka.zoˌɫa.naˈmen/ /ka.zoˌɫa.naˈment/ /kə.zoˌɫa.nəˈment/ /kə.zuˌɫa.nəˈmen/ adv
homelily

casolà /ka.zoˈɫa/ /kə.zoˈɫa/ /kə.zuˈɫa/ adj masc
domestic
Propi de la casa, fet allà o seguint les seves normes.

caspa /ˈkas.pa/ /ˈkas.pə/ n fem
dandruff

casquet /kasˈket/ /kəsˈkət/ /kəsˈkɛt/ n masc
skullcap
Gorra o lligadura de tela, de cuir, etc., sense ales ni visera.

cassa /ˈka.sa/ /ˈka.sə/ n fem
saucepan

cassar /kaˈsa/ /kaˈsaɾ/ v
quash

casserola /ka.seˈɾɔ.ɫa/ /ka.seˈɾɔ.ɫɔ/ /kə.səˈɾɔ.ɫə/ n fem
pan

cassola /kaˈsɔ.ɫa/ /kaˈsɔ.ɫɔ/ /kəˈsɔ.ɫə/ n fem
casserole

cassoleta /ka.soˈɫe.ta/ /kə.soˈɫə.tə/ /kə.suˈɫɛ.tə/ n fem
cup

cassó /kaˈso/ /kəˈso/ n masc
dipper

cast /ˈkast/ adj masc
chaste

casta /ˈkas.ta/ /ˈkas.tə/ n fem
caste

castament /ˌkas.taˈmen/ /ˌkas.taˈment/ /ˌkas.təˈmen/ /ˌkas.təˈment/ adv
chastely

castany /kəsˈtaɲ/ n masc
chesnut

castanya n fem
chestnut
(botànica) Fruit del castanyer, de color marró fosc brillant, que es cull a la tardor i és comestible.
hit
Cop donat al cap amb la mà o cop fort en general.

castanyola /kas.taˈɲɔ.ɫa/ /kas.taˈɲɔ.ɫɔ/ n fem
atlantic pomfret

castanyoles /kas.taˈɲɔ.les/ /kəs.təˈɲɔ.ɫəs/ n fem
castanets

castanyoleta /kas.ta.ɲoˈɫe.ta/ /kəs.tə.ɲoˈɫə.tə/ /kəs.tə.ɲuˈɫɛ.tə/ n fem
damselfish

castedat /kas.teˈðat/ /kəs.təˈðat/ n fem
chastity

castell /kasˈteʎ/ n masc
castle
Fortificació defensiva.
castell
(argot casteller) Construcció dels castellers composta per conjunts d'una o més persones pujades sobre les espatlles d'altres conjunts de persones. Quan el conjunt és de més d'una persona, s'agafen fent un cercle.

castellanisme /kas.te.ʎaˈniz.me/ /kəs.tə.ʎəˈniz.mə/ n masc
castilianism

castellanitzar /kas.te.ʎa.niˈd͡za/ /kas.te.ʎa.niˈza/ /kas.te.ʎa.niˈzaɾ/ /kəs.tə.ʎə.niˈd͡za/ v
Hispanicize

castellanolleonès /kas.teˌʎa.no.ʎe.oˈnes/ /kəs.təˌʎa.no.ʎə.oˈnəs/ /kəs.təˌʎa.nu.ʎə.uˈnɛs/ adj masc
Castile and León
Relatiu o pertanyent a Castella i Lleó.

castellanolleonès /kas.teˌʎa.no.ʎe.oˈnes/ /kəs.təˌʎa.no.ʎə.oˈnəs/ /kəs.təˌʎa.nu.ʎə.uˈnɛs/ n masc
Castile and León
Persona que habita o és originària de Castella i Lleó.

casteller /kas.teˈʎe/ /kas.teˈʎeɾ/ /kəs.təˈʎe/ n masc
casteller

castellà adj masc
Spanish
Relatiu a la llengua originària de Castella.

castellà n masc
chatelaine
Habitant d'un castell.
Castilian
Natural de Castella.
Spanish Castilian
(masculí singular) Llengua pròpia de Castella.

castigar /kas.tiˈɣa/ /kas.tiˈɣaɾ/ /kəs.tiˈɣa/ v
punish
Donar un reforç aversiu quan s'ha produït una conducta que es pretén eliminar.

castor /kasˈto/ /kəsˈto/ n masc
beaver
Gènere de mamífer rosegador semi-aquàtic de la família dels castòrids. Destaca per la seva habilitat per construir preses i caus.

castrar /kasˈtɾa/ /kasˈtɾaɾ/ /kəsˈtɾa/ v
castrate
Extirpar els òrgans reproductors.

casual /ka.zuˈaɫ/ adj
casual

casualitat /ka.zu.a.ɫiˈtat/ /kə.zu.ə.ɫiˈtat/ n fem
chance

casualment /ka.zuˌaɫˈmen/ /ka.zuˌaɫˈment/ /kə.zuˌaɫˈmen/ /kə.zuˌaɫˈment/ adv
accidentally

casuísticament /ka.zuˌis.ti.kaˈmen/ /ka.zuˌis.ti.kaˈment/ /kə.zuˌis.ti.kəˈmen/ /kə.zuˌis.ti.kəˈment/ adv
casuistically

cat /ˈkat/ n masc
catboat

cataclisme /ka.taˈkɫiz.me/ /kə.təˈkɫiz.mə/ n masc
cataclysm

catacumba /ka.taˈkum.ba/ /kə.təˈkum.bə/ n fem
catacomb
Lloc subterrani i sovint secret on s'enterren morts i sovint també es practiquen actes religiosos, en especial les de l'antiga Roma, famoses pels seus complicats circuits.

catalanisme /ka.ta.ɫaˈniz.me/ /kə.tə.ɫəˈniz.mə/ n masc
Catalanism

catalanitat /ka.ta.ɫa.niˈtat/ /kə.tə.ɫə.niˈtat/ n fem
Catalanness

catalanització /ka.ta.la.ni.d͡za.siˈo/ /ka.ta.la.ni.za.siˈo/ /kə.tə.ɫə.nid.zə.siˈo/ n fem
Catalanization

catalanitzar /ka.ta.ɫa.niˈd͡za/ /ka.ta.ɫa.niˈza/ /ka.ta.ɫa.niˈzaɾ/ /kə.tə.ɫə.niˈd͡za/ v
Catalanize

catalanofòbia /ka.taˌɫa.noˈfɔ.bi.a/ /kə.təˌɫa.noˈfɔ.bi.ə/ /kə.təˌɫa.nuˈfɔ.bi.ə/ /kə.təˌɫa.nuˈfɔ.βi.ə/ n fem
Catalanophobia

catalanoparlant /ka.taˌɫa.no.parˈɫan/ /ka.taˌɫa.no.paɾˈɫan/ /ka.taˌɫa.no.paɾˈɫant/ /kə.təˌɫa.no.pəɾˈɫant/ /kə.təˌɫa.nu.pərˈɫan/ adj
Catalan-speaking

catalitzar /ka.ta.ɫiˈd͡za/ /ka.ta.ɫiˈza/ /ka.ta.ɫiˈzaɾ/ v
catalyze

catalogar /ka.ta.ɫoˈɣa/ /ka.ta.ɫoˈɣaɾ/ /kə.tə.ɫoˈɣa/ /kə.tə.ɫuˈɣa/ v
catalogue

català adj masc
Catalan
Relatiu o pertanyent a Catalunya, als seus habitants o a la llengua catalana.

català n masc
Catalan
Natural de Catalunya.
(masculí singular) Llengua històricament parlada a Catalunya, Andorra, País Valencià, les illes Balears, la Catalunya Nord, l'Alguer i la Franja de Ponent.

català antic n masc
Old Catalan

catalític /ka.taˈɫi.tik/ /kə.təˈɫi.tik/ adj masc
catalytic

cataplasma /ka.taˈpɫaz.ma/ /kə.təˈpɫaz.mə/ n masc
poultice
Composició calmant i emol·lient que es posa entre dues gases i s'aplica sobre la pell.

cataplàsia /ka.taˈpɫa.zi.a/ /kə.təˈpɫa.zi.ə/ n fem
cataplasia

catapulta /ka.taˈpuɫ.ta/ /kə.təˈpuɫ.tə/ n fem
catapult
Arma de l'antiguitat i l'edat mitjana que mitjançant la tensió acumulada en la torsió de fustes o bé amb l'empenta de contrapesos era capaç de llançar projectils pesants a certa distància.
Mecanisme d'algunes embarcacions que permet mitjançant un carril i un lligam arrossegar una aeronau per donar-li una embranzida extra (a més de la pròpia dels motors de l'aeronau) per tal de facilitar l'enlairament en espais limitats.

catapultar /ka.ta.puɫˈta/ /ka.ta.puɫˈtaɾ/ /kə.tə.puɫˈta/ v
catapult

catarro /kaˈta.ro/ /kəˈta.ro/ /kəˈta.ru/ n masc
catarrh
Inflamació d’una membrana mucosa, generalment amb hipersecreció.

catarsi /kaˈtaɾ.si/ /kəˈtar.si/ n fem
catharsis

catarí /ka.taˈri/ /kə.təˈri/ n masc
catarrhine

catastròfic /ka.tasˈtɾɔ.fik/ adj masc
catastrophic

catecolamina /ka.te.ko.ɫaˈmi.na/ /kə.tə.ko.ɫəˈmi.nə/ /kə.tə.ku.ɫəˈmi.nə/ n fem
catecholamine

catedral /ka.teˈðɾaɫ/ n fem
cathedral

catedràtic /ka.teˈðɾa.tik/ n masc
professor

categoria /ka.te.ɣoˈɾi.a/ /kə.tə.ɣoˈɾi.ə/ /kə.tə.ɣuˈɾi.ə/ n fem
category

categoria gramatical n fem
grammatical category

categoria lèxica n fem
part of speech

categoritzar /ka.te.ɣo.ɾiˈd͡za/ /ka.te.ɣo.ɾiˈza/ /ka.te.ɣo.ɾiˈzaɾ/ /kə.tə.ɣo.ɾiˈd͡za/ /kə.tə.ɣu.ɾiˈd͡za/ v
categorize

categòricament /ka.teˌɣɔ.ɾi.kaˈmen/ /ka.teˌɣɔ.ɾi.kaˈment/ /kə.təˌɣɔ.ɾi.kəˈmen/ /kə.təˌɣɔ.ɾi.kəˈment/ adv
categorically

catenulat /ka.te.nuˈɫat/ /kə.tə.nuˈɫat/ adj masc
catenulate

catenuliforme /ka.te.nu.ɫiˈfoɾ.me/ /kə.tə.nu.ɫiˈfor.mə/ adj
catenuliform

catequitzar /ka.te.kiˈd͡za/ /ka.te.kiˈza/ /ka.te.kiˈzaɾ/ /kə.tə.kiˈd͡za/ v
catechize

catet /kaˈtet/ /kəˈtɛt/ n masc
cathetus

catifa /kaˈti.fa/ n fem
carpet

catió /ka.tiˈo/ /kə.tiˈo/ n masc
cation

catorze /kaˈtoɾ.ze/ number
fourteen

catorze-cents /kaˌtoɾ.zeˈsens/ /kəˌtor.zəˈsens/ number
fourteen hundred

catorzè /ka.toɾˈze/ /kə.toɾˈzə/ /kə.turˈzɛ/ number
fourteenth

cats /ˈkats/ n masc
Catti

catxa /ˈka.t͡ʃa/ /ˈka.t͡ʃə/ n fem
bluff

catxalot /ka.t͡ʃaˈɫɔt/ /kə.t͡ʃəˈɫɔt/ n masc
sperm whale

catxalot nan n masc
dwarf sperm whale

catxalot pigmeu n masc
pygmy sperm whale

catxalots pigmeus n masc
Kogiidae

catàlisi /kaˈta.ɫi.zi/ n fem
catalysis

catàstrofe /kaˈtas.tɾo.fe/ /kəˈtas.tɾu.fə/ n fem
catastrophe
Desgràcia gran, especialment quan hi ha víctimes mortals.

catàstrofe natural n fem
natural disaster

catòlic /kaˈtɔ.ɫik/ adj masc
catholic Catholic
Dit del qui pertany a la religió cristiana que accepta la universalitat de l'autoritat del Papa.

catòlicament /kaˌtɔ.ɫi.kaˈmen/ /kaˌtɔ.ɫi.kaˈment/ /kəˌtɔ.ɫi.kəˈmen/ /kəˌtɔ.ɫi.kəˈment/ adv
Catholically

catúfol /kaˈtu.foɫ/ /kəˈtu.foɫ/ /kəˈtu.fuɫ/ n masc
scoop

cau /ˈkaw/ n masc
den
Forat en terra on certes bèsties s’hi amaguen.

caucasià /kaw.ka.ziˈa/ /kəw.kə.ziˈa/ adj masc
Caucasian
Relatiu o pertanyent al Caucas.

caucasià /kaw.ka.ziˈa/ /kəw.kə.ziˈa/ n masc
Caucasian
Persona que habita o és originària del Caucas.

caució /kaw.siˈo/ /kəw.siˈo/ n fem
caution

caucàsic /kawˈka.zik/ /kəwˈka.zik/ adj masc
Caucasian

caulocistidi /kaw.ɫo.sisˈti.ði/ /kəw.ɫo.sisˈti.ði/ /kəw.ɫu.sisˈti.ði/ n masc
caulocystidium

caulícola /kawˈɫi.ko.ɫa/ /kəwˈɫi.ko.ɫə/ /kəwˈɫi.ku.ɫə/ adj
caulicolous

caure /ˈkaw.ɾe/ v
fall drop
Precipitar-se cap a baix per pèrdua de l'equilibri o acció de la gravetat.
fall
Escaure's en cert temps o cert lloc.

caure malalt v
fall ill

caure-hi /ˈkaw.ɾej/ /ˈkaw.ɾəj/ v
get it

causa /ˈkaw.za/ n fem
cause reason
Motiu, explicació, el perquè.

causant /kawˈzan/ /kawˈzant/ /kəwˈzan/ /kəwˈzant/ n neut
bequeather
A l’impost de successions i donacions, el donant o la persona morta.

causar /kawˈza/ /kawˈzaɾ/ /kəwˈza/ v
cause

cautament /ˌkaw.taˈmen/ /ˌkaw.taˈment/ /ˌkaw.təˈmen/ /ˌkaw.təˈment/ adv
cautiously

cautela /kawˈtɛ.ɫa/ /kawˈtɛ.ɫɛ/ /kəwˈtɛ.ɫə/ n fem
caution

cautelosament /kaw.teˌɫo.zaˈmen/ /kaw.teˌɫo.zaˈment/ /kəw.təˌɫo.zəˈmen/ /kəw.təˌɫo.zəˈment/ adv
cautiously

cauteritzar /kaw.te.ɾiˈd͡za/ /kaw.te.ɾiˈza/ /kaw.te.ɾiˈzaɾ/ /kəw.tə.ɾiˈd͡za/ v
cauterize

cava /ˈka.va/ /ˈka.və/ /ˈka.βa/ /ˈka.βə/ n fem
digging
Cova o excavació feta al terra.
cellar
Celler subterrani a on s'emmagatzema el vi.

cava /ˈka.va/ /ˈka.və/ /ˈka.βa/ /ˈka.βə/ n masc
Cava
(normalment no comptable) Xampany català.

cavalcada /ka.vaɫˈka.ða/ /ka.βaɫˈka.ða/ /kə.vəɫˈka.ðə/ /kə.βəɫˈka.ðə/ n fem
cavalcade
Comitiva a cavall.

cavalcadura /ka.vaɫ.kaˈðu.ɾa/ /ka.βaɫ.kaˈðu.ɾa/ /kə.vəɫ.kəˈðu.ɾə/ /kə.βəɫ.kəˈðu.ɾə/ n fem
mount

cavalcar /ka.vaɫˈkaɾ/ /ka.βaɫˈka/ /ka.βaɫˈkaɾ/ /kə.vəɫˈka/ /kə.βəɫˈka/ v
ride

cavall /kaˈval/ /kaˈvaʎ/ /kaˈβaʎ/ /kəˈvaʎ/ n masc
horse
(mamífers) Mamífer domèstic ungulat (Equus caballus), de la família dels èquids, utilitzat per l'home per a cavalcar o com a animal de tir.
knight horse
(escacs) Peça dels escacs amb la forma del cap i el coll de l'animal, la qual es pot moure només dues caselles cap endavant i una cap al costat o dues cap a un costat i una cap endavant.

cavall de mar n masc
long snouted seahorse

cavaller /ka.vaˈʎeɾ/ /ka.βaˈʎe/ /kə.vəˈʎe/ /kə.βəˈʎe/ n masc
knight
Soldat medieval de categoria, honrat amb la cavalleria per un senyor feudal.
gentleman
Home educat i de classe.

cavalleresc /ka.va.ʎeˈɾesk/ /ka.βa.ʎeˈɾesk/ /kə.və.ʎəˈɾɛsk/ /kə.βə.ʎəˈɾɛsk/ adj masc
chivalrous

cavallerescament /ka.va.ʎeˌɾes.kaˈment/ /ka.βa.ʎeˌɾes.kaˈmen/ /kə.və.ʎəˌɾɛs.kəˈmen/ /kə.və.ʎəˌɾɛs.kəˈment/ /kə.βə.ʎəˌɾɛs.kəˈmen/ adv
chivalrously

cavalleria /ka.va.ʎeˈɾi.a/ /ka.βa.ʎeˈɾi.a/ /kə.və.ʎəˈɾi.ə/ /kə.βə.ʎəˈɾi.ə/ n fem
cavalry
Tropa que va a cavall, modernament amb vehicles motoritzats i blindats, en contraposició a la infanteria que va a peu.

cavallerós /ka.va.ʎeˈɾos/ /ka.βa.ʎeˈɾos/ /kə.və.ʎəˈɾos/ /kə.βə.ʎəˈɾos/ adj masc
chivalrous

cavallet /ka.vaˈʎet/ /ka.βaˈʎet/ /kə.vəˈʎət/ /kə.vəˈʎɛt/ /kə.βəˈʎɛt/ n masc
bridge
(billar) Instrument utilitzat per a guiar el final de la fletxa del tac quan la bola que es vol colpejar queda massa lluny perquè el jugador faci el pont.

cavallets /ka.vaˈʎets/ /ka.βaˈʎets/ /kə.vəˈʎəts/ /kə.vəˈʎɛts/ /kə.βəˈʎɛts/ n masc
merry-go-round carousel
Atracció infantil de fira que consisteix en una plataforma giratòria accionada mecànicament damunt la qual s'instal·len diversos artificis perquè els infants hi puguin pujar.

cavallfort /kaˌvaʎˈfɔɾt/ /kaˌβaʎˈfɔrt/ /kaˌβaʎˈfɔɾt/ /kəˌvaʎˈfɔɾt/ /kəˌβaʎˈfɔrt/ n masc
buck buck

cavalló /ka.vaˈʎo/ /ka.βaˈʎo/ /kə.vəˈjo/ /kə.vəˈʎo/ /kə.βəˈʎo/ n masc
ridge
Munt de terra que queda entre dos solcs.

cavar /kaˈvaɾ/ /kaˈβa/ /kəˈva/ /kəˈβa/ v
dig

caviar /ka.viˈaɾ/ /ka.βiˈar/ /ka.βiˈaɾ/ /kə.viˈaɾ/ /kə.βiˈar/ n masc
caviar

cavilat /ka.viˈɫat/ /ka.βiˈɫat/ /kə.viˈɫat/ /kə.βiˈɫat/ n masc
European bullhead

cavil·lar /ka.viɫˈɫaɾ/ /ka.βiɫˈɫa/ /ka.βiˈɫa/ /kə.viɫˈɫa/ /kə.βiɫˈɫa/ /kə.βiˈɫa/ v
ponder

cavitat /ka.viˈtat/ /ka.βiˈtat/ /kə.viˈtat/ /kə.βiˈtat/ n fem
cavity
Espai buid a dins d'un sòlid.

cavitat abdominal n fem
abdominal cavity

cavitat bucal n fem
buccal cavity

cavitat pleural n fem
pleural cavity

caça /ˈka.sa/ /ˈka.sə/ n fem
hunt hunting
Acció de caçar.

caça /ˈka.sa/ /ˈka.sə/ n masc
fighter
Avió militar destinat a combatre aeronaus enemigues.

caçador /ka.saˈðo/ /ka.saˈðoɾ/ /kə.səˈðo/ n masc
hunter huntsman

caçadora /ka.saˈðo.ɾa/ /kə.səˈðo.ɾə/ n fem
blouson

caçar /kaˈsa/ /kaˈsaɾ/ v
hunt

caçó /kaˈso/ /kəˈso/ n masc
tope shark

caòticament /kaˌɔ.ti.kaˈmen/ /kaˌɔ.ti.kaˈment/ /kəˌɔ.ti.kəˈmen/ /kəˌɔ.ti.kəˈment/ adv
chaotically

ce n fem
cee
Lletra c/C.

ceba /ˈsə.bə/ /ˈsɛ.bə/ /ˈsɛ.βə/ n fem
onion

cebuà /se.buˈa/ /sə.βuˈa/ n masc
Cebuano
Llengua de la família austronèsica del grup visaia parlada a Cebu (Filipines) i illes adjacents.

cec adj
blind
Que no hi veu.

cec n masc
blind
Privat de la capacitat de veure-hi.
cecum
(anatomia) Porció de l'intestí gros en cul-de-sac situada entre l'ili i el còlon.

cecidogen /se.siˈðɔ.d͡ʒen/ /se.siˈðɔ.ʒen/ /sə.siˈðɔ.ʒən/ adj masc
gall-making

cedir /seˈði/ /seˈðiɾ/ /səˈði/ v
cede

cefalea /se.faˈle.a/ /sə.fəˈle.ə/ n fem
cephalalgia

cefaloraquidi /ˌsɛ.fa.ɫo.raˈki.ði/ /ˌsɛ.fə.ɫo.rəˈki.ði/ /ˌsɛ.fə.ɫu.rəˈki.ði/ adj masc
cerebrospinal

cefalosporina /se.fa.ɫos.poˈɾi.na/ /sə.fə.ɫos.poˈɾi.nə/ /sə.fə.ɫus.puˈɾi.nə/ n fem
cephalosporin

cefalàlgia /se.faˈɫaɫ.d͡ʒi.a/ /sə.fəˈɫaɫ.ʒi.ə/ n fem
cephalalgia

cegament /ˌse.ɣaˈmen/ /ˌse.ɣaˈment/ /ˌse.ɣəˈmen/ /ˌse.ɣəˈment/ adv
blindly

cegar /seˈɣa/ /seˈɣaɾ/ /səˈɣa/ v
blind

ceguesa /seˈɣe.za/ /səˈɣə.zə/ /səˈɣɛ.zə/ n fem
blindness

cel n masc
sky heaven
Volta celeste, capa que envolta la Terra, espai aeri on es troben els núvols.
Espai sense límits visibles, des d'un punt de vista terrestre, on són les estrelles.
heaven
Regió superior considerada com la residència de déu.

cel shading n masc
cartoon shading

celada n fem
helmet
Casc que cobreix cap i nuca però no la cara.
ambush
Emboscada, trampa, engany.

celadont /se.ɫaˈðon/ /sə.ɫəˈðon/ /sə.ɫəˈðont/ n masc
celadon

celebració /se.ɫe.bɾa.siˈo/ /sə.ɫə.βɾə.siˈo/ n fem
celebration

celebrar /se.ɫeˈbɾaɾ/ /se.ɫeˈβɾa/ v
celebrate
Acomplir amb solemnitat seguint un ritual.
Fer activitats festives.
congratulate
Alegrar-se per un fet.

celebritat /se.ɫe.βɾiˈtat/ /sə.ɫə.βɾiˈtat/ n fem
celebrity

celeritat /se.ɫe.ɾiˈtat/ /sə.ɫə.ɾiˈtat/ n fem
celerity

celesta /seˈɫes.ta/ /səˈɫes.tə/ n fem
celesta

celestialment /se.ɫes.tiˌaɫˈmen/ /se.ɫes.tiˌaɫˈment/ /sə.ɫəs.tiˌaɫˈmen/ /sə.ɫəs.tiˌaɫˈment/ adv
celestially

celidònia /se.liˈðɔ.ni.a/ /sə.liˈðɔ.ni.ə/ n fem
greater celandine

cella /ˈse.ʎa/ /ˈsə.ʎə/ /ˈsɛ.jə/ /ˈsɛ.ʎə/ n fem
eyebrow brow
Cadascuna de les zones que sobresurten lleugerament de la cara i que es troben pel damunt d'un ull per fer-li de visera.

celler /seˈʎe/ /seˈʎeɾ/ /səˈʎe/ n masc
wine cellar

celomicet /se.ɫo.miˈset/ /sə.ɫo.miˈsɛt/ /sə.ɫu.miˈsɛt/ n masc
coelomycete

celta /ˈsɛɫ.ta/ /ˈsɛɫ.tə/ /ˈsɛɫ.tɛ/ adj
Celtic
Propi dels celtes.

celta /ˈsɛɫ.ta/ /ˈsɛɫ.tə/ /ˈsɛɫ.tɛ/ n neut
Celt
Individu pertanyent a la cultura principal que habità Europa en l'antiguitat.

cel·la /ˈsɛ.ɫa/ /ˈsɛ.ɫə/ /ˈsɛ.ɫɛ/ /ˈsɛɫ.ɫa/ /ˈsɛɫ.ɫə/ n fem
cell

cel·lofana /se.ɫoˈfa.na/ /seɫ.ɫoˈfa.na/ /sə.ɫuˈfa.nə/ /səɫ.ɫoˈfa.nə/ /səɫ.ɫuˈfa.nə/ n fem
cellophane

cel·lular /se.ɫuˈɫaɾ/ /seɫ.ɫuˈɫaɾ/ /sə.ɫuˈɫar/ /səɫ.ɫuˈɫar/ /səɫ.ɫuˈɫaɾ/ adj
cellular

cel·lulosa /se.ɫuˈɫo.za/ /seɫ.ɫuˈɫo.za/ /sə.ɫuˈɫo.zə/ /səɫ.ɫuˈɫo.zə/ n fem
cellulose

celíac /seˈɫi.ak/ /səˈɫi.ək/ n masc
coeliac

celístia /seˈɫis.ti.a/ /səˈɫis.ti.ə/ n fem
stars

cement /seˈmen/ /seˈment/ /səˈmen/ /səˈment/ n masc
cement

cementiri /se.menˈti.ɾi/ n masc
cemetery graveyard

cendra /ˈsɛn.dɾa/ /ˈsɛn.dɾɛ/ n fem
ash

cendrer /senˈdɾe/ /senˈdɾeɾ/ /sənˈdɾe/ n masc
ashtray ash-tray

cenocític /se.noˈsi.tik/ /sə.noˈsi.tik/ /sə.nuˈsi.tik/ adj masc
coenocytic

cenotafi /se.noˈta.fi/ /sə.noˈta.fi/ /sə.nuˈta.fi/ n masc
cenotaph

cens /ˈsens/ /ˈsens/ /ˈsɛns/ n masc
census

censar /senˈsa/ /senˈsaɾ/ /sənˈsa/ v
register

censura /senˈsu.ɾa/ /sənˈsu.ɾə/ n fem
censorship

censurar /sen.suˈɾa/ /sen.suˈɾaɾ/ /sən.suˈɾa/ v
censure
Reprendre, criticar algú per les seves opinions o comportament.
censor
Recriminar, condemnar alguna cosa.

cent /ˈsen/ /ˈsent/ number
hundred

cent per cent adv
cien por cien
totalment
(per extensió) indubtablement

centau /senˈtaw/ /sənˈtaw/ n masc
centavo

centellejar /sen.te.ʎeˈd͡ʒa/ /sen.te.ʎeˈd͡ʒaɾ/ /sen.te.ʎeˈʒa/ /sən.tə.ʎəˈd͡ʒa/ /sən.tə.ʎəˈʒa/ v
twinkle

centenar /sen.teˈna/ /sen.teˈnaɾ/ /sən.təˈna/ n masc
hundred

centenari /sen.teˈna.ɾi/ /sən.təˈna.ɾi/ adj masc
centenarian
Que té cent anys.

centenari /sen.teˈna.ɾi/ /sən.təˈna.ɾi/ n masc
centenary
Dia que es commemoren cent anys d'un esdeveniment.

centil n masc
centile

centrada /senˈtɾa.ða/ /sənˈtɾa.ðə/ n fem
centre
(esports de pilota) Passada en què la pilota, la bola o el disc es desplaça des d'una banda del camp de joc fins a l'àrea situada davant de la porteria contrària.
(esports de pilota) Acció de posar la pilota, la bola o el disc en joc des del centre del camp de joc al començament del partit o de cada part i després de la consecució d'un gol.

central /senˈtɾaɫ/ /sənˈtɾaɫ/ adj
central

central /senˈtɾaɫ/ /sənˈtɾaɫ/ n neut
center
(handbol, hoquei sobre gel) Jugador que ocupa la posició del mig en la línia davantera, encarregat generalment de dirigir el joc d'atac de l'equip.
(futbol americà) Jugador situat al mig de la línia ofensiva, que s'encarrega de fer l'esnap.

central nuclear n fem
nuclear power plant

centrar /senˈtɾa/ /senˈtɾaɾ/ v
center
Situar una cosa en el centre de visió.
Ignorar els elements poc importants d'una activitat.
(esports de pilota) Fer una passada en què la pilota, la bola o el disc es desplaça des d'una banda del camp de joc fins a l'àrea situada davant de la porteria contrària.
(pilota basca) empalar
center centre
(esports de pilota) Posar la pilota, la bola o el disc en joc des del centre del camp al començament del partit o de cada part i després de la consecució d'un gol.

centre /ˈsen.tɾe/ n masc
center centre
El més distant o retirat de la superfície exterior d'una cosa.
Lloc d'on surten o a on convergeixen accions particulars coordenades.

centre cívic n masc
civic centre

centre d'acolliment per a infants i adolescents n masc
children's home

centre d'autoaprenentatge n masc
alternate learning centre

centre d'educació especial n masc
special school

centre d'educació infantil i primària n masc
elementary school

centre d'educació superior n masc
higher education center

centre d'interès n masc
interest center

centre de recerca n masc
research center

centre de recursos pedagògics n masc
Education Resources Information Center

centre del camp n masc
center of the field

centre educatiu n masc
educational center

centre experimental n masc
pilot school

centre obert infantil i juvenil n masc
day centre

centre residencial d'acció educativa n masc
residential child care centre

centre subvencionat d'ensenyament n masc
subsidized school

centrifugació /sen.tɾi.fu.ɣa.siˈo/ /sən.tɾi.fu.ɣə.siˈo/ n fem
centrifugation

centrifugar /sen.tɾi.fuˈɣa/ /sen.tɾi.fuˈɣaɾ/ /sən.tɾi.fuˈɣa/ v
centrifuge

centrífug /senˈtɾi.fuk/ /sənˈtɾi.fuk/ adj masc
centrifugal

centuplicar /sen.tu.pɫiˈka/ /sen.tu.pɫiˈkaɾ/ /sən.tu.pɫiˈka/ v
centuplicate

centurió /sen.tu.ɾiˈo/ /sən.tu.ɾiˈo/ n masc
centurion

centè /senˈte/ /sənˈtə/ /sənˈtɛ/ number
hundredth

centímetre /senˈti.me.tɾe/ n masc
centimetre centimeter
Unitat de longitud del sistema cegesimal equivalent a la centèsima part d'un metre. Símbol cm.

cenyir /seˈɲi/ /seˈɲiɾ/ v
tight

cep /ˈsep/ /ˈsəp/ /ˈsɛp/ n masc
vine

ceptre /ˈsep.tɾe/ /ˈsep.tɾə/ n masc
scepter sceptre

cera /ˈse.ɾa/ /ˈsə.ɾə/ /ˈsɛ.ɾə/ n fem
wax

cerca de camins n fem
path finding

cerca-raons /ˌseɾ.ka.raˈons/ /ˌsəɾ.kə.rəˈons/ /ˌsɛr.kə.rəˈons/ n neut
rowdy
Persona que es dedica a cercar discussions sovint.

cerca-renous /ˌseɾ.ka.reˈnɔws/ /ˌsəɾ.kə.rəˈnɔws/ /ˌsɛr.kə.rəˈnɔws/ n neut
troublemaker

cercador /ser.kaˈðo/ /seɾ.kaˈðoɾ/ /sər.kəˈðo/ n masc
searcher
Qui cerca.
search engine
(informàtica) Eina de cerca consistent en una base de dades de pàgines web indexades automàticament, que permet a l'usuari de fer consultes a partir d'una o més paraules que apareguin en els documents indexats per mitjà d'un llenguatge d'interrogació.

cercar /serˈka/ /seɾˈka/ /seɾˈkaɾ/ v
search
Explorar l’entorn per tal de trobar, de descobrir, quelcom o algú.

cercar món v
see life

cercatalents /ˌseɾ.ka.taˈɫens/ /ˌsəɾ.kə.təˈɫens/ /ˌsɛr.kə.təˈɫens/ n neut
headhunter

cercle /ˈseɾ.kɫe/ n masc
circle
Part interior d'una circumferència, figura geomètrica sense cap costat.
(basquetbol) Cadascuna de les tres àrees d'una pista de joc limitades per una circumferència d'1,8 m de radi.

cercle central n masc
center ice circle

cercle d'espera n masc
on-deck circle

cercle de llançament n masc
throwing circle

cercle de servei n masc
face-off circle

cercosporiosi /seɾ.kos.po.ɾiˈɔ.zi/ /sər.kus.pu.ɾiˈɔ.zi/ /səɾ.kos.po.ɾiˈɔ.zi/ n fem
cercosporiosis

cereal /se.ɾeˈaɫ/ /sə.ɾeˈaɫ/ n masc
cereal

cerebel /se.ɾeˈβɛɫ/ /sə.ɾəˈβɛɫ/ n masc
cerebellum

cerebel·lós /se.ɾe.beɫˈɫos/ /se.ɾe.βeˈɫos/ /sə.ɾə.bəɫˈɫos/ /sə.ɾə.βəɫˈɫos/ /sə.ɾə.βəˈɫos/ adj
cerebellar

cerebral /se.ɾeˈbɾaɫ/ /sə.ɾəˈβɾaɫ/ adj
cerebral

ceri adj masc
waxen
De cera.

ceri n masc
cerium
Element químic de nombre atòmic 58 i símbol Ce.

cerilla /seˈɾi.ʎa/ /səˈɾi.ʎə/ n fem
taper
Candela molt prima en espiral.

cerimoniosament /se.ɾi.mo.niˌo.zaˈmen/ /se.ɾi.mo.niˌo.zaˈment/ /sə.ɾi.mo.niˌo.zəˈment/ /sə.ɾi.mu.niˌo.zəˈmen/ adv
ceremoniously

cerimònia /se.ɾiˈmɔ.ni.a/ /sə.ɾiˈmɔ.ni.ə/ n fem
ceremony

cerndre /ˈsɛn.dɾe/ /ˈsɛn.dɾə/ v
sift

cernos /ˈser.nus/ /ˈseɾ.nos/ n masc
kernos

cerra /ˈsə.rə/ /ˈsɛ.ra/ /ˈsɛ.rɛ/ n fem
bristle

cert /ˈsɛrt/ adj masc
true
Conforme a la realitat, veritable.
sure
Segur, sens dubte.
some
Algú o alguna cosa determinada però no especificada.

certament /ˌsɛr.taˈmen/ /ˌsɛr.təˈmen/ /ˌsɛɾ.taˈmen/ /ˌsɛɾ.taˈment/ /ˌsɛɾ.təˈment/ adv
certainly

certesa /seɾˈte.za/ /sərˈtɛ.zə/ /səɾˈtə.zə/ n fem
certainty

certificar /seɾ.ti.fiˈka/ /seɾ.ti.fiˈkaɾ/ /sər.ti.fiˈka/ v
certify
Donar una cosa per certa.

certificat /seɾ.ti.fiˈkat/ /sər.ti.fiˈkat/ adj
registered
Enviament postal amb garantia de lliurament al destinatari.

certificat /seɾ.ti.fiˈkat/ /sər.ti.fiˈkat/ n masc
certificate
Document oficial que assegura la veracitat d'un fet.

certificat d'aptitud pedagògica n masc
certificate of aptitude for teaching at secondary level

ceruli /səˈɾu.ɫi/ n masc
cerulean

cervatell /ser.βaˈteʎ/ /seɾ.vaˈteʎ/ /seɾ.βaˈteʎ/ /sər.bəˈteʎ/ /səɾ.vəˈteʎ/ n masc
fawn

cervell /serˈβeʎ/ /seɾˈveʎ/ /seɾˈβeʎ/ /sərˈbeʎ/ /səɾˈveʎ/ n masc
brain
(anatomia) Òrgan dels animals que conté neurones i és capaç de coordinar els moviments del cos, les funcions vitals i el pensament.

cervesa /serˈβe.za/ /seɾˈve.za/ /sərˈbɛ.zə/ /sərˈvɛ.zə/ /səɾˈvə.zə/ n fem
beer ale
(aliments) Beguda alcohòlica obtinguda per la fermentació de malt o altres cereals germinats, i aromatitzada amb llúpol.
ale
(històric) Beguda feta d’ordi o blat, sovint amb mel, fruites i espècies, sense llúpol, consumida a l’antiguitat fins a l’edat mitjana.

cervesòfil /ser.βeˈzɔ.fiɫ/ /seɾ.veˈzɔ.fiɫ/ /seɾ.βeˈzɔ.fiɫ/ /sər.bəˈzɔ.fiɫ/ /səɾ.vəˈzɔ.fiɫ/ n masc
zythophile

cervical /ser.βiˈkaɫ/ /seɾ.viˈkaɫ/ /seɾ.βiˈkaɫ/ /sər.biˈkaɫ/ /səɾ.viˈkaɫ/ adj
cervical

ceràmic /seˈɾa.mik/ /səˈɾa.mik/ adj masc
ceramic

ceràmica /seˈɾa.mi.ka/ /səˈɾa.mi.kə/ n fem
ceramic

cesi n masc
cesium caesium

cessar /seˈsa/ /seˈsaɾ/ /səˈsa/ v
finish
(intransitiu) Arribar a la fi.

cessió /se.siˈo/ /sə.siˈo/ n fem
pass

cesta /ˈses.ta/ /ˈses.tə/ n fem
basket

cesta punta n fem
cesta cesta punta
(pilota basca) Modalitat masculina de pilota basca practicada amb una cesta punta en un frontó llarg, en partits per parelles de quaranta punts.
cesta
(pilota basca) Cesta de 62 a 68 cm de llargada i amb un fons de 13 a 15 cm de profunditat.

cesària /seˈza.ɾi.a/ /səˈza.ɾi.ə/ n fem
Caesarean section

cetacis /seˈta.sis/ /səˈta.sis/ n masc
Cetacea

cetorínid /se.toˈri.nit/ /sə.toˈri.nit/ /sə.tuˈri.nit/ n masc
cetorhinid

chaise longue /ˌʃɛzˈɫoŋ/ /ˌʃɛzˈɫoŋk/ /ˌʃɛzˈɫoŋk/ n fem
chaise longue

chavacano n masc
Chavacano

chenin /t͡ʃeˈnin/ /ʃəˈnin/ n masc
Chenin

cherokee /t͡ʃeˈɾɔ.ki/ /t͡ʃəˈɾɔ.ki/ n neut
Cherokee
(masculí singular) Llengua ameríndia de la família iroquesa originària del sud dels Apalatxes.

chill-out /t͡ʃiˈɫawt/ n masc
chillout

choctaw n masc
Choctaw

cian /siˈan/ n masc
cyan

ciberassetjament escolar n masc
cyberbullying

ciberatac /si.be.ɾaˈtak/ /si.βə.ɾəˈtak/ n masc
cyberattack

ciberguerra /si.beɾˈɣɛ.ra/ /si.βerˈɣɛ.ra/ /si.βeɾˈɣɛ.rɛ/ /si.βərˈɡɛ.rə/ n fem
cyberwar

cibernètic /si.beɾˈnɛ.tik/ /si.βərˈnɛ.tik/ adj masc
cybernetic

cicatritzant /si.ka.tɾiˈd͡zan/ /si.ka.tɾiˈzan/ /si.ka.tɾiˈzant/ /si.kə.tɾiˈd͡zan/ /si.kə.tɾiˈd͡zant/ n masc
cicatrizing

cicatritzar /si.ka.tɾiˈd͡za/ /si.ka.tɾiˈza/ /si.ka.tɾiˈzaɾ/ /si.kə.tɾiˈd͡za/ v
cicatrize

cicatriu /si.kaˈtɾiw/ /si.kəˈtɾiw/ n fem
scar

cicerone /si.seˈɾo.ne/ /si.səˈɾo.nə/ n neut
cicerone

cicle /ˈsi.kɫe/ n masc
cycle

cicle formatiu n masc
vocational training

cicle formatiu de grau mitjà n masc
intermediate level specific vocational training

cicle formatiu de grau superior n masc
advanced level specific vocational training

cicle inicial d'educació primària n masc
first cycle of primary education

cicle mitjà d'educació primària n masc
second cycle of primary education

cicle superior d'educació primària n masc
third cycle of primary education

cicle universitari n masc
university cycle

ciclisme /siˈkɫiz.me/ /siˈkɫiz.mə/ n masc
cycling

ciclista /siˈkɫis.ta/ /siˈkɫis.te/ /siˈkɫis.tə/ n neut
cyclist

cicloheximida /ˌsi.kɫo.eɡ.ziˈmi.ða/ /ˌsi.kɫo.əɡ.ziˈmi.ðə/ /ˌsi.kɫu.əɡ.ziˈmi.ðə/ n fem
cicloheximide

ciclomotor /ˌsi.kɫo.moˈtoɾ/ /ˌsi.kɫu.muˈtor/ n masc
motorbicycle

ciclostil /si.kɫosˈtiɫ/ /si.kɫusˈtiɫ/ n masc
cyclostyle

cicloturisme n masc
bike holidays

cicloïdal /si.kɫo.iˈðaɫ/ /si.kɫu.iˈðaɫ/ adj
cycloidal

cicló /siˈkɫo/ n masc
cyclone

cicuta /siˈku.ta/ /siˈku.tə/ n fem
hemlock

científic /si.enˈti.fik/ adj masc
scientific
Relatiu a la ciència.

científic /si.enˈti.fik/ n masc
scientist
Persona que es dedica a la recerca.

científicament /si.enˌti.fi.kaˈmen/ /si.enˌti.fi.kaˈment/ /si.ənˌti.fi.kəˈmen/ /si.ənˌti.fi.kəˈment/ adv
scientifically

cigala /siˈɣa.ɫa/ /siˈɣa.ɫə/ n fem
cicadae cicada
Insecte de l'orde dels hemípters, que s'alimenta de la saba de les plantes i emet un cric-cric de 100 decibels a la freqüència de 86 Hz.
lobster
Crustaci de la família dels decàpodes palinurs, que habita a les roques i la sorra del litoral, i és molt valorat gastronòmicament.
dick
(vulgarisme) penis

cigar /siˈɣar/ n masc
cigar

cigarreta /si.ɣaˈre.ta/ /si.ɣəˈrə.tə/ /si.ɣəˈrɛ.tə/ n fem
cigarette

cigne /ˈsiŋ.ne/ /ˈsiɡ.ne/ n masc
swan

cigonya /siˈɣo.ɲa/ n fem
stork

cigró /siˈɣɾo/ n masc
chickpea

cilici n masc
cilice

cilindre /siˈɫin.dɾe/ /siˈɫin.dɾə/ n masc
cylinder
(basquetbol) Espai imaginari de forma cilíndrica d'una pista de joc que comprèn la zona ocupada per un jugador en contacte amb el terra i la zona que ocuparia amb un salt vertical.

cim /ˈsim/ n masc
summit peak

cimbiforme /sim.biˈfor.mə/ /sim.biˈfoɾ.me/ adj
cymbiform

ciment /siˈmen/ /siˈment/ n masc
cement

cimera /siˈme.ɾa/ /siˈmɛ.ɾə/ n fem
crest
Ornament de la part superior de l’elm.
summit
Reunió de dirigents d’alt nivell.

cinabri n masc
cinnabar

cinc /ˈsiŋ/ /ˈsiŋk/ /ˈsiŋk/ number
five
(cardinal) Nombre que segueix el quatre i precedeix el sis.
(valor ordinal) Cinquè, cinquena.

cinc bitlles n masc
five-pin billiards

cinc-cents /ˌsiŋˈsens/ number
hundred

cineasta /si.neˈas.ta/ /si.neˈas.tə/ n neut
cineast

cinegètic /si.neˈd͡ʒɛ.tik/ /si.neˈʒɛ.tik/ /si.nəˈʒɛ.tik/ adj masc
hunting

cinema /siˈne.ma/ /siˈnə.mə/ /siˈnɛ.mə/ n masc
cinema

cinematografia n masc
cinema

cinematògraf /si.ne.maˈtɔ.ɣɾaf/ /si.nə.məˈtɔ.ɣɾəf/ n masc
cinematograph cinematógrafo
Màquina capaç de filmar i projectar imatges en moviment.

cinemàtica /si.neˈma.ti.ka/ /si.nəˈma.ti.kə/ n fem
kinematics

cinemàtica directa n fem
direct kinematics

cinemàtica inversa n fem
inverse kinematics

cinesina /si.neˈzi.na/ /si.nəˈzi.nə/ n fem
kinesin

cingla /ˈsiŋ.ɡɫa/ /ˈsiŋ.ɡɫə/ n fem
girth

cinglar /siŋˈɡɫa/ /siŋˈɡɫaɾ/ v
saddle

cingle /ˈsiŋ.ɡɫe/ /ˈsiŋ.ɡɫə/ n masc
cliff

cino- prefix
cyno-

cinocèfal /si.noˈsɛ.faɫ/ /si.noˈsɛ.fəɫ/ /si.nuˈsɛ.fəɫ/ adj masc
cynocephalic
Que té cap de gos.

cinocèfal /si.noˈsɛ.faɫ/ /si.noˈsɛ.fəɫ/ /si.nuˈsɛ.fəɫ/ n masc
cynocephalus
(mitologia) Criatura amb cos humà i cap de gos, com el déu Anubis.

cinologia /si.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /si.no.ɫoˈʒi.a/ /si.no.ɫoˈʒi.ə/ /si.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
cynology

cinorinc /si.noˈriŋ/ /si.noˈriŋk/ /si.nuˈriŋ/ /si.nuˈriŋk/ n masc
kinorhynch

cinoròdon /si.noˈrɔ.ðon/ /si.nuˈrɔ.ðun/ n masc
cynarrhodium

cinquanta /siŋˈkwan.ta/ number
fifty

cinquanta-cinc /siŋˌkwan.taˈsiŋ/ /siŋˌkwan.taˈsiŋk/ /siŋˌkwan.təˈsiŋ/ /siŋˌkwan.təˈsiŋk/ number
fifty-five

cinquanta-cinquè /siŋˌkwan.ta.siŋˈke/ /siŋˌkwan.tə.siŋˈkə/ /siŋˌkwan.tə.siŋˈkɛ/ number
fifty-fifth

cinquanta-dos /siŋˌkwan.taˈðos/ /siŋˌkwan.təˈðos/ number
fifty-two

cinquanta-dosè /siŋˌkwan.ta.ðoˈze/ /siŋˌkwan.tə.ðoˈzə/ /siŋˌkwan.tə.ðuˈzɛ/ number
fifty-second

cinquanta-nou /siŋˌkwan.taˈnɔw/ /siŋˌkwan.təˈnɔw/ number
fifty-nine

cinquanta-novè /siŋˌkwan.ta.noˈve/ /siŋˌkwan.ta.noˈβe/ /siŋˌkwan.tə.noˈvə/ /siŋˌkwan.tə.nuˈvɛ/ /siŋˌkwan.tə.nuˈβɛ/ number
fifty-ninth

cinquanta-quatre /siŋˌkwan.taˈkwa.tɾe/ /siŋˌkwan.təˈkwa.tɾə/ number
fifty-four

cinquanta-quatrè /siŋˌkwan.ta.kwaˈtɾe/ /siŋˌkwan.tə.kwəˈtɾə/ /siŋˌkwan.tə.kwəˈtɾɛ/ number
fifty-fourth

cinquanta-set /siŋˌkwan.taˈsɛt/ /siŋˌkwan.təˈsɛt/ number
fifty-seven

cinquanta-setè /siŋˌkwan.ta.seˈte/ /siŋˌkwan.tə.səˈtə/ /siŋˌkwan.tə.səˈtɛ/ number
fifty-seventh

cinquanta-sis /siŋˌkwan.taˈsis/ /siŋˌkwan.təˈsis/ number
fifty-six

cinquanta-sisè /siŋˌkwan.ta.siˈze/ /siŋˌkwan.tə.siˈzə/ /siŋˌkwan.tə.siˈzɛ/ number
fifty-sixth

cinquanta-tres /siŋˌkwan.taˈtɾes/ /siŋˌkwan.təˈtɾəs/ /siŋˌkwan.təˈtɾɛs/ number
fifty-three

cinquanta-tresè /siŋˌkwan.ta.tɾeˈze/ /siŋˌkwan.tə.tɾəˈzə/ /siŋˌkwan.tə.tɾəˈzɛ/ number
fifty-third

cinquanta-un /siŋˌkwan.taˈun/ /siŋˌkwan.təˈun/ number
fifty-one

cinquanta-unè /siŋˌkwan.ta.uˈne/ /siŋˌkwan.tə.uˈnə/ /siŋˌkwan.tə.uˈnɛ/ number
fifty-first

cinquanta-vuit /siŋˌkwan.taˈvujt/ /siŋˌkwan.taˈβujt/ /siŋˌkwan.təˈvujt/ /siŋˌkwan.təˈβujt/ number
fifty-eight

cinquanta-vuitè /siŋˌkwan.ta.vujˈte/ /siŋˌkwan.ta.βujˈte/ /siŋˌkwan.ta.βwiˈte/ /siŋˌkwan.tə.vujˈtə/ /siŋˌkwan.tə.vujˈtɛ/ /siŋˌkwan.tə.βujˈtɛ/ number
fifty-eighth

cinquantejar /siŋ.kwan.teˈd͡ʒa/ /siŋ.kwan.teˈd͡ʒaɾ/ /siŋ.kwan.teˈʒa/ /siŋ.kwən.təˈd͡ʒa/ /siŋ.kwən.təˈʒa/ v
getting

cinquantè /siŋ.kwanˈte/ /siŋ.kwənˈtə/ /siŋ.kwənˈtɛ/ number
fiftieth

cinquena falta n fem
fifth foul

cinquè /siŋˈke/ /siŋˈkə/ /siŋˈkɛ/ number
fifth

cinta /ˈsin.ta/ /ˈsin.tə/ n fem
ribbon
Tira de tela per adornar la roba o recollir els cabells.

cinta adhesiva n fem
adhesive tape

cinta elàstica n fem
elastic band

cinta magnètica n fem
magnetic tape

cinta tensora n fem
strap

cintar /sinˈta/ /sinˈtaɾ/ v
sorround

cintra /ˈsin.tɾa/ /ˈsin.tɾə/ n fem
curve

cintrar /sinˈtɾa/ /sinˈtɾaɾ/ v
vault

cintura /sinˈtu.ɾa/ /sinˈtu.ɾə/ n fem
waist

cintura escapular n fem
pectoral girdle

cintura pelviana n fem
pelvic girdle

cinturó n masc
belt
Peça de roba, cuir o similar que serveix per cenyir-se el pantaló, els calçons o la camisa a la cintura.

cinèfil /siˈnɛ.fiɫ/ n masc
cinephile

cinètic /siˈnɛ.tik/ adj masc
kinetik

ciprinodòntid /si.pɾi.noˈðɔn.tit/ /si.pɾi.nuˈðɔn.tit/ n masc
killifish

circ n masc
circus
Local normalment circular amb espectacles d'acrobàcia, equilibrisme, doma i pallassos.

circa /ˈsir.ka/ adv
circa

circadiari /sir.kə.ðiˈa.ɾi/ /siɾ.ka.ðiˈa.ɾi/ adj masc
circadian

circassià /sir.kə.siˈa/ /siɾ.ka.siˈa/ adj masc
Circassian
Relatiu o pertanyent a Circàssia.

circassià /sir.kə.siˈa/ /siɾ.ka.siˈa/ n masc
Circassian
Persona que habita o és originària de Circàssia.

circuit /sirˈkujt/ n masc
circuit
Recorregut a l'entorn d'un lloc.

circulació /sir.ku.ɫə.siˈo/ /siɾ.ku.ɫa.siˈo/ n fem
circulation
Acció de circular
traffic
Trànsit de vehicles per una via.

circular /sir.kuˈɫa/ /sir.kuˈɫar/ /siɾ.kuˈɫa/ /siɾ.kuˈɫaɾ/ adj
circular
Relacionat amb el cercle.

circular /sir.kuˈɫa/ /sir.kuˈɫar/ /siɾ.kuˈɫa/ /siɾ.kuˈɫaɾ/ n fem
circular
Comunicat enviat a diversos membres d'un grup, els quals han de confirmar haver-lo llegit.

circular /sir.kuˈɫa/ /sir.kuˈɫar/ /siɾ.kuˈɫa/ /siɾ.kuˈɫaɾ/ v
circulate
Moure's donant una o diverses voltes pe un mateix camí.

circularitzar /sir.ku.ɫa.ɾiˈd͡za/ /sir.ku.ɫə.ɾiˈd͡za/ /siɾ.ku.ɫa.ɾiˈza/ /siɾ.ku.ɫa.ɾiˈzaɾ/ v
circularize

circularment /sir.kuˌɫarˈmen/ /siɾ.kuˌɫaɾˈmen/ /siɾ.kuˌɫaɾˈment/ adv
circularly

circumcidar /sir.kum.siˈða/ /siɾ.kum.siˈða/ /siɾ.kum.siˈðaɾ/ v
circumcise

circumdar /sir.kumˈda/ /siɾ.kumˈda/ /siɾ.kumˈdaɾ/ v
sorround

circumferència /siɾ.kuɱ.feˈɾɛn.si.a/ n fem
circumference

circumnavegació /sir.kum.na.βe.ɣa.siˈo/ /sir.kum.nə.βə.ɣə.siˈo/ /siɾ.kum.na.ve.ɣa.siˈo/ /siɾ.kum.na.βe.ɣa.siˈo/ /siɾ.kum.nə.və.ɣə.siˈo/ n fem
circumnavigation

circumnavegar /sir.kum.na.βeˈɣa/ /siɾ.kum.na.veˈɣaɾ/ /siɾ.kum.na.βeˈɣa/ /siɾ.kum.nə.vəˈɣa/ v
circumnavigate

circumscripció /siɾ.kums.kɾip.siˈo/ n fem
circumscription

circumspectament /sir.kumsˌpɛk.taˈmen/ /sir.kumsˌpɛk.təˈmen/ /siɾ.kumsˌpɛk.taˈmen/ /siɾ.kumsˌpɛk.taˈment/ /siɾ.kumsˌpɛk.təˈment/ adv
circumspectly

circumstanciadament /sir.kums.tan.siˌa.ðaˈmen/ /sir.kums.tən.siˌa.ðəˈmen/ /siɾ.kums.tan.siˌa.ðaˈmen/ /siɾ.kums.tan.siˌa.ðaˈment/ /siɾ.kums.tən.siˌa.ðəˈment/ adv
circumspectively

circumstancialment /sir.kums.tan.siˌaɫˈmen/ /sir.kums.tən.siˌaɫˈmen/ /siɾ.kums.tan.siˌaɫˈmen/ /siɾ.kums.tan.siˌaɫˈment/ /siɾ.kums.tən.siˌaɫˈment/ adv
circumstantially

circumstància /siɾ.kumsˈtan.si.a/ n fem
circumstance

circumval·lar /sir.kum.baɫˈɫa/ /sir.kum.bəɫˈɫa/ /sir.kum.bəˈɫa/ /siɾ.kum.baˈɫa/ /siɾ.kuɱ.vaɫˈɫaɾ/ /siɾ.kuɱ.vəɫˈɫa/ v
sorround

circumvolució /sir.kum.bo.lu.siˈo/ /sir.kum.bu.ɫu.siˈo/ /siɾ.kuɱ.vo.ɫu.siˈo/ /siɾ.kuɱ.vu.ɫu.siˈo/ n fem
convolution

circumvolució cingular n fem
callosal gyrus

cirera n fem
cherry
Fruit petit, rodó, dolç i vermell que cria el cirerer.

cirerer /si.ɾeˈɾe/ /si.ɾeˈɾeɾ/ n masc
cherry tree

ciri /ˈsi.ɾi/ n masc
kip
(rugbi) Xut al vol consistent a impulsar la pilota a gran altura per sobre l'equip defensor.

cirialera /si.ɾi.aˈɫe.ɾa/ /si.ɾi.əˈɫe.ɾə/ n fem
samphire

cirrus n masc
cirrus

cirurgia /si.ɾuɾˈd͡ʒi.a/ n fem
surgery

cirurgià /si.ɾuɾ.d͡ʒiˈa/ n masc
surgeon

cisa /ˈsi.za/ /ˈsi.zə/ n fem
cutting
Acció i efecte de cisar.
armhole
Tall fet en un vestit per després adaptar-hi les mànigues.

cisalla /siˈza.ʎa/ n fem
shears

cisell /siˈzeʎ/ n masc
chisel

cisellar /si.zeˈʎa/ /si.zeˈʎaɾ/ /si.zəˈʎa/ v
chisel

cisfòbia /sisˈfɔ.bi.a/ /sisˈfɔ.βi.ə/ n fem
cisphobia

cisgènere /sizˈd͡ʒɛ.ne.ɾe/ /siʒˈʒɛ.nə.ɾə/ /siˈʒɛ.nə.ɾə/ adj
cissexual

cisma /ˈsiz.ma/ /ˈsiz.mə/ n masc
schism
Divisió o separació entre els individus d'algun cos o comunitat.

cissexualitat /si.sek.su.a.ɫiˈtat/ /si.sək.su.ə.ɫiˈtat/ n fem
cissexuality

cissoïdal /si.so.iˈðaɫ/ /si.su.iˈðaɫ/ adj
cissoidal

cista /ˈsis.ta/ /ˈsis.tə/ n fem
cist

cistell n masc
basket

cistella /sisˈte.ʎa/ /sisˈte.ʎə/ n fem
basket
(basquetbol) Cadascuna de les dues estructures d'una pista de basquetbol constituïdes pel tauler, el cèrcol i la xarxa i situades al mig de cada línia de fons, que delimiten l'espai dintre el qual s'ha de fer entrar la pilota per a puntuar.
(corfbol) Cadascuna de les dues estructures d'una pista de corfbol constituïdes per un cilindre de vímet sense fons de 25 cm d'alçària, situat a 3,5 m de terra, i per un pal de subjecció, que delimiten l'espai dintre el qual s'ha de fer entrar la pilota per a puntuar.
(basquetbol, corfbol) Acció i efecte d'introduir la pilota de dalt a baix en el cèrcol o en el cilindre de vímet de la cistella contrària.

cistella de dos punts n fem
two-points field goal

cistella de pilotes n fem
basket of balls

cistella de tres punts n fem
three-points field goal

cistellet farcit xinès n masc
pork dumpling

cisterna /sisˈtɛɾ.na/ /sisˈtɛɾ.nə/ n fem
cistern tank

cistidi /sisˈti.ði/ n masc
cystidium

cistitis /sisˈti.tis/ n fem
cystitis

cistosorus /sis.toˈzɔ.ɾus/ /sis.tuˈzɔ.ɾus/ n masc
cystosorus

cistre /ˈsis.tɾe/ /ˈsis.tɾə/ n masc
cittern

cistòfor /sisˈtɔ.foɾ/ /sisˈtɔ.fur/ n masc
cistophorus

cita /ˈsi.ta/ n fem
appointment
Trobada amorosa per conèixer més l'altra persona i gaudir de la mútua companyia.

citació /si.ta.siˈo/ /si.tə.siˈo/ n fem
summons
Escrit que demana la compareixença.
quotation
Referència a un altre autor en suport del que es diu.

citar /siˈta/ /siˈtaɾ/ v
make
Avisar a algú assenyalant-li dia, hora i lloc per tractar d'algun negoci.
quote
Referir o anotar en un escrit els autors, lleis o llocs que s'al·leguen en suport del que es diu o escriu.
summon quote
Fer saber a alguna persona el manament del jutge perquè comparegui en judici.

cito- prefix
cyto-

citopatologia /si.to.pa.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /si.to.pa.to.ɫoˈʒi.a/ /si.to.pə.to.ɫoˈʒi.ə/ /si.tu.pə.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
cytopathology

citosquelet /si.tos.keˈɫet/ /si.tos.kəˈɫət/ /si.tus.kəˈɫɛt/ n masc
cytoskeleton

citostàtic /si.tosˈta.tik/ /si.tusˈta.tik/ adj masc
cytostatic

citra vina n fem
chitraveena

citrinina /si.tɾiˈni.na/ /si.tɾiˈni.nə/ n fem
citrinin

citòlisi /siˈtɔ.ɫi.zi/ n fem
cytolysis

ciutadania /siw.ta.ðaˈni.a/ /siw.tə.ðəˈni.ə/ n fem
citizenship

ciutadella /siw.taˈðe.ʎa/ /siw.təˈðe.ʎə/ n fem
citadel

ciutadà /siw.taˈða/ /siw.təˈða/ n masc
citizen

ciutat n fem
city town

ciutat educadora n fem
educational hub

ciutat universitària n fem
city university

civada /siˈva.ða/ /siˈva.ðə/ /siˈβa.ða/ n fem
oat

civeta /siˈve.ta/ /siˈvə.tə/ /siˈvɛ.tə/ /siˈβe.ta/ /siˈβɛ.tə/ n fem
civet

civil /siˈviɫ/ /siˈviɫ/ /siˈβiɫ/ adj
civil
Relatiu a allò de la societat que no pertany a l'exèrcit ni a l'església.

civilitat /si.vi.ɫiˈtat/ /si.vi.ɫiˈtat/ /si.βi.ɫiˈtat/ n fem
civic-mindedness

civilització /si.vi.ɫi.d͡zə.siˈo/ /si.vi.ɫi.za.siˈo/ /si.βi.ɫi.d͡za.siˈo/ /si.βi.ɫi.za.siˈo/ n fem
civilisation civilization

civilitzar /si.vi.liˈzaɾ/ /si.vi.ɫiˈd͡za/ /si.βi.liˈd͡za/ /si.βi.liˈzaɾ/ /si.βi.ɫiˈd͡za/ v
civilize

civilitzat /si.vi.ɫiˈd͡zat/ /si.vi.ɫiˈzat/ /si.βi.ɫiˈd͡zat/ /si.βi.ɫiˈzat/ adj masc
civilized

civilment /siˌviɫˈmen/ /siˌviɫˈment/ /siˌβiɫˈmen/ adv
civilly
Segons el dret civil.
civically
Amb civilitat.

civisme /siˈviz.me/ /siˈviz.mə/ /siˈβiz.me/ /siˈβiz.mə/ n masc
public spirit

ciència /siˈen.si.ə/ /siˈɛn.si.a/ n fem
science

ciència aplicada n fem
applied science

ciència cognitiva n fem
cognitive science

ciències de l'educació n fem
education sciences

ciències humanes n fem
human sciences

ciències naturals n fem
natural sciences

ciències socials n fem
social sciences

claca /ˈkɫa.ka/ /ˈkɫa.kə/ n fem
claque

clacar /kɫaˈka/ /kɫaˈkaɾ/ /kɫəˈka/ v
squawk

cladosporiosi /kɫa.ðos.po.ɾiˈɔ.zi/ /kɫə.ðos.po.ɾiˈɔ.zi/ /kɫə.ðus.pu.ɾiˈɔ.zi/ n fem
cladosporiosis

clam /ˈkɫam/ n masc
clamor

clamar /kɫaˈma/ /kɫaˈmaɾ/ /kɫəˈma/ v
shout

clamidoconidi /kɫa.mi.ðo.koˈni.ði/ /kɫə.mi.ðo.koˈni.ði/ /kɫə.mi.ðu.kuˈni.ði/ n masc
chlamydoconidium

clamidòspora /kɫa.miˈðɔs.po.ɾa/ /kɫə.miˈðɔs.po.ɾə/ /kɫə.miˈðɔs.pu.ɾə/ n fem
chlamydospore

clamor /kɫaˈmo/ /kɫaˈmoɾ/ /kɫəˈmo/ n
clamor

clamorosament /kɫa.moˌɾo.zaˈmen/ /kɫa.moˌɾo.zaˈment/ /kɫə.moˌɾo.zəˈment/ /kɫə.muˌɾo.zəˈmen/ adv
clamorously

clan /ˈklan/ n masc
clan

clandestinament /kɫan.desˌti.naˈmen/ /kɫan.desˌti.naˈment/ /kɫən.dəsˌti.nəˈmen/ /kɫən.dəsˌti.nəˈment/ adv
clandestinely

clandestí /kɫan.desˈti/ /kɫən.dəsˈti/ adj masc
clandestine

clapa /ˈkɫa.pa/ /ˈkɫa.pə/ n fem
spot
Petita extensió d'alguna cosa (herba, cabells, pèl, fongs, etc) que creix de manera distingible del seu entorn.

clapar /kɫaˈpa/ /kɫaˈpaɾ/ /kɫəˈpa/ v
crash out

clapir /kɫaˈpi/ /kɫaˈpiɾ/ /kɫəˈpi/ v
yelp
Lladrar el gos amb un crit sec i agut, especialment quan veu o segueix peces de caça.

clapit /kɫaˈpit/ /kɫəˈpit/ n masc
yelp

clapotejar /kɫa.po.teˈd͡ʒa/ /kɫa.po.teˈd͡ʒaɾ/ /kɫa.po.teˈʒa/ /kɫə.po.təˈd͡ʒa/ /kɫə.pu.təˈʒa/ v
splatter

clar /ˈkɫa/ /ˈkɫaɾ/ adj masc
clear
Lluminós.
clear bright
Evident, fàcil de comprendre.

clara /ˈkɫa.ɾə/ n fem
white
Part blanca de l'ou que protegeix i nodreix el rovell.
shandy
(barceloní, gironí, valencià) Cervesa amb llimonada.

clarament /ˌkɫa.ɾaˈmen/ /ˌkɫa.ɾaˈment/ /ˌkɫa.ɾəˈmen/ /ˌkɫa.ɾəˈment/ adv
clearly

clarejar /kɫa.ɾeˈd͡ʒa/ /kɫa.ɾeˈd͡ʒaɾ/ /kɫa.ɾeˈʒa/ /kɫə.ɾəˈd͡ʒa/ /kɫə.ɾəˈʒa/ v
lighten

clarinet /kɫa.ɾiˈnet/ /kɫə.ɾiˈnət/ /kɫə.ɾiˈnɛt/ n masc
clarinet

clarinetista /kɫa.ɾi.neˈtis.ta/ /kɫa.ɾi.neˈtis.te/ /kɫə.ɾi.nəˈtis.tə/ n neut
clarinetist

clarividència /kɫa.ɾi.viˈðɛn.si.a/ /kɫa.ɾi.βiˈðɛn.si.a/ /kɫə.ɾi.viˈðɛn.si.ə/ /kɫə.ɾi.βiˈðɛn.si.ə/ n fem
clairvoyance
Capacitat de veure coses més enllà del que permeten els sentits naturals o la tecnologia: veure el futur, el passat, perills inadvertits, etc.

clarió /kɫa.ɾiˈo/ /kɫə.ɾiˈo/ n masc
chalk

claror /kɫaˈɾo/ /kɫaˈɾoɾ/ /kɫəˈɾo/ n fem
light

clarí /kɫaˈɾi/ /kɫəˈɾi/ n masc
bugle

clarí de claus n masc
key bugle

classe /ˈkɫa.se/ /ˈkɫa.sə/ n fem
class
Tipus, mena
Unitat de sessió d'ensenyament i aprenentatge.
grup, grup classe
estil propi, distinció
classroom
Aula.

classe magistral n fem
lecture

classe mixta n fem
mixed-gender class

classe particular n fem
private lesson

classejar /kɫa.seˈd͡ʒa/ /kɫa.seˈd͡ʒaɾ/ /kɫa.seˈʒa/ /kɫə.səˈd͡ʒa/ /kɫə.səˈʒa/ v
classify

classificació /kɫa.si.fi.ka.siˈo/ n fem
classification
Resultat de distribuir uns elements tenint a partir d'un criteri o criteris proposats.
Llista ordenada dels participants en una competició segons la puntuació aconseguida per cadascun d'ells.

classificar /kɫa.si.fiˈka/ /kɫa.si.fiˈkaɾ/ /kɫə.si.fiˈka/ v
classify
Distribuir en classes, assignar una categoria, un grup.
place
(pronominal) Assolir un lloc determinat en una competició.

clatell /kɫaˈteʎ/ /kɫəˈteʎ/ n masc
nape
Part del coll que està al darrere.

clatellada /kɫa.teˈʎa.ða/ /kɫə.təˈʎa.ðə/ n fem
slap on the nape

clau adj
key
Que és el més important o rellevant

clau n fem
key wrench
Estri per obrir una porta tancada amb pany.
key
Pista que permet resoldre un entrellat.
clef
(música) Signe que indica com s'ha de llegir el pentagrama.

clau n masc
nail
Barreta metàl·lica pensada per a ser clavada a cops, normalment amb l'objectiu d'ajuntar un objecte amb un altre. L'extrem que cal copejar és més ample i s'anomena cap.

clau de volta n fem
keystone

claudàtor /kɫawˈða.toɾ/ /kɫəwˈða.tor/ n masc
square bracket

clauer /kɫaˈwe/ /kɫaˈweɾ/ /kɫəˈwe/ n masc
keyring
Anella de metall (o actualment d'altres materials) on s'hi porten les claus.

claustre /ˈklaws.tɾe/ /ˈklaws.tɾə/ n masc
cloister
(arquitectura) Recinte tancat amb un pati central voltat de galeries porticades.
claustrum
(anatomia) Làmina prima de substància grisa en cada hemisferi cerebral.

claustre de professors n masc
teachers' assembly

claustre universitari n masc
university senate

clavar /kɫaˈvaɾ/ /kɫaˈβa/ /kɫəˈva/ /kɫəˈβa/ v
stick
Fixar mitjançant claus.

claveguera /kɫa.veˈɣe.ɾa/ /kɫa.βeˈɣe.ɾa/ /kɫə.vəˈɣe.ɾə/ /kɫə.βəˈɣe.ɾə/ n fem
sewer

clavell /kɫaˈveʎ/ /kɫaˈβeʎ/ /kɫəˈveʎ/ /kɫəˈβeʎ/ n masc
carnation pink
Flor de la clavellina.

clavellada /kɫa.veˈʎa.ða/ /kɫa.βeˈʎa.ða/ /kɫə.vəˈʎa.ðə/ /kɫə.βəˈʎa.ðə/ n fem
undulate ray

clavetejar /kɫa.ve.teˈd͡ʒaɾ/ /kɫa.βe.teˈd͡ʒa/ /kɫa.βe.teˈʒa/ /kɫə.və.təˈd͡ʒa/ /kɫə.və.təˈʒa/ /kɫə.βə.təˈʒa/ v
nail

clavicordi /kɫa.viˈkɔɾ.ði/ /kɫa.βiˈkɔr.ði/ /kɫa.βiˈkɔɾ.ði/ /kɫə.viˈkɔɾ.ði/ /kɫə.βiˈkɔr.di/ n masc
clavichord

clavicèmbal /kɫa.viˈsɛm.baɫ/ /kɫa.βiˈsɛm.baɫ/ /kɫə.viˈsɛm.bəɫ/ n masc
harpsichord

clavilla /kɫaˈvi.ʎa/ /kɫaˈβi.ʎa/ /kɫəˈvi.jə/ /kɫəˈvi.ʎə/ /kɫəˈβi.ʎə/ n fem
dowel peg
Petit cilindre de metall o fusta, que serveix per a tibar les cordes d'un instrument musical.

claviorgue /kla.viˈɔɾ.ɣe/ /kla.βiˈɔɾ.ɣe/ /kɫə.viˈɔɾ.ɣə/ /kɫə.βiˈɔr.gə/ n masc
claviorgan

clavícula /kɫaˈvi.ku.ɫa/ /kɫaˈβi.ku.ɫa/ /kɫəˈvi.ku.ɫə/ n fem
clavicle collarbone

clear n masc
clear

clear defensiu n masc
defensive clear

clear ofensiu n masc
attacking clear

clec /ˈkɫɛk/ n masc
snap fastener
Botó de dues peces metàl·liques circulars que encaixen a pressió.

cleda /ˈkɫe.ða/ /ˈkɫɛ.ðə/ n fem
fold

clementment /kɫeˌmemˈmen/ /kɫeˌmemˈment/ /kɫəˌmemˈmen/ /kɫəˌmemˈment/ adv
clemently

clemàstecs /kɫeˈmas.teks/ /kɫəˈmas.teks/ /kɫəˈmas.təks/ n masc
trammel

clenxa /ˈkɫeɲ.t͡ʃa/ /ˈkɫəɲ.ʃə/ /ˈkɫɛɲ.ʃə/ n fem
parting
Línia que apareix quan, en pentinar, se separen els cabells del cap en dues parts.
line
(argot) Dosi de cocaïna, o altres drogues en pols, disposada en línia per a inhalar-la pel nas.

clenxinar /kɫeɲ.t͡ʃiˈna/ /kɫeɲ.t͡ʃiˈnaɾ/ /kɫəɲ.ʃiˈna/ v
comb

cleptomania /kɫep.to.maˈni.a/ /kɫəp.to.məˈni.ə/ /kɫəp.tu.məˈni.ə/ n fem
kleptomania

clergue /ˈkɫɛɾ.ɣe/ n masc
cleric

clericalment /kɫe.ɾiˌkaɫˈmen/ /kɫe.ɾiˌkaɫˈment/ /kɫə.ɾiˌkaɫˈmen/ /kɫə.ɾiˌkaɫˈment/ adv
clerically

clic /ˈkɫik/ n masc
click
(informàtica) Selecció d'una icona, d'un enllaç o qualsevol altre element de la pantalla de l'ordinador prement un instant un dels botons del ratolí amb la busca situada sobre l'element que es vol seleccionar.

clicar /kɫiˈka/ /kɫiˈkaɾ/ v
click

client /kɫiˈen/ /kɫiˈent/ n masc
client customer

clima /ˈkɫi.ma/ /ˈkɫi.mə/ n masc
climate

clima de l'aula n masc
classroom climate

clima educatiu n masc
school climate

climatitzar /kɫi.ma.tiˈd͡za/ /kɫi.ma.tiˈza/ /kɫi.ma.tiˈzaɾ/ /kɫi.mə.tiˈd͡za/ v
air-condition

climàtic /kɫiˈma.tik/ adj masc
climatic

clip /ˈkɫip/ n masc
paper clip hairclip
Pinça petita, que fa pressió pel doblec, per a subjectar objectes lleugers.
toeclip
(ciclisme) Fixació que subjecta el peu al pedal de la bicicleta.

clipeat /kɫi.peˈat/ adj masc
clypeate

clipi /ˈkɫi.pi/ n masc
clypeus

clistoteci /kɫis.toˈtɛ.si/ /kɫis.tuˈtɛ.si/ n masc
cleistothecium

clivellar /kɫi.veˈʎaɾ/ /kɫi.vəˈʎa/ /kɫi.βeˈʎa/ /kɫi.βəˈʎa/ /kɾi.viˈʎa/ v
crack

clivellat /kɫi.veˈʎat/ /kɫi.vəˈʎat/ /kɫi.βeˈʎat/ /kɫi.βəˈʎat/ adj masc
crazed
D’una superfície pintada, que s’esquerda formant un reticle.

clivellat /kɫi.veˈʎat/ /kɫi.vəˈʎat/ /kɫi.βeˈʎat/ /kɫi.βəˈʎat/ n masc
scab
(botànica) Nom comú de les malalties de les plantes caracteritzades pel desenvolupament de taques o clapes de diferent color o tonalitat en les fulles o els fruits o pel desenvolupament de fissures més o menys profundes en els fruits.

cloenda /kɫoˈen.da/ /kɫoˈen.də/ /kɫuˈen.də/ n fem
closure
Acte final que conclou un esdeveniment públic.

clofolla /kɫoˈfo.ʎa/ /kɫoˈfo.ʎə/ /kɫuˈfo.ʎə/ n fem
shell
Embolcall dur i llenyós d’un fruit.

clon /ˈkɫon/ n masc
clone

clonar /kɫoˈna/ /kɫoˈnaɾ/ /kɫuˈna/ v
clone

cloqueig /kɫoˈket͡ʃ/ /kɫoˈkət͡ʃ/ /kɫuˈkɛt͡ʃ/ n masc
cluck

cloquejar /kɫo.keˈd͡ʒa/ /kɫo.keˈd͡ʒaɾ/ /kɫo.keˈʒa/ /kɫo.kəˈd͡ʒa/ /kɫu.kəˈʒa/ v
cluck

clor n masc
chlorine

clorar /kloˈɾa/ /kloˈɾaɾ/ /kɫuˈɾa/ v
chlorinate

clorofil·la /kɫo.ɾoˈfi.ɫa/ /kɫo.ɾoˈfiɫ.ɫa/ /kɫo.ɾoˈfiɫ.ɫə/ /kɫu.ɾuˈfi.ɫə/ /kɫu.ɾuˈfiɫ.ɫə/ n fem
chlorophyll

cloroform /kɫo.ɾoˈfoɾm/ /kɫu.ɾuˈform/ n masc
chloroform

cloroformitzar /kɫo.ɾo.for.miˈd͡za/ /kɫo.ɾo.foɾ.miˈd͡za/ /kɫo.ɾo.foɾ.miˈza/ /kɫo.ɾo.foɾ.miˈzaɾ/ /kɫu.ɾu.fur.miˈd͡za/ v
cloroformize

cloroplast /kɫo.ɾoˈpɫast/ /kɫu.ɾuˈpɫast/ n masc
chloroplast

clos /ˈkɫɔs/ adj masc
closed

closca /ˈkɫɔs.ka/ /ˈkɫɔs.kɔ/ /ˈkɫɔs.kə/ n fem
epicarp shell

clota /ˈkɫɔ.ta/ /ˈkɫɔ.tɔ/ /ˈkɫɔ.tə/ n fem
hollow

clotada /kɫoˈta.ða/ /kɫoˈta.ðə/ /kɫuˈta.ðə/ n fem
hollow

clotet /kɫoˈtet/ /kɫoˈtət/ /kɫuˈtɛt/ n masc
dimple

cloure /ˈkɫɔw.ɾe/ /ˈkɫɔw.ɾə/ v
close
Tancar una obertura, aïllar-la de l’exterior.

cloïssa /kɫoˈi.sa/ /kɫoˈi.sə/ /kɫuˈi.sə/ n fem
clam

club n masc
club
Associació, societat de persones per al foment d’un fi especialment esportiu.

clàssic /ˈkɫa.sik/ adj masc
classical

clàxon /ˈkɫak.son/ /ˈkɫak.sun/ n masc
horn

clímax /ˈkɫi.maks/ /ˈkɫi.məks/ n masc
climax

clínex /ˈkɫi.neks/ /ˈkɫi.nəks/ n masc
kleenex

clínic /ˈkɫi.nik/ adj masc
clinical

clínic /ˈkɫi.nik/ n masc
physician

clíping /ˈkɫi.piŋ/ /ˈkɫi.piŋk/ n masc
clipping

clític /ˈkɫi.tik/ adj masc
clitic

clítoris /ˈkli.to.ɾis/ /ˈkɫi.tu.ɾis/ n masc
clitoris

clúster /ˈkɫus.teɾ/ /ˈkɫus.tər/ n masc
cluster

coa /ˈko.a/ /ˈko.ə/ n
chous
Enòcoa baixa i de forma convexa.

coaccionar /ko.ak.si.oˈna/ /ko.ak.si.oˈnaɾ/ /ku.ək.si.uˈna/ v
coerce

coacció /ko.ak.siˈo/ /ko.ək.siˈo/ /ku.ək.siˈo/ n fem
coercion

coadjuvar /ko.ad.d͡ʒuˈvaɾ/ /ko.ad.d͡ʒuˈβa/ /ko.əd.ʒuˈva/ /ku.əd.ʒuˈva/ /ku.əd.ʒuˈβa/ v
cooperate

coagular /ko.a.ɣuˈɫa/ /ko.a.ɣuˈɫaɾ/ /ko.ə.ɣuˈɫa/ /ku.ə.ɣuˈɫa/ v
coagulate

coalició /ko.a.ɫi.siˈo/ /ko.ə.ɫi.siˈo/ /ku.ə.ɫi.siˈo/ n fem
coalition

coalitzar-se /ko.a.ɫiˈd͡zar.se/ /ko.a.ɫiˈzaɾ.se/ /ko.ə.ɫiˈd͡zaɾ.sə/ /ku.ə.ɫi.d͡zərˈsə/ /ku.ə.ɫiˈd͡zar.sə/ v
unite

coaptar /ko.apˈta/ /ko.apˈtaɾ/ /ko.əpˈta/ /ku.əpˈta/ v
coapt

coartar /ko.arˈta/ /ko.aɾˈta/ /ko.aɾˈtaɾ/ /ko.əɾˈta/ /ku.ərˈta/ v
restrict

coavaluació n fem
coevaluation

cobalt /koˈbaɫt/ /koˈβaɫ/ /kuˈbaɫ/ /kuˈβaɫ/ n masc
cobalt

cobejar /ko.beˈd͡ʒaɾ/ /ko.bəˈd͡ʒa/ /ko.βeˈd͡ʒa/ /ko.βeˈʒa/ /ku.bəˈʒa/ /ku.βəˈʒa/ v
covet

cobejosament /ko.beˌd͡ʒo.zaˈment/ /ko.bəˌʒo.zəˈment/ /ko.βeˌd͡ʒo.zaˈmen/ /ko.βeˌʒo.zaˈmen/ /ku.bəˌʒo.zəˈmen/ /ku.βəˌʒo.zəˈmen/ adv
covetously

cobert /koˈbɛɾt/ /kuˈβɛrt/ /kuˈβɛɾt/ adj masc
covered
(heràldica) Guarnit amb una cosa al damunt, una teulada, una tapadora.

coberta /koˈbɛɾ.ta/ /kuˈβɛr.ta/ /kuˈβɛɾ.tɛ/ n fem
cover
Element de cobriment que hom posa sobre un altre per a tapar-lo o resguardar-lo.
deck
(nàutica) Cadascuna de les divisions horitzontals d'un vaixell i que cobreixen tota l'eslora i en especial la més alta de totes.

cobertament /koˌbɛɾ.taˈment/ /koˌbɛɾ.təˈment/ /koˌβɛr.taˈmen/ /koˌβɛɾ.taˈmen/ /kuˌbɛr.təˈmen/ /kuˌβɛr.təˈmen/ adv
covertly

cobla /ˈko.bɫa/ /ˈko.βɫa/ /ˈko.βɫə/ /ˈkob.bɫa/ /ˈkob.bɫə/ n fem
cobla

coblejar /ko.bɫeˈd͡ʒaɾ/ /ko.βɫeˈd͡ʒa/ /ko.βɫeˈʒa/ /kob.bɫeˈʒa/ /kob.bɫəˈd͡ʒa/ /ku.βɫəˈʒa/ /kub.bɫəˈʒa/ v
jingle

cobra /ˈko.bɾa/ /ˈkɔ.βɾə/ n fem
cobra

cobrament /ko.bɾaˈment/ /ko.bɾəˈment/ /ko.βɾaˈmen/ /ku.bɾəˈmen/ /ku.βɾəˈmen/ n masc
collection

cobrar /koˈbɾa/ /koˈbɾaɾ/ /koˈβɾa/ /kuˈbɾa/ /kuˈβɾa/ v
earn

cobricelar /ko.bɾi.seˈɫaɾ/ /ko.bɾi.səˈɫa/ /ko.βɾi.seˈɫa/ /ku.bɾi.səˈɫa/ /ku.βɾi.səˈɫa/ v
cover

cobrir /koˈbɾiɾ/ /koˈβɾi/ /kuˈβɾi/ v
cover
Tapar un cos o objecte posant alguna cosa per damunt.
mate
Muntar un mascle a una femella per fecundar-la.

cobrir una base v
cover a base

coc /ˈkɔk/ n masc
coccus
Bacteri esfèric.

cocaïna /ko.kaˈi.na/ /ko.kəˈi.nə/ /ku.kəˈi.nə/ n fem
cocaine

cocció /kok.siˈo/ /kuk.siˈo/ n fem
cooking

coclear /ko.kɫeˈaɾ/ /ku.kɫeˈar/ adj
cochlear
Relatiu a la còclea.

coco /ˈko.ko/ /ˈko.ku/ n masc
coconut

cocodril /ko.koˈðɾiɫ/ /ku.kuˈðɾiɫ/ n masc
crocodile

coda /ˈko.ða/ /ˈko.ðə/ n fem
coda
(música) Fragment final d'una composició musical que té caràcter conclusiu.
(filologia) Part de la síl·laba amb les consonants que segueixen el nucli vocàlic.

codeïna /ko.ðeˈi.na/ /ko.ðəˈi.nə/ /ku.ðəˈi.nə/ n fem
codeine

codi n masc
code

codi de regió n masc
region encoding

codicil /ko.ðiˈsiɫ/ /ku.ðiˈsiɫ/ n masc
codicil

codificar /ko.ði.fiˈka/ /ko.ði.fiˈkaɾ/ /ku.ði.fiˈka/ v
codify encode
Transformar un text seguint un codi acordat.
Aplegar lleis i costums jurídiques en un llibre.

codony /koˈðoɲ/ /kuˈðoɲ/ n masc
quince

coeducació n fem
coeducation

coeficient /ko.e.fi.siˈen/ /ko.e.fi.siˈent/ /ko.ə.fi.siˈent/ /ku.ə.fi.siˈen/ n masc
coefficient

coent /koˈen/ /koˈent/ /kuˈen/ adj
burning
Que cou com una cremada.
cheesy
Presumptuosament ridícul.

coentor /ko.enˈto/ /ko.enˈtoɾ/ /ko.ənˈto/ /ku.ənˈto/ n fem
stinging
Impressió de coent o picant.
conceitedness
(valencià) Impressió de presumpció o cursileria.

coercir /ko.erˈsi/ /ko.eɾˈsiɾ/ /ku.ərˈsi/ v
coerce

coet /koˈet/ /koˈət/ /kuˈɛt/ n masc
skyrocket
Artefacte pirotècnic amb un cilindre de pólvora que és projectat enlaire i detona llançant un doll de partícules.
rocket
Projectil bèl·lic autopropulsat i proveït d’una càrrega explosiva.
Vehicle espacial emprat per a transportar una càrrega a l’espai.

coetani /ko.eˈta.ni/ /ko.əˈta.ni/ /ku.əˈta.ni/ adj masc
contemporaneous

coetern /ˌko.eˈtɛɾn/ /ˌko.əˈtɛrn/ adj masc
coeternal

coexistir /ko.eɡ.zisˈti/ /ko.eɡ.zisˈtiɾ/ /ko.əɡ.zisˈti/ /ku.əɡ.zisˈti/ v
coeist coexist

cof /ˈkof/ n fem
qoph

cofa /ˈkɔ.fa/ /ˈkɔ.fɔ/ /ˈkɔ.fə/ n fem
top
(nàutica) Suport pla i elevat situat en els pals dels vaixells que normalment fa la funció de talaia o de suport a l'aparell.

cofinançar /ko.fi.nanˈsa/ /ko.fi.nanˈsaɾ/ /ko.fi.nənˈsa/ /ku.fi.nənˈsa/ v
confinance

cofoiament /koˌfɔ.jaˈmen/ /koˌfɔ.jaˈment/ /koˌfɔ.jəˈment/ /kuˌfo.jəˈmen/ /kuˌfɔ.jəˈmen/ adv
proudly

cofre /ˈko.fɾe/ /ˈkɔ.fɾə/ n masc
coffer

cogestió educativa n fem
co-management

cognat /koŋˈnat/ /koɡˈnat/ /kuŋˈnat/ n masc
cognate

cognició n fem
cognition

cognitiu /koŋ.niˈtiw/ /koɡ.niˈtiw/ /kuŋ.niˈtiw/ adj masc
cognitive

cognitivisme n masc
cognitivism

cognom /koŋˈnɔm/ /koɡˈnɔm/ /kuŋˈnɔm/ n masc
surname last name family name

cogombre /koˈɣom.bɾə/ /kuˈɣom.bɾə/ n masc
cucumber
(botànica) El fruit comestible del cogombre.
(botànica) Planta que pertany a la família de les cucurbitàcies (Cucumis sativus).

cohabitar /ko.a.βiˈta/ /ko.a.βiˈtaɾ/ /ko.ə.βiˈta/ v
cohabitate

coherentment /ko.eˌɾemˈmen/ /ko.eˌɾemˈment/ /ko.əˌɾemˈment/ /ku.əˌɾemˈmen/ adv
coherently

coherència /ko.eˈɾɛn.si.a/ /ko.əˈɾɛn.si.ə/ /ku.əˈɾɛn.si.ə/ n fem
coherence

cohesionar /ko.e.zi.oˈna/ /ko.e.zi.oˈnaɾ/ /ko.ə.zi.oˈna/ /ku.ə.zi.uˈna/ v
unite

cohesió /ko.e.ziˈo/ /ko.ə.ziˈo/ /ku.ə.ziˈo/ n fem
cohesion

cohesió social n fem
social cohesion

cohibir /ko.iˈβi/ /ko.iˈβiɾ/ /ku.iˈβi/ v
restraint

cohobar /ko.oˈβa/ /ko.oˈβaɾ/ /ku.uˈβa/ v
cohobate

cohort /koˈɔɾt/ /kuˈɔrt/ n fem
cohort
Cos d'infanteria entre els romans, compost per la desena part d'una legió, entre cinc-cents i sis-cents soldats.
Conjunt d'alumnes que coincideixen o han coincidit en una mateixa classe o curs durant un determinat període de temps.

coincidir /kojn.siˈði/ /kojn.siˈðiɾ/ /kujn.siˈði/ v
coincide

coit /ˈkɔjt/ n masc
coitus

coix /ˈkojʃ/ adj masc
lame

coixejar /ko.ʃeˈd͡ʒa/ /ko.ʃəˈd͡ʒa/ /koj.ʃeˈd͡ʒaɾ/ /koj.ʃeˈʒa/ /ku.ʃəˈʒa/ v
limp

coixinera /ko.ʃiˈne.ɾa/ /ko.ʃiˈne.ɾə/ /koj.ʃiˈne.ɾa/ /ku.ʃiˈne.ɾə/ n fem
pillow case

coixí /kojˈʃi/ /koˈʃi/ /kujˈʃi/ /kuˈʃi/ n masc
pillow cushion
Sac de tela ple de llana o d'un altre material tou, per a recolzar-hi el cap, l’esquena, etc.
bag
(beisbol) Cadascun dels tres sacs de lona blanca plens d'escuma, de 38 cm de costat i de 7 a 12 cm de gruix, situats a la primera base, la segona base i la tercera base, que ha de tocar un corredor per a guanyar una base.

col n fem
cabbage

cola /ˈko.ɫa/ /ˈko.ɫə/ n fem
glue
Substància que es fa servir per enganxar dues superfícies de manera permanent.
cola
Beguda efervescent, tònica i estimulant, aromatitzada amb extractes de llavors de l’arbre Cola.

colada /koˈɫa.ða/ /koˈɫa.ðə/ /kuˈɫa.ðə/ n fem
casting
(metal·lúrgia) Metall fos.
lava flow
(geologia) Lava que flueix fins que es consolida en estat sòlid.

colador /ko.ɫaˈðo/ /ko.ɫaˈðoɾ/ /ko.ɫəˈðo/ /ku.ɫəˈðo/ n masc
sieve

colar /koˈɫa/ /koˈɫaɾ/ /kuˈɫa/ v
strain

colecistectomia /ˌko.ɫeˌsis.tek.toˈmi.a/ /ˌko.ɫəˌsis.tək.toˈmi.ə/ /ˌko.ɫəˌsis.tək.tuˈmi.ə/ n fem
cholecystectomy

colesterol /ko.ɫes.teˈɾɔɫ/ /ku.ɫəs.təˈɾɔɫ/ n masc
cholesterol

colgar /koɫˈɣa/ /koɫˈɣaɾ/ /kuɫˈɣa/ v
bury
Cobrir una cosa completament de terra.

colibrí /ko.ɫiˈβɾi/ /ku.ɫiˈβɾi/ n masc
hummingbird

coliflor /ˌkɔ.ɫiˈfɫɔ/ n fem
cauliflower

colina /koˈɫi.na/ /koˈɫi.nə/ /kuˈɫi.nə/ n fem
choline

colinèrgic /ko.ɫiˈnɛɾ.d͡ʒik/ /ko.ɫiˈnɛɾ.ʒik/ /ku.ɫiˈnɛr.ʒik/ adj masc
cholinergic

colitis /koˈɫi.tis/ /kuˈɫi.tis/ n fem
colitis

coll n masc
neck
Part del cos d'un animal que uneix el cap i el tronc. S'aplica figuradament a objectes.
(esports de raqueta) Part de l'empunyadura d'una raqueta més pròxima al cap.
throat
Part més baixa, i relativament plana, que es troba entre dos cims, alhora que separa dues valls oposades.
suit
Sèrie de cartes representada amb una de les quatre figures en què es divideix la baralla.
collar
Part d’una peça de vestir que correspon a la zona superior del tors pròxima al cap.
hosel
(golf) Part del cap d'un bastó que l'uneix amb la vara.

collar /koˈʎa/ /koˈʎaɾ/ /kuˈʎa/ n masc
collar
Corretja o cadena que es posa al voltant del coll d’un animal.
foam collar
(futbol americà) Peça de l'equip d'un jugador que s'utilitza per a protegir-se el coll.

collaret /ko.ʎaˈɾet/ /ko.ʎəˈɾət/ /ku.ʎəˈɾɛt/ n masc
necklace

collir /koˈʎi/ /koˈʎiɾ/ /kuˈji/ /kuˈʎi/ v
pick
Arrencar flors o fruits directament de la planta o de l'arbre.
pick up
Arreplegar del terra.

collita /koˈʎi.ta/ /koˈʎi.tə/ /kuˈji.tə/ /kuˈʎi.tə/ n fem
harvest

collons /koˈʎons/ /kuˈjons/ /kuˈʎons/ Interjection
fuck
(vulgarisme) Expressió d'admiració o entusiasme.
(vulgarisme) Expressió d'enuig o irritació.

colltort /ˌkɔʎˈtɔrt/ n masc
wryneck

colló /koˈʎo/ /kuˈjo/ /kuˈʎo/ n masc
ball
(sovint plural, vulgarisme) testicle

colofó /ko.ɫoˈfo/ /ku.ɫuˈfo/ n masc
colophon
Inscripció al final d'un llibre que indica les dades bibliogràfiques.
end
Complement final.

colom /koˈɫom/ /kuˈɫom/ n masc
pigeon dove

colombià /ko.ɫom.biˈa/ /ku.ɫum.biˈa/ adj masc
Colombian
Relatiu o pertanyent a Colòmbia.

colombià /ko.ɫom.biˈa/ /ku.ɫum.biˈa/ n masc
Colombian
Persona que habita o és originària de Colòmbia.

colomí /ko.ɫoˈmi/ /ku.ɫuˈmi/ n masc
squab

colon /koˈɫon/ /kuˈɫon/ n masc
settler
(sovint en plural) Persona que forma part d'una colònia.

colonial /ko.ɫo.niˈaɫ/ /ku.ɫu.niˈaɫ/ adj
colonial

colonialisme /ko.ɫo.ni.aˈɫiz.me/ /ko.ɫo.ni.əˈɫiz.mə/ /ku.ɫu.ni.əˈɫiz.mə/ n masc
colonialism

colonització /ko.ɫo.ni.d͡za.siˈo/ /ko.ɫo.ni.d͡zə.siˈo/ /ko.ɫo.ni.za.siˈo/ /ku.ɫu.ni.d͡zə.siˈo/ n fem
colonization

colonitzar /ko.lo.niˈd͡za/ /ko.lo.niˈzaɾ/ /ku.ɫu.nidˈza/ v
colonize coloniser

color /koˈɫo/ /koˈɫoɾ/ /koˈɫoɾ/ /kuˈɫo/ /kuˈɫor/ n
colour color

colossalment /ko.ɫoˌsaɫˈmen/ /ko.ɫoˌsaɫˈment/ /ku.ɫuˌsaɫˈmen/ adv
colossally

colpejar /koɫ.peˈd͡ʒa/ /koɫ.peˈd͡ʒaɾ/ /koɫ.peˈʒa/ /koɫ.pəˈd͡ʒa/ /kuɫ.pəˈʒa/ v
hit
(esports de pilota) Impulsar la pilota, la bola, el volant o el disc per mitjà d'un contacte brusc amb la raqueta, l'estic, el bastó, la pala, el tac, la mà o el peu.

colpidorament /koɫ.piˌðo.ɾaˈmen/ /koɫ.piˌðo.ɾaˈment/ /koɫ.piˌðo.ɾəˈment/ /kuɫ.piˌðo.ɾəˈmen/ adv
impressively

colpir /koɫˈpi/ /koɫˈpiɾ/ /kuɫˈpi/ v
hit

coltell /koɫˈteʎ/ /kuɫˈteʎ/ n masc
knife
Eina de tall formada per una fulla d'acer més aviat curta i un mànec tradicionalment de fusta.

coltellada /koɫ.teˈʎa.ða/ /koɫ.təˈʎa.ðə/ /kuɫ.təˈʎa.ðə/ n fem
slash

coltellejar /koɫ.te.ʎeˈd͡ʒa/ /koɫ.te.ʎeˈd͡ʒaɾ/ /koɫ.te.ʎeˈʒa/ /koɫ.tə.ʎəˈd͡ʒa/ /kuɫ.tə.ʎəˈʒa/ v
stab

columna /koˈɫum.na/ /koˈɫum.nə/ /kuˈɫum.nə/ n fem
column pillar
Pilar que sosté en arquitectura un sostre, arc o similar.

columna vertebral n fem
vertebral column

columnata /ko.ɫumˈna.ta/ /ko.ɫumˈna.tə/ /ku.ɫumˈna.tə/ n fem
colonnade

colza /ˈkoɫ.za/ /ˈkɔɫ.zə/ n fem
colza

colze /ˈkoɫ.ze/ n masc
elbow cubit
Unitat de longitud que, generalment es calcula mesurant de la punta del dit del cor fins a l’articulació del braç.
dogleg
(golf) Revolt relativament pronunciat d'un carrer.

col·laboració /ko.ɫa.βo.ɾa.siˈo/ /koɫ.ɫa.bo.ɾa.siˈo/ /koɫ.ɫə.bo.ɾə.siˈo/ /ku.ɫə.βu.ɾə.siˈo/ /kuɫ.ɫə.bu.ɾə.siˈo/ /kuɫ.ɫə.βu.ɾə.siˈo/ n fem
collaboration cooperation

col·laborar /ko.ɫa.βoˈɾa/ /koɫ.ɫa.boˈɾaɾ/ /koɫ.ɫa.βoˈɾa/ /koɫ.ɫə.boˈɾa/ /ku.ɫə.βuˈɾa/ /kuɫ.ɫə.buˈɾa/ /kuɫ.ɫə.βuˈɾa/ v
collaborate
Participar en alguna tasca de grup.

col·laboratiu /ko.ɫa.βo.ɾaˈtiw/ /koɫ.ɫa.bo.ɾaˈtiw/ /koɫ.ɫə.bo.ɾəˈtiw/ /kuɫ.ɫə.bu.ɾəˈtiw/ /kuɫ.ɫə.βu.ɾəˈtiw/ adj masc
collaborative

col·lació /ko.ɫa.siˈo/ /koɫ.ɫa.siˈo/ /koɫ.ɫə.siˈo/ /ku.ɫə.siˈo/ /kuɫ.ɫə.siˈo/ n fem
collation

col·lagen /koɫˈɫa.d͡ʒen/ /koɫˈɫa.ʒen/ /koɫˈɫa.ʒən/ /koˈɫa.d͡ʒen/ /koˈɫa.ʒen/ /kuɫˈɫa.ʒən/ /kuˈɫa.ʒən/ n masc
collagen

col·lapsar /ko.ɫapˈsa/ /koɫ.ɫapˈsa/ /koɫ.ɫapˈsaɾ/ /koɫ.ɫəpˈsa/ /ku.ɫəpˈsa/ /kuɫ.ɫəpˈsa/ v
collapse

col·lapse /koɫˈɫap.se/ /koɫˈɫap.sə/ /koˈɫap.se/ /kuɫˈɫap.sə/ /kuˈɫap.sə/ n masc
collapse

col·lar /koɫˈɫa/ /koɫˈɫaɾ/ /koˈɫa/ /kuɫˈɫa/ /kuˈɫa/ v
collate

col·lateral /ko.ɫa.teˈɾaɫ/ /koɫ.ɫa.teˈɾaɫ/ /koɫ.ɫə.təˈɾaɫ/ /ku.ɫə.təˈɾaɫ/ /kuɫ.ɫə.təˈɾaɫ/ adj
collateral

col·lateralment /ko.ɫa.teˌɾaɫˈmen/ /koɫ.ɫa.teˌɾaɫˈmen/ /koɫ.ɫa.teˌɾaɫˈment/ /koɫ.ɫə.təˌɾaɫˈment/ /ku.ɫə.təˌɾaɫˈmen/ /kuɫ.ɫə.təˌɾaɫˈmen/ adv
collaterally

col·leccionable /ko.ɫek.si.oˈna.βɫe/ /koɫ.ɫek.si.oˈna.bɫe/ /koɫ.ɫek.si.oˈnab.bɫe/ /koɫ.ɫək.si.oˈnab.bɫə/ /ku.ɫək.si.uˈna.βɫə/ /kuɫ.ɫək.si.uˈnab.bɫə/ adj
collectable
Que pot ser col·leccionat.

col·leccionable /ko.ɫek.si.oˈna.βɫe/ /koɫ.ɫek.si.oˈna.bɫe/ /koɫ.ɫek.si.oˈnab.bɫe/ /koɫ.ɫək.si.oˈnab.bɫə/ /ku.ɫək.si.uˈna.βɫə/ /kuɫ.ɫək.si.uˈnab.bɫə/ n masc
collectable
Obra en fascicles.

col·leccionar /ko.ɫek.si.oˈna/ /koɫ.ɫek.si.oˈna/ /koɫ.ɫek.si.oˈnaɾ/ /koɫ.ɫək.si.oˈna/ /ku.ɫək.si.uˈna/ /kuɫ.ɫək.si.uˈna/ v
collect

col·lecció /ko.ɫek.siˈo/ /koɫ.ɫek.siˈo/ /koɫ.ɫək.siˈo/ /ku.ɫək.siˈo/ /kuɫ.ɫək.siˈo/ n fem
collection

col·lecta /koɫˈɫɛk.ta/ /koɫˈɫɛk.tə/ /koˈɫɛk.ta/ /koˈɫɛk.tɛ/ /kuɫˈɫɛk.tə/ /kuˈɫɛk.tə/ n fem
alms

col·lectar /ko.ɫekˈta/ /koɫ.ɫekˈta/ /koɫ.ɫekˈtaɾ/ /koɫ.ɫəkˈta/ /ku.ɫəkˈta/ /kuɫ.ɫəkˈta/ v
collect

col·lectiu /ko.ɫekˈtiw/ /koɫ.ɫekˈtiw/ /koɫ.ɫəkˈtiw/ /ku.ɫəkˈtiw/ /kuɫ.ɫəkˈtiw/ adj masc
collective
Que fan diverses persones de forma conjunta, afectant a totes elles.

col·lectiu /ko.ɫekˈtiw/ /koɫ.ɫekˈtiw/ /koɫ.ɫəkˈtiw/ /ku.ɫəkˈtiw/ /kuɫ.ɫəkˈtiw/ n masc
collective
Grup de treball que actua de forma col·legiada amb les aportacions anònimes dels seus membres.

col·lectivament /ko.ɫekˌti.βaˈmen/ /koɫ.ɫekˌti.vaˈment/ /koɫ.ɫekˌti.βaˈmen/ /koɫ.ɫəkˌti.vəˈment/ /ku.ɫəkˌti.βəˈmen/ /kuɫ.ɫəkˌti.vəˈmen/ /kuɫ.ɫəkˌti.βəˈmen/ adv
collectively

col·lectivitat /ko.ɫek.ti.βiˈtat/ /koɫ.ɫek.ti.viˈtat/ /koɫ.ɫek.ti.βiˈtat/ /koɫ.ɫək.ti.viˈtat/ /ku.ɫək.ti.βiˈtat/ /kuɫ.ɫək.ti.viˈtat/ /kuɫ.ɫək.ti.βiˈtat/ n fem
collectivity

col·lectivitzar /ko.ɫek.ti.βiˈd͡za/ /ko.ɫek.ti.βiˈza/ /koɫ.ɫek.ti.viˈzaɾ/ /koɫ.ɫek.ti.βiˈd͡za/ /koɫ.ɫək.ti.viˈd͡za/ /ku.ɫək.ti.βiˈd͡za/ /kuɫ.ɫək.ti.viˈd͡za/ /kuɫ.ɫək.ti.βiˈd͡za/ v
collectivize

col·lega /koɫˈɫe.ɣa/ /kuɫˈɫɛ.ɣə/ n neut
colleague

col·legi major n masc
dormitory

col·legial /ko.le.d͡ʒiˈaɫ/ /koɫ.ɫe.d͡ʒiˈaɫ/ /kuɫ.ɫə.ʒiˈaɫ/ n masc
schoolchild

col·legialment /ko.ɫe.d͡ʒiˌaɫˈmen/ /ko.ɫe.ʒiˌaɫˈmen/ /koɫ.ɫe.d͡ʒiˌaɫˈment/ /koɫ.ɫe.ʒiˌaɫˈmen/ /koɫ.ɫə.ʒiˌaɫˈment/ /ku.ɫə.ʒiˌaɫˈmen/ /kuɫ.ɫə.ʒiˌaɫˈmen/ adv
collegially

col·legiat /ko.ɫe.d͡ʒiˈat/ /ko.ɫe.ʒiˈat/ /koɫ.ɫe.d͡ʒiˈat/ /koɫ.ɫe.ʒiˈat/ /koɫ.ɫə.ʒiˈat/ /ku.ɫə.ʒiˈat/ /kuɫ.ɫə.ʒiˈat/ adj masc
qualified
Que s'organitza mitjançant un òrgan format per diversos responsables d'igual grau.
(també substantivat) Que pertany a un col·legi professional.

col·legir /ko.ɫeˈd͡ʒi/ /ko.ɫeˈʒi/ /koɫ.ɫeˈd͡ʒiɾ/ /koɫ.ɫeˈʒi/ /koɫ.ɫəˈʒi/ /ku.ɫəˈʒi/ /kuɫ.ɫəˈʒi/ v
colligate

col·ligar /ko.ɫiˈɣa/ /koɫ.ɫiˈɣa/ /koɫ.ɫiˈɣaɾ/ /ku.ɫiˈɣa/ /kuɫ.ɫiˈɣa/ v
colligate

col·limació /ko.ɫi.ma.siˈo/ /koɫ.ɫi.ma.siˈo/ /koɫ.ɫi.mə.siˈo/ /ku.ɫi.mə.siˈo/ /kuɫ.ɫi.mə.siˈo/ n fem
collimation

col·limar /ko.ɫiˈma/ /koɫ.ɫiˈma/ /koɫ.ɫiˈmaɾ/ /ku.ɫiˈma/ /kuɫ.ɫiˈma/ v
collimate

col·liri /koɫˈɫi.ɾi/ /koˈɫi.ɾi/ /kuɫˈɫi.ɾi/ /kuˈɫi.ɾi/ /kəɫˈɫi.ɾi/ n masc
eye drop
(medicina) Medicament líquid que s'ha d'aplicar a la part conjuntiva dels ulls.
colirio
(teatre) Incoherència per transposició de mots en la intervenció d'un actor.

col·lisió /ko.ɫi.ziˈo/ /koɫ.ɫi.ziˈo/ /ku.ɫi.ziˈo/ /kuɫ.ɫi.ziˈo/ n fem
collision

col·locació /ko.ɫo.ka.siˈo/ /koɫ.ɫo.ka.siˈo/ /koɫ.ɫo.kə.siˈo/ /ku.ɫu.kə.siˈo/ /kuɫ.ɫu.kə.siˈo/ n fem
placing
Acció i efecte de col·locar.
job
Lloc de treball amb el que es guanya el sou.
collocation
(lingüística) Seqüència de mots que presenten una concurrència freqüent no predictible i que sovint expressen un significat determinat d’una manera idiomàtica o convencional.
address
(golf) Postura que adopta un golfista per a executar un swing, generalment consistent a disposar els genolls lleugerament flexionats, el cos inclinat cap endavant i la pelvis una mica enfora.

col·locació dels peus n fem
stance

col·locador n masc
setter
(voleibol) Jugador encarregat de fer les passades de col·locació.
holder setter
(futbol americà) Jugador de l'equip especial encarregat de situar la pilota en el camp de joc o sobre el suport i de subjectar-la fins que el xutador la colpeja.

col·locar /ko.ɫoˈka/ /koɫ.ɫoˈka/ /koɫ.ɫoˈkaɾ/ /ku.ɫuˈka/ /kuɫ.ɫuˈka/ v
place
Posar una cosa en el lloc pertinent o en el més adient, juntament amb altres de la mateixa classe.
(esports de pilota) Dirigir intencionadament la pilota, la bola, el volant o el disc en un lloc allunyat de l'abast de l'adversari que faciliti l'obtenció de punts.
set
(voleibol) Passar la pilota a un company d'equip perquè pugui rematar-la en condicions favorables.

col·locar la pilota v
place the ball

col·loqui /koɫˈɫɔ.ki/ /koˈɫɔ.ki/ /kuɫˈɫɔ.ki/ /kuˈɫɔ.ki/ n masc
colloquy

col·loquialisme /ko.ɫo.ki.aˈɫiz.me/ /koɫ.ɫo.ki.aˈɫiz.me/ /koɫ.ɫo.ki.əˈɫiz.mə/ /ku.ɫu.ki.əˈɫiz.mə/ /kuɫ.ɫu.ki.əˈɫiz.mə/ n masc
colloquialism

col·loïdal /ko.ɫo.iˈðaɫ/ /koɫ.ɫo.iˈðaɫ/ /ku.ɫu.iˈðaɫ/ /kuɫ.ɫu.iˈðaɫ/ adj
colloidal

colèricament /koˌɫɛ.ɾi.kaˈmen/ /koˌɫɛ.ɾi.kaˈment/ /koˌɫɛ.ɾi.kəˈment/ /kuˌɫɛ.ɾi.kəˈmen/ adv
irascibly

colònia /koˈɫɔ.ni.a/ /koˈɫɔ.ni.ə/ /kuˈɫɔ.ni.ə/ n fem
colony settlement
Lloc on s'estableix gent d'un altre país.
cologne
Composició d’aigua i alcohol perfumada amb essències aromàtiques.
camp
Instal·lació fora del nucli de població que inclou habitatges i serveis.
(sovint en plural) Activitat lúdica i educativa destinada a nens i joves i dirigida per mestres i monitors, que es duu a terme en una casa de colònies o en un altre establiment especialitzat.

colònia d'estiu n fem
holiday camp

colònia escolar n fem
school camp

colós /koˈɫos/ /kuˈɫos/ n masc
colossus

com /ˈkom/ adv
how
De quina forma, manera o mode.
as
De la mateixa forma, manera o mode.

com ara conjunction
such as

com més serem, més riurem /kom idiom
the more the merrier
Indica que com més gent assisteixi a un esdeveniment, millor serà anar-hi.

com peix a l'aigua adv
like a duck takes to water

com ànima que porta el dimoni adv
hell for leather

com-s'ha-fet /ˌkom.saˈfet/ /ˌkom.səˈfet/ n masc
making-of

coma /ˈko.ma/ /ˈko.mə/ n fem
comma
Signe de puntuació (,) que normalment indica una pausa en una sentència o separació d'elements d'una llista.
cirque
Circ glacial en forma de cóm.

coma /ˈko.ma/ /ˈko.mə/ n masc
coma
(medicina) Estat sever de pèrdua de consciència normalment induït per algun trauma.

comandament /ko.man.daˈmen/ /ko.man.daˈment/ /ko.mən.dəˈment/ /ku.mən.dəˈmen/ n masc
command
Conjunt d'òrgans de direcció, especialment a nivell militar.
control
Instruments que actuen sobre una màquina per tal de controlar-ne el funcionament.

comandament de joc n masc
gamepad

comandant /ko.manˈdan/ /ko.manˈdant/ /ko.mənˈdant/ /ku.mənˈdan/ n masc
commander

comandar /ko.manˈda/ /ko.manˈdaɾ/ /ko.mənˈda/ /ku.mənˈda/ v
command
(transitiu) En la guerra o en el context militar, manar sobre altres persones (soldats, guerrillers, etc.).

comando /koˈman.do/ /kuˈman.du/ n masc
commando

comare /koˈma.ɾe/ /koˈma.ɾə/ /kuˈma.ɾə/ n fem
neighbour
(col·loquial) Dona del veïnat xafardera.

combat /komˈbat/ /kumˈbat/ n masc
combat

combatre /komˈba.tɾe/ /komˈba.tɾə/ /kumˈba.tɾə/ v
combat
lluitar
Escometre, envestir.
Metafòricament, es diu d'algunes coses inanimades, com les onades del mar i els vents, per batre o escometre.

combinació /kom.bi.na.siˈo/ /kum.bi.nə.siˈo/ n fem
combination
(esports de pilota) Acció de dos o més jugadors de passar-se consecutivament la pilota, la bola o el disc en el transcurs d'una jugada ofensiva.
(videojocs) Conjunt d'accions successives que un jugador duu a terme en un temps limitat amb el comandament de joc, que permeten millorar el resultat d'un esdeveniment.

combinació d'atac n fem
tactical combination

combinar /kom.biˈna/ /kom.biˈnaɾ/ /kum.biˈna/ v
combine

comboi /komˈbɔj/ /kumˈbɔj/ n masc
conveyance convoy

combregar /kom.bɾeˈɣa/ /kom.bɾeˈɣaɾ/ /kom.bɾəˈɣa/ /kum.bɾəˈɣa/ v
commune
Donar el sagrament de l'eucaristia o comunió.

comellar /ko.meˈʎa/ /ko.meˈʎaɾ/ /ko.məˈʎa/ /ku.məˈʎa/ n masc
thalweg

comentar /ko.menˈta/ /ko.menˈtaɾ/ /ko.mənˈta/ /ku.mənˈta/ v
comment

comentari /ko.menˈta.ɾi/ /ko.mənˈta.ɾi/ /ku.mənˈta.ɾi/ n masc
comment commentary

començament /ko.men.saˈmen/ /ko.men.saˈment/ /ku.mən.səˈmen/ n masc
beginning

començar /ko.menˈsa/ /ko.menˈsaɾ/ /ko.mənˈsa/ /ku.mənˈsa/ v
begin start
Fer la primera part d’alguna cosa.

comercial /ko.meɾ.siˈaɫ/ /ko.məɾ.siˈaɫ/ /ku.mər.siˈaɫ/ adj
commercial

comercialitzar /ko.mer.si.a.ɫiˈd͡za/ /ko.meɾ.si.a.ɫiˈza/ /ko.meɾ.si.a.ɫiˈzaɾ/ /ko.məɾ.si.ə.ɫiˈd͡za/ /ku.mər.si.ə.ɫiˈd͡za/ v
comercialize

comercialment /ko.mer.siˌaɫˈmen/ /ko.meɾ.siˌaɫˈmen/ /ko.meɾ.siˌaɫˈment/ /ko.məɾ.siˌaɫˈment/ /ku.mər.siˌaɫˈmen/ adv
commercially

comerciant /ko.mer.siˈan/ /ko.meɾ.siˈan/ /ko.meɾ.siˈant/ /ko.məɾ.siˈant/ /ku.mər.siˈan/ n masc
businessperson
Persona que es dedica al comerç.

comerciar /ko.meɾ.siˈa/ /ko.meɾ.siˈaɾ/ /ku.məɾ.siˈa/ v
trade

comerç /koˈmɛɾs/ /kuˈmɛɾs/ n masc
commerce trade
Compra, venda i bescanvi de productes.

comestibilitat /ko.mes.ti.bi.ɫiˈtat/ /ko.məs.ti.bi.ɫiˈtat/ /ku.məs.ti.bi.ɫiˈtat/ /ku.məs.ti.βi.ɫiˈtat/ n fem
eatability

comestible /ko.mesˈti.bɫe/ /ko.mesˈti.βɫe/ /ko.mesˈtib.bɫe/ /ko.məsˈtib.bɫə/ /ku.məsˈti.βɫə/ /ku.məsˈtib.bɫə/ adj
eatable

cometa /koˈme.ta/ /koˈmə.tə/ /kuˈmɛ.tə/ n masc
comet

cometre /koˈme.tɾe/ /koˈmə.tɾə/ /kuˈmɛ.tɾə/ v
commit

comiat /ko.miˈat/ /ku.miˈat/ n masc
farewell
Acció relacionada amb el fet de dir adéu a algú.
dismissal
Cessament de la relació laboral per part d'un empresari cap un dels seus treballadors.

comissari /ko.miˈsa.ɾi/ /ku.miˈsa.ɾi/ n masc
commissioner

comissari tècnic n masc
technical commissioner

comissaria /ko.mi.saˈɾi.a/ /ko.mi.səˈɾi.ə/ /ku.mi.səˈɾi.ə/ n fem
commissionership

comissionar /ko.mi.si.oˈna/ /ko.mi.si.oˈnaɾ/ /ku.mi.si.uˈna/ v
commission

comissió /ko.mi.siˈo/ /ku.mi.siˈo/ n fem
commission
Acció de cometre.
Quantitat de diners que es queda, en pagament, la persona intermediària en un negoci.

comissura /ko.miˈsu.ɾa/ /ku.miˈsu.ɾə/ n fem
commissure

comitatiu /ko.mi.taˈtiw/ /ko.mi.təˈtiw/ /ku.mi.təˈtiw/ n masc
comitative

comitiva /ko.miˈti.va/ /ko.miˈti.və/ /ko.miˈti.βa/ /ku.miˈti.və/ /ku.miˈti.βə/ n fem
retinue

comitè /ko.miˈte/ /ko.miˈtɛ/ /ku.miˈtɛ/ n masc
committee

comitè d'autoavaluació n masc
self-assessment committee

comitè d'avaluadors externs n masc
external assessment committee

commemorar /kom.me.moˈɾa/ /kom.me.moˈɾaɾ/ /kom.mə.moˈɾa/ /kum.mə.muˈɾa/ v
commemorate

commensurar /kom.men.suˈɾa/ /kom.men.suˈɾaɾ/ /kum.mən.suˈɾa/ v
commesurate

commocionar /kom.mo.si.oˈna/ /kom.mo.si.oˈnaɾ/ /kum.mu.si.uˈna/ v
shock

commoure /komˈmɔw.ɾe/ /komˈmɔw.ɾə/ /kumˈmɔw.ɾə/ v
move

commutar /kom.muˈta/ /kom.muˈtaɾ/ /kum.muˈta/ v
commute

comoditat /ko.mo.ðiˈtat/ /ku.mu.ðiˈtat/ n masc
comfort

compactament /komˌpak.taˈmen/ /komˌpak.taˈment/ /komˌpak.təˈment/ /kumˌpak.təˈmen/ adv
compactly

compadir /kom.paˈði/ /kom.paˈðiɾ/ /kum.pəˈði/ v
commiserate

compaginar /kom.pa.d͡ʒiˈna/ /kom.pa.d͡ʒiˈnaɾ/ /kom.pa.ʒiˈna/ /kom.pə.ʒiˈna/ /kum.pə.ʒiˈna/ v
match

compansor /kom.panˈso/ /kom.panˈsoɾ/ /kom.pənˈso/ /kum.pənˈso/ n masc
compander

company /komˈpaɲ/ /kumˈpaɲ/ n masc
companion
Persona que acompanya a una altra per algun fi.
partner
Parella sentimental.
fellow
(esports, jocs) Persona que forma part del mateix equip.

company de classe n masc
classmate

companyia /kom.paˈɲi.a/ /kom.pəˈɲi.ə/ /kum.pəˈɲi.ə/ n fem
company
Acompanyament.
Grup de persones amb un tret en comú, especialment al món professional.

comparable /kom.paˈɾa.bɫe/ /kom.paˈɾa.βɫe/ /kom.paˈɾab.bɫe/ /kom.pəˈɾab.bɫə/ /kum.pəˈɾa.βɫə/ /kum.pəˈɾab.bɫə/ adj
comparable

comparablement /kom.paˌɾa.bɫeˈment/ /kom.paˌɾa.βɫeˈmen/ /kom.paˌɾab.bɫeˈmen/ /kom.pəˌɾab.bɫəˈment/ /kum.pəˌɾa.βɫəˈmen/ /kum.pəˌɾab.bɫəˈmen/ adv
comparably

comparació /kom.pa.ɾa.siˈo/ /kom.pə.ɾə.siˈo/ /kum.pə.ɾə.siˈo/ n masc
comparison

comparar /kom.paˈɾa/ /kom.paˈɾaɾ/ /kom.pəˈɾa/ /kum.pəˈɾa/ v
compare

comparativament /kom.pa.ɾaˌti.vaˈment/ /kom.pa.ɾaˌti.βaˈmen/ /kom.pə.ɾəˌti.vəˈment/ /kum.pə.ɾəˌti.vəˈmen/ /kum.pə.ɾəˌti.βəˈmen/ adv
comparatively

compartiment /kom.par.tiˈmen/ /kom.paɾ.tiˈmen/ /kom.paɾ.tiˈment/ /kom.pəɾ.tiˈment/ /kum.pər.tiˈmen/ n masc
compartment

compartir /kom.parˈti/ /kom.paɾˈtiɾ/ /kum.pərˈti/ v
share

comparèixer /kom.paˈɾe.ʃe/ /kom.paˈɾej.ʃe/ /kom.paˈɾej.ʃeɾ/ /kom.pəˈɾə.ʃə/ /kum.pəˈɾɛ.ʃə/ v
appear

compassivament /kom.paˌsi.vaˈment/ /kom.paˌsi.βaˈmen/ /kom.pəˌsi.vəˈment/ /kum.pəˌsi.vəˈmen/ /kum.pəˌsi.βəˈmen/ adv
compassionately

compassió /kom.pa.siˈo/ /kom.pə.siˈo/ /kum.pə.siˈo/ n fem
compassion sympathy

compatiblement /kom.paˌti.bɫeˈment/ /kom.paˌti.βɫeˈmen/ /kom.paˌtib.bɫeˈmen/ /kom.pəˌtib.bɫəˈment/ /kum.pəˌti.βɫəˈmen/ /kum.pəˌtib.bɫəˈmen/ adv
compatibly

compel·lir /kom.peɫˈɫi/ /kom.peɫˈɫiɾ/ /kom.peˈɫi/ /kom.pəɫˈɫi/ /kum.pəɫˈɫi/ /kum.pəˈɫi/ v
compel

compendi /komˈpɛn.di/ /kumˈpɛn.di/ n masc
compendium

compendiar /kom.pen.diˈa/ /kom.pen.diˈaɾ/ /kom.pən.diˈa/ /kum.pən.diˈa/ v
summarize

compendiosament /kom.pen.diˌo.zaˈmen/ /kom.pen.diˌo.zaˈment/ /kom.pən.diˌo.zəˈment/ /kum.pən.diˌo.zəˈmen/ adv
compendiously

compensar /kom.penˈsa/ /kom.penˈsaɾ/ /kom.pənˈsa/ /kum.pənˈsa/ v
compensate

competentment /kom.peˌtemˈmen/ /kom.peˌtemˈment/ /kom.pəˌtemˈment/ /kum.pəˌtemˈmen/ adv
competently

competició /kom.pe.ti.siˈo/ /kum.pə.ti.siˈo/ n fem
competition

competició amb handicap n fem
handicap competition

competició contra bogey n fem
bogey competition

competició contra par n fem
par competition

competició sense handicap n fem
scratch competition

competir /kom.peˈti/ /kom.peˈtiɾ/ /kom.pəˈti/ /kum.pəˈti/ v
compete
Participar juntament amb altres per aconseguir un mateix objectiu.
correspond
(dret) Pertànyer a la seva competència.

competitiu /kom.pe.tiˈtiw/ /kom.pə.tiˈtiw/ /kum.pə.tiˈtiw/ adj masc
competitive

competitivitat /kom.pe.ti.ti.viˈtat/ /kom.pe.ti.ti.βiˈtat/ /kom.pə.ti.ti.viˈtat/ /kum.pə.ti.ti.viˈtat/ /kum.pə.ti.ti.βiˈtat/ n fem
competitiveness

competència /kom.peˈtɛn.si.a/ /kum.pəˈtɛn.si.ə/ n fem
competence

competència bàsica n fem
basic skill

competència comunicativa n fem
communicative competence

competència d'acció professional n fem
competence

competència educativa n fem
educational skill

competència emocional n fem
emotional competence

competència específica n fem
specific competence

competència general n fem
generic competence

competència informacional n fem
information competence

competència instrumental n fem
instrumental competence

competència lingüística n fem
linguistic competence

competència sistèmica n fem
systemic competence

competència social n fem
interpersonal competence

compilador /kom.pi.ɫaˈðo/ /kom.pi.ɫaˈðoɾ/ /kom.pi.ɫəˈðo/ /kum.pi.ɫəˈðo/ n masc
compiler

compilar /kom.piˈɫa/ /kom.piˈɫaɾ/ /kum.piˈɫa/ v
compile

complaent /kom.pɫaˈen/ /kom.pɫaˈent/ /kum.pɫəˈen/ adj
pleasing

complaença /kom.pɫaˈen.sa/ /kom.pɫəˈɛn.sə/ /kum.pɫəˈɛn.sə/ n fem
satisfaction
Sentiment de satisfacció o plaer pel qual algú es complau.

complaure /komˈplaw.ɾe/ /kumˈplaw.ɾə/ v
please

complementació /kom.pɫe.men.ta.siˈo/ /kum.pɫə.mən.tə.siˈo/ n fem
complementation

complementar /kom.pɫe.menˈta/ /kom.pɫe.menˈtaɾ/ /kum.pɫə.mənˈta/ v
match

complements de formació n masc
additional training

complet /komˈpɫet/ /komˈpɫɛt/ /kumˈpɫɛt/ adj masc
full

completament /komˌpɫe.taˈmen/ /komˌpɫe.taˈment/ /komˌpɫɛ.təˈment/ /kumˌpɫɛ.təˈmen/ adv
completely

completar /kom.pɫeˈta/ /kom.pɫeˈtaɾ/ /kom.pɫəˈta/ /kum.pɫəˈta/ v
complete

completivament /kom.pɫeˌti.vaˈment/ /kom.pɫeˌti.βaˈmen/ /kom.pɫəˌti.vəˈment/ /kum.pɫəˌti.vəˈmen/ /kum.pɫəˌti.βəˈmen/ adv
comprehensively

complex /komˈpɫɛks/ /kumˈpɫɛks/ adj masc
complex
Constituït per múltiples parts, no simple.

complex /komˈpɫɛks/ /kumˈpɫɛks/ n masc
complex
Conjunt de coses relacionades per una mateixa condició.
Preocupació obsessiva per les pròpies mancances.

complex turístic n masc
resort

complexificar /kom.pɫek.si.fiˈka/ /kom.pɫek.si.fiˈkaɾ/ /kom.pɫək.si.fiˈka/ /kum.pɫək.si.fiˈka/ v
complexify

complicat /kom.pɫiˈkat/ /kum.pɫiˈkat/ adj masc
complicated

complidament /komˌpɫi.ðaˈmen/ /komˌpɫi.ðaˈment/ /komˌpɫi.ðəˈment/ /kumˌpɫi.ðəˈmen/ adv
completedly

compliment /kom.pɫiˈmen/ /kom.pɫiˈment/ /kum.pɫiˈmen/ n masc
accomplishment
Realització d'una obligació.
compliment
Afalagaments que es fan perquè una persona se senti ben acollida o per cortesia.

complimentosament /kom.pɫi.menˌto.zaˈmen/ /kom.pɫi.menˌto.zaˈment/ /kom.pɫi.mənˌto.zəˈment/ /kum.pɫi.mənˌto.zəˈmen/ adv
complimentarily

complir /komˈpɫi/ /komˈpɫiɾ/ /kumˈpɫi/ v
accomplish
Realitzar una cosa promesa.

complot /komˈpɫɔt/ /kumˈpɫɔt/ n masc
complot

complotar /kom.pɫoˈta/ /kom.pɫoˈtaɾ/ /kum.pɫuˈta/ v
plot

compondre /komˈpɔn.dɾe/ /komˈpɔn.dɾə/ /kumˈpɔn.dɾə/ v
compose
Reunir o combinar per formar un tot.
Fer una obra per parts i combinar-les o ordenar-les de forma adequada.

compondre-s'ho /komˈpɔn.dɾe.so/ /kumˈpɔn.dɾə.su/ v
manage

component /kom.poˈnen/ /kom.poˈnent/ /kum.puˈnen/ n masc
component

comportablement /kom.porˌtab.bɫeˈmen/ /kom.poɾˌta.bɫeˈment/ /kom.poɾˌta.βɫeˈmen/ /kom.poɾˌtab.bɫəˈment/ /kum.purˌta.βɫəˈmen/ /kum.purˌtab.bɫəˈmen/ adv
behaviourally

comportament /kom.por.taˈmen/ /kom.poɾ.taˈmen/ /kom.poɾ.taˈment/ /kom.poɾ.təˈment/ /kum.pur.təˈmen/ n masc
behaviour
Conjunt de reaccions d'una persona a un estímul en un medi i en una unitat de temps determinats.

comportament atípic n fem
abnormal behaviour

comportar /kom.porˈta/ /kom.poɾˈta/ /kom.poɾˈtaɾ/ /kum.purˈta/ v
entail
Tenir com a conseqüència, implicar.

composar /kom.poˈza/ /kom.poˈzaɾ/ /kum.puˈza/ v
impose

composició /kom.po.zi.siˈo/ /kum.pu.zi.siˈo/ n fem
composition
Acció o efecte de compondre

compositor /kom.po.ziˈto/ /kom.po.ziˈtoɾ/ /kum.pu.ziˈto/ n masc
composer

compost /komˈpɔst/ /kumˈpɔst/ adj masc
compound
Format per diversos elements, que té certa complexitat.

compost /komˈpɔst/ /kumˈpɔst/ n masc
compound
(filologia) Mot format combinant dues o més bases lèxiques.
(química) Substància formada per diversos elements químics.
compost
(agricultura) Producte obtingut per transformació biològica de substàncies orgàniques diverses, emprat per a adobar la terra.

compostament /komˌpɔs.taˈmen/ /komˌpɔs.taˈment/ /komˌpɔs.təˈment/ /kumˌpɔs.təˈmen/ adv
composedly

compra /ˈkom.pɾa/ /ˈkom.pɾə/ n fem
buy

comprador /kom.pɾaˈðo/ /kom.pɾaˈðoɾ/ /kom.pɾəˈðo/ /kum.pɾəˈðo/ n masc
buyer

comprar /komˈpɾa/ /komˈpɾaɾ/ /kumˈpɾa/ v
buy

compravenda /ˌkom.pɾaˈven.da/ /ˌkom.pɾaˈβen.da/ /ˌkom.pɾəˈvən.də/ /ˌkom.pɾəˈvɛn.də/ /ˌkom.pɾəˈβɛn.də/ n fem
trade

comprendre /komˈpen.dɾe/ /komˈpən.dɾə/ /kumˈpɛn.dɾə/ v
comprise
Incloure dins d'una categoria o d'una totalitat.
understand
Entendre les raons d'un altre.

comprensible /kom.pɾenˈsi.bɫe/ /kom.pɾenˈsi.βɫe/ /kom.pɾenˈsib.bɫe/ /kom.pɾənˈsib.bɫə/ /kum.pɾənˈsi.βɫə/ /kum.pɾənˈsib.bɫə/ adj
comprehensible

comprensiblement /kom.pɾenˌsi.bɫeˈment/ /kom.pɾenˌsi.βɫeˈmen/ /kom.pɾenˌsib.bɫeˈmen/ /kom.pɾənˌsib.bɫəˈment/ /kum.pɾənˌsi.βɫəˈmen/ /kum.pɾənˌsib.bɫəˈmen/ adv
comprehensibly

comprensiu /kom.pɾenˈsiw/ /kom.pɾənˈsiw/ /kum.pɾənˈsiw/ adj masc
understanding
Que mostra comprensió cap als altres.

comprensivament /kom.pɾenˌsi.vaˈment/ /kom.pɾenˌsi.βaˈmen/ /kom.pɾənˌsi.vəˈment/ /kum.pɾənˌsi.vəˈmen/ /kum.pɾənˌsi.βəˈmen/ adv
comprehensively

comprensió n fem
comprehension understanding

comprensió escrita n fem
reading comprehension

comprensió oral n fem
listening comprehension

compresa /komˈpɾe.za/ /komˈpɾə.zə/ /kumˈpɾɛ.zə/ n fem
compress

compressió /kom.pɾe.siˈo/ /kom.pɾə.siˈo/ /kum.pɾə.siˈo/ n fem
compression

comprimir /kom.pɾiˈmi/ /kom.pɾiˈmiɾ/ /kum.pɾiˈmi/ v
compress

comprometre /kom.pɾoˈme.tɾe/ /kom.pɾoˈmə.tɾə/ /kum.pɾuˈmɛ.tɾə/ v
compromise
Posar en compromís, en una situació crítica.

compromès /kom.pɾoˈmes/ /kom.pɾoˈməs/ /kum.pɾuˈmɛs/ adj masc
compromised
Difícil, delicat, perquè implica un compromís, una situació crítica.
engaged
Que té un compromís polític, ideològic.

compromís /kom.pɾoˈmis/ /kum.pɾuˈmis/ n masc
compromise
(dret) Acord entre parts per resoldre una controvèrsia per arbitratge.
commitment
Obligació contreta.
predicament
Situació crítica difícil de resoldre.

comprovació /kom.pɾo.va.siˈo/ /kom.pɾo.və.siˈo/ /kom.pɾo.βa.siˈo/ /kum.pɾu.və.siˈo/ /kum.pɾu.βə.siˈo/ n fem
testing

comprovar /kom.pɾoˈva/ /kom.pɾoˈvaɾ/ /kom.pɾoˈβa/ /kum.pɾuˈva/ v
check

comptabilitzar /kom.ta.bi.ɫiˈzaɾ/ /kom.ta.βi.ɫiˈd͡za/ /kom.ta.βi.ɫiˈza/ /kom.tə.bi.ɫiˈd͡za/ /kum.tə.bi.ɫiˈd͡za/ /kum.tə.βi.ɫiˈd͡za/ v
score

comptable /komˈta.bɫe/ /komˈta.βɫe/ /komˈtab.bɫe/ /komˈtab.bɫə/ /kumˈta.βɫə/ /kumˈtab.bɫə/ adj
countable

comptable /komˈta.bɫe/ /komˈta.βɫe/ /komˈtab.bɫe/ /komˈtab.bɫə/ /kumˈta.βɫə/ /kumˈtab.bɫə/ n neut
accountant

comptador de cops n masc
stroke-counter

comptant /komˈtan/ /komˈtant/ /kumˈtan/ adj
cash
Del diner en efectiu.

comptar /komˈta/ /komˈtaɾ/ /kumˈta/ v
count
Determinar el nombre total d'objectes d'un conjunt assignant a cadascun un nombre correlatiu.
(beisbol) Determinar, l'àrbitre principal, el nombre de boles i de strikes d'un batedor en un temps de bat.
rely on
(intransitiu) Tenir confiança en algú, saber-se recolzat.

comptar els cops v
count strokes

compte /ˈkom.te/ Interjection
look out
atenció

compte /ˈkom.te/ n masc
count
Acte de comptar.
(beisbol) Acció i efecte de l'àrbitre principal de determinar el nombre de boles i strikes d'un batedor en un temps de bat.
care
Cura, atenció.
account
Suma de la quantitat a pagar.

compungir /kom.punˈd͡ʒi/ /kom.punˈd͡ʒiɾ/ /kum.punˈʒi/ v
contrite

computador /kom.pu.taˈðo/ /kom.pu.taˈðoɾ/ /kom.pu.təˈðo/ /kum.pu.təˈðo/ adj masc
computer

computar /kom.puˈta/ /kom.puˈtaɾ/ /kum.puˈta/ v
computare compute

compàs /komˈpas/ /kumˈpas/ n masc
pair of compasses compass
Estri per dibuixar cercles amb precisió, consistent en dos braços, un dels quals porta una punxa i l'altre una mina de llapis.
callipers
(petanca) Instrument per als amidaments utilitzat en cas que un obstacle impedeixi l'ús de la cinta mètrica.
measure
Unitat de mesura del temps musical.

comsevulla /ˌkɔm.seˈvu.ʎa/ /ˌkɔm.seˈβu.ʎa/ /ˌkɔm.səˈvu.jə/ /ˌkɔm.səˈvu.ʎə/ /ˌkɔm.səˈβu.ʎə/ adv
anyhow

comtal /komˈtaɫ/ /kumˈtaɫ/ adj
comtal

comtat /komˈtat/ /kumˈtat/ n masc
county

comte /ˈkom.te/ /ˈkɔm.tə/ n masc
count earl

comtessa /komˈte.sa/ /komˈtə.sə/ /kumˈtɛ.sə/ n fem
countess

comuna /koˈmu.na/ /koˈmu.nə/ /kuˈmu.nə/ n fem
commune
Habitatge compartit per un conjunt de persones que viuen en societat.

comunament /koˌmu.naˈmen/ /koˌmu.naˈment/ /koˌmu.nəˈment/ /kuˌmu.nəˈmen/ adv
commonly

comunicació /ko.mu.ni.ka.siˈo/ /ko.mu.ni.kə.siˈo/ /ku.mu.ni.kə.siˈo/ n fem
communication

comunicació educativa n fem
educational communication

comunicació manual n fem
manual communication

comunicació no verbal n fem
non verbal communication

comunicació verbal n fem
verbal communication

comunicador /ko.mu.ni.kaˈðo/ /ko.mu.ni.kaˈðoɾ/ /ko.mu.ni.kəˈðo/ /ku.mu.ni.kəˈðo/ n masc
communicator

comunicar /ko.mu.niˈka/ /ko.mu.niˈkaɾ/ /ku.mu.niˈka/ v
communicate
(transitiu) Transmetre, donar a conèixer.
be engaged
(intransitiu) Un telèfon, un interlocutor, tenir la línia ocupada.

comunir /ko.muˈni/ /ko.muˈniɾ/ /ku.muˈni/ v
summon

comunisme /ko.muˈniz.me/ /ko.muˈniz.mə/ /ku.muˈniz.mə/ n masc
communism

comunista /ko.muˈnis.ta/ /ko.muˈnis.te/ /ko.muˈnis.tə/ /ku.muˈnis.tə/ adj
communist
Relatiu o pertanyent al comunisme.

comunista /ko.muˈnis.ta/ /ko.muˈnis.te/ /ko.muˈnis.tə/ /ku.muˈnis.tə/ n neut
communist
Partidari del comunisme.
Que forma part d'un partit o organització comunista.

comunitat /ko.mu.niˈtat/ /ku.mu.niˈtat/ n fem
community
conjunt de persones que se senten part d'una mateixa cosa i viuen plegats en algun moment (comunitat de veïns, comunitat religiosa...)

comunitat autònoma /ko.mu.niˌtat.awˈtɔ.no.ma/ n fem
autonomous community

comunitat d'aprenentatge n fem
learning community

comunitat educativa n fem
educational community

comunitat virtual n fem
virtual community

comunitat virtual d'aprenentatge n fem
virtual learning community

comunió /ko.mu.niˈo/ /ku.mu.niˈo/ n fem
communion

comèdia /koˈmɛ.ði.a/ /kuˈmɛ.ði.ə/ n fem
comedy

comú /koˈmu/ /kuˈmu/ adj masc
common
Comunal, col·lectiu, de tothom, públic.
Ordinari, típic.
Compartit, similar.

comú /koˈmu/ /kuˈmu/ n masc
common
La gran majoria en conjunt.

conca n fem
basin
Depressió en el terreny que aplega les aigües de pluja que alimenten un riu.
spinster
Forma femenina de conco ‎(«tia fadrina, soltera d’edat avançada»).
hollow
Cadascuna de les dues depressions a la cara on estan situats els ulls.

concani /koŋˈka.ni/ /kuŋˈka.ni/ n masc
Konkani

concebre /konˈse.bɾe/ /konˈsə.bɾə/ /kunˈsɛ.bɾə/ /kunˈsɛ.βɾə/ v
conceive

concedir /kon.seˈði/ /kon.seˈðiɾ/ /kon.səˈði/ /kun.səˈði/ v
grant

concedir un gol v
signal a goal

concentració escolar n fem
amalgamation of schools

concentrar /kon.senˈtɾa/ /kon.senˈtɾaɾ/ /kon.sənˈtɾa/ /kun.sənˈtɾa/ v
concentrate

concepció /kon.sep.siˈo/ /kon.səp.siˈo/ /kun.səp.siˈo/ n fem
conception

concepte /konˈsep.te/ /konˈsɛp.te/ /konˈsɛp.tə/ /kunˈsep.tə/ /kunˈsɛp.tə/ n masc
concept
Representació mental d'un conjunt d'objectes, esdeveniments o símbols que tenen certes característiques comunes, que permet organitzar les percepcions i els coneixements i que està associada a una representació lingüística o simbòlica.

conceptual /kon.sep.tuˈaɫ/ /kon.səp.tuˈaɫ/ /kun.səp.tuˈaɫ/ adj
conceptual

conceptualitzar /kon.sep.tu.a.ɫiˈd͡za/ /kon.sep.tu.a.ɫiˈza/ /kon.sep.tu.a.ɫiˈzaɾ/ /kon.səp.tu.ə.ɫiˈd͡za/ /kun.səp.tu.ə.ɫiˈd͡za/ v
conceptualize

conceptuosament /kon.sep.tuˌo.zaˈmen/ /kon.sep.tuˌo.zaˈment/ /kon.səp.tuˌo.zəˈment/ /kun.səp.tuˌo.zəˈmen/ adv
conceptually

concernir /kon.serˈni/ /kon.seɾˈni/ /kon.seɾˈniɾ/ /kon.səɾˈni/ /kun.sərˈni/ v
concern

concert /konˈsɛɾt/ /kunˈsɛrt/ n masc
agreement
Acord sobre una manera de gestionar recursos conjuntament.
concert
Composició musical escrita per a ser interpretada per diversos instruments conjuntament.
gig
Espectacle musical adreçat al gran públic.

concertar /kon.serˈta/ /kon.seɾˈta/ /kon.seɾˈtaɾ/ /kon.səɾˈta/ /kun.sərˈta/ v
devise

concertina /kon.seɾˈti.na/ /kon.səɾˈti.nə/ /kun.sərˈti.nə/ n fem
concertina
Instrument aeròfon anàleg a l'acordió, de caixa hexagonal.

concessió /kon.se.siˈo/ /kon.sə.siˈo/ /kun.sə.siˈo/ n fem
concession

concili /konˈsi.ɫi/ /kunˈsi.ɫi/ n masc
concile

conciliablement /kon.si.ɫiˌa.bɫeˈment/ /kon.si.ɫiˌa.βɫeˈmen/ /kon.si.ɫiˌab.bɫeˈmen/ /kon.si.ɫiˌab.bɫəˈment/ /kun.si.ɫiˌa.βɫəˈmen/ /kun.si.ɫiˌab.bɫəˈmen/ adv
conciliatorily

conciliar /kon.si.ɫiˈa/ /kon.si.ɫiˈaɾ/ /kun.si.ɫiˈa/ /kun.si.ɫiˈar/ v
conciliate
Acostar discrepàncies mitjançant el diàleg.

conciliarment /kon.si.ɫiˌarˈmen/ /kon.si.ɫiˌaɾˈmen/ /kon.si.ɫiˌaɾˈment/ /kun.si.ɫiˌarˈmen/ adv
conciliarly

concisament /konˌsi.zaˈmen/ /konˌsi.zaˈment/ /konˌsi.zəˈment/ /kunˌsi.zəˈmen/ adv
concisely

concitadament /kon.siˌta.ðaˈmen/ /kon.siˌta.ðaˈment/ /kon.siˌta.ðəˈment/ /kun.siˌta.ðəˈmen/ adv
excitedly

concloentment /koŋ.kɫoˌemˈmen/ /koŋ.kɫoˌemˈment/ /kuŋ.kɫuˌemˈmen/ adv
concludingly

concloure /koŋˈkɫɔw.ɾe/ /koŋˈkɫɔw.ɾə/ /kuŋˈkɫɔw.ɾə/ v
conclude

conclusivament /koŋ.kɫuˌzi.vaˈment/ /koŋ.kɫuˌzi.vəˈment/ /koŋ.kɫuˌzi.βaˈmen/ /kuŋ.kɫuˌzi.vəˈmen/ /kuŋ.kɫuˌzi.βəˈmen/ adv
conclusively

conclusió /koŋ.kɫu.ziˈo/ /kuŋ.kɫu.ziˈo/ n fem
conclusion

conco /ˈkoŋ.ko/ /ˈkoŋ.ku/ n masc
bachelor
(pejoratiu) Solter d’edat avançada.

concordantment /koŋ.korˌðamˈmen/ /koŋ.koɾˌðamˈmen/ /koŋ.koɾˌðamˈment/ /kuŋ.kurˌdamˈmen/ /kuŋ.kurˌðamˈmen/ adv
concordantly

concordement /koŋˌkɔr.ðeˈmen/ /koŋˌkɔɾ.ðeˈmen/ /koŋˌkɔɾ.ðeˈment/ /koŋˌkɔɾ.ðəˈment/ /kuŋˌkɔr.dəˈmen/ /kuŋˌkɔr.ðəˈmen/ adv
concordantly

concoïdal /koŋ.ko.iˈðaɫ/ /kuŋ.ku.iˈðaɫ/ adj
conchoidal

concret /koŋˈkɾet/ /kuŋˈkɾet/ adj masc
concrete

concretament /koŋˌkɾe.taˈmen/ /koŋˌkɾe.taˈment/ /koŋˌkɾe.təˈment/ /kuŋˌkɾe.təˈmen/ adv
concretely

concretar /koŋ.kɾeˈta/ /koŋ.kɾeˈtaɾ/ /koŋ.kɾəˈta/ /kuŋ.kɾəˈta/ v
specify

concubina /koŋ.kuˈbi.na/ /koŋ.kuˈbi.nə/ /kuŋ.kuˈbi.nə/ /kuŋ.kuˈβi.nə/ n fem
concubine

conculcar /koŋ.kuɫˈka/ /koŋ.kuɫˈkaɾ/ /kuŋ.kuɫˈka/ v
shift trample

concupiscentment /koŋ.ku.pisˌsemˈment/ /koŋ.ku.piˌsemˈmen/ /koŋ.ku.piˌsemˈment/ /kuŋ.ku.pisˌsemˈmen/ /kuŋ.ku.piˌsemˈmen/ adv
concupiscently

concurrentment /koŋ.kuˌremˈmen/ /koŋ.kuˌremˈment/ /kuŋ.kuˌremˈmen/ adv
concurrently

concurrència /koŋ.kuˈrɛn.si.a/ /kuŋ.kuˈrɛn.si.ə/ n fem
concurrence

concurs /koŋˈkuɾs/ /kuŋˈkurs/ n masc
contest

concursant /koŋ.kurˈsan/ /koŋ.kuɾˈsan/ /koŋ.kuɾˈsant/ /kuŋ.kurˈsan/ n neut
contestant

concursar /koŋ.kurˈsa/ /koŋ.kuɾˈsaɾ/ /kuŋ.kurˈsa/ v
compete

concèntric /konˈsɛn.tɾik/ /kunˈsɛn.tɾik/ adj
concentric

concèntricament /konˌsɛn.tɾi.kaˈmen/ /konˌsɛn.tɾi.kaˈment/ /konˌsɛn.tɾi.kəˈment/ /kunˌsɛn.tɾi.kəˈmen/ adv
concentrically

concòrdia /koŋˈkɔɾ.ði.a/ /koŋˈkɔɾ.ði.ə/ /kuŋˈkɔr.di.ə/ /kuŋˈkɔr.ði.ə/ n fem
concord

concórrer /koŋˈko.re/ /koŋˈko.reɾ/ /koŋˈko.rə/ /kuŋˈko.rə/ v
concur

condecoració /kon.de.ko.ɾa.siˈo/ /kun.də.ku.ɾə.siˈo/ n fem
award

condecorar /kon.de.koˈɾa/ /kon.de.koˈɾaɾ/ /kun.də.kuˈɾa/ v
decorate

condemna /konˈdem.na/ /konˈdem.nə/ /kunˈdem.nə/ n fem
damnation

condemnar /kon.demˈna/ /kon.demˈnaɾ/ /kon.dəmˈna/ /kun.dəmˈna/ v
condemn

condemnat /kon.demˈnat/ /kon.dəmˈnat/ /kun.dəmˈnat/ adj masc
convicted
Dit de qui ha estat objecte d'una condemna.

condemnat /kon.demˈnat/ /kon.dəmˈnat/ /kun.dəmˈnat/ n masc
convict
Individu que ha estat objecte d'una condemna.

condensar /kon.denˈsa/ /kon.denˈsaɾ/ /kon.dənˈsa/ /kun.dənˈsa/ v
condense

condescendent /kon.de.senˈden/ /kon.de.senˈdent/ /kon.dəs.sənˈdent/ /kun.də.sənˈden/ /kun.dəs.sənˈden/ adj
condescending

condescendir /kon.de.senˈdi/ /kon.de.senˈdiɾ/ /kon.dəs.sənˈdi/ /kun.də.sənˈdi/ /kun.dəs.sənˈdi/ v
condescend

condicionadament /kon.di.si.oˌna.ðaˈmen/ /kon.di.si.oˌna.ðaˈment/ /kon.di.si.oˌna.ðəˈment/ /kun.di.si.uˌna.ðəˈmen/ adv
conditionally

condicional /kon.di.si.oˈnaɫ/ /kun.di.si.uˈnaɫ/ adj
conditional
Relatiu a la condició.
Provisional, en funció d'alguna cosa.
Tipus d'oració gramatical.

condicional /kon.di.si.oˈnaɫ/ /kun.di.si.uˈnaɫ/ n fem
parole
En justícia, llibertat condicional.

condicional /kon.di.si.oˈnaɫ/ /kun.di.si.uˈnaɫ/ n masc
conditional
Temps verbal, també anomenat potencial.

condicionalment /kon.di.si.oˌnaɫˈmen/ /kon.di.si.oˌnaɫˈment/ /kun.di.si.uˌnaɫˈmen/ adv
conditionally

condicionament n masc
conditioning

condició /kon.di.siˈo/ /kun.di.siˈo/ n fem
condition requirement
Allò que és necessari perquè una cosa pugui ser.

condignament /konˌdiŋ.naˈmen/ /konˌdiŋ.nəˈment/ /konˌdiɡ.naˈmen/ /konˌdiɡ.naˈment/ /kunˌdiŋ.nəˈmen/ adv
condignly

condiment /kon.diˈmen/ /kon.diˈment/ /kun.diˈmen/ n masc
condiment

condimentar /kon.di.menˈta/ /kon.di.menˈtaɾ/ /kun.di.mənˈta/ v
condiment

condolir-se /kon.doˈɫiɾ.se/ /kon.doˈɫiɾ.sə/ /kun.du.ɫirˈsə/ /kun.duˈɫir.sə/ v
condole

condom /konˈdom/ /kunˈdom/ n masc
condom
(col·loquial) preservatiu

condonar /kon.doˈna/ /kon.doˈnaɾ/ /kun.duˈna/ v
forgive

condormir /kon.dorˈmi/ /kon.doɾˈmi/ /kon.doɾˈmiɾ/ /kun.durˈmi/ v
sleepy

conducta /konˈduk.ta/ /konˈduk.tə/ /kunˈduk.tə/ n fem
behaviour

conducte ejaculador n masc
ejaculatory duct

conductisme /kon.dukˈtiz.me/ /kon.dukˈtiz.mə/ /kun.dukˈtiz.mə/ n masc
behaviorism

conductista /kon.dukˈtis.ta/ /kon.dukˈtis.te/ /kon.dukˈtis.tə/ /kun.dukˈtis.tə/ adj
behavioristic
Relatiu al conductisme o als seus seguidors.

conductista /kon.dukˈtis.ta/ /kon.dukˈtis.te/ /kon.dukˈtis.tə/ /kun.dukˈtis.tə/ n neut
behaviorist
Seguidor del conductisme

conductor /kon.dukˈto/ /kon.dukˈtoɾ/ /kun.dukˈto/ n masc
conductor
Element que permet el pas de l'electricitat o de la calor.
conductor driver
Que controla els comandaments d'un vehicle o aparell mecànic.

conduir /kon.duˈi/ /kon.duˈiɾ/ /kun.duˈi/ v
drive
Tenir el comandament d'un vehicle.
Mostrar a altres persones el camí que han de seguir.
Enllaçar amb un camí o portar a un lloc final.
Portar a un resultat final.
Permetre el pas.
Tenir una bona conducta, segons els criteris socials.
drive carry
(esports de pilota) Avançar, un jugador, pel camp de joc controlant la pilota, la bola o el disc.

coneixement /ko.ne.ʃeˈmen/ /ko.nej.ʃeˈmen/ /ko.nej.ʃeˈment/ /ko.nə.ʃəˈment/ /ku.nə.ʃəˈmen/ n masc
knowledge
Consciència i comprensió de fets, conceptes, principis, habilitats i actituds adquirides mitjançant l'experiència i l'estudi.
Conjunt organitzat del saber sobre un tema determinat.

coneixement previ n masc
background knowledge

confabular /koɱ.fa.buˈɫaɾ/ /koɱ.fa.βuˈɫa/ /koɱ.fə.buˈɫa/ /kuɱ.fə.buˈɫa/ /kuɱ.fə.βuˈɫa/ v
plot

confeccionar /koɱ.fek.si.oˈna/ /koɱ.fek.si.oˈnaɾ/ /kuɱ.fək.si.uˈna/ v
make

confecció /koɱ.fek.siˈo/ /koɱ.fək.siˈo/ /kuɱ.fək.siˈo/ n fem
confection

confederació /koɱ.fe.ðe.ɾa.siˈo/ /koɱ.fə.ðə.ɾə.siˈo/ /kuɱ.fə.ðə.ɾə.siˈo/ n fem
confederation

confederadament /koɱ.fe.ðeˌɾa.ðaˈmen/ /koɱ.fe.ðeˌɾa.ðaˈment/ /koɱ.fə.ðəˌɾa.ðəˈment/ /kuɱ.fə.ðəˌɾa.ðəˈmen/ adv
confederately

confegir /koɱ.feˈd͡ʒi/ /koɱ.feˈd͡ʒiɾ/ /koɱ.feˈʒi/ /koɱ.fəˈʒi/ /kuɱ.fəˈʒi/ v
spell

conferenciar /koɱ.fe.ɾen.siˈa/ /koɱ.fe.ɾen.siˈaɾ/ /koɱ.fə.ɾən.siˈa/ /kuɱ.fə.ɾən.siˈa/ v
confer

conferir /koɱ.feˈɾi/ /koɱ.feˈɾiɾ/ /kuɱ.fəˈɾi/ v
confer
Tractar i examinar junt amb un altre o uns altres algun punt o negoci.
bestow
Concedir o donar algunes coses, com dignitats, treball, etc.

conferència /koɱ.feˈɾɛn.si.a/ /kuɱ.fəˈɾɛn.si.ə/ n fem
lecture conference

conferència de premsa n fem
press conference

confessar /koɱ.feˈsa/ /koɱ.feˈsaɾ/ /koɱ.fəˈsa/ /kuɱ.fəˈsa/ v
confess

confessió /koɱ.fe.siˈo/ /koɱ.fə.siˈo/ /kuɱ.fə.siˈo/ n fem
confession

confiadament /koɱ.fiˌa.ðaˈmen/ /koɱ.fiˌa.ðaˈment/ /koɱ.fiˌa.ðəˈment/ /kuɱ.fiˌa.ðəˈmen/ adv
trustingly

confiança /koɱ.fiˈan.sa/ /koɱ.fiˈan.sə/ /kuɱ.fiˈan.sə/ n fem
trust confidence
Esperança ferma que es té d'algú o de quelcom.
confidence trust
Seguretat que algú té en si mateix.
familiarity
Familiaritat que es té en el tracte amb una persona o un animal.

confiar /koɱ.fiˈa/ /koɱ.fiˈaɾ/ /kuɱ.fiˈa/ v
entrust confide trust
Posar alguna cosa sota la custòdia d'algú.
Posar l'esperança en algú, de qui s'espera ajudi a resoldre una situació difícil.
Compartir un secret amb algú, de qui s'espera que no el desvetlli.

confidencial /koɱ.fi.ðen.siˈaɫ/ /koɱ.fi.ðən.siˈaɫ/ /kuɱ.fi.ðən.siˈaɫ/ adj
confidential

confidencialment /koɱ.fi.ðen.siˌaɫˈmen/ /koɱ.fi.ðen.siˌaɫˈment/ /koɱ.fi.ðən.siˌaɫˈment/ /kuɱ.fi.ðən.siˌaɫˈmen/ adv
confidentially

confidentment /koɱ.fiˌðemˈmen/ /koɱ.fiˌðemˈment/ /kuɱ.fiˌðemˈmen/ adv
confidently

configurar /koɱ.fi.ɣuˈɾa/ /koɱ.fi.ɣuˈɾaɾ/ /kuɱ.fi.ɣuˈɾa/ v
configurate

confinament /koɱ.fi.naˈmen/ /koɱ.fi.naˈment/ /koɱ.fi.nəˈment/ /kuɱ.fi.nəˈmen/ n masc
lockdown

confinar /koɱ.fiˈna/ /koɱ.fiˈnaɾ/ /kuɱ.fiˈna/ v
confine

confirmar /koɱ.firˈma/ /koɱ.fiɾˈma/ /koɱ.fiɾˈmaɾ/ /kuɱ.firˈma/ v
confirm
Comprovar la veracitat d'una cosa que ja se suposava era certa.
Administrar la confirmació a algú.

confit /koɱˈfit/ /kuɱˈfit/ n masc
confit
Petites boletes de sucre de colors aromatitzades amb anís, que es fan servir per decorar pastissos.
Menjar de carn cuinat amb greix i vinagre.

confitar /koɱ.fiˈta/ /koɱ.fiˈtaɾ/ /kuɱ.fiˈta/ v
confite preserve

confiter /koɱ.fiˈte/ /koɱ.fiˈteɾ/ /kuɱ.fiˈte/ n masc
preserver

conflent /koɱˈfɫen/ /koɱˈfɫent/ /kuɱˈfɫen/ n masc
confluence

conflicte /koɱˈfɫik.te/ /koɱˈfɫik.tə/ /kuɱˈfɫik.tə/ n masc
conflict

conflicte bèl·lic n masc
bellic conflict

conflicte de classes n masc
class conflict

conflictualitat /koɱ.fɫik.tu.a.ɫiˈtat/ /koɱ.fɫik.tu.ə.ɫiˈtat/ /kuɱ.fɫik.tu.ə.ɫiˈtat/ n fem
conflictuality

confluir /koɱ.fɫuˈi/ /koɱ.fɫuˈiɾ/ /kuɱ.fɫuˈi/ v
flow

confluència /koɱ.fɫuˈɛn.si.a/ /koɱ.fɫuˈɛn.si.ə/ /kuɱ.fɫuˈɛn.si.ə/ n fem
meeting

confondre /koɱˈfon.dɾe/ /koɱˈfon.dɾə/ /kuɱˈfon.dɾə/ v
confound

conformadament /koɱ.forˌma.ðaˈmen/ /koɱ.foɾˌma.ðaˈmen/ /koɱ.foɾˌma.ðaˈment/ /koɱ.foɾˌma.ðəˈment/ /kuɱ.furˌma.ðəˈmen/ adv
conformingly

conformar /koɱ.forˈma/ /koɱ.foɾˈma/ /koɱ.foɾˈmaɾ/ /kuɱ.furˈma/ v
shape
Fer conforme, ésser conforme, a una llei, a un principi, a una norma, al costum.

conforme /koɱˈfoɾ.me/ /koɱˈfoɾ.mə/ /kuɱˈfor.mə/ adv
accordingly

conformement /koɱˌfor.meˈmen/ /koɱˌfoɾ.meˈmen/ /koɱˌfoɾ.meˈment/ /koɱˌfoɾ.məˈment/ /kuɱˌfor.məˈmen/ adv
conformably

conformitat /koɱ.foɾ.miˈtat/ /kuɱ.fur.miˈtat/ n fem
conformity
Expressió de consentiment o acceptació.

confort /koɱˈfɔɾt/ /kuɱˈfɔrt/ n masc
comfort
Acció de confortar, de donar força i coratge en moment de desassossec.
Absència d'incomoditats.

confortablement /koɱ.forˌtab.bɫeˈmen/ /koɱ.foɾˌta.bɫeˈment/ /koɱ.foɾˌta.βɫeˈmen/ /koɱ.foɾˌtab.bɫəˈment/ /kuɱ.furˌta.βɫəˈmen/ /kuɱ.furˌtab.bɫəˈmen/ adv
comfortably

confortar /koɱ.forˈta/ /koɱ.foɾˈta/ /koɱ.foɾˈtaɾ/ /kuɱ.furˈta/ v
give courage

confrare /koɱˈfɾa.ɾe/ /koɱˈfɾa.ɾə/ /kuɱˈfɾa.ɾə/ n masc
brother

confraria /koɱ.fɾaˈɾi.a/ /koɱ.fɾəˈɾi.ə/ /kuɱ.fɾəˈɾi.ə/ n fem
guild

confraternitzar /koɱ.fɾa.ter.niˈd͡za/ /koɱ.fɾa.teɾ.niˈza/ /koɱ.fɾa.teɾ.niˈzaɾ/ /koɱ.fɾə.təɾ.niˈd͡za/ /kuɱ.fɾə.tər.niˈd͡za/ v
fraternise

confusament /koɱˌfu.zaˈmen/ /koɱˌfu.zaˈment/ /koɱˌfu.zəˈment/ /kuɱˌfu.zəˈmen/ adv
confusedly

confutar /koɱ.fuˈta/ /koɱ.fuˈtaɾ/ /kuɱ.fuˈta/ v
confute

conga /ˈkoŋ.ɡa/ /ˈkoŋ.ɡə/ n fem
conga
Instrument membranòfon de percussió d'origen hispanoamericà, format per dos tambors de cos allargat i una sola pell, que es toca amb les mans o amb baquetes.
Ball popular cubà en el que la gent forma una filera acompanyats d'un ritme de tambors.

congelador /koɲ.d͡ʒe.ɫaˈðo/ /koɲ.d͡ʒe.ɫaˈðoɾ/ /koɲ.ʒə.ɫəˈðo/ /kuɲ.ʒə.ɫəˈðo/ n masc
freezer

congelar /koɲ.d͡ʒeˈɫa/ /koɲ.d͡ʒeˈɫaɾ/ /koɲ.ʒəˈɫa/ /kuɲ.ʒəˈɫa/ v
freeze
Posar a menys de zero graus.

congeniar /koɲ.d͡ʒe.niˈa/ /koɲ.d͡ʒe.niˈaɾ/ /koɲ.ʒə.niˈa/ /kuɲ.ʒə.niˈa/ v
get along

congestionar /kon.d͡ʒes.ti.oˈna/ /kon.d͡ʒes.ti.oˈnaɾ/ /kuɲ.ʒəs.ti.uˈna/ v
congest

conglobar /koŋ.gloˈβa/ /koŋ.gloˈβaɾ/ /kuŋ.gluˈβa/ v
combine

conglomerar /koŋ.ɡɫo.meˈɾa/ /koŋ.ɡɫo.meˈɾaɾ/ /koŋ.ɡɫo.məˈɾa/ /kuŋ.ɡɫu.məˈɾa/ v
conglomerate

conglutinar /koŋ.glu.tiˈna/ /koŋ.glu.tiˈnaɾ/ /kuŋ.glu.tiˈna/ v
conglutinate

congoixa /koŋˈɡo.ʃa/ /koŋˈɡo.ʃə/ /koŋˈɡoj.ʃa/ /kuŋˈɡo.ʃə/ n fem
anguish

congoixar /koŋ.ɡojˈʃa/ /koŋ.ɡojˈʃaɾ/ /koŋ.ɡoˈʃa/ /kuŋ.ɡuˈʃa/ v
anguish

congolès /koŋ.ɡoˈɫes/ /koŋ.ɡoˈɫəs/ /kuŋ.ɡuˈɫɛs/ adj masc
Congolese
Relatiu o pertanyent a la República del Congo o a la República Democràtica del Congo.
Relatiu o pertanyent al riu Congo.

congolès /koŋ.ɡoˈɫes/ /koŋ.ɡoˈɫəs/ /kuŋ.ɡuˈɫɛs/ n masc
Congolese
Persona que habita o és originària de la República del Congo o de República Democràtica del Congo.

congratular /koŋ.ɡɾa.tuˈɫa/ /koŋ.ɡɾa.tuˈɫaɾ/ /koŋ.ɡɾə.tuˈɫa/ /kuŋ.ɡɾə.tuˈɫa/ v
congratulate

congre /ˈkoŋ.ɡɾe/ /ˈkoŋ.ɡɾə/ n masc
conger
Espècie de peixos de la família dels congridae (Conger conger).

congre dolç n masc
blacktailed conger

congre pintat n masc
bluntsnout snake eel

congre roig n masc
Baleares conger

congregació /koŋ.gɾe.ɣa.siˈo/ /kuŋ.gɾə.ɣə.siˈo/ n fem
conregation

congregar /koŋ.ɡɾeˈɣa/ /koŋ.ɡɾeˈɣaɾ/ /koŋ.ɡɾəˈɣa/ /kuŋ.ɡɾəˈɣa/ v
gather

congriar /koŋ.ɡɾiˈa/ /koŋ.ɡɾiˈaɾ/ /kuŋ.ɡɾiˈa/ v
reshape

congruentment /koŋ.ɡɾuˌemˈmen/ /koŋ.ɡɾuˌemˈment/ /kuŋ.ɡɾuˌemˈmen/ adv
congruently

congrés /koŋˈɡɾes/ /kuŋˈɡɾes/ n masc
meeting
Reunió o assemblea de persones amb relació a algun afer.
congress
Parlament o cambra de representació política.
conference
Reunió d'erudits o experts per a discutir qüestions relatives a llur especialitat.

congènit /koɲˈd͡ʒɛ.nit/ /koɲˈʒɛ.nit/ /kuɲˈʒɛ.nit/ adj masc
congenital

conhortar /ko.norˈta/ /ko.noɾˈta/ /ko.noɾˈtaɾ/ /ku.nurˈta/ v
comfort
Animar o exhortar algú que està abatut.
console
(pronominal) Consolar-se o conformar-se.

conidioma /ko.ni.ðiˈo.ma/ /ko.ni.ðiˈo.mə/ /ku.ni.ðiˈo.mə/ n masc
conidioma

conill /koˈniʎ/ /kuˈnij/ /kuˈniʎ/ n masc
rabbit bunny
Mamífer lagomorf més petit que la llebre, d’orelles llargues, potes posteriors més llargues que les anteriors, del qual es coneixen nombroses varietats domèstiques (Oryctolagus cuniculus).
shank
Tall del muscle de les potes d’un boví, nerviüt i melós en cocció lenta.

conill de bosc n masc
European rabbit

conill porquí n masc
guinea pig

conillada /ko.niˈʎa.ða/ /ko.niˈʎa.ðə/ /ku.niˈja.ðə/ /ku.niˈʎa.ðə/ n fem
litter

conillar /ko.niˈʎa/ /ko.niˈʎaɾ/ /ku.niˈja/ /ku.niˈʎa/ n masc
rabbitry
Corral per la cria de conills.

coniller /ko.niˈʎe/ /ko.niˈʎeɾ/ /ku.niˈje/ /ku.niˈʎe/ n masc
rabbiter
Gos que caça conills.

conjectura /kon.d͡ʒekˈtu.ɾa/ /kuɲ.ʒəkˈtu.ɾə/ n fem
conjecture

conjecturablement /koɲ.d͡ʒek.tuˌɾa.bɫeˈment/ /koɲ.d͡ʒek.tuˌɾa.βɫeˈmen/ /koɲ.d͡ʒek.tuˌɾab.bɫeˈmen/ /koɲ.ʒək.tuˌɾab.bɫəˈment/ /kuɲ.ʒək.tuˌɾa.βɫəˈmen/ /kuɲ.ʒək.tuˌɾab.bɫəˈmen/ adv
conjecturably

conjecturalment /koɲ.d͡ʒek.tuˌɾaɫˈmen/ /koɲ.d͡ʒek.tuˌɾaɫˈment/ /koɲ.ʒək.tuˌɾaɫˈment/ /kuɲ.ʒək.tuˌɾaɫˈmen/ adv
conjecturally

conjecturar /kon.d͡ʒek.tuˈɾa/ /kon.d͡ʒek.tuˈɾaɾ/ /kuɲ.ʒək.tuˈɾa/ v
conjecture

conjugació /koɲ.d͡ʒu.ɣa.siˈo/ /koɲ.ʒu.ɣə.siˈo/ /kuɲ.ʒu.ɣə.siˈo/ n fem
conjugation

conjugalment /koɲ.d͡ʒuˌɣaɫˈmen/ /koɲ.d͡ʒuˌɣaɫˈment/ /koɲ.ʒuˌɣaɫˈment/ /kuɲ.ʒuˌɣaɫˈmen/ adv
conjugally

conjugar /koɲ.d͡ʒuˈɣa/ /koɲ.d͡ʒuˈɣaɾ/ /koɲ.ʒuˈɣa/ /kuɲ.ʒuˈɣa/ v
conjugate

conjuminar /koɲ.d͡ʒu.miˈna/ /koɲ.d͡ʒu.miˈnaɾ/ /koɲ.ʒu.miˈna/ /kuɲ.ʒu.miˈna/ v
combine conspire
Unir coses perquè combinin de la millor manera.
Posar-se d'acord unes persones per fer quelcom.

conjunció /koɲ.d͡ʒun.siˈo/ /koɲ.ʒun.siˈo/ /kuɲ.ʒun.siˈo/ n fem
conjunction
(astronomia) Posició relativa de dos astres que es troben en la mateixa longitud celeste.
(gramàtica) Categoria lèxica de mots amb funció de nexe entre els constituents d’una oració.

conjunt /koɲˈd͡ʒun/ /koɲˈd͡ʒunt/ /koɲˈʒunt/ /kuɲˈʒun/ n masc
whole
Agrupació d'elements amb una característica comuna.
set
Sèrie, mena, tipus, sort.
group
Grup musical, banda.

conjuntament /koɲˌd͡ʒun.taˈmen/ /koɲˌd͡ʒun.taˈment/ /koɲˌʒun.təˈment/ /kuɲˌʒun.təˈmen/ adv
conjoinedly

conjuntar /kon.d͡ʒunˈtaɾ/ /koɲ.d͡ʒunˈˈta// /kun.ʒunˈta/ v
match

conjunyir /kon.ʒuˈɲi/ /kon.ʒuˈɲiɾ/ /kun.ʒuˈɲi/ v
join

conjur /koɲˈd͡ʒuɾ/ /koɲˈʒuɾ/ /kuɲˈʒur/ n masc
spell

conjurar /kon.d͡ʒuˈɾa/ /kon.d͡ʒuˈɾaɾ/ /kuɲ.ʒuˈɾa/ v
swear

connectar /kon.nekˈta/ /kon.nekˈtaɾ/ /kon.nəkˈta/ /kun.nəkˈta/ v
connect
Establir un fort lligam.
Posar en contacte amb una font d’energia, amb una xarxa.

connegatiu /kon.ne.ɣaˈtiw/ /kon.nə.ɣəˈtiw/ /kun.nə.ɣəˈtiw/ n masc
connegative

connexament /konˌnɛk.saˈmen/ /konˌnɛk.saˈment/ /konˌnɛk.səˈment/ /kunˌnɛk.səˈmen/ adv
connectedly

connexionisme /kon.nek.si.oˈniz.me/ /kon.nək.si.oˈniz.mə/ /kun.nək.si.uˈniz.mə/ n masc
connectionism

connexió /kon.nek.siˈo/ /kon.nək.siˈo/ /kun.nək.siˈo/ n fem
connection
El fet de connectar.
El punt on dues o més coses connecten.
Un enllaç de comunicació (per exemple electrònica) o de transport.
Relació entre dues o més coses o idees o sentiment de comunió entre dues o més persones.

connotar /kon.noˈta/ /kon.noˈtaɾ/ /kun.nuˈta/ v
imply

conoïdal /ko.no.iˈðaɫ/ /ku.nu.iˈðaɫ/ adj
conoidic

conquerir /koŋ.keˈɾi/ /koŋ.keˈɾiɾ/ /koŋ.kəˈɾi/ /kuŋ.kəˈɾi/ v
conquer

conquesta /koŋˈkes.ta/ /koŋˈkes.tə/ /kuŋˈkes.tə/ n fem
conquest

conquilla /koŋˈki.ʎa/ /koŋˈki.ʎə/ /kuŋˈki.ʎə/ n fem
shell
Closca dura i calcària que protegeix els mol·luscs.
cup protector
(karate, taekwondo, esports de pilota) Peça de material dur i resistent de l'equip de determinats esportistes, de forma generalment triangular, que s'utilitza per a protegir-se els genitals.

conquistar /koŋ.kisˈta/ /koŋ.kisˈtaɾ/ /kuŋ.kisˈta/ v
conquer
Guanyar-se l'amor d'una persona.

conrear /kon.reˈa/ /kon.reˈaɾ/ /kun.reˈa/ v
farm

conreu /konˈrew/ /konˈrəw/ /konˈrɛw/ /kunˈrɛw/ n masc
crop

consagrar /kon.saˈɣɾa/ /kon.saˈɣɾaɾ/ /kon.səˈɣɾa/ /kun.səˈɣɾa/ v
consecrate
Fer sagrada alguna persona o cosa.

conscienciació n fem
conscientization

conscienciejar /kon.si.en.si.eˈd͡ʒa/ /kon.si.en.si.eˈd͡ʒaɾ/ /kon.si.en.si.eˈʒa/ /kon.si.ən.si.əˈd͡ʒa/ /kun.si.ən.si.əˈʒa/ v
make aware

conscienciosament /kon.si.en.siˌo.zaˈmen/ /kon.si.en.siˌo.zaˈment/ /kon.si.ən.siˌo.zəˈment/ /kun.si.ən.siˌo.zəˈmen/ adv
conscientiously

conscient /kon.siˈen/ /kon.siˈent/ /kun.siˈen/ adj
conscious

conscientment /kon.siˌemˈmen/ /kon.siˌemˈment/ /kun.siˌemˈmen/ adv
consciously

consciència /kon.siˈɛn.si.a/ /kon.siˈɛn.si.ə/ /kun.siˈɛn.si.ə/ n fem
consciousness
Coneixença immediata i directa que la persona té de la seva existència, condició, sensacions, operacions mentals, o actes.

consciència ambiental n fem
environmental awareness

consecutiu /kon.se.kuˈtiw/ /kon.sə.kuˈtiw/ /kun.sə.kuˈtiw/ adj masc
consecutive

consecutivament /kon.se.kuˌti.vaˈment/ /kon.se.kuˌti.βaˈmen/ /kon.sə.kuˌti.vəˈment/ /kun.sə.kuˌti.vəˈmen/ /kun.sə.kuˌti.βəˈmen/ adv
consecutively

consegüentment /kon.seˌɣwemˈmen/ /kon.seˌɣwemˈment/ /kon.səˌɣwemˈment/ /kun.səˌɣwemˈmen/ adv
subsequently

consell /konˈseʎ/ /konˈsəʎ/ /kunˈsɛj/ /kunˈsɛʎ/ n masc
advice counsel
Acte o efecte d'aconsellar.
council advice
Grup d'assessorament d'una institució o empresa.

consell de classe n masc
class council

consell escolar n masc
school council

consell orientador n masc
academic and vocational advice

conseller /kon.seˈʎe/ /kon.seˈʎeɾ/ /kon.səˈʎe/ /kun.səˈje/ /kun.səˈʎe/ n masc
adviser
Persona que dona consell.
councilor
Membre d'un consell.

consens /konˈsens/ /konˈsɛns/ /kunˈsɛns/ n masc
consensus

consensuar /kon.sen.suˈa/ /kon.sen.suˈaɾ/ /kon.sən.suˈa/ /kun.sən.suˈa/ v
reach consensus

consentiment /kon.sen.tiˈmen/ /kon.sen.tiˈment/ /kon.sən.tiˈment/ /kun.sən.tiˈmen/ n masc
consent

consentir /kon.senˈti/ /kon.senˈtiɾ/ /kon.sənˈti/ /kun.sənˈti/ v
consent

conseqüent /kon.seˈkwen/ /kon.seˈkwent/ /kon.səˈkwent/ /kun.səˈkwen/ adj
consequent

conseqüentment /kon.seˌkwemˈmen/ /kon.seˌkwemˈment/ /kon.səˌkwemˈment/ /kun.səˌkwemˈmen/ adv
consequently

conseqüència /kon.seˈkwɛn.si.a/ /kon.səˈkwɛn.si.ə/ /kun.səˈkwɛn.si.ə/ n fem
consequence

conserva /konˈseɾ.ba/ /konˈseɾ.va/ /konˈseɾ.və/ /kunˈser.bə/ /kunˈseɾ.və/ n fem
preserve
Aliment preparat per mantenir la comestibilitat envasat hermèticament i evitant l'acció de microorganismes.

conservació /kon.ser.βa.siˈo/ /kon.seɾ.va.siˈo/ /kon.seɾ.βa.siˈo/ /kon.səɾ.və.siˈo/ /kun.sər.bə.siˈo/ /kun.sər.və.siˈo/ n fem
conservation

conservador /kon.ser.βaˈðo/ /kon.seɾ.vaˈðoɾ/ /kon.seɾ.βaˈðoɾ/ /kon.səɾ.vəˈðo/ /kun.sər.bəˈðo/ /kun.sər.vəˈðo/ adj masc
conservative
Que conserva.

conservador /kon.ser.βaˈðo/ /kon.seɾ.vaˈðoɾ/ /kon.seɾ.βaˈðoɾ/ /kon.səɾ.vəˈðo/ /kun.sər.bəˈðo/ /kun.sər.vəˈðo/ n masc
conserver
Persona que té com a missió la conservació d'alguna cosa.

conservant /kon.serˈβan/ /kon.seɾˈbant/ /kon.seɾˈvant/ /kon.səɾˈvant/ /kun.sərˈban/ /kun.səɾˈvant/ n masc
preservative

conservar /kon.serˈβa/ /kon.seɾˈvaɾ/ /kon.seɾˈβa/ /kon.səɾˈva/ /kun.sərˈba/ /kun.sərˈva/ v
keep conserve
Guardar, retenir, no deixar perdre.

conservatori /kon.ser.βaˈtɔ.ɾi/ /kon.seɾ.vaˈtɔ.ɾi/ /kon.seɾ.βaˈtɔ.ɾi/ /kon.səɾ.vəˈtɔ.ɾi/ /kun.sər.bəˈtɔ.ɾi/ /kun.sər.vəˈtɔ.ɾi/ n masc
conservatoire

considerablement /kon.si.ðeˌɾa.bɫeˈment/ /kon.si.ðeˌɾa.βɫeˈmen/ /kon.si.ðeˌɾab.bɫeˈmen/ /kon.si.ðəˌɾab.bɫəˈment/ /kun.si.ðəˌɾa.βɫəˈmen/ /kun.si.ðəˌɾab.bɫəˈmen/ adv
considerably

consideració /kon.si.ðe.ɾa.siˈo/ /kon.si.ðə.ɾə.siˈo/ /kun.si.ðə.ɾə.siˈo/ n fem
consideration

consideradament /kon.si.ðeˌɾa.ðaˈmen/ /kon.si.ðeˌɾa.ðaˈment/ /kon.si.ðəˌɾa.ðəˈment/ /kun.si.ðəˌɾa.ðəˈmen/ adv
considerately

considerar /kon.si.ðeˈɾa/ /kon.si.ðeˈɾaɾ/ /kon.si.ðəˈɾa/ /kun.si.ðəˈɾa/ v
consider
Meditar tenint en compte diferents aspectes d'un assumpte abans de prendre una decisió.

consignar /kon.siŋˈna/ /kon.siɡˈna/ /kon.siɡˈnaɾ/ /kun.siŋˈna/ v
consign

consir /konˈsiɾ/ /kunˈsir/ n masc
meditation

consirosament /kon.siˌɾo.zaˈmen/ /kon.siˌɾo.zaˈment/ /kon.siˌɾo.zəˈment/ /kun.siˌɾo.zəˈmen/ adv
pensively

consistentment /kon.sisˌtemˈmen/ /kon.sisˌtemˈment/ /kun.sisˌtemˈmen/ adv
consistently

consistir /kon.sisˈti/ /kon.sisˈtiɾ/ /kun.sisˈti/ v
consist

consistència /kon.sisˈtɛn.si.a/ /kon.sisˈtɛn.si.ə/ /kun.sisˈtɛn.si.ə/ n fem
consistency

consogra /konˈsɔ.ɣɾa/ /konˈsɔ.ɣɾɔ/ /konˈsɔ.ɣɾə/ /kunˈsɔ.ɣɾə/ n fem
co-mother-in-law

consogre /konˈsɔ.ɣɾe/ /konˈsɔ.ɣɾə/ /kunˈsɔ.ɣɾə/ n masc
co-father-in-law

consol /konˈsɔɫ/ /kunˈsɔɫ/ n masc
consolation

consola de joc n fem
game console

consola domèstica n fem
domestic console

consola portàtil n fem
handheld console

consolat /kon.soˈɫat/ /kun.suˈɫat/ n masc
consulship

consolidar /kon.so.ɫiˈða/ /kon.so.ɫiˈðaɾ/ /kun.su.ɫiˈða/ v
consolidate

consomé /kon.soˈme/ /kun.suˈme/ n masc
consommé

consonant /kon.soˈnan/ /kon.soˈnant/ /kun.suˈnan/ n fem
consonant

consonantar /kon.so.nanˈta/ /kon.so.nanˈtaɾ/ /kun.su.nənˈta/ v
rime

consonantment /kon.soˌnamˈmen/ /kon.soˌnamˈment/ /kun.suˌnamˈmen/ adv
consonantly

consorci /konˈsɔɾ.si/ /kunˈsɔr.si/ n masc
partnership

consort /konˈsɔɾt/ /kunˈsɔrt/ n neut
consort

conspicu /konsˈpi.ku/ /kunsˈpi.ku/ adj masc
conspicuous

conspirar /kons.piˈɾa/ /kons.piˈɾaɾ/ /kuns.piˈɾa/ v
conspire

conspícuament /konsˌpi.ku.aˈmen/ /konsˌpi.ku.aˈment/ /konsˌpi.ku.əˈment/ /kunsˌpi.ku.əˈmen/ adv
conspicuously

constant /konsˈtan/ /konsˈtant/ /kunsˈtan/ adj
constant
Que no es troba subjecte al canvi.

constant /konsˈtan/ /konsˈtant/ /kunsˈtan/ n fem
constant
(matemàtiques) Quantitat que té sempre el mateix valor

constantment /konsˌtamˈmen/ /konsˌtamˈment/ /kunsˌtamˈmen/ adv
constantly

constar /konsˈta/ /konsˈtaɾ/ /kunsˈta/ v
consist
Una cosa, estar composta de diverses parts, elements.
clear
Saber del cert, ésser manifest.
appear
Figurar en un document.

constatar /kons.taˈta/ /kons.taˈtaɾ/ /kuns.təˈta/ v
verify

constel·lació /kons.te.ɫa.siˈo/ /kons.teɫ.ɫa.siˈo/ /kons.təɫ.ɫə.siˈo/ /kuns.tə.ɫə.siˈo/ /kuns.təɫ.ɫə.siˈo/ n fem
constellation

consternar /kons.terˈna/ /kons.teɾˈnaɾ/ /kuns.tərˈna/ v
overwhelm

constipar /kons.tiˈpa/ /kons.tiˈpaɾ/ /kuns.tiˈpa/ v
catch a cold clog
Emmalaltir-se a causa del fred.
Estrènyer el pas dins d'un tub.

constipat /kons.tiˈpat/ /kuns.tiˈpat/ n masc
cold

constitucional /kons.ti.tu.si.oˈnaɫ/ /kuns.ti.tu.si.uˈnaɫ/ adj
constitutional

constitucionalment /kons.ti.tu.si.oˌnaɫˈmen/ /kons.ti.tu.si.oˌnaɫˈment/ /kuns.ti.tu.si.uˌnaɫˈmen/ adv
constitutionally

constitució /kons.ti.tu.siˈo/ /kuns.ti.tu.siˈo/ n fem
constitution

constituir /kons.ti.tuˈi/ /kons.ti.tuˈiɾ/ /kuns.ti.tuˈi/ v
constitute
Establir, organitzar formalment d’una institució.
Ser part essencial.

constretament /konsˌtɾe.taˈmen/ /konsˌtɾe.taˈment/ /konsˌtɾə.təˈment/ /kunsˌtɾɛ.təˈmen/ adv
constrainedly

construcció /kons.tɾuk.siˈo/ /kuns.tɾuk.siˈo/ n fem
building

constructe /konsˈtɾuk.te/ /konsˈtɾuk.tə/ /kunsˈtɾuk.tə/ n masc
construct

constructivament /kons.tɾukˌti.vaˈment/ /kons.tɾukˌti.vəˈment/ /kons.tɾukˌti.βaˈmen/ /kuns.tɾukˌti.vəˈmen/ /kuns.tɾukˌti.βəˈmen/ adv
constructively

constructivisme n masc
constructivism

constructor n masc
constructive

construir /kons.tɾuˈi/ /kons.tɾuˈiɾ/ /kuns.tɾuˈi/ v
construct
Fer, formar, unir diferents parts seguint un ordre o segons un pla predeterminat.
build
(arquitectura, obres públiques) Edificar, fabricar de nova planta.

constrènyer /konsˈtɾe.ɲe/ /konsˈtɾe.ɲeɾ/ /konsˈtɾə.ɲə/ /kunsˈtɾɛ.ɲə/ v
constrain
Reduir l'espai, col·locar dins d'un espai estretit pels límits.
Limitar fortament l'activitat.

constància /konsˈtan.si.a/ /kunsˈtan.si.ə/ n fem
constancy

consubstancialment /kon.sups.tan.siˌaɫˈmen/ /kon.sups.tan.siˌaɫˈment/ /kon.sups.tən.siˌaɫˈment/ /kon.sus.tan.siˌaɫˈmen/ /kun.sups.tən.siˌaɫˈmen/ adv
consubstantially

consuetudinari /kon.su.e.tu.ðiˈna.ɾi/ /kon.su.ə.tu.ðiˈna.ɾi/ /kun.su.ə.tu.ðiˈna.ɾi/ adj masc
consuetudinary

consuetudinàriament /kon.su.e.tu.ðiˌna.ɾi.aˈmen/ /kon.su.e.tu.ðiˌna.ɾi.aˈment/ /kon.su.ə.tu.ðiˌna.ɾi.əˈment/ /kun.su.ə.tu.ðiˌna.ɾi.əˈmen/ adv
customarily

consular /kon.suˈɫaɾ/ /kun.suˈɫar/ adj
consular

consulta /konˈsuɫ.ta/ /konˈsuɫ.tə/ /kunˈsuɫ.tə/ n fem
query

consulta col·laborativa n fem
collaborative consultation

consultar /kon.suɫˈta/ /kon.suɫˈtaɾ/ /kun.suɫˈta/ v
consult

consultori /kon.suɫˈtɔ.ɾi/ /kun.suɫˈtɔ.ɾi/ n masc
consulting room

consum /konˈsum/ /kunˈsum/ n masc
consumption

consumadament /kon.suˌma.ðaˈmen/ /kon.suˌma.ðaˈment/ /kon.suˌma.ðəˈment/ /kun.suˌma.ðəˈmen/ adv
consummately

consumar /kon.suˈma/ /kon.suˈmaɾ/ /kun.suˈma/ v
consummate

consumir /kon.suˈmi/ /kon.suˈmiɾ/ /kun.suˈmi/ v
consume

contactar /kon.takˈta/ /kon.takˈtaɾ/ /kun.təkˈta/ v
contact

contacte /konˈtak.te/ /konˈtak.tə/ /kunˈtak.tə/ n masc
contact

contacte amb la xarxa n masc
contact with the net

contacte ocasional n masc
incidental contact

contacte personal n masc
personal contact

contagi /konˈta.d͡ʒi/ /konˈta.ʒi/ /kunˈta.ʒi/ n masc
contagion

contagiar /kon.ta.d͡ʒiˈa/ /kon.ta.d͡ʒiˈaɾ/ /kon.ta.ʒiˈa/ /kon.tə.ʒiˈa/ /kun.tə.ʒiˈa/ v
spread infect

contagiós /kon.ta.d͡ʒiˈos/ /kon.ta.ʒiˈos/ /kon.tə.ʒiˈos/ /kun.tə.ʒiˈos/ adj masc
contagious

contaminació /kon.ta.mi.na.siˈo/ /kon.tə.mi.nə.siˈo/ /kun.tə.mi.nə.siˈo/ n fem
pollution
Acció i efecte de contaminar.
contamination
(lingüística) Evolució d’un mot, o d’una nova accepció, per fusió d’un altre mot anàleg.

contaminar /kon.ta.miˈna/ /kon.ta.miˈnaɾ/ /kun.tə.miˈna/ v
contaminate

contar /konˈta/ /konˈtaɾ/ /kunˈta/ v
tell

conte /ˈkon.te/ /ˈkon.tə/ n masc
tale
Narració generalment breu d'uns fets reals, llegendaris o ficticis, amb la intenció d'entretenir, divertir, moralitzar, etc.
Relat fantasiós d'un esdeveniment.

conte interactiu n masc
interactive story

contemplar /kon.temˈpɫa/ /kon.temˈpɫaɾ/ /kon.təmˈpɫa/ /kun.təmˈpɫa/ v
survey

contemplativament /kon.tem.pɫaˌti.vaˈment/ /kon.tem.pɫaˌti.βaˈmen/ /kon.təm.pɫəˌti.vəˈment/ /kun.təm.pɫəˌti.vəˈmen/ /kun.təm.pɫəˌti.βəˈmen/ adv
contemplatively

contemporani /kon.tem.poˈɾa.ni/ /kon.təm.poˈɾa.ni/ /kun.təm.puˈɾa.ni/ adj masc
contenporary

contemporitzar /kon.tem.po.ɾiˈd͡za/ /kon.tem.po.ɾiˈza/ /kon.tem.po.ɾiˈzaɾ/ /kon.təm.po.ɾiˈd͡za/ /kun.təm.pu.ɾiˈd͡za/ v
temporize

contemporàniament /kon.tem.poˌɾa.ni.aˈmen/ /kon.tem.poˌɾa.ni.aˈment/ /kon.təm.poˌɾa.ni.əˈment/ /kun.təm.puˌɾa.ni.əˈmen/ adv
contemporaneously

contenciosament /kon.ten.siˌo.zaˈmen/ /kon.ten.siˌo.zaˈment/ /kon.tən.siˌo.zəˈment/ /kun.tən.siˌo.zəˈmen/ adv
contentiously

contenció /kon.ten.siˈo/ /kon.tən.siˈo/ /kun.tən.siˈo/ n fem
restraint
Acció de contenir, d’impedir que surti dels límits.
contention
(dret) Litigi entre parts.

contendir /kon.tenˈdi/ /kon.tenˈdiɾ/ /kon.tənˈdi/ /kun.tənˈdi/ v
compete

contendre /konˈten.dɾe/ /konˈten.dɾə/ /kunˈten.dɾə/ /kunˈtɾen.da/ v
compete
(alguerès) contenir.

contenidor /kon.te.niˈðo/ /kon.te.niˈðoɾ/ /kon.tə.niˈðo/ /kun.tə.niˈðo/ adj masc
containing
Que conté.

contenidor /kon.te.niˈðo/ /kon.te.niˈðoɾ/ /kon.tə.niˈðo/ /kun.tə.niˈðo/ n masc
container
Recipient destinat a contenir coses per a transportar-les.

contenir /kon.teˈni/ /kon.teˈniɾ/ /kon.təˈni/ /kun.təˈni/ v
contain
Tenir dintre o en la influència d'alguna cosa.

content /konˈten/ /konˈtent/ /kunˈten/ adj masc
glad

contestar /kon.tesˈta/ /kon.tesˈtaɾ/ /kon.təsˈta/ /kun.təsˈta/ v
answer

context /kunˈtekst/ n masc
context

contextual /kon.teks.tuˈaɫ/ /kon.təks.tuˈaɫ/ /kun.təks.tuˈaɫ/ adj
contextual

contextualitzar /kon.teks.tu.a.ɫiˈd͡za/ /kon.teks.tu.a.ɫiˈza/ /kon.teks.tu.a.ɫiˈzaɾ/ /kon.təks.tu.ə.ɫiˈd͡za/ /kun.təks.tu.ə.ɫiˈd͡za/ v
contextualize

contigu /konˈti.ɣu/ /kunˈti.ɣu/ adj masc
contiguous

contiguament /konˌti.ɣwaˈmen/ /konˌti.ɣwaˈment/ /konˌti.ɣwəˈment/ /kunˌti.ɣwəˈmen/ adv
contiguously

continent /kon.tiˈnen/ /kon.tiˈnent/ /kun.tiˈnen/ n masc
continent
Gran massa de terra en què es divideix el planeta.
container
Allò que està fet per contenir alguna altra cosa.

continental /kon.ti.nenˈtaɫ/ /kon.ti.nənˈtaɫ/ /kun.ti.nənˈtaɫ/ adj
continental

continentment /kon.tiˌnemˈmen/ /kon.tiˌnemˈment/ /kun.tiˌnemˈmen/ adv
continently

contingentment /kon.tiɲˌd͡ʒemˈmen/ /kon.tiɲˌd͡ʒemˈment/ /kon.tiɲˌʒemˈment/ /kun.tiɲˌʒemˈmen/ adv
contingently

contingut /kon.tiŋˈɡut/ /kun.tiŋˈɡut/ n masc
content

contingut actitudinal n masc
attitude content

contingut conceptual n masc
conceptual content

contingut de l'aprenentatge n masc
learning content

contingut procedimental n masc
procedural content

continu /konˈti.nu/ /kunˈti.nu/ adj masc
continuous

continuació /kon.ti.nu.a.siˈo/ /kon.ti.nu.ə.siˈo/ /kun.ti.nu.ə.siˈo/ n fem
continuation

continuadament /kon.ti.nuˌa.ðaˈmen/ /kon.ti.nuˌa.ðaˈment/ /kon.ti.nuˌa.ðəˈment/ /kun.ti.nuˌa.ðəˈmen/ adv
continually

continuar /kon.ti.nuˈa/ /kon.ti.nuˈaɾ/ /kun.ti.nuˈa/ v
continue
(transitiu) Prosseguir allò començat.
(intransitiu) Durar, perseverar, romandre.

continuïtat n fem
continuity

contra /ˈkon.tɾa/ n masc
con
L'aspecte desfavorable, especialment en contrast amb el favorable (pro).

contra /ˈkon.tɾa/ preposition
against
Relació que denota oposició.

contra corrent adv
upstream

contra rellotge adv
against the clock

contraatac actiu n masc
active counterattack

contraatac individual n masc
direct fast break

contraatac passiu n masc
passive counterattack

contraatacar /ˌkon.tɾa.taˈka/ /ˌkon.tɾa.taˈkaɾ/ /ˌkɔn.tɾə.təˈka/ v
counter-attack

contrabaix /ˌkon.tɾaˈβajʃ/ /ˌkɔn.tɾəˈβaʃ/ n masc
double bass

contrabandista /ˌkon.tɾa.banˈdis.ta/ /ˌkon.tɾa.banˈdis.te/ /ˌkɔn.tɾə.βənˈdis.tə/ n neut
smuggler

contrabatre /ˌkon.tɾaˈba.tɾe/ /ˌkɔn.tɾəˈβa.tɾə/ v
shot

contracanxa /ˌkon.tɾaˈkaɲ.t͡ʃa/ /ˌkɔn.tɾəˈkaɲ.ʃə/ n fem
wood

contracció /kon.tɾak.siˈo/ /kon.tɾək.siˈo/ /kun.tɾək.siˈo/ n fem
shrinkage

contracepció /ˌkon.tɾa.sep.siˈo/ /ˌkɔn.tɾə.səp.siˈo/ n fem
contraception

contraceptiu /ˌkon.tɾa.sepˈtiw/ /ˌkɔn.tɾə.səpˈtiw/ adj masc
contraceptive
Relatiu a la contracepció.

contraceptiu /ˌkon.tɾa.sepˈtiw/ /ˌkɔn.tɾə.səpˈtiw/ n masc
contraceptive
Fàrmac o dispositiu que impedeix la fecundació.

contracorrent /ˌkon.tɾa.koˈren/ /ˌkon.tɾa.koˈrent/ /ˌkɔn.tɾə.koˈrent/ /ˌkɔn.tɾə.kuˈren/ n masc
countercurrent

contractar /kon.tɾakˈta/ /kon.tɾakˈtaɾ/ /kun.tɾəkˈta/ v
hire

contracte /konˈtɾak.te/ /konˈtɾak.tə/ /kunˈtɾak.tə/ n masc
contract
Acord legal, típicament escrit, entre dues o més parts.

contracte didàctic n masc
didactic contract

contrada /konˈtɾa.ða/ /konˈtɾa.ðə/ /kunˈtɾa.ðə/ n fem
country

contradictòriament /kon.tɾa.ðikˌtɔ.ɾi.aˈmen/ /kon.tɾa.ðikˌtɔ.ɾi.aˈment/ /kon.tɾə.ðikˌtɔ.ɾi.əˈment/ /kun.tɾə.ðikˌtɔ.ɾi.əˈmen/ adv
contradictorily

contradir /kun.tɾəˈði/ /ˌkon.tɾaˈði/ /ˌkon.tɾaˈðiɾ/ /ˌkɔn.tɾəˈði/ v
contradict

contraescarpa /ˌkon.tɾa.esˈkaɾ.pa/ /ˌkɔn.tɾəsˈkar.pə/ n fem
counterscarp

contrafagot /ˌkon.tɾa.faˈɣɔt/ /ˌkɔn.tɾə.fəˈɣɔt/ n masc
contrabassoon

contrafer /ˌkon.tɾaˈfe/ /ˌkon.tɾaˈfeɾ/ /ˌkɔn.tɾəˈfe/ v
counterfeit
Imitar de forma il·legal o fraudulenta.

contrafort /ˌkon.tɾaˈfɔɾt/ /ˌkɔn.tɾəˈfɔrt/ n masc
buttress
Cos de reforç d’un mur per la part exterior.
foothill
Serra secundària amb carena descendent i orientació oposada a la serra principal.

contraindicar /ˌkon.tɾa.in.diˈkaɾ/ /ˌkɔn.tɾa.in.diˈka/ /ˌkɔn.tɾə.in.diˈka/ v
contraindicate

contralt /konˈtɾaɫ/ /konˈtɾaɫt/ /kunˈtɾaɫ/ n neut
contralto

contramarxar /ˌkon.tɾa.marˈt͡ʃa/ /ˌkon.tɾa.marˈt͡ʃaɾ/ /ˌkɔn.tɾə.mərˈʃa/ v
countermarch

contramestre /ˌkon.tɾaˈmes.tɾe/ n masc
boatswain
Membre de la tripulació d'una nau que fa funcions administratives i comanda directament els mariners.

contrapet /ˌkon.tɾaˈpet/ /ˌkɔn.tɾəˈpɛt/ n masc
spoonerism

contrapeu n masc
wrong foot

contrarellotge /ˌkon.tɾa.reˈʎɔ.d͡ʒe/ /ˌkɔn.tɾə.rəˈʎɔ.d͡ʒə/ n fem
time trial

contrasenya /kun.tɾəˈsɛ.ɲə/ /ˌkon.tɾaˈse.ɲa/ /ˌkɔn.tɾəˈsə.ɲə/ /ˌkɔn.tɾəˈsɛ.ɲə/ n fem
password

contrast /konˈtɾast/ /kunˈtɾast/ n masc
contrast

contrastar /kon.tɾasˈta/ /kon.tɾasˈtaɾ/ /kon.tɾəsˈta/ /kun.tɾəsˈta/ v
contrast

contrasurdo n masc
contra surdo

contratemps /ˌkon.tɾaˈtems/ /ˌkɔn.tɾəˈtems/ n masc
contretemps
Adversitat que interromp una acció.

contratopspin n masc
re-topspin

contravenir /ˌkon.tɾa.veˈniɾ/ /ˌkon.tɾa.βeˈni/ /ˌkɔn.tɾə.vəˈni/ /ˌkɔn.tɾə.βəˈni/ v
contravene

contreure /konˈtɾew.ɾe/ /konˈtɾɛw.ɾə/ /kunˈtɾɛw.ɾə/ v
contract

contribuent /kon.tɾi.buˈent/ /kon.tɾi.βuˈen/ /kun.tɾi.buˈen/ /kun.tɾi.βuˈen/ n neut
taxpayer

contribuir /kon.tɾi.buˈi/ /kon.tɾi.buˈiɾ/ /kon.tɾi.βuˈi/ /kun.tɾi.buˈi/ /kun.tɾi.βuˈi/ v
contribute

contristar /kon.tɾisˈta/ /kon.tɾisˈtaɾ/ /kun.tɾisˈta/ v
grieve

contristat /kon.tɾisˈtat/ /kun.tɾisˈtat/ adj masc
saddened

contritament /konˌtɾi.taˈmen/ /konˌtɾi.taˈment/ /konˌtɾi.təˈment/ /kunˌtɾi.təˈmen/ adv
contritely

control /konˈtɾɔɫ/ /kunˈtɾɔɫ/ n masc
control
(esports de pilota) Acció i efecte d'un jugador de deixar la pilota, la bola o el disc procedent d'una passada, un llançament, una intercepció o un rebot dintre el propi abast per efectuar una acció de joc.
(esports de pilota) Acció i efecte de jugar la pilota, la bola o el disc amb habilitat mantenint-lo fora de l'abast de l'adversari.
(tennis de taula) Cop executat com a resposta a un atac de l'adversari, amb l'objectiu de neutralitzar-ne la iniciativa.

control de qualitat n masc
quality control

controlador n masc
marshal

controlador de partits n masc
match controller

controlador de volants n masc
shuttlecock controller

controlar /kon.tɾoˈɫa/ /kon.tɾoˈɫaɾ/ /kun.tɾuˈɫa/ v
control
Examinar minuciosament per dur a terme una comprovació.
(esports de pilota) Jugar la pilota, la bola o el disc amb habilitat mantenint-lo fora de l'abast de l'adversari.
(esports de pilota) Deixar, un jugador, la pilota, la bola o el disc procedent d'una passada, un llançament, una intercepció o un rebot dintre el propi abast per efectuar una acció de joc.

controvertir /kon.tɾo.βeɾˈti/ /kon.tɾo.βeɾˈtiɾ/ /kun.tɾu.βəɾˈti/ v
controvert

controvèrsia /kon.tɾoˈvɛɾ.si.a/ /kon.tɾoˈvɛɾ.si.ə/ /kon.tɾoˈβɛɾ.si.a/ /kun.tɾuˈvɛɾ.si.ə/ /kun.tɾuˈβɛr.si.ə/ n fem
controversyc

contràriament /konˌtɾa.ɾi.aˈmen/ /konˌtɾa.ɾi.aˈment/ /konˌtɾa.ɾi.əˈment/ /kunˌtɾa.ɾi.əˈmen/ adv
contrarily

contuberni /kon.tuˈbɛɾ.ni/ /kun.tuˈbɛr.ni/ /kun.tuˈβɛr.ni/ n masc
cohabitation
Convivència de diferents persones.

contumaçment /kon.tuˌmazˈmen/ /kon.tuˌmazˈment/ /kun.tuˌmazˈmen/ adv
contumaciously

contumeliosament /kon.tu.me.ɫiˌo.zaˈmen/ /kon.tu.me.ɫiˌo.zaˈment/ /kon.tu.mə.ɫiˌo.zəˈment/ /kun.tu.mə.ɫiˌo.zəˈmen/ adv
contumeliously

contundentment /kon.tunˌdemˈmen/ /kon.tunˌdemˈment/ /kun.tunˌdemˈmen/ adv
bluntly

contusionar /kon.tu.zi.oˈna/ /kon.tu.zi.oˈnaɾ/ /kun.tu.zi.uˈna/ v
bruise

contusió /kon.tu.ziˈo/ /kun.tu.ziˈo/ n fem
contusion

contínuament /konˌti.nu.aˈmen/ /konˌti.nu.aˈment/ /konˌti.nu.əˈment/ /kunˌti.nu.əˈmen/ adv
continually

conurbació /ko.nuɾ.ba.siˈo/ /ko.nuɾ.bə.siˈo/ /ku.nur.bə.siˈo/ n fem
conurbation

convalidació n fem
equivalence

convalidar /kom.ba.ɫiˈða/ /koɱ.va.ɫiˈðaɾ/ /koɱ.və.ɫiˈða/ /kum.bə.ɫiˈða/ /kuɱ.və.ɫiˈða/ v
validate

convencional /kom.ben.si.oˈnaɫ/ /koɱ.ven.si.oˈnaɫ/ /koɱ.vən.si.oˈnaɫ/ /kum.bən.si.uˈnaɫ/ /kuɱ.vən.si.uˈnaɫ/ adj
conventional

convencionalment /kom.ben.si.oˌnaɫˈmen/ /koɱ.ven.si.oˌnaɫˈment/ /koɱ.vən.si.oˌnaɫˈment/ /kum.bən.si.uˌnaɫˈmen/ /kuɱ.vən.si.uˌnaɫˈmen/ adv
conventionally

convenient /kom.be.niˈen/ /koɱ.ve.niˈent/ /koɱ.və.niˈent/ /kum.bə.niˈen/ /kuɱ.və.niˈen/ adj
suitable

convenientment /kom.be.niˌemˈmen/ /koɱ.ve.niˌemˈment/ /koɱ.və.niˌemˈment/ /kum.bə.niˌemˈmen/ /kuɱ.və.niˌemˈmen/ adv
conveniently

convenir /kom.beˈni/ /koɱ.veˈniɾ/ /koɱ.vəˈni/ /kum.bəˈni/ /kuɱ.vəˈni/ v
agree

convent /komˈben/ /koɱˈvent/ /kumˈben/ /kuɱˈven/ n masc
convent

convergir /koɱ.veɾˈd͡ʒiɾ/ /koɱ.βerˈʒi/ /koɱ.βeɾˈd͡ʒiɾ/ /kun.vəɾˈʒi/ /kun.βərˈʒi/ v
converge

conversa /komˈbɛr.sa/ /komˈbɛɾ.sɛ/ /koɱˈvɛɾ.sa/ /koɱˈvɛɾ.sə/ /kumˈbɛr.sə/ /kuɱˈvɛr.sə/ n fem
conversation talk
Intercanvi oral entre dues persones que es perllonga relativament en el temps, diàleg.

conversar /kom.berˈsa/ /kom.beɾˈsa/ /koɱ.veɾˈsaɾ/ /koɱ.vəɾˈsa/ /kum.bərˈsa/ /kuɱ.vərˈsa/ v
converse

conversió /kom.ber.siˈo/ /kom.beɾ.siˈo/ /koɱ.veɾ.siˈo/ /koɱ.vəɾ.siˈo/ /kum.bər.siˈo/ /kuɱ.vər.siˈo/ n fem
conversion

conversor digital a analògic n masc
analog to digital converter

convertir /kom.berˈti/ /kom.beɾˈti/ /koɱ.veɾˈtiɾ/ /koɱ.vəɾˈti/ /kum.bərˈti/ /kuɱ.vərˈti/ v
convert
Transformar una cosa en una altra.
Portar a la verdadera religió o a la pràctica dels bons costums al qui va errat.

convex /komˈbɛks/ /koɱˈvɛks/ /kumˈbɛks/ /kuɱˈvɛks/ adj masc
convex

convidar /kom.biˈða/ /koɱ.viˈða/ /koɱ.viˈðaɾ/ /kum.biˈða/ /kuɱ.viˈða/ v
invite

convidat /kom.biˈðat/ /koɱ.viˈðat/ /kum.biˈðat/ /kuɱ.viˈðat/ n masc
guest

convincentment /kom.binˌsemˈmen/ /koɱ.vinˌsemˈment/ /kum.binˌsemˈmen/ /kuɱ.vinˌsemˈmen/ adv
convincingly

convit /komˈbit/ /koɱˈvit/ /kumˈbit/ /kuɱˈvit/ n masc
treat

conviure /komˈbiw.ɾe/ /koɱˈviw.ɾe/ /koɱˈviw.ɾə/ /kumˈbiw.ɾə/ /kuɱˈviw.ɾə/ v
live with

convivència /kom.biˈβɛn.si.a/ /koɱ.viˈvɛn.si.a/ /koɱ.viˈvɛn.si.ə/ /kuɱ.viˈvɛn.si.ə/ n fem
cohabitation

convocar /kom.boˈka/ /kom.boˈkaɾ/ /kom.voˈkaɾ/ /kum.buˈka/ /kum.vuˈka/ v
summon

convuls /komˈbuɫs/ /koɱˈvuɫs/ /kumˈbuɫs/ /kuɱˈvuɫs/ adj masc
convulsed

convulsar /kom.buɫˈsa/ /kom.buɫˈsaɾ/ /koɱ.vuɫˈsa/ /koɱ.vuɫˈsaɾ/ /kum.buɫˈsa/ /kuɱ.vuɫˈsa/ v
convulse

convulsivament /kom.buɫˌsi.βaˈmen/ /koɱ.vuɫˌsi.vaˈment/ /koɱ.vuɫˌsi.vəˈment/ /kum.buɫˌsi.βəˈmen/ /kuɱ.vuɫˌsi.vəˈmen/ adv
convulsively

convèncer /komˈben.se/ /koɱˈven.seɾ/ /koɱˈvɛn.sə/ /kuɱˈvɛn.sə/ v
convince persuade

conxorxa /koɲˈt͡ʃɔr.t͡ʃa/ /koɲˈt͡ʃɔɾ.t͡ʃa/ /koɲˈt͡ʃɔɾ.t͡ʃɔ/ /koɲˈʃɔɾ.ʃə/ /kuɲˈʃɔr.ʃə/ n fem
conspiracy

conxorxar-se /koɲ.t͡ʃoɾˈt͡ʃaɾ.se/ /koɲ.ʃoɾˈʃaɾ.sə/ /kuɲ.ʃur.ʃərˈsə/ /kuɲ.ʃurˈʃar.sə/ v
conspire

cony /ˈkoɲ/ n masc
cunt pussy

conèixer /koˈne.ʃe/ /koˈnej.ʃe/ /koˈnej.ʃeɾ/ /koˈnə.ʃə/ /kuˈne.ʃar/ /kuˈnɛ.ʃə/ v
meet
Tenir idea clara de la fisonomia o figura d'alguna persona.
know
Entendre, tenir idea d'alguna cosa.

coníferes /koˈni.fe.ɾes/ /kuˈni.fə.ɾəs/ n fem
conifers

cooperació /ko.o.pe.ɾa.siˈo/ /ko.o.pə.ɾə.siˈo/ /ku.u.pə.ɾə.siˈo/ n fem
cooperation

cooperativa escolar n fem
school cooperative

cooptar /ko.opˈta/ /ko.opˈtaɾ/ /ku.upˈta/ v
co-opt

coordenada /ko.oɾ.ðeˈna.ða/ /ko.oɾ.ðəˈna.ðə/ /ku.ur.dəˈna.ðə/ /ku.ur.ðəˈna.ðə/ n fem
coordinate

coordinació /ko.oɾ.ði.na.siˈo/ /ko.oɾ.ði.nə.siˈo/ /ku.ur.di.nə.siˈo/ /ku.ur.ði.nə.siˈo/ n fem
coordination

coordinadament /ko.or.ðiˌna.ðaˈmen/ /ko.oɾ.ðiˌna.ðaˈmen/ /ko.oɾ.ðiˌna.ðaˈment/ /ko.oɾ.ðiˌna.ðəˈment/ /ku.ur.diˌna.ðəˈmen/ /ku.ur.ðiˌna.ðəˈmen/ adv
coordinately

coordinador /ko.or.ði.naˈðo/ /ko.oɾ.ði.naˈðoɾ/ /ko.oɾ.ði.nəˈðo/ /ku.ur.di.nəˈðo/ /ku.ur.ði.nəˈðo/ n masc
coordinator

coordinador d'àrbitres n masc
umpire coordinator

coordinador de jutges de línia n masc
line judge coordinator

coordinador defensiu n masc
defensive coordinator

coordinador ofensiu n masc
offensive coordinator

coordinar /ko.or.diˈna/ /ko.or.diˈnaɾ/ /ku.ur.diˈna/ v
coordinate

cop /ˈkop/ /ˈkɔp/ n masc
hit
Impacte violent entre dos cossos.
shot
(esports de pilota) Acció i efecte d'impulsar la pilota, la bola, el volant o el disc per mitjà d'un contacte brusc amb la raqueta, l'estic, el bastó, la pala, el tac, la mà o el peu.

cop al cos n masc
body stroke

cop amb efecte lateral n masc
sidespin stroke

cop amb mà alta n masc
overhead stroke

cop amb mà baixa n masc
underarm stroke

cop creuat n masc
crosscourt stroke

cop curt n masc
short stroke

cop d'aproximació n masc
approach shot
(golf) Cop, generalment de curta o de mitjana distància, executat des de fora del green per a acostar la bola al forat.
approach stroke
(tennis, pàdel) Cop de tornada difícil executat amb la intenció de pujar a la xarxa just a continuació per fer una volea.

cop d'atac n masc
attack hit
(voleibol) Cop fort executat amb una sola mà, amb el cos suspès en l'aire i aprofitant l'impuls del salt, que envia la pilota a camp contrari.

cop d'empenta n masc
push shot

cop d'estat /ˌkɔb.desˈtat/ n masc
coup d'état

cop d'estic n masc
slashing

cop d'ull n masc
glance
Esguard breu.

cop de canell n masc
wrist action

cop de cantell n masc
blade shot

cop de cap n masc
header

cop de colze n masc
elbowing

cop de càstig n masc
penalty stroke

cop de dits n masc
tap

cop de dreta n masc
forehand
(pilota basca, esports de raqueta) Cop donat a la pilota o el volant des del costat corresponent al braç amb què el jugador sosté la raqueta, la pala o l'eina.

cop de fons n masc
groundstroke

cop de genoll n masc
kneeing

cop de marc n masc
frame shot

cop de mig camp n masc
half-court shot

cop de peu n masc
kicking

cop de precisió n masc
touch shot

cop de preparació n masc
preparation stroke

cop de puny n masc
punch

cop de raspall n masc
brush shot

cop de revés n masc
backhand

cop de revés a dues mans n masc
two-handed backhand

cop de servei n masc
service hit

cop de sobrebot n masc
early ball

cop de sortida n masc
tee shot

cop de tac n masc
butt-ending

cop de taló n masc
heel kick

cop de xarxa n masc
net shot

cop defensiu n masc
defensive stroke

cop en desnivell n masc
sidehill shot

cop explosiu n masc
blast shot

cop forcat n masc
hairpin

cop guanyador n masc
winner

cop intermedi n masc
intermediate stroke

cop lent n masc
slow stroke

cop liftat n masc
stroke with topspin

cop natural n masc
natural

cop ofensiu n masc
offensive stroke

cop paral·lel n masc
down-the-line stroke

cop picat n masc
slap shot

cop pla n masc
drive

cop rectificat n masc
round-the-head stroke

cop ràpid n masc
quick stroke

cop tallat n masc
backspin shot

copa /ˈko.pa/ /ˈko.pə/ n fem
cup
Recipient per contenir líquid amb un peu.
En uns sostenidors i en altres peces de vestir femenines, cada part que cobreix un pit.
cup cups
(jocs, plural) Coll de la baralla de cartes representada per un recipient ornamental.
cup goblet
Trofeu que es dona al guanyador en una competició o concurs.

copar /koˈpa/ /koˈpaɾ/ /kuˈpa/ v
surround
Tallar la retirada d’un enemic envoltant-lo.
gamble
Apostar la quantitat total de què respon la banca.
sweep the board
Acaparar tots els llocs d’una elecció, competició.

copec /koˈpek/ /koˈpək/ /kuˈpɛk/ n masc
kopek

copejar /ko.peˈd͡ʒa/ /ko.peˈd͡ʒaɾ/ /ko.peˈʒa/ /ko.pəˈd͡ʒa/ /ku.pəˈʒa/ v
hit

copel·la /koˈpɛ.ɫa/ /koˈpɛ.ɫɛ/ /koˈpɛɫ.ɫa/ /koˈpɛɫ.ɫə/ /kuˈpɛ.ɫə/ /kuˈpɛɫ.ɫə/ n fem
cupel

copel·lar v
purify

copernici /ko.pəɾˈni.si/ /ku.pərˈni.si/ n masc
copernicium

copiar /ko.piˈa/ /ko.piˈaɾ/ /ku.piˈa/ v
copy
Reproduir un text o document original.
cheat
Fer un examen de forma fraudulenta amb les mateixes respostes d'un altre.

copilot /ko.piˈlɔt/ /ku.piˈɫɔt/ n neut
copilot

copiosament /ko.piˌo.zaˈmen/ /ko.piˌo.zaˈment/ /ko.piˌo.zəˈment/ /ku.piˌo.zəˈmen/ adv
copiously

coproductor /ˌko.pɾo.ðukˈto/ /ˌko.pɾo.ðukˈtoɾ/ /ˌko.pɾu.ðukˈto/ n masc
coproducer
Persona que coprodueix alguna cosa.

copsar /kopˈsa/ /kopˈsaɾ/ /kupˈsa/ v
catch
Agafar al vol.
grasp
Arribar a percebre.

copte /ˈkop.te/ /ˈkɔp.tə/ adj masc
Coptic
Pertanyent al coptes, a la seva religió o a la seva llengua.

copte /ˈkop.te/ /ˈkɔp.tə/ n masc
Copt
Membre de l’Església cristiana monofisita d’Egipte.
Coptic
(invariable) Llengua derivada de l’egipci demòtic conservada com a llengua litúrgica.

copular /ko.puˈɫa/ /ko.puˈɫaɾ/ /ku.puˈɫa/ v
copulate

copulativament /ko.pu.ɫaˌti.vaˈment/ /ko.pu.ɫaˌti.βaˈmen/ /ko.pu.ɫəˌti.vəˈment/ /ku.pu.ɫəˌti.vəˈmen/ /ku.pu.ɫəˌti.βəˈmen/ adv
copulatively

copòleg /koˈpɔ.lek/ /kuˈpɔ.ɫək/ n masc
musical glasses

coquetament /koˌke.taˈmen/ /koˌke.taˈment/ /koˌkə.təˈment/ /kuˌkɛ.təˈmen/ adv
coquettishly

cor /ˈkɔ/ /ˈkɔrt/ /ˈkɔɾ/ n masc
heart
Múscul que bombeja la sang a través del cos.
Figura o símbol amb dos lòbuls a la part superior i mig triangle invertit a la inferior; representació de l'amor.
Part central d'alguna cosa.
chorus choir
Conjunt de cantants, forma reduïda de la paraula coral.
choir chorus
Lloc d'una església destinada a ubicar una coral.
throat
(esports de raqueta) Part massissa o buida d'una raqueta que uneix el cap amb l'empunyadura.

cora /ˈko.ɾa/ /ˈko.ɾə/ n fem
kore

coracoïdal /ko.ɾa.ko.iˈðaɫ/ /ko.ɾə.ko.iˈðaɫ/ /ku.ɾə.ku.iˈðaɫ/ adj
coracoidal

coral /koˈɾaɫ/ /kuˈɾaɫ/ adj
cordial
Cordial, entranyable.
choral
(música) Relatiu al cor.

coral /koˈɾaɫ/ /kuˈɾaɫ/ n fem
choir
Grup de persones que canten simultàniament, de vegades també dit en la forma reduïda cor.
chorale
Composició musical religiosa destinada a ésser cantada per un cor musical.

coral /koˈɾaɫ/ /kuˈɾaɫ/ n masc
coral
Animal metazou marí proveït d'un esquelet calcari; corall.

corall /koˈɾaʎ/ /kuˈɾaʎ/ n masc
coral

coral·loriza /ko.ɾa.ɫoˈri.za/ /ko.ɾaɫ.ɫoˈri.za/ /ko.ɾəɫ.ɫoˈri.zə/ /ku.ɾə.ɫuˈri.zə/ /ku.ɾəɫ.ɫuˈri.zə/ n fem
coralroot

coratjosament /ko.ɾaˌd͡ʒo.zaˈmen/ /ko.ɾaˌd͡ʒo.zaˈment/ /ko.ɾəˌd͡ʒo.zəˈment/ /ku.ɾəˌd͡ʒo.zəˈmen/ adv
courageously

corb /ˈkorp/ adj masc
curved
Línia que es desvia de la recta de forma continuada.

corb /ˈkorp/ n masc
raven
Ocell de mida gran, plomes i bec negres (Corvus corax).

corba d'indiferència n fem
indifference curve

corball /koɾˈbaʎ/ /kurˈbaj/ /kurˈbaʎ/ n masc
brown meagre

corball de fang n masc
canary drum

corball de roca n masc
corb

corball fosc n masc
fusca drum

corbar /korˈba/ /koɾˈbaɾ/ /kurˈba/ v
bend

corbata /koɾˈba.ta/ /koɾˈba.tə/ /kurˈba.tə/ n fem
necktie tie
Tros de roba que es porta al coll nuada pel davant.
horseshoe
(golf) Putt en què la bola recorre la vora del forat sense arribar a entrar-hi.
stiff arm tackle
(rugbi) Placatge perillós en què se subjecta l'adversari per sobre l'altura de les espatlles o se li colpeja la caròtide amb un braç.

corc /ˈkork/ n masc
maggot
Larva o adult de certs coleòpters que s'alimenten de la fusta, del gra o d'altres vegetals.
càries
(figurat) Persona o cosa que consumeix els béns d'altri.

corcar /korˈka/ /koɾˈka/ /koɾˈkaɾ/ /kurˈka/ v
eat away

corda /ˈkɔr.ða/ /ˈkɔɾ.ða/ /ˈkɔɾ.ðɔ/ n fem
spring
Sistema format per una tira d'acer enrotllada a un tambor que impulsa el moviment en un rellotge i altres en aparells de temps programat.
rope string
(esports de raqueta) Cadascun dels fils, generalment de niló o de budell, que encreuats els uns amb els altres formen el cordatge d'una raqueta o la xarxa d'un xare.
rope chord
(pilota valenciana) Conjunt de fils de cànem fortament entrellaçats fixat a les parets laterals a una altura variable segons la modalitat, que divideix transversalment la pista de joc.

corda de la xarxa n masc
net rope

corda tensora n fem
tension cord

cordar /korˈða/ /koɾˈða/ /koɾˈðaɾ/ /kurˈda/ /kurˈða/ v
button
Cenyir o tancar una peça de vestir.
lace
Lligar els cordons de les sabates.

cordatge n masc
face

corder /korˈðe/ /koɾˈðe/ /kurˈde/ /kurˈðe/ n masc
roper
Persona que fa cordes.

cordial /koɾ.ðiˈaɫ/ /kur.diˈaɫ/ /kur.ðiˈaɫ/ adj
cordial

cordialitat /koɾ.ði.a.ɫiˈtat/ /koɾ.ði.ə.ɫiˈtat/ /kur.di.ə.ɫiˈtat/ /kur.ði.ə.ɫiˈtat/ n fem
cordiality

cordialment /kor.ðiˌaɫˈmen/ /koɾ.ðiˌaɫˈmen/ /koɾ.ðiˌaɫˈment/ /kur.diˌaɫˈmen/ /kur.ðiˌaɫˈmen/ adv
cordially

cordill /koɾˈðiʎ/ /kurˈdiʎ/ /kurˈðiʎ/ n masc
string
Fil de cànem prim, format per dos o tres caps torçats, emprat per a lligar coses.

coreferent /ko.re.feˈɾen/ /ko.re.feˈɾent/ /ko.rə.fəˈɾent/ /ku.rə.fəˈɾen/ adj
coreferential

coreferència /ko.re.feˈɾɛn.si.a/ /ko.rə.fəˈɾɛn.si.ə/ /ku.rə.fəˈɾɛn.si.ə/ n fem
coreference

coregent /ko.reˈd͡ʒen/ /ko.reˈd͡ʒent/ /ko.reˈʒen/ /ko.rəˈʒent/ /ku.rəˈʒen/ n neut
coregent

coregència /ko.reˈd͡ʒɛn.si.a/ /ko.reˈʒɛn.si.a/ /ko.rəˈʒɛn.si.ə/ /ku.rəˈʒɛn.si.ə/ n fem
coregency

corejar /ko.ɾeˈd͡ʒa/ /ko.ɾeˈd͡ʒaɾ/ /ko.ɾeˈʒa/ /ko.ɾəˈd͡ʒa/ /ku.ɾəˈʒa/ v
chant

coreligionari /ko.re.ɫi.d͡ʒi.oˈna.ɾi/ /ko.re.ɫi.ʒi.oˈna.ɾi/ /ko.rə.ɫi.ʒi.oˈna.ɾi/ /ku.rə.ɫi.ʒi.uˈna.ɾi/ n masc
co-religionist

coreografia /ko.ɾe.o.ɣɾaˈfi.a/ /ko.ɾə.o.ɣɾəˈfi.ə/ /ku.ɾə.u.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
choreography

coreografiar /ko.ɾe.o.ɣɾa.fiˈa/ /ko.ɾe.o.ɣɾa.fiˈaɾ/ /ko.ɾə.o.ɣɾə.fiˈa/ /ku.ɾə.u.ɣɾə.fiˈa/ v
choreograph

corepressor /ˌko.re.pɾeˈso/ /ˌko.re.pɾeˈsoɾ/ /ˌko.rə.pɾəˈso/ n masc
corepressor

coreà /ko.ɾeˈa/ /ku.ɾeˈa/ adj masc
Korean
Relatiu a Corea o la seva llengua.

coreà /ko.ɾeˈa/ /ku.ɾeˈa/ n masc
Korean
Individu de Corea.
(masculí singular) Llengua de filiació discutida pròpia de Corea.

corfbol /ˌkoɾˈbɔɫ/ /ˌkɔrvˈβɔɫ/ n masc
korfbal

corfbol de platja n masc
beach korfball

corferir /ˌkɔr.feˈɾi/ /ˌkɔr.fəˈɾi/ /ˌkɔɾ.feˈɾi/ /ˌkɔɾ.feˈɾiɾ/ v
afflict
Tenir mal d'amors, patir per si el sentiment d'amor és correspost o no.

corioamnionitis /ko.ɾi.o.am.ni.oˈni.tis/ /ko.ɾi.o.əm.ni.oˈni.tis/ /ku.ɾi.u.əm.ni.uˈni.tis/ n fem
chorioamnionitis

cormòfit /koɾˈmɔ.fit/ /kurˈmɔ.fit/ n masc
cormophyte

corn /ˈkɔrn/ n masc
horn
Instrument aeròfon, generalment de metall, de forma cònica més o menys semblant a la d'una banya d'animal.

corn alpí n masc
Alpine horn

corn anglès n masc
cor anglais

corn de caça n masc
hunting horn

corn de l'abundància n masc
horn of plenty

corn de posta n masc
posthorn

corn marí n masc
conch trumpet

cornella /koɾˈne.ʎa/ /koɾˈne.ʎə/ /kurˈne.ʎə/ n fem
carrion crow

corner /korˈne/ /koɾˈne/ /koɾˈneɾ/ /kurˈne/ n masc
snowy mespilus

corneta /koɾˈne.ta/ /koɾˈnə.tə/ /kurˈnɛ.tə/ n fem
cornet
Instrument aeròfon, de metall, semblant a la trompeta, però més petit i de sons més aguts.

corneta muda n fem
mute cornett

corneta recta n fem
straight cornett

cornetí /koɾ.neˈti/ /koɾ.nəˈti/ /kur.nəˈti/ n masc
cornet

cornisa /koɾˈni.za/ /koɾˈni.zə/ /kurˈni.zə/ n fem
cornice ledge
(arquitectura) Coronament motllurat d’una façana.

cornucòpia /ˌkor.nuˈkɔ.pi.ə/ /ˌkoɾ.nuˈkɔ.pi.a/ n fem
cornucopia
Símbol del corn de l'abundància.

corol·la /koˈɾɔ.ɫa/ /koˈɾɔ.ɫɔ/ /koˈɾɔɫ.ɫa/ /koˈɾɔɫ.ɫə/ /kuˈɾɔ.ɫə/ /kuˈɾɔɫ.ɫə/ n fem
corolla

corol·lari /ko.ɾoɫˈɫa.ɾi/ /ko.ɾoˈɫa.ɾi/ /ku.ɾuɫˈɫa.ɾi/ /ku.ɾuˈɫa.ɾi/ n masc
corollary

corona /koˈɾo.na/ /koˈɾo.nə/ /kuˈɾo.nə/ n fem
crown

coronació /ko.ɾo.na.siˈo/ /ko.ɾo.nə.siˈo/ /ku.ɾu.nə.siˈo/ n fem
coronation

coronar /ko.ɾoˈna/ /ko.ɾoˈnaɾ/ /ku.ɾuˈna/ v
crown

coronavirus /koˌɾo.naˈvi.ɾus/ /koˌɾo.naˈβi.ɾus/ /koˌɾo.nəˈvi.ɾus/ /kuˌɾo.nəˈvi.ɾus/ /kuˌɾo.nəˈβi.ɾus/ n masc
coronavirus

coronel /ko.ɾoˈneɫ/ /ko.ɾoˈnɛɫ/ /ku.ɾuˈnɛɫ/ n masc
colonel

coroïdal /ko.ɾo.iˈðaɫ/ /ku.ɾu.iˈðaɫ/ adj
choroidal

corporalment /kor.poˌɾaɫˈmen/ /koɾ.poˌɾaɫˈmen/ /koɾ.poˌɾaɫˈment/ /kur.puˌɾaɫˈmen/ adv
corporally

corporativament /kor.po.ɾaˌti.βaˈmen/ /koɾ.po.ɾaˌti.vaˈment/ /koɾ.po.ɾaˌti.βaˈmen/ /koɾ.po.ɾəˌti.vəˈment/ /kur.pu.ɾəˌti.vəˈmen/ /kur.pu.ɾəˌti.βəˈmen/ adv
corporately

corprendre /ˌkɔrˈpɛn.dɾə/ /ˌkɔɾˈpen.dɾe/ /ˌkɔɾˈpən.dɾə/ v
entice

corpulent /kor.puˈɫen/ /koɾ.puˈɫen/ /koɾ.puˈɫent/ /kur.puˈɫen/ adj masc
corpulent

corpus /ˈkɔr.pus/ n masc
corpus

corpòriament /korˌpɔ.ɾi.aˈmen/ /koɾˌpɔ.ɾi.aˈmen/ /koɾˌpɔ.ɾi.aˈment/ /koɾˌpɔ.ɾi.əˈment/ /kurˌpɔ.ɾi.əˈmen/ adv
corporeally

corral /koˈraɫ/ /kuˈraɫ/ n masc
pen

corranda /kuˈran.də/ n fem
copla

corre-corre n masc
rundown

correcció /ko.rek.siˈo/ /ku.rək.siˈo/ n fem
correction

correcció automàtica n fem
automatic marking

correctament /koˌrɛk.taˈmen/ /koˌrɛk.taˈment/ /koˌrɛk.təˈment/ /kuˌrɛk.təˈmen/ adv
correctly

correcte /koˈrɛk.te/ /koˈrɛk.tə/ /kuˈrɛk.tə/ adj
correct right

corredissa /ko.reˈði.sa/ /ko.rəˈði.sə/ /ku.rəˈði.sə/ n fem
rush
Correguda ràpida i curta.

corredor /ko.reˈðo/ /ko.reˈðoɾ/ /ko.rəˈðo/ /ku.rəˈðo/ n masc
corridor
Peça llarga d’accés a diferents dependències d’una construcció, d’una nau.
runner
Esportista en una prova de cursa.
base runner
(beisbol) Atacant que avança cap a una base o que està aturat en una base.
running back
(futbol americà) Atacant, generalment en nombre de dos i situat unes iardes darrere el quaterback, que s'encarrega principalment de fer avançar la pilota cap a la línia de gol contrària.

corredor d'habilitat n masc
halfback

corredor de potència n masc
fullback

corredor de primera base n masc
runner on first base

corredor de segona base n masc
runner on second base

corredor de tercera base n masc
runner on third base

corredor emergent n masc
pinch runner

correfoc /ˌko.reˈfɔk/ /ˌko.rəˈfɔk/ n masc
correfoc

corregir /ko.reˈd͡ʒi/ /ko.reˈd͡ʒiɾ/ /ko.reˈʒi/ /ko.rəˈʒi/ /ku.rəˈʒi/ v
correct adjust

correguda /ko.reˈɣu.ða/ /ko.rəˈɣu.ðə/ n fem
carry
(futbol americà) Acció d'un corredor que rep la pilota, consistent a avançar pel camp de joc mantenint-la i esquivant els defensors de l'equip adversari fins que és placat i toca a terra almenys amb un genoll.
run
(beisbol) Punt aconseguit per un atacant que arriba a la base de meta sense ser eliminat, després d'haver recorregut totes les bases en sentit contrari a les agulles del rellotge.

correguda impulsada n fem
run batted in

correguda neta n fem
earned run

correlacionar /ko.re.ɫa.si.oˈna/ /ko.re.ɫa.si.oˈnaɾ/ /ko.rə.ɫə.si.oˈna/ /ku.rə.ɫə.si.uˈna/ v
correlate

correlació /ko.re.la.siˈo/ /ku.rə.ɫə.siˈo/ n fem
correlation

correlativament /ko.re.ɫaˌti.vaˈment/ /ko.re.ɫaˌti.βaˈmen/ /ko.rə.ɫəˌti.vəˈment/ /ku.rə.ɫəˌti.vəˈmen/ /ku.rə.ɫəˌti.βəˈmen/ adv
correlatively

corrent /koˈren/ /koˈrent/ /kuˈren/ adj
running
Que flueix.
current
D’ús comú, que és generalment acceptat.

corrent /koˈren/ /koˈrent/ /kuˈren/ n masc
current
Massa que flueix contínuament.

correntment /koˌremˈmen/ /koˌremˈment/ /kuˌremˈmen/ adv
fluently

corrents /koˈrens/ /kuˈrens/ adv
quick

correspondre /ko.resˈpɔn.dɾe/ /ko.rəsˈpɔn.dɾə/ /ku.rəsˈpɔn.dɾə/ v
correspond match
Tenir una cosa proporció o conformitat amb una altra.
Ésser responsabilitat, pertocar.

correspondència escolar n fem
scholar correspondence

corresponent /ko.res.poˈnen/ /ko.res.poˈnent/ /ko.rəs.poˈnent/ /ku.rəs.puˈnen/ adj
corresponding

corresponentment /ko.res.poˌnemˈmen/ /ko.res.poˌnemˈment/ /ko.rəs.poˌnemˈment/ /ku.rəs.puˌnemˈmen/ adv
correspondingly

corresponsal /ko.res.ponˈsaɫ/ /ko.rəs.ponˈsaɫ/ /ku.rəs.punˈsaɫ/ n neut
correspondent

corretja /koˈre.d͡ʒa/ /koˈrə.d͡ʒə/ /kuˈrɛ.d͡ʒə/ n fem
strap belt
Banda de cuir, o d’altre material flexible i resistent, usada per a subjectar.

correu /koˈrɛw/ /kuˈrɛw/ n masc
courier
Persona que és portadora de notícies o que transporta personalment una carta, sobretot en temps de guerra.
mail
Conjunt de cartes o de correspondència.
post mail
(plural) Servei de missatgeria.

correu electrònic /koˌrew /koˌrɛw /kuˌrɛw n masc
email

corrinyar /ko.riˈɲa/ /ko.riˈɲaɾ/ /ku.riˈɲa/ v
hasten

corroborar /ko.ro.boˈɾa/ /ko.ro.boˈɾaɾ/ /ko.ro.βoˈɾa/ /ku.ru.buˈɾa/ /ku.ru.βuˈɾa/ v
corroborate

corroir /ko.ruˈi/ /ko.ruˈiɾ/ /ku.ruˈi/ v
corrode

corrompre /koˈrom.pɾe/ /koˈrom.pɾə/ /kuˈrom.pɾə/ v
turn
Alterar o mudar la forma d'alguna cosa.
corrupt
Metafòricament, pervertir, viciar els bons costums.
Subornar al jutge o a qualsevol persona amb regals o d'altra manera.
deteriorate
(pronominal) Podrir-se, fer-se malbé.

corrompre's /koˈrom.pɾes/ /kuˈrom.pɾəs/ v
deteriorate

corrompudament /ko.romˌpu.ðaˈmen/ /ko.romˌpu.ðaˈment/ /ko.romˌpu.ðəˈment/ /ku.rumˌpu.ðəˈmen/ adv
corruptly

corrua /koˈru.a/ /kuˈru.ə/ n fem
great row

corrugar /ko.ruˈɣa/ /ko.ruˈɣaɾ/ /ku.ruˈɣa/ v
corrugate

corrupció /ko.rup.siˈo/ /ku.rup.siˈo/ n fem
decay corruption
(material) Alteració de la puresa o integritat d'una substància, tant sigui per la seva desmembrament, per la barreja amb d'altres substàncies, o per la desviació del seu curs esperat.

corruptament /koˌrup.taˈmen/ /koˌrup.taˈment/ /koˌrup.təˈment/ /kuˌrup.təˈmen/ adv
corruptly

corruptible /ko.rupˈti.bɫe/ /ko.rupˈti.βɫe/ /ko.rupˈtib.bɫe/ /ko.rupˈtib.bɫə/ /ku.rupˈti.βɫə/ /ku.rupˈtib.bɫə/ adj
corruptible

corró /koˈro/ /kuˈro/ n masc
roller rolling pin
Peça cilíndrica sobre la qual s'enrotllen les persianes que queden dins d'una caixa a la paret.
Eina en forma de cilindre pesat, emprat per aplanar o compactar el terreny en agricultura i en construcció de carreteres.
Eina de jardineria que es fa servir per escarificar la gespa, té forma de cilindre amb punxons.
Rotlle de fusta, amb agafador per cada extrem, que es fa servir a la cuina per aplanar una massa.
Mena de roda petita en la qual els pescadors lliguen el volantí.

corser /korˈse/ /koɾˈse/ /koɾˈseɾ/ /kurˈse/ n masc
steed

cort /ˈkort/ n fem
sty
(central, septentrional) Lloc tancat a peu pla de la casa rural destinat al bestiar gros i menut, proveït de menjadores, abeuradores i jaços.
court
Conjunt format pel sobirà i els personatges que l'envolten i que constitueixen habitualment o accidentalment la seva família, el seu servei i la seva comitiva o acompanyament, dit també cort noble.
(històric) Tribunal en representació d’un sobirà.

cortesament /korˌte.zaˈmen/ /koɾˌte.zaˈmen/ /koɾˌte.zaˈment/ /koɾˌtə.zəˈment/ /kurˌtɛ.zəˈmen/ adv
courteously

cortesia /koɾ.teˈzi.a/ /koɾ.təˈzi.ə/ /kur.təˈzi.ə/ n fem
courtesy

cortesà /koɾ.teˈza/ /koɾ.təˈza/ /kur.təˈza/ n masc
courtier

corticosteroide /koɾ.ti.kos.teˈɾɔj.ðe/ /koɾ.ti.kos.təˈɾɔj.ðə/ /kur.ti.kus.təˈɾɔj.ðə/ n masc
corticosteroid

cortina /koɾˈti.na/ /koɾˈti.nə/ /kurˈti.nə/ n fem
curtain
Peça tèxtil destinada a cobrir finestres, portes, estances per tal d'evitar o atenuar l'entrada de llum, insectes, mirades foranes o per protegir d’alguna forma.
bar chimes
Instrument idiòfon que consisteix en una sèrie de barres d'alumini de diferents mides i ordenades de menor a major, penjades d'un tros de fusta, les quals xoquen entre si quan són fregades amb una baqueta o amb la mà.

cortisol /koɾ.tiˈzɔɫ/ /kur.tiˈzɔɫ/ n masc
cortisol

cortès /koɾˈtes/ /koɾˈtəs/ /kurˈtɛs/ adj masc
courteous

corxera /koɾˈt͡ʃe.ɾa/ /koɾˈʃɛ.ɾə/ /kurˈʃɛ.ɾə/ n fem
quaver eighth note
Figura musical amb el valor de la meitat d'una negra.

corònim /koˈɾɔ.nim/ /kuˈɾɔ.nim/ n masc
choronym

cos n masc
body corps
Organisme, part material dels éssers vius.

cosa /ˈkɔ.za/ /ˈkɔ.zɔ/ n fem
thing
Qualsevol element o concepte de la realitat o de la fantasia.

cosac /koˈzak/ /kuˈzak/ adj masc
Cossack

cosidor /ko.ziˈðo/ /ko.ziˈðoɾ/ /ku.ziˈðo/ n masc
sewing case
Petita capsa per desar agulles, didals i altres coses necessàries per cosir.
seamster
Persona que cus o que en té l'ofici.

cosina /koˈzi.na/ /koˈzi.nə/ /kuˈzi.na/ /kuˈzi.nə/ n fem
cousin

cosina prima n fem
cousin second

cosir /koˈzi/ /koˈziɾ/ /kuˈzi/ v
sew stitch

cosmonauta /koz.moˈnaw.ta/ /koz.moˈnaw.tə/ /kuz.muˈnaw.tə/ n neut
cosmonaut

cosmos /ˈkoz.mos/ /ˈkɔz.mos/ /ˈkɔz.mus/ n masc
cosmos

cosmovisió /ˌkoz.mo.vi.ziˈo/ /ˌkoz.mo.βi.ziˈo/ /ˌkɔz.mo.vi.ziˈo/ /ˌkɔz.mu.vi.ziˈo/ /ˌkɔz.mu.βi.ziˈo/ n fem
world view

cosmètic /kozˈmɛ.tik/ /kuzˈmɛ.tik/ adj masc
cosmetic

cosmètica /kozˈmɛ.ti.ka/ /kuzˈmɛ.ti.kə/ n fem
cosmetics

cospell /kosˈpeʎ/ /kusˈpeʎ/ n masc
planchet

cossi /ˈkɔ.si/ n masc
washtub
Recipient gran de forma troncocònica, amb un forat a la part de baix, que servia per fer-hi la bugada.

cossiol /ko.siˈɔɫ/ /ku.siˈɔɫ/ n masc
small bucket

cost /ˈkɔst/ n masc
cost

costa /ˈkɔs.ta/ /ˈkɔs.tɔ/ n fem
coast
Part de la terra que toca al mar.
slope
Pendís de muntanya.

costa-riqueny /ˌkɔs.tə.riˈkəɲ/ /ˌkɔs.tə.riˈkɛɲ/ adj masc
Costa Rican
Relatiu o pertanyent a Costa Rica.

costa-riqueny /ˌkɔs.tə.riˈkəɲ/ /ˌkɔs.tə.riˈkɛɲ/ n masc
Costa Rican
Persona que habita o és originària de Costa Rica.

costal /kosˈtaɫ/ /kusˈtaɫ/ adj
costal
Relatiu a les costelles o els costats.

costaner /kos.taˈne/ /kos.taˈneɾ/ /kos.təˈne/ /kus.təˈne/ adj masc
coastal

costar /kosˈta/ /kosˈtaɾ/ /kusˈta/ v
cost

costar un ull v
cost an arm and a leg

costat /kosˈtat/ /kusˈtat/ n masc
side
Part de l'espai al voltant d'un lloc, d’un objecte, considerada per oposició a les altres.

costat feble n masc
help side
(basquetbol) Zona d'una pista de joc allunyada del punt on es juga la pilota, que generalment està ocupada per pocs jugadors.
weak side
(futbol americà) Costat de la formació d'un equip atacant amb menys jugadors perquè no hi figura el receptor interior.

costat fort n masc
strong side
(basquetbol) Zona d'una pista de joc on es juga la pilota, que generalment està ocupada per força jugadors.
(futbol americà) Costat de la formació d'un equip atacant amb més jugadors perquè hi figura el receptor interior.

costat obert n masc
open side

costat tancat n masc
blind side

costejar /kos.teˈd͡ʒa/ /kos.teˈd͡ʒaɾ/ /kos.teˈʒa/ /kos.təˈd͡ʒa/ /kus.təˈʒa/ v
coast
(nàutica) Navegar per la costa.

costella /kosˈte.ʎa/ /kosˈte.ʎə/ /kusˈte.ʎə/ n fem
rib
(anatomia) En els animals vertebrats, cadascun dels ossos que, partint d'una vèrtebra envolta part del tòrax per tal de protegir-lo.
(aliments) Tros de carn adherit a la costella d'un animal.
costilla rib
(pilota basca) Cadascun dels llistons corbats de fusta de castanyer que constitueixen l'estructura d'una cesta.

costellera /kos.teˈʎe.ɾa/ /kos.təˈʎe.ɾə/ /kus.təˈʎe.ɾə/ n fem
rib pad

coster /kosˈte/ /kosˈteɾ/ /kusˈte/ adj masc
painfull

costera /kosˈte.ɾa/ /kusˈte.ɾə/ n fem
hill
Camí o carrer que fa pujada.
coast
Conjunt de costes.

costosament /kosˌto.zaˈmen/ /kosˌto.zaˈment/ /kosˌto.zəˈment/ /kusˌto.zəˈmen/ adv
expensively

costum /kosˈtum/ /kusˈtum/ n masc
habit

cosí /koˈzi/ /kuˈzi/ n masc
cousin

cosí germà n masc
first cousin

cosí prim n masc
second cousin

cosí tercer n masc
third cousin

cot /ˈkot/ /ˈkɔt/ adj masc
bowed
Inclinat cap a terra.

cota /ˈko.ta/ /ˈko.tə/ /ˈkɔ.ta/ /ˈkɔ.tɔ/ /ˈkɔ.tə/ n fem
coat
Vestidura de defensa medieval feta de cuiro amb malles de ferro entrellaçades.
height
Altitud d’un punt geogràfic.
frock
Bata dels escolans.

cotilla /koˈti.ʎa/ /koˈti.ʎə/ /kuˈti.ʎə/ n fem
corset

cotilló /ko.tiˈʎo/ /ku.tiˈʎo/ n masc
cotillion

cotiloïdal /ko.ti.ɫo.iˈðaɫ/ /ku.ti.ɫu.iˈðaɫ/ adj
cotyloid

cotilèdon /ko.tiˈɫɛ.ðon/ /ku.tiˈɫɛ.ðun/ n masc
cotylédon

cotna /ˈkon.na/ /ˈkon.nə/ n fem
rind

cotnar /konˈna/ /konˈnaɾ/ /kunˈna/ v
rip off
Cobrar a algú en excés.

cotoliu /ko.toˈɫiw/ /ku.tuˈɫiw/ n masc
woodlark

cotonia /ko.toˈni.a/ /ko.toˈni.ə/ /ku.tuˈni.ə/ n fem
dimity

cotorra /koˈto.ra/ /koˈto.rə/ /kuˈto.rə/ n fem
chatterbox
Persona que parla molt, sense mesura.

cotxe /ˈko.t͡ʃe/ n masc
car automobile
Vehicle autopropulsat i mecanitzat, destinant al transport terrestre d'un número reduït de persones i el seu equipatge, que duu típicament quatre rodes (tot i que existeixen casos amb tres i sis rodes).
carriage
Vehicle amb rodes arrossegat per animals de tir destinat al transport de persones.

cotxe de golf n masc
golf car

cotxe patrulla n masc
patrol car

cotxer /koˈt͡ʃe/ /koˈt͡ʃeɾ/ /kuˈt͡ʃe/ n masc
coachman

cotó /koˈto/ /kuˈto/ n masc
cotton

cotó hidròfil n masc
cotton wool

coure /ˈkow.ɾə/ /ˈkɔw.ɾe/ /ˈkɔw.ɾə/ n masc
copper
Element químic, sòlid, de nombre atòmic 29, símbol Cu i amb un pes atòmic de 63,536 unitats de massa atòmica.

coure /ˈkow.ɾə/ /ˈkɔw.ɾe/ /ˈkɔw.ɾə/ v
cook
(cuina) Preparar un aliment al foc o alta temperatura.
sting
(intransitiu) Produir coïssor, una sensació com de cremada.

cova /ˈkɔ.va/ /ˈkɔ.və/ /ˈkɔ.βa/ /ˈkɔ.βɔ/ n fem
cave cavern

covar /koˈva/ /koˈvaɾ/ /koˈβa/ /kuˈva/ /kuˈβa/ v
incubate

covard /koˈvaɾt/ /koˈβart/ /koˈβaɾt/ /kuˈvart/ adj masc
cowardly gutless
Que no té coratge.

covard /koˈvaɾt/ /koˈβart/ /koˈβaɾt/ /kuˈvart/ n masc
coward
Qui no té coratge.

covardament /koˌvaɾ.ðaˈment/ /koˌvaɾ.ðəˈment/ /koˌβar.ðaˈmen/ /koˌβaɾ.ðaˈmen/ /kuˌvar.ðəˈmen/ /kuˌβar.dəˈmen/ adv
cowardly

covardia /ko.vaɾˈði.a/ /ko.vəɾˈði.ə/ /ko.βarˈði.a/ /ko.βaɾˈði.a/ /ku.vərˈði.ə/ /ku.βərˈdi.ə/ n fem
cowardice

cove /ˈkɔ.ve/ /ˈkɔ.və/ /ˈkɔ.βe/ n masc
hamper

covid-19 /koˌvi.ðiˈnɔw/ /koˌvid.diˈnɔw/ /koˌβi.ðiˈnɔw/ /koˌβid.diˈnɔw/ /kuˌvid.diˈnɔw/ /kuˌβid.diˈnɔw/ n
COVID-19

covidià /ko.vi.ðiˈa/ /ko.βi.ðiˈa/ /ku.vi.ðiˈa/ /ku.βi.ðiˈa/ adj masc
covid

coàgul /koˈa.ɣuɫ/ /kuˈa.ɣuɫ/ n masc
coagulum

coça /ˈko.sa/ /ˈko.sə/ n fem
kick

coïssor /ko.iˈso/ /ko.iˈsoɾ/ /ku.iˈso/ n fem
sting

crac /ˈkɾak/ Interjection
croak
Imitació del grall del corb.

crac /ˈkɾak/ n masc
crack
Soroll sec de quelcom que es trenca.
as (persona excel·lent)
(argot) Derivat de la cocaïna, en forma de cristalls, per ser fumat.
crash
Fallida d'una empresa.

cranc /ˈkɾaŋ/ /ˈkɾaŋk/ n masc
crab
Crustaci de la infraordre Brachyura.

cranc /ˈkɾaŋ/ /ˈkɾaŋk/ n neut
Cancer
Persona del signe zodiacal de Cranc o Càncer.

crani n masc
skull

cranial /kɾa.niˈaɫ/ /kɾə.niˈaɫ/ adj
cranial

craqueig /kɾaˈket͡ʃ/ /kɾəˈkət͡ʃ/ /kɾəˈkɛt͡ʃ/ n masc
cracking

craquejar /kɾa.keˈd͡ʒa/ /kɾa.keˈd͡ʒaɾ/ /kɾa.keˈʒa/ /kɾə.kəˈd͡ʒa/ /kɾə.kəˈʒa/ v
crack

crassament /ˌkɾa.saˈmen/ /ˌkɾa.saˈment/ /ˌkɾa.səˈmen/ /ˌkɾa.səˈment/ adv
crassly

craterisc /kɾa.teˈɾisk/ /kɾə.təˈɾisk/ n masc
krateriskos

creació /kɾe.a.siˈo/ /kɾe.ə.siˈo/ /kɾe.ə.siˈo/ /kɾɛ.a.siˈo/ n fem
creation

creador /kɾe.aˈðo/ /kɾe.aˈðoɾ/ /kɾe.əˈðo/ n masc
creator

crear /kɾeˈa/ /kɾeˈaɾ/ v
create
Fer una cosa de no res.

creatiu /kɾe.aˈtiw/ adj masc
creative

creativitat /kɾe.a.ti.viˈtat/ /kɾe.a.ti.βiˈtat/ /kɾe.ə.ti.viˈtat/ /kɾe.ə.ti.βiˈtat/ n fem
creativity

crebantar /kɾe.βanˈta/ /kɾe.βanˈtaɾ/ /kɾə.βənˈta/ v
break

credença /kɾeˈðen.sa/ /kɾəˈðɛn.sə/ n fem
credence
(litúrgia) Tauleta per al servei de l’altar.

credibilitat /kɾe.ði.bi.ɫiˈtat/ n fem
credibility

credo /ˈkɾɛ.ðo/ /ˈkɾɛ.ðu/ n masc
creed

cree /ˈkɾe.e/ /ˈkɾi/ n neut
Cree

creença n fem
belief

creixement /kɾe.ʃeˈmen/ /kɾej.ʃeˈmen/ /kɾej.ʃeˈment/ /kɾə.ʃəˈmen/ /kɾə.ʃəˈment/ n masc
growth

creixen /ˈkɾe.ʃen/ /ˈkɾe.ʃən/ /ˈkɾej.ʃen/ n masc
watercress

creixença /kɾejˈʃen.sa/ /kɾeˈʃen.sa/ /kɾəˈʃen.sə/ /kɾəˈʃɛn.sə/ n fem
growth

crema /ˈkɾe.mə/ n fem
burning
Acció de cremar.
cream
Part greixosa de la llet.
Preparació culinària amb cereals i llet, entre altres ingredients, més espès que una sopa.
cream cold cream
Preparació farmacèutica viscosa d'aplicació dèrmica.

crema /ˈkɾe.mə/ n masc
cream
Color groc blanquinós.

cremada /kɾeˈma.ða/ /kɾəˈma.ðə/ n fem
burn

cremallera /kɾe.maˈʎe.ɾa/ /kɾə.məˈʎe.ɾə/ n fem
zip zipper
Petit mecanisme d'ús tèxtil per ajuntar dues peces de roba, consistent en una peça movible entre dues peces longitudinals dentades.

cremar /kɾeˈma/ /kɾeˈmaɾ/ /kɾəˈma/ v
burn
(intransitiu) Entrar en combustió per l’acció del foc.
(intransitiu) Estar massa calent per al seu contacte.
(transitiu) Sotmetre a l’acció del foc.
(transitiu) Provocar una cremada o cremor.

cremor /kɾeˈmo/ /kɾeˈmoɾ/ /kɾəˈmo/ n fem
burn

crep /ˈkɾep/ /ˈkɾɛp/ n
pancake

crepidoma /kɾe.piˈdo.ma/ /kɾə.piˈdo.mə/ n masc
crepidoma

crepitar /kɾe.piˈta/ /kɾe.piˈtaɾ/ /kɾə.piˈta/ v
crackle

crepuscle /kɾeˈpus.kɫe/ /kɾəˈpus.kɫə/ n masc
twilight

crescendo /kɾeˈʃen.do/ /kɾeˈʃɛn.do/ n masc
crescendo

cresol /kɾeˈzɔɫ/ /kɾəˈzɔɫ/ n masc
oil lamp
Llàntia per a fer llum amb oli i un ble.
cresol
(química) Derivat del toluè usat com a desinfectant i fumigant obtingut del quitrà de carbó.

cresp /ˈkɾesp/ /ˈkɾəsp/ /ˈkɾɛsp/ adj masc
frizzy

crespar /kɾesˈpa/ /kɾesˈpaɾ/ /kɾəsˈpa/ v
crinkle curl
Fer tornar cresp, el cabell arrissat, la roba ondulada.

crespó /kɾesˈpo/ /kɾəsˈpo/ n masc
crepe
Teixit fet amb fils de seda torçats.
token
Tros de roba de crespó negra que es posa en senyal de dol.

cresta /ˈkɾes.ta/ /ˈkɾəs.tə/ /ˈkɾɛs.tə/ n fem
crest

cresta ilíaca n fem
iliac crest

cresta xinesa n fem
Chinese dumpling

crestomatia n fem
chrestomathy

creta /ˈkɾe.ta/ /ˈkɾɛ.tə/ n fem
chalk

cretaci /kɾeˈta.si/ /kɾəˈta.si/ adj masc
cretaceous

creu /ˈkɾew/ /ˈkɾəw/ /ˈkɾɛw/ n fem
cross
Símbol format per dues línies que s'intersequen, normalment de forma perpendicular.
Instrument de tortura.
tail
Revers d'una moneda (figuradament, també d'una situació donada).

creuat /kɾeˈwat/ /kɾəˈwat/ adj masc
crosscourt

creuer /kɾeˈwe/ /kɾeˈweɾ/ /kɾəˈwe/ n masc
cruiser
Vaixell de guerra superior al destructor i inferior al cuirassat.
cruise
Viatge turístic en vaixell.
crossing
Nau transversal d'una església.

creure /ˈkɾew.ɾe/ /ˈkɾəw.ɾə/ /ˈkɾɛw.ɾə/ v
believe
Tenir confiança.
Tenir per certa una cosa no demostrada per la ciència, tenir fe.
Pensar, tenir una opinió.

creïblement /kɾeˌi.bɫeˈment/ /kɾeˌi.βɫeˈmen/ /kɾeˌib.bɫeˈmen/ /kɾəˌi.βɫəˈmen/ /kɾəˌib.bɫəˈmen/ /kɾəˌib.bɫəˈment/ adv
credibly

criar /kɾiˈa/ /kɾiˈaɾ/ v
breed

criat /kɾiˈat/ n masc
valet

criatura /kɾi.aˈtu.ɾa/ /kɾi.əˈtu.ɾə/ n fem
child
Persona de poca edat.

criaturada /kɾi.a.tuˈɾa.ða/ /kɾi.ə.tuˈɾa.ðə/ n fem
childishness

cribrar /kɾiˈbɾaɾ/ /kɾiˈβa/ /kɾiˈβaɾ/ /kɾiˈβɾa/ v
screen

cribratge /kɾiˈbɾa.d͡ʒe/ n masc
screening

crida /ˈkɾi.ða/ /ˈkɾi.ðə/ n fem
meeting proclamation
Acció de comunicar quelcom a un grup gran de persones.
call
(informàtica) Instrucció que passa el control d'execució d'un programa a un bloc d'instruccions separat (un altre programa, a una instància diferent del mateix programa (recursivitat), a una subrutina o a una macro), tot esperant que quan aquest bloc acabi la seva tasca, retorni el control a la instrucció següent que havia fet la crida.

crida i cerca n fem
arrest warrant

cridaner /kɾi.ðaˈne/ /kɾi.ðaˈneɾ/ /kɾi.ðəˈne/ adj masc
loudmouthed
Que crida molt.
showy
Que és molt vistós.

cridar /kɾiˈða/ /kɾiˈðaɾ/ v
shout cry
(intransitiu) Parlar en un to de veu excessivament alt.
call
(transitiu) Convidar o anomenar algú per tal de fer alguna cosa a prop de l'emissor.

cridòria /kɾiˈðɔ.ɾi.a/ /kɾiˈðɔ.ɾi.ə/ n fem
shouting

crim /ˈkɾim/ n masc
crime

criminal /kɾi.miˈnaɫ/ adj
criminal
Relatiu al crim.

criminal /kɾi.miˈnaɫ/ n neut
criminal
Qui comet un crim.

criminalitzar /kɾi.mi.na.ɫiˈd͡za/ /kɾi.mi.na.ɫiˈza/ /kɾi.mi.na.ɫiˈzaɾ/ /kɾi.mi.nə.ɫiˈd͡za/ v
criminalize
Considerar alguna cosa com a criminal (un plet, una persona, una institució).
Popularment, acusar desproporcionadament o injustament a alguna cosa, en especial a les persones.

criminalment /kɾi.miˌnaɫˈmen/ /kɾi.miˌnaɫˈment/ adv
criminally

criminosament /kɾi.miˌno.zaˈmen/ /kɾi.miˌno.zaˈment/ /kɾi.miˌno.zəˈmen/ /kɾi.miˌno.zəˈment/ adv
criminously

crin /ˈkɾin/ n
mane

crinera /kɾiˈne.ɾa/ /kɾiˈne.ɾə/ n fem
mane

crio /ˈkɾi.o/ /ˈkɾi.u/ n masc
kid

crioll /kɾiˈoʎ/ adj masc
Creole
Relatiu o pertanyent als criolls o la seva llengua.

crioll /kɾiˈoʎ/ n masc
Creole
Persona descendent d'europeus nascuda en una colònia, particularment a l'Amèrica llatina.
(només singular) Llengua formada per la combinació d'una llengua europea i una llengua parlada a les colònies.

criosòl /kɾi.oˈsɔɫ/ /kɾi.uˈsɔɫ/ n masc
cryosol

cripsi /ˈkɾip.si/ n fem
crypsis

cripta /ˈkɾip.ta/ /ˈkɾip.tə/ n fem
crypt

criptococ /kɾip.toˈkɔk/ /kɾip.tuˈkɔk/ n masc
cryptococcus

criptogènic /kɾip.toˈʒɛ.nik/ /kɾip.tuˈʒɛ.nik/ adj masc
cryptogenic

criptolecte /kɾip.toˈɫɛk.te/ /kɾip.toˈɫɛk.tə/ /kɾip.tuˈɫɛk.tə/ n masc
cryptolect

criptó n masc
krypton

criquet n masc
cricket

crisantem /kɾi.zanˈtem/ /kɾi.zənˈtɛm/ n masc
chrysanthemum

crisi /ˈkɾi.zi/ n fem
crisis

crisi de l'educació n fem
education crisis

crisma /ˈkɾiz.ma/ /ˈkɾiz.mə/ n
chrism
L'oli i bàlsam barrejat que consagren els bisbes el dijous Sant per a ungir als qui es bategen i confirmen, i també als bisbes quan es consagren i als sacerdots quan s'ordenen, així com en l'extremunció.

crispar /kɾisˈpa/ /kɾisˈpaɾ/ v
irritate

crispeta /kɾisˈpe.ta/ /kɾisˈpə.tə/ /kɾisˈpɛ.tə/ n masc
popcorn

cristadelf /kɾis.taˈðɛɫf/ /kɾis.təˈðɛɫf/ n masc
Christadelphian

cristall /kɾisˈtaʎ/ n masc
crystal

cristal·lització /kɾis.taɫ.ɫi.d͡za.siˈo/ /kɾis.təɫ.ɫid.zə.siˈo/ n fem
crystallisation

cristal·litzar /kɾis.taɫ.ɫiˈd͡za/ /kɾis.taɫ.ɫiˈzaɾ/ /kɾis.təɫ.ɫiˈd͡za/ v
crystallize

cristal·lografia /kɾis.taɫ.ɫo.ɣɾaˈfi.a/ /kɾis.təɫ.ɫu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
crystallography

cristal·lí /kɾis.taɫˈɫi/ /kɾis.taˈɫi/ /kɾis.təɫˈɫi/ /kɾis.təˈɫi/ adj masc
crystalline
Relatiu o pertanyent al cristall.

cristal·lí /kɾis.taɫˈɫi/ /kɾis.taˈɫi/ /kɾis.təɫˈɫi/ /kɾis.təˈɫi/ n masc
lens
Part de l'ull amb forma de lent que fa convergir la llum per formar les imatges sobre la retina.

cristianament /kɾis.tiˌa.naˈmen/ /kɾis.tiˌa.naˈment/ /kɾis.tiˌa.nəˈmen/ /kɾis.tiˌa.nəˈment/ adv
Christianly

cristianisme /kɾis.ti.aˈniz.me/ /kɾis.ti.əˈniz.mə/ n masc
Christianity

cristianitzar /kɾis.ti.a.niˈd͡za/ /kɾis.ti.a.niˈza/ /kɾis.ti.a.niˈzaɾ/ /kɾis.ti.ə.niˈd͡za/ v
Christianize

cristià /kɾis.tiˈa/ adj masc
Christian
Relatiu al cristianisme.

cristià /kɾis.tiˈa/ n masc
Christian
Persona seguidora de Jesucrist i de la religió del cristianisme.

crisàlide /kɾiˈza.ɫi.ðe/ n fem
chrysalis

crit /ˈkɾit/ n masc
scream shout

critarquia /kɾi.taɾˈki.a/ /kɾi.tərˈki.ə/ n fem
kritarchy

criteris d'avaluació n masc
evaluation criteria

criticar /kɾi.tiˈka/ /kɾi.tiˈkaɾ/ v
criticise
Examinar una cosa o una persona buscant-li els defectes.

crivellar /kɾi.veˈʎaɾ/ /kɾi.vəˈʎa/ /kɾi.βeˈʎa/ /kɾi.βəˈʎa/ v
riddle

croada /kɾoˈa.ða/ /kɾoˈa.ðə/ /kɾuˈa.ðə/ n fem
crusade

croat /kɾoˈat/ /kɾuˈat/ adj masc
Croatian
Es diu d'alguna cosa que es originari o que es troba relacionat amb Croàcia.

croat /kɾoˈat/ /kɾuˈat/ n masc
crusader
Guerrer de les croades, cavaller cristià que volia treure territoris als musulmans en nom de la religió.
Croatian
Persona originaria de Croàcia.
(masculí singular) Llengua eslava parlada a Croàcia i a Bòsnia i Hercegovina.

croissant /kɾu.aˈsan/ /kɾu.əˈsan/ n masc
croissant

croissanteria /kɾu.a.san.teˈɾi.a/ /kɾu.ə.sən.təˈɾi.ə/ n fem
croissant shop

crom n masc
chromium

cromar /kɾoˈma/ /kɾoˈmaɾ/ /kɾuˈma/ v
chrome

cromatge /kɾoˈma.d͡ʒe/ /kɾoˈma.d͡ʒə/ /kɾuˈma.d͡ʒə/ n masc
chromming

cromatina /kɾo.maˈti.na/ /kɾo.məˈti.nə/ /kɾu.məˈti.nə/ n fem
chromatin

cromorinorrea /kɾo.mo.ri.noˈre.a/ /kɾo.mo.ri.noˈre.ə/ /kɾu.mu.ri.nuˈre.ə/ n fem
chromorhinorrhea

cromorn n masc
crumhorn

cromosoma /kɾo.moˈzo.ma/ /kɾo.moˈzo.mə/ /kɾu.muˈzo.mə/ n masc
chromosome

cromàtic /kɾoˈma.tik/ /kɾuˈma.tik/ adj masc
chromatic

cromàticament /kɾoˌma.ti.kaˈmen/ /kɾoˌma.ti.kaˈment/ /kɾoˌma.ti.kəˈment/ /kɾuˌma.ti.kəˈmen/ adv
chromatically

cronicó /kɾo.niˈko/ /kɾu.niˈko/ n masc
chronicon

cronografia /kɾo.no.ɣɾaˈfi.a/ /kɾu.nu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
chronography

cronologia /kɾo.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /kɾu.nu.ɫoˈʒi.ə/ n fem
chronology

cronològicament /kɾo.noˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈmen/ /kɾo.noˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈment/ /kɾo.noˌɫɔ.ʒi.kaˈmen/ /kɾo.noˌɫɔ.ʒi.kəˈment/ /kɾu.nuˌɫɔ.ʒi.kəˈmen/ adv
chronologically

cronometrar /kɾo.no.meˈtɾa/ /kɾo.no.meˈtɾaɾ/ /kɾu.nu.məˈtɾa/ v
time

cronostratigrafia /ˌkɾɔ.nos.tɾa.ti.ɣɾaˈfi.a/ /ˌkɾɔ.nos.tɾə.ti.ɣɾəˈfi.ə/ /ˌkɾɔ.nus.tɾə.ti.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
chronostratigraphy

cronostratigràfic /ˌkɾɔ.nos.tɾa.tiˈɣɾa.fik/ /ˌkɾɔ.nos.tɾə.tiˈɣɾa.fik/ /ˌkɾɔ.nus.tɾə.tiˈɣɾa.fik/ adj masc
chronostratigraphic

cronòmetre /kɾoˈnɔ.me.tɾe/ /kɾoˈnɔ.mə.tɾə/ /kɾuˈnɔ.mə.tɾə/ n masc
chronometer

croqueta /kɾoˈke.ta/ /kɾoˈkə.tə/ /kɾuˈkɛ.tə/ n fem
croquette

croquis /ˈkɾɔ.kis/ n masc
sketch

crossa /ˈkɾɔ.sa/ /ˈkɾɔ.sɔ/ /ˈkɾɔ.sə/ n fem
crutch
Bastó amb un travesser a sobre que serveix per recolzar-se a aquells que no poden caminar bé.

cru /ˈkɾu/ adj masc
raw
No cuit, o no prou cuit.
Sense la preparació que li cal a una substància.
Dit del temps rigorós.

cruament /ˌkɾu.aˈmen/ /ˌkɾu.aˈment/ /ˌkɾu.əˈmen/ /ˌkɾu.əˈment/ adv
crudely

crucificar /kɾu.si.fiˈka/ /kɾu.si.fiˈkaɾ/ v
crucify

crucifix /kɾu.siˈfiks/ n masc
crucifix

cruel /kɾuˈɛɫ/ adj
cruel

cruelment /kɾuˌɛɫˈmen/ /kɾuˌɛɫˈment/ adv
cruelly

cruentament /kɾuˌen.taˈmen/ /kɾuˌen.taˈment/ /kɾuˌen.təˈmen/ /kɾuˌen.təˈment/ adv
bloodily

cruiximent /kɾu.ʃiˈmen/ /kɾu.ʃiˈment/ /kɾuj.ʃiˈmen/ /kɾuj.ʃiˈment/ n masc
soreness
Estat de fatiga amb dolor d’una part del cos.
stiffness
Dolor muscular en forma de punxades després d’un exercici físic desacostumat.

cruixir /kɾujˈʃi/ /kɾujˈʃiɾ/ /kɾuˈʃi/ v
rustle

crup /ˈkɾup/ n masc
croup

crush n
crush
(argot juvenil) amor platònic

cruspir /kɾusˈpi/ /kɾusˈpiɾ/ v
gobble
(Col·loquial) Menjar amb afany.

crustaci /kɾusˈta.si/ adj masc
crustaceous
Amb una crosta.

crustaci /kɾusˈta.si/ n masc
crustacean
Artròpode amb una closca calcària i amb unes de les potes disposades per a la prensió.

cruïlla /kɾuˈi.ʎa/ /kɾuˈi.ʎə/ n fem
crossroad intersection
Encreuament de carrers o de carreteres.
crosswalk
Lloc del carrer indicat amb franges de pintura blanca com a pas específic per vianants.

cràter /ˈkɾa.teɾ/ /ˈkɾa.tər/ n masc
crater

crèdit /ˈkɾɛ.ðit/ n masc
credit
Confiança que inspira la veracitat d'algú.
Unitat didàctica que concreta un aprenentatge, que és impartida en un nombre d'hores determinat i que serveix per a valorar un curs o una assignatura.

crèdit ECTS n masc
ECTS credit

crèdit comú n masc
common credit

crèdit d'estudi n masc
student loan

crèdit de reforç n masc
support credit

crèdit de síntesi n masc
synthesis credit

crèdit de treballs integrats n masc
interdisciplinary credit

crèdit fiscal n masc
tax credit

crèdit variable n masc
optional credit

créixer /ˈkɾe.ʃe/ /ˈkɾe.ʃə/ /ˈkɾej.ʃe/ /ˈkɾej.ʃeɾ/ v
grow

crític /ˈkɾi.tik/ adj masc
critical

crític /ˈkɾi.tik/ n masc
critic

crítica /ˈkɾi.ti.ka/ /ˈkɾi.ti.kə/ n fem
criticism

críticament /ˌkɾi.ti.kaˈmen/ /ˌkɾi.ti.kaˈment/ /ˌkɾi.ti.kəˈmen/ /ˌkɾi.ti.kəˈment/ adv
critically

crònic /ˈkrɔ.nik/ adj masc
chronic

crònica /ˈkɾɔ.ni.ka/ n fem
chronicle

crònicament /ˌkɾɔ.ni.kaˈmen/ /ˌkɾɔ.ni.kaˈment/ /ˌkɾɔ.ni.kəˈmen/ /ˌkɾɔ.ni.kəˈment/ adv
chronically

cròtals /ˈkɾɔ.taɫs/ /ˈkɾɔ.təɫs/ n masc
crotal

cu /ˈku/ n fem
cue

cua /ˈku.a/ n fem
tail
Apèndix posterior d'alguns animals.
Part d'una aeronau (avió, dirigible, helicòpter, ...) situada a l'extrem de la popa.
pony-tail
Recollit del cabell humà amb una goma.
queue
Renglera ordenada per esperar el torn.

cub n masc
cube

cubanitzar /ku.ba.niˈzaɾ/ /ku.βa.niˈd͡za/ /ku.βa.niˈza/ /ku.βə.niˈd͡za/ v
Cubanize

cubicle /kuˈbi.kɫe/ /kuˈβi.kɫə/ n masc
cubiculum

cuboïdal /ku.bo.iˈðaɫ/ /ku.bu.iˈðaɫ/ /ku.βu.iˈðaɫ/ adj
cuboidal

cubà adj masc
Cuban
Relatiu o pertanyent a Cuba.

cubà n masc
Cuban
Persona que habita o és originària de Cuba.

cuc n masc
worm

cuc de seda n masc
silkworm

cuca /ˈku.ka/ /ˈku.kə/ n fem
creepy-crawly
Animaló, o bestiola, repulsiu.

cucar /kuˈka/ /kuˈkaɾ/ v
rot

cucleig /kuˈkɫet͡ʃ/ /kuˈkɫət͡ʃ/ /kuˈkɫɛt͡ʃ/ n masc
caw

cuclejar /ku.kɫeˈd͡ʒa/ /ku.kɫeˈd͡ʒaɾ/ /ku.kɫeˈʒa/ /ku.kɫəˈd͡ʒa/ /ku.kɫəˈʒa/ v
squawk

cuculla /kuˈku.jə/ /kuˈku.ʎa/ /kuˈku.ʎə/ n fem
spire
Torre acabada en forma de pinacle.
peak
Cim agut d'una muntanya.
hood
Mocador que es posa al voltant del cap amb una punxa cap amunt.

cucut /kuˈkut/ n masc
cuckoo

cuejar /ku.eˈd͡ʒa/ /ku.eˈd͡ʒaɾ/ /ku.eˈʒa/ /ku.əˈd͡ʒa/ /ku.əˈʒa/ v
wiggle

cuereta /ku.eˈɾe.ta/ /ku.əˈɾə.tə/ /ku.əˈɾɛ.tə/ n fem
wagtail

cuidar /kujˈða/ /kujˈðaɾ/ /kwiˈða/ v
take care of
Tenir cura d'algú o d'un animal.

cuina /ˈkuj.na/ /ˈkwi.na/ n fem
kitchen cuisine
Divisió d'un edifici, i en especial d'un habitatge, destinada a preparar els aliments.

cuinar /kujˈna/ /kujˈnaɾ/ /kwiˈna/ v
cook

cuinat /kujˈnat/ /kwiˈnat/ n masc
stew

cuiner /kujˈne/ /kujˈneɾ/ /kwiˈneɾ/ n masc
cook

cuir /ˈkujr/ n masc
leather

cuirassa /kujˈɾa.sa/ /kujˈɾa.sə/ /kwiˈɾa.sa/ n fem
cuirass
Peça de l'armadura que cobreix bona part del tronc i que està feta d'un material sòlid (inicialment de cuir i posteriorment de metall) per tal d'evitar desperfectes per l'atac de l'enemic.
shoulder pad
(futbol americà) Peça de l'equip d'un jugador que s'utilitza per a protegir-se les espatlles i el pit.

cuirassar /kuj.ɾaˈsa/ /kuj.ɾaˈsaɾ/ /kuj.ɾəˈsa/ /kwi.ɾaˈsa/ v
armour
(nàutica) Blindar amb una cuirassa.
(electrotècnia) Blindar un equip elèctric.

cuirassat /kuj.ɾaˈsat/ /kuj.ɾəˈsat/ /kwi.ɾaˈsat/ n masc
battleship

cuitar /kujˈta/ /kujˈtaɾ/ /kwiˈta/ v
urge

cuixa /ˈku.ʃa/ /ˈkuj.ʃa/ n fem
thigh

cuixera /kujˈʃe.ɾa/ /kuˈʃe.ɾa/ /kuˈʃe.ɾə/ n fem
thigh pad

cuixot /kujˈʃɔt/ /kuˈʃɔt/ n masc
leg
Tros dels pantalons en el qual s'hi fica una cama.
ham
Cuixa gran, especialment de porc salada.

cul n masc
buttocks ass

culler /kuˈʎe/ /kuˈʎeɾ/ n masc
ladle

cullera /kuˈje.ɾə/ /kuˈʎe.ɾa/ /kuˈʎe.ɾə/ n fem
spoon

cullerada /ku.jəˈɾa.ðə/ /ku.ʎeˈɾa.ða/ /ku.ʎəˈɾa.ðə/ n fem
spoonful

culleradeta /ku.jə.ɾəˈðɛ.tə/ /ku.ʎe.ɾaˈðe.ta/ /ku.ʎə.ɾəˈðə.tə/ /ku.ʎə.ɾəˈðɛ.tə/ n fem
teaspoon

cullereta /ku.jəˈɾɛ.tə/ /ku.ʎeˈɾe.ta/ /ku.ʎəˈɾə.tə/ n fem
teaspoon
(especialment) Cullera petita per a servir-se o prendre petites quantitats, habitualment cafè, gelats, dolços.

culminació /kuɫ.mi.na.siˈo/ /kuɫ.mi.nə.siˈo/ n fem
culmination

culminar /kuɫ.miˈna/ /kuɫ.miˈnaɾ/ v
culminate

culpa /ˈkuɫ.pa/ /ˈkuɫ.pə/ n masc
guilt

culpabilitat /kuɫ.pa.bi.ɫiˈtat/ n fem
culpability

culpabilitzar /kuɫ.pa.bi.ɫiˈzaɾ/ /kuɫ.pa.βi.ɫiˈd͡za/ /kuɫ.pa.βi.ɫiˈza/ /kuɫ.pə.βi.ɫiˈd͡za/ v
blame

culpable /kuɫˈpa.bɫe/ /kuɫˈpa.βɫe/ /kuɫˈpa.βɫə/ /kuɫˈpab.bɫe/ /kuɫˈpab.bɫə/ adj
guilty culpable
Emprat per a qualificar fets, objectes o persones relacionats amb una culpa.

culpable /kuɫˈpa.bɫe/ /kuɫˈpa.βɫe/ /kuɫˈpa.βɫə/ /kuɫˈpab.bɫe/ /kuɫˈpab.bɫə/ n neut
culprit guilty
Persona que té la responsabilitat d'un dany físic o moral, o bé qui ha comès un fet delictiu.

culpar /kuɫˈpa/ /kuɫˈpaɾ/ v
blame

cultament /ˌkuɫ.taˈmen/ /ˌkuɫ.taˈment/ /ˌkuɫ.təˈmen/ /ˌkuɫ.təˈment/ adv
culturally

culte /ˈkuɫ.te/ /ˈkuɫ.tə/ adj masc
cultivated
Persona dotada de cultura.

culte /ˈkuɫ.te/ /ˈkuɫ.tə/ n masc
cult
Expressió de la fe i adoració cap a un déu.

cultisme /kuɫˈtiz.me/ /kuɫˈtiz.mə/ n masc
learned borrowing
Manlleu tardà a una llengua clàssica amb una adaptació parcial sense l’evolució fonètica pròpia dels mots hereditaris.
inkhorn term
Expressió exclusiva de persones molt cultes o, si més no, poc freqüent en altres ambients.

cultiu /kuɫˈtiw/ n masc
field

cultivar /kuɫ.tiˈva/ /kuɫ.tiˈvaɾ/ /kuɫ.tiˈβa/ /kuɫ.tiˈβaɾ/ v
cultivate

cultura /kuɫˈtu.ɾa/ n fem
culture civilization

cultura de masses n fem
mass culture

cultura informàtica n fem
computer culture

cultura popular n fem
popular culture

cultural /kuɫ.tuˈɾaɫ/ adj
cultural

culturalment /kuɫ.tuˌɾaɫˈmen/ /kuɫ.tuˌɾaɫˈment/ adv
culturally

culturisme /kuɫ.tuˈɾiz.me/ n masc
body-building

culturitzar /kuɫ.tu.ɾiˈd͡za/ /kuɫ.tu.ɾiˈza/ /kuɫ.tu.ɾiˈzaɾ/ v
culturalize

cumpleanyer /kum.pɫe.aˈɲe/ /kum.pɫe.aˈɲeɾ/ /kum.pɫe.əˈɲe/ n masc
birthday boy

cumquat /kumˈkwat/ n masc
cumquat

cumulativament /ku.mu.ɫaˌti.vaˈment/ /ku.mu.ɫaˌti.βaˈmen/ /ku.mu.ɫəˌti.vəˈmen/ /ku.mu.ɫəˌti.vəˈment/ /ku.mu.ɫəˌti.βəˈmen/ adv
cumulatively

cuneta /kuˈne.ta/ /kuˈnə.tə/ /kuˈnɛ.tə/ n fem
ditch

cuneïforme /ku.ne.iˈfoɾ.me/ /ku.nə.iˈfor.mə/ adj
cuneiform

cuny /ˈkuɲ/ n masc
cuneiform bone
Ossos del peu.

cunyada /kuˈɲa.ða/ n fem
sister-in-law

cunyat n masc
brother-in-law

cup n masc
press
Recipient on es trepitja el raïm per a convertir-lo en vi.

cupatge /kuˈpa.d͡ʒe/ /kuˈpa.d͡ʒə/ n masc
blending

cuprós /kuˈpɾos/ adj masc
cuprous

cura /ˈku.ɾa/ /ˈku.ɾə/ n fem
care
Assistència a un malalt.

curandero /ku.ɾanˈde.ɾo/ /ku.ɾənˈde.ɾo/ /ku.ɾənˈde.ɾu/ n masc
quack

curar /kuˈɾa/ /kuˈɾaɾ/ v
take care
Tenir cura de quelcom.
Tenir cura, fer cas.
cure
Aplicar cures mèdiques.

curi n masc
curium

curialment /ku.ɾiˌaɫˈmen/ /ku.ɾiˌaɫˈment/ adv
courteously

curiosament /ku.ɾiˌo.zaˈmen/ /ku.ɾiˌo.zaˈment/ /ku.ɾiˌo.zəˈmen/ /ku.ɾiˌo.zəˈment/ adv
curiously

curiositat /ku.ɾi.o.ziˈtat/ /ku.ɾi.u.ziˈtat/ n fem
curiosity

curiós /ku.ɾiˈos/ adj masc
curious inquisitive
Que desitja saber coses.
curious quaint
Interessant per la seva singularitat.

curosament /kuˌɾo.zaˈmen/ /kuˌɾo.zaˈment/ /kuˌɾo.zəˈmen/ /kuˌɾo.zəˈment/ adv
carefully

currículum n masc
curriculum vitae
Document que resumeix les dades personals i els mèrits acadèmics i professionals d'un candidat a un lloc de treball.
curriculum
Definició de les línies generals d'un procés educatiu considerant els destinataris, els objectius, els continguts culturals, les competències que s'han de desenvolupar, l'organització de les activitats educatives, els mètodes d'aprenentatge i els criteris d'avaluació.

currículum explícit n masc
explicit curriculum

currículum nuclear n masc
common curriculum

currículum nul n masc
null curriculum

currículum obert n masc
open curriculum

currículum ocult n masc
covert curriculum

currículum prescrit n masc
formal curriculum

currículum tancat n masc
closed curriculum

curs /ˈkurs/ n masc
course class

curs compacte n masc
compact course

curs en línia n masc
online course

curs escolar n masc
academic year

curs intensiu n masc
crash course

curs semipresencial n masc
semi-distance course

cursa /ˈkuɾ.sa/ n fem
race

cursar /kurˈsa/ /kuɾˈsa/ /kuɾˈsaɾ/ v
attend
Fer estudis en una institució reconeguda.
Progressar una malaltia en el cos d'un pacient.
Trametre una documentació a qui pertoqui llegir-la.

curset /kurˈsɛt/ /kuɾˈset/ /kuɾˈsət/ n masc
short course

cursetista /kur.səˈtis.tə/ /kuɾ.seˈtis.ta/ /kuɾ.seˈtis.te/ n neut
short course student

curt adj masc
short
De poca llargada o longitud.

curt de gambals adj masc
blockhead

curt de vista adj masc
short-sighted
miop

curtament /ˌkur.taˈmen/ /ˌkur.təˈmen/ /ˌkuɾ.taˈmen/ /ˌkuɾ.taˈment/ /ˌkuɾ.təˈment/ adv
shortly

curtcircuit /kurt.sirˈkujt/ n masc
short circuit

curull /kuˈɾuʎ/ adj masc
top

curull /kuˈɾuʎ/ n masc
steeple

curós /kuˈɾos/ adj masc
careful

cus /ˈkus/ n fem
chous

custodiar /kus.to.ðiˈa/ /kus.to.ðiˈaɾ/ /kus.tu.ðiˈa/ v
guard

cutani /kuˈta.ni/ adj masc
cuteneous cutaneous

cuíca /kuˈi.ka/ /kuˈi.kə/ n fem
cuica

càbala /ˈka.ba.ɫa/ n fem
Kabballah
(religió) Interpretació mística de la Bíblia pròpia de la tradició jueva.
guesses
(en plural) Conjectures amb propòsits endevinatoris.

càgon /ˈka.ɣon/ /ˈka.ɣun/ Interjection
dammit

càlcul /ˈkaɫ.kuɫ/ n masc
calculation calculus

càlid adj masc
warm

càlpida /ˈkaɫ.pi.ða/ /ˈkaɫ.pi.ðə/ n fem
kalpis

càmera /ˈka.me.ɾa/ n fem
camera
Aparell d'impressió, d'enregistrament, de reproducció i de transmissió d'imatges.
(videojocs) Perspectiva visual que adopta el jugador davant de l'acció d'un videojoc, especialment si es representa en 3D.

càmera de vídeo n fem
video camera

càmera web n fem
web camera

càmper /ˈkam.peɾ/ /ˈkam.pər/ n fem
campervan

càmping /ˈkam.piŋ/ /ˈkam.piŋk/ n masc
campsite

càncer /ˈkan.seɾ/ n masc
cancer
(medicina) Creixement incontrolat dels teixits de caràcter maligne expansiu o invasiu.
canker
(botànica) Lesió necròtica generalment profunda que es desenvolupa en tiges, branques o branquillons i està orientada longitudinalment.

càndid /ˈkan.ðit/ adj masc
naive

càndidament /ˌkan.di.ðaˈmen/ /ˌkan.di.ðaˈment/ /ˌkan.di.ðəˈmen/ /ˌkan.di.ðəˈment/ adv
candidly

cànem /ˈka.nem/ n masc
hemp

cànnabis /ˈkan.na.bis/ /ˈkan.nə.βis/ n masc
cannabis

cànon /ˈka.non/ /ˈka.nun/ n masc
canon

càntabre /ˈkan.tə.βɾə/ adj masc
Cantabrian
Originari, pertanyent o relatiu a Cantàbria.

càntabre /ˈkan.tə.βɾə/ n masc
Cantabrian
Natural de Cantàbria.

càntera /ˈkan.te.ɾa/ /ˈkan.tə.ɾə/ n fem
black seabream

càntic /ˈkan.tik/ n masc
canticle

càpsula /ˈkap.su.ɫa/ /ˈkap.su.ɫə/ n fem
capsule
Capseta cilíndrica, de material no tòxic i extrems arrodonits, pensada per a ser ingerida i alliberar a l'estómac el medicament que conté.
Recipient que té la forma semblant a mitja esfera i que és utilitzat en processos químics.
Conjunt de parets que cobreixen alguna part del cos.
Fruit sec dehiscent que conté més d'un carpel.

càpsula articular n fem
articular capsule

càpsula glomerular n fem
Bowman's capsule

càrcabes /ˈkar.kə.βəs/ /ˈkaɾ.ka.βes/ n fem
krakebs

càrdies /ˈkar.di.əs/ /ˈkaɾ.ði.es/ n masc
cardia

càrdigan /ˈkar.di.ɣən/ /ˈkaɾ.ði.ɣan/ n masc
cardigan

càrrec /ˈka.rek/ /ˈka.rək/ n masc
post
Tasca, la responsabilitat de la qual s'atribueix a una persona per obligació o a canvi d'un sou.
weight
En la construcció, pes que recau sobre un element.

càrrec acadèmic n masc
academic position

càrrega /ˈka.re.ɣa/ /ˈka.rə.ɣə/ n fem
load
Conjunt de materials o objectes disposats per ser transportades sobre una persona, animal, vehicle o qualsevol màquina destinada traslladar.
Quantitat de pólvora, de combustible o d’electricitat amb que s'alimenta per exemple una arma de foc, una caldera, una bateria respectivament.
duty
Obligació, responsabilitat, molèstia.
charge
(esports de pilota) Acció d'escometre un adversari recolzant-hi el propi cos o un instrument de joc amb l'objectiu de desequilibrar-lo o prendre-li la pilota, la bola o el disc.

càrrega amb l'estic n fem
cross check

càrrega contra la tanca n fem
board check

càrrega de cos n fem
body check

càrrega de maluc n fem
hip check

càrrega il·legal n fem
illegal charge

càrrega incorrecta n fem
charging

càrrega legal n fem
fair charge

càrtel /ˈkaɾ.teɫ/ n masc
cartel

càrter /ˈkar.tər/ /ˈkaɾ.teɾ/ n masc
crankcase

càstig /ˈkas.tik/ n masc
punishment penalty
Pena física o psicològica imposada a una persona per corregir-la o per al manteniment de la disciplina.

càstig per demora n masc
time losing penalty

càtar /ˈka.taɾ/ /ˈka.tər/ adj masc
Cathar
Relatiu al catarisme o als seus seguidors.

càtar /ˈka.taɾ/ /ˈka.tər/ n masc
Cathar
Seguidor del catarisme.

càtedra /ˈka.te.ðɾa/ n fem
chair

càtode /ˈka.to.ðe/ /ˈka.tu.ðə/ n masc
cathode

càusticament /ˌkaws.ti.kaˈmen/ /ˌkaws.ti.kaˈment/ /ˌkaws.ti.kəˈmen/ /ˌkaws.ti.kəˈment/ adv
caustically

càvea /ˈka.ve.a/ /ˈka.ve.ə/ /ˈka.βe.a/ /ˈka.βe.ə/ n fem
cavea

càvec /ˈka.vek/ /ˈka.vək/ /ˈka.βek/ /ˈka.βək/ n masc
hoe
Eina per a cavar amb una fulla estreta, més eixamplada en l’ull.

cèlebre /ˈse.ɫe.bɾe/ adj
celebrated

cèlebrement /ˌsɛ.ɫe.bɾeˈment/ /ˌsɛ.ɫe.βɾeˈmen/ /ˌsɛ.ɫə.bɾəˈmen/ /ˌsɛ.ɫə.bɾəˈment/ /ˌsɛ.ɫə.βɾəˈmen/ adv
famously

cèltic /ˈsɛɫ.tik/ adj masc
Celtic
Relatiu a la llengua dels celtes.

cèltic /ˈsɛɫ.tik/ n masc
Celtic
Família de llengües heretades dels celtes.

cèl·lula /ˈsɛ.ɫu.ɫə/ /ˈsɛɫ.ɫu.ɫa/ /ˈsɛɫ.ɫu.ɫə/ n fem
cell

cèntim /ˈsɛn.tim/ n masc
cent

cèntric /ˈsɛn.tɾik/ adj masc
central

cèrcol /ˈseɾ.koɫ/ /ˈsɛr.kuɫ/ /ˈsɛɾ.koɫ/ n masc
rim
(basquetbol) Peça circular d'una cistella d'acer massís, d'un diàmetre màxim de 45 cm, pintada de color carabassa, col·locada a 3,05 m d'altura i fixada al tauler de manera que el punt interior més pròxim quedi a 15 cm.
aro
(pilota basca) Cadascun dels llistons corbats de fusta de castanyer d'una cesta que en constitueixen la carcassa.

cèrvia /ˈsɛr.bi.ə/ /ˈsɛr.βi.a/ /ˈsɛɾ.vi.a/ /ˈsɛɾ.vi.ə/ n fem
Amberjack

cèrvix /ˈsɛr.biks/ /ˈsɛr.βiks/ /ˈsɛɾ.viks/ /ˈsɛɾ.viks/ /ˈsɛɾ.βiks/ n fem
cervix

cèsar /ˈsɛ.zaɾ/ /ˈsɛ.zər/ n masc
caesar

cérvol /ˈser.vuɫ/ /ˈser.βoɫ/ /ˈseɾ.voɫ/ /ˈseɾ.βoɫ/ n masc
deer stag

cíat /ˈsi.at/ /ˈsi.ət/ n masc
cyathos

cíborg n masc
cyborg

cíclic /ˈsi.kɫik/ adj masc
cyclical

cílix /ˈsi.ɫiks/ n fem
kylix

címbals /ˈsim.baɫs/ /ˈsim.bəɫs/ n masc
cymbals

cíngol /ˈsiŋ.ɡoɫ/ /ˈsiŋ.ɡuɫ/ n masc
cingle

cínicament /ˌsi.ni.kaˈmen/ /ˌsi.ni.kaˈment/ /ˌsi.ni.kəˈmen/ /ˌsi.ni.kəˈment/ adv
cynically

círvia rivoliana n fem
almaco jack

cítara /ˈsi.ta.ɾa/ /ˈsi.tə.ɾə/ n fem
zither

cítara d'acords n fem
autoharp

cítola /ˈsi.to.la/ /ˈsi.tu.ɫə/ n fem
citole

còclea /ˈkɔ.kɫe.a/ /ˈkɔ.kɫe.ə/ n fem
cochlea
Cavitat interna de l’orella, que té forma d’espiral.

còctel /ˈkɔk.teɫ/ /ˈkɔk.təɫ/ n masc
cocktail

còctel Molotov /ˌkɔk.teɫ /ˌkɔk.təɫ n masc
Molotov cocktail

còdex /ˈkɔ.ðeks/ /ˈkɔ.ðəks/ n masc
codex

còdol /ˈko.ðuɫ/ /ˈkɔ.ðoɫ/ /ˈkɔ.ðuɫ/ n masc
pebble

còfia /ˈkɔ.fi.a/ /ˈkɔ.fi.ə/ n fem
coif

còlera /ˈkɔ.ɫe.ɾa/ n fem
anger
Ira com a reacció a una injúria, un dany.

còlera /ˈkɔ.ɫe.ɾa/ n masc
cholera
Malaltia produïda per un bacteri ingerit amb aigua contaminada que es manifesta amb febre i descomposició.

còlic adj masc
colic
Relatiu al còlon

còlic n masc
colic
Dolor agut a l’abdomen.

còlon /ˈkɔ.ɫon/ /ˈkɔ.ɫun/ n masc
colon

còlquic /ˈkɔɫ.kik/ n masc
colchicum

còmic adj masc
funny
Que fa riure.

còmic n masc
comic
Història explicada mitjançant una successió de vinyetes que contenen il·lustracions i text alhora.

còmicament /ˌkɔ.mi.kaˈmen/ /ˌkɔ.mi.kaˈment/ /ˌkɔ.mi.kəˈmen/ /ˌkɔ.mi.kəˈment/ adv
comically

còmit /ˈkɔ.mit/ n masc
boatswain

còmodament /ˌkɔ.mo.ðaˈmen/ /ˌkɔ.mo.ðaˈment/ /ˌkɔ.mo.ðəˈment/ /ˌkɔ.mu.ðəˈmen/ adv
comfortably

còmode /ˈkɔ.mo.ðe/ /ˈkɔ.mo.ðə/ /ˈkɔ.mu.ðə/ adj masc
comfortable
Sensació agradable que dóna la justa mesura, la manca de patiment.
accommodative
Maniobra que resulta fàcil, senzilla, sense entrebancs.

còncau /ˈkɔŋ.kaw/ /ˈkɔŋ.kəw/ adj masc
concave

còndil /ˈkɔn.diɫ/ n masc
condyle

còndor /ˈkɔn.doɾ/ /ˈkɔn.dur/ n masc
condor

còngruament /ˌkɔŋ.ɡɾu.aˈmen/ /ˌkɔŋ.ɡɾu.aˈment/ /ˌkɔŋ.ɡɾu.əˈmen/ /ˌkɔŋ.ɡɾu.əˈment/ adv
congruously

cònicament /ˌkɔ.ni.kaˈmen/ /ˌkɔ.ni.kaˈment/ /ˌkɔ.ni.kəˈmen/ /ˌkɔ.ni.kəˈment/ adv
conically

cònjuge /ˈkɔɲ.d͡ʒu.d͡ʒe/ /ˈkɔɲ.d͡ʒu.ʒe/ /ˈkɔɲ.ʒu.ʒə/ n neut
spouse

cònsol /ˈkɔn.soɫ/ /ˈkɔn.suɫ/ n neut
consul

còpia /ˈkɔ.pi.a/ n fem
copy
Acció o efecte de copiar.

còpia de seguretat n fem
backup

còpula /ˈkɔ.pu.ɫa/ /ˈkɔ.pu.ɫə/ n fem
copula

còrnia /ˈkɔr.ni.a/ /ˈkɔr.ni.ə/ n fem
cornea

còrnic /ˈkɔr.nik/ n masc
cornish

còton /ˈkɔ.ton/ /ˈkɔ.tun/ n masc
kothon

cóc /ˈkok/ n masc
scone

córdoba /ˈkor.du.βə/ /ˈkor.ðu.bə/ /ˈkoɾ.ðo.ba/ /ˈkoɾ.ðo.bə/ n masc
córdoba

córner /ˈkor.nər/ /ˈkoɾ.neɾ/ n masc
corner

córrer /ˈko.re/ /ˈko.reɾ/ v
run
Caminar amb velocitat.

córrer una base v
run a base

cúbic /ˈku.βik/ adj masc
cube
Que té la forma d'un cub.

cúbit /ˈku.βit/ n masc
ulna

cúfic /ˈku.fik/ adj masc
Kufic

cúmul /ˈku.muɫ/ n masc
cumulus

cúpula /ˈku.pu.ɫa/ /ˈku.pu.ɫə/ n fem
dome

cúria /ˈku.ɾi.a/ /ˈku.ɾi.ə/ n fem
curia
Organisme per als d’afers eclesiàstics.

cúter /ˈku.teɾ/ /ˈku.tər/ n masc
cutter
Balandra aparellada amb veles de triangle a proa i a popa cangrea i sovint també amb escandalosa.

d'acord Interjection
agreed
Expressió de conformitat, de consentiment.

d'acord adv
in agreement
D’una manera conforme en allò que es pensa, se sent o es fa.

d'amagat adv
on the sly

d'antuvi /danˈtu.vi/ /danˈtu.βi/ /dənˈtu.vi/ /dənˈtu.βi/ adv
first of all

d'avui en vuit adv
today week

d'avui endavant adv
from now on

d'entreguerres /ˌden.tɾeˈɣɛ.res/ /ˌden.tɾəˈɣɛ.rəs/ adj
interwar

d'esquitllada /des.kiʎˈʎa.ða/ /des.kiˈʎa.ða/ /dəs.kiʎˈʎa.ðə/ /dəs.kiˈʎa.ðə/ adv
stealthily
dissimuladament, esquitllant-se
incidentally
incidentalment, de passada

d'incògnit adv
incognito

dC acronym
AC

dació /da.siˈo/ /də.siˈo/ n fem
hand over

dacriorinostomia /da.kɾi.o.ri.nos.toˈmi.a/ /də.kɾi.o.ri.nos.toˈmi.ə/ /də.kɾi.u.ri.nus.tuˈmi.ə/ n fem
dacryorhinocystotomy

dactilologia n fem
dactylology

dad /ˈdat/ n fem
daad

dada /ˈda.ða/ /ˈda.ðə/ n fem
data

daguestànic /da.ɣesˈta.nik/ adj masc
Dagestani
Relatiu al Daguestan, república russa.

daguestànic /da.ɣesˈta.nik/ n masc
Dagestani
Natural del Daguestan.

dalai-lama /daˌɫajˈɫa.ma/ /dəˌɫajˈɫa.mə/ n masc
Dalai Lama

dalla /ˈda.ʎa/ /ˈda.ʎə/ n fem
scythe
(agricultura) Espècie de falç que té la fulla molt ampla i que posant-li per mànec un bastó molt llarg serveix també per a segar.

dallar /daˈʎa/ /daˈʎaɾ/ /dəˈʎa/ v
scythe

dalt /ˈdaɫ/ /ˈdaɫt/ adv
above
A la part superior, de més amunt.

daltabaix /daɫ.taˈβajʃ/ /dəɫ.təˈβaʃ/ adv
down
Que va des d'un lloc alçat fins la base d'aquest lloc.

daltonisme /daɫ.toˈniz.me/ /dəɫ.toˈniz.mə/ /dəɫ.tuˈniz.mə/ n masc
colour blindness

dama /ˈda.ma/ /ˈda.mə/ n fem
lady

damasquinar /da.mas.kiˈna/ /da.mas.kiˈnaɾ/ /də.məs.kiˈna/ v
damask

damasquí /da.masˈki/ /də.məsˈki/ adj masc
Damascene
Relatiu o pertanyent a Damasc.

damasquí /da.masˈki/ /də.məsˈki/ n masc
Damascene
Persona que habita o és originària de Damasc.

dames /ˈda.mes/ /ˈda.məs/ n fem
draughts

damisel·la /da.miˈzɛ.ɫa/ /da.miˈzɛ.ɫɛ/ /da.miˈzɛɫ.ɫa/ /də.miˈzɛ.ɫə/ /də.miˈzɛɫ.ɫə/ n fem
damsel

damnablement /damˌna.bɫeˈment/ /damˌna.βɫeˈmen/ /damˌnab.bɫeˈmen/ /dəmˌna.βɫəˈmen/ /dəmˌnab.bɫəˈmen/ /dəmˌnab.bɫəˈment/ adv
damnably

damnar /damˈna/ /damˈnaɾ/ /dəmˈna/ v
damn

damnificar /dam.ni.fiˈka/ /dam.ni.fiˈkaɾ/ /dəm.ni.fiˈka/ v
damage

damunt /daˈmun/ /daˈmunt/ /dəˈmun/ /dəˈmunt/ adv
above
Situat més amunt, en un lloc més alt respecte un altre verticalment més baix.

damunt /daˈmun/ /daˈmunt/ /dəˈmun/ /dəˈmunt/ preposition
over
Nexe que indica superioritat física, sobre.

damàs n masc
damask

dansa /ˈdan.sa/ /ˈdan.sə/ n fem
dance

dany /ˈdaɲ/ n masc
damage

danyar /daˈɲa/ /daˈɲaɾ/ /dəˈɲa/ v
damage

danyosament /daˌɲo.zaˈmen/ /daˌɲo.zaˈment/ /dəˌɲo.zəˈmen/ /dəˌɲo.zəˈment/ adv
damagingly

danès /dəˈnəs/ /dəˈnɛs/ adj masc
Danish
Relatiu o pertanyent a Dinamarca.

danès /dəˈnəs/ /dəˈnɛs/ n masc
Danish Dane
Natural de Dinamarca.
Danish
(masculí singular) Llengua escandinava parlada a la Dinamarca.

darbukka n fem
darabuka

dard /ˈdart/ n masc
dart
Projectil de punxa afilada que es llença amb la mà o amb una sarbatana.

dardar /darˈða/ /daɾˈða/ /daɾˈðaɾ/ /dərˈda/ v
pierce
Ferir amb o com un dard.
stare
Clavar la mirada.
rave
Tenir la mirada fixa en el buit, sense fer res, absort un mateix.

darmstadti /dərmsˈtat.ti/ n masc
darmstadtium

darrer /daˈre/ /daˈreɾ/ /dəˈre/ adj
last
Situat darrere tots els altres en una sèrie.

darrer /daˈre/ /daˈreɾ/ /dəˈre/ n masc
fullback
(rugbi) Jugador més endarrerit, el número 15, situat a prop de la pròpia línia d'assaig, que s'encarrega de defensar i també d'afegir-se a l'atac en cas d'una acció ofensiva del conjunt del seu equip.

darrere /daˈre.ɾe/ /dəˈre.ɾə/ adv
behind

darwinisme /daɾ.wiˈniz.me/ /dər.wiˈniz.mə/ n masc
darwinism
Teoria de l'evolució desenvolupada per Charles Darwin el segle XIX.

darwinista /daɾ.wiˈnis.ta/ /daɾ.wiˈnis.te/ /dər.wiˈnis.tə/ n neut
darwinist

dasia /daˈzi.a/ /dəˈzi.ə/ n fem
dasia

data /ˈda.ta/ n fem
date

datable /daˈta.bɫe/ /daˈta.βɫe/ /daˈtab.bɫe/ /dəˈta.βɫə/ /dəˈtab.bɫə/ adj
datable

datar /daˈta/ /daˈtaɾ/ /dəˈta/ v
date

datiu /ðaˈtiw/ /ðəˈtiw/ adj masc
dative

dau n masc
die dice
Objecte en forma de políedre, normalment cúbic, amb una xifra a cada cara que serveix per determinar la sort en caure aleatòriament mostrant una de les cares.

daurar /dawˈɾa/ /dawˈɾaɾ/ /dəwˈɾa/ v
gild

daurat /dawˈɾat/ /dəwˈɾat/ adj masc
golden
Del color de l’or.

davall /daˈvaʎ/ /daˈβaʎ/ /dəˈvaʎ/ /dəˈβaʎ/ adv
below
Situat més avall, en un lloc més baix respecte un altre verticalment més alt.

davall /daˈvaʎ/ /daˈβaʎ/ /dəˈvaʎ/ /dəˈβaʎ/ preposition
under
Relació de posició més baixa respecte un altre verticalment més alta.

davallar /da.vaˈʎaɾ/ /da.βaˈʎa/ /də.vəˈʎa/ /də.βəˈʎa/ v
descend

davant /daˈvant/ /daˈβan/ /daˈβant/ /dəˈvant/ /dəˈβan/ adv
ahead
En una situació o posició davantera.

davant /daˈvant/ /daˈβan/ /daˈβant/ /dəˈvant/ /dəˈβan/ preposition
in front of
Denota una posició o situació davantera.

davantal /da.vanˈtaɫ/ /da.βanˈtaɫ/ /də.vənˈtaɫ/ /də.βənˈtaɫ/ n masc
apron

davanter /da.vanˈteɾ/ /da.βanˈte/ /da.βanˈteɾ/ /də.vənˈte/ /də.βənˈte/ n masc
forward
(esports de pilota) Cadascun dels jugadors que formen la línia davantera.
front line player
(voleibol) Cadascun dels tres jugadors que ocupen la zona d'atac.

davanter centre n masc
centre forward

de /de/ /ˈde/ n fem
dee
Nom que es dóna a la lletra d o D.

de /de/ /ˈde/ preposition
in
Per en oracions de passiva.
Cada, per a denotar distribució quan s'acompanya de la preposició en.
for
Per a, per denotar finalitat.
with
Amb, per denotar la fi d'alguna acció.
as
Com, usat com a conjunció comparativa.
between
Entre quan s'acompanya de la preposició a.

de bat a bat adv
wide open

de bocaterrosa adv
face-down

de cap adj
heading

de carn i ossos adj
flesh and blood

de debò adv
really

de dreta adj
forehand
(esports de raqueta, pilota basca) Dit del cop o del servei executat des del costat corresponent al braç amb què el jugador sosté la raqueta, la pala o l'eina.
(hoquei) Dit del cop executat des del costat corresponent al braç dominant amb la cara habitual de la pala.

de franc adv
free

de gairell adv
askance

de gom a gom /deˌɣom.aˈɣom/ /dəˌɣom.əˈɣom/ adv
to the brim

de luxe /deˈɫuk.se/ /dəˈɫuk.sə/ adj
deluxe

de mica en mica adv
bit by bit

de nyigui-nyogui /deˌɲi.ɣiˈɲɔ.ɣi/ /dəˌɲi.ɣiˈɲɔ.ɣi/ adj
flimsy

de per vida adv
for life

de pressa /deˈpɾe.sa/ /dəˈpɾe.sə/ adv
quickly

de primera adj
first class
Del nivell més alt.

de res Interjection
you're welcome

de revés adj
backhand
(esports de raqueta, pilota basca) Dit del cop o del servei executat des del costat oposat al braç amb què el jugador sosté la raqueta, la pala o l'eina.
(hoquei) Dit del cop executat des del costat oposat al braç dominant amb la cara contrària de la pala.

de reüll adv
askance out of the corner of one's eye
Amb els ulls mirant de costat sense girar el cap.
askance
Amb recel o antipatia.

de sobines /de.soˈbi.nes/ /də.soˈbi.nəs/ /də.suˈbi.nəs/ /də.suˈβi.nəs/ adv
face-up

de sobte adv
suddenly

de taló adj
heeling

deambular /de.am.buˈɫa/ /de.am.buˈɫaɾ/ /de.əm.buˈɫa/ v
stroll

debades /deˈba.ðes/ /deˈba.ɾas/ /dəˈba.ðəs/ /dəˈβa.ðəs/ adv
in vain

debanar /de.baˈnaɾ/ /de.βaˈna/ /də.βəˈna/ v
wind

debat /deˈbat/ /dəˈβat/ n masc
debate
Disputa, altercació sobre alguna cosa.
Tècnica de dinàmica de grups que té l'objectiu de promoure l'expressió i la comprensió orals en una conversa col·lectiva espontània, de desenvolupar estratègies per a la presentació d'idees o l'argumentació, en la qual els participants tenen opinions divergents sobre un tema, que pot ser preparat, però no ho és el desenvolupament de les intervencions.

debatre /deˈba.tɾe/ /dəˈβa.tɾə/ v
debate
Disputar amb raons sobre alguna cosa.
struggle
Combatre.

debel·lar /de.beɫˈɫaɾ/ /de.βeɫˈɫa/ /de.βeˈɫa/ /də.bəɫˈɫa/ /də.βəɫˈɫa/ /də.βəˈɫa/ v
defeat

debutar /de.βuˈta/ /de.βuˈtaɾ/ /də.βuˈta/ v
debut

decadència /de.kaˈðɛn.si.a/ /də.kəˈðɛn.si.ə/ n fem
decadence

decaedre /de.kaˈe.ðɾe/ /də.kəˈɛ.ðɾə/ n masc
decahedron

decandir /de.kanˈdi/ /de.kanˈdiɾ/ /də.kənˈdi/ v
weaken

decantar /de.kanˈta/ /de.kanˈtaɾ/ /də.kənˈta/ v
decant opt
Col·locar un recipient que conté líquid en posició perquè pugui vessar.
Col·locar en posició que trenqui la vertical.
Tenir una tendència; havent diverses opcions, decidir l'opinió per una d'elles.
Fer un gir, canviar de direcció.

decapar /de.kaˈpa/ /de.kaˈpaɾ/ /də.kəˈpa/ v
scour

decapatge /de.kaˈpa.d͡ʒe/ /də.kəˈpa.d͡ʒə/ n masc
peeling
Acció de treure la capa superficial de la pell per eliminar-ne les cèl·lules mortes.

decapitar /de.ka.piˈta/ /de.ka.piˈtaɾ/ /də.kə.piˈta/ v
decapitate

decaure /deˈkaw.ɾe/ /dəˈkaw.ɾə/ v
decay

decebre /deˈse.bɾe/ v
deceive disappoint
(antic) enganyar, trair
No complir amb les expectatives d'altri.

decenni /deˈsɛn.ni/ /dəˈsɛn.ni/ n masc
decade

decentment /deˌsemˈmen/ /deˌsemˈment/ /dəˌsemˈmen/ /dəˌsemˈment/ adv
decently

decepció /de.sep.siˈo/ /də.səp.siˈo/ n fem
disappointment

decididament /de.siˌði.ðaˈmen/ /de.siˌði.ðaˈment/ /də.siˌði.ðəˈmen/ /də.siˌði.ðəˈment/ adv
decidedly

decidir /de.siˈði/ /de.siˈðiɾ/ v
decide
Portar a una conclusió una disputa, una controvèrsia o una qüestió dubtosa.

decidu adj masc
deciduous

decidual /de.si.ðuˈaɫ/ /də.si.ðuˈaɫ/ adj
decidual

decimal /de.siˈmaɫ/ /də.siˈmaɫ/ adj
decimal
Relatiu al deu, dit de sistemes dividits en deu parts.

decimal /de.siˈmaɫ/ /də.siˈmaɫ/ n masc
decimal
Fracció d'un nombre enter.

decisiu /de.siˈziw/ adj masc
decisive

decisivament /de.siˌzi.vaˈment/ /de.siˌzi.βaˈmen/ /də.siˌzi.vəˈmen/ /də.siˌzi.vəˈment/ /də.siˌzi.βəˈmen/ adv
decisively

decisió /de.si.ziˈo/ /də.si.ziˈo/ n fem
decision

declaració /de.kɫa.ɾa.siˈo/ /də.kɫə.ɾə.siˈo/ n fem
statement

declaració de la renda n fem
tax return

declaradament /de.kɫaˌɾa.ðaˈmen/ /de.kɫaˌɾa.ðaˈment/ /də.kɫəˌɾa.ðəˈmen/ /də.kɫəˌɾa.ðəˈment/ adv
declaredly

declarant /de.kɫaˈɾan/ /de.kɫaˈɾant/ /də.kɫəˈɾan/ /də.kɫəˈɾant/ n neut
declarant

declarar /de.kɫaˈɾa/ /de.kɫaˈɾaɾ/ /də.kɫəˈɾa/ v
declare

declinació /ðe.kɫi.na.siˈo/ /ðə.kɫi.nə.siˈo/ n fem
declension declination

declinar /de.kɫiˈna/ /de.kɫiˈnaɾ/ /də.kɫiˈna/ v
declined

decomissar /de.ko.miˈsa/ /de.ko.miˈsaɾ/ /də.ku.miˈsa/ v
confiscate

decor /deˈkoɾ/ /dəˈkor/ n masc
decor

decoració /de.ko.ɾa.siˈo/ /də.ko.ɾə.siˈo/ /də.ku.ɾə.siˈo/ n fem
decoration

decorosament /de.koˌɾo.zaˈmen/ /de.koˌɾo.zaˈment/ /də.koˌɾo.zəˈment/ /də.kuˌɾo.zəˈmen/ adv
decorously

decrement /de.kɾeˈmen/ /de.kɾeˈment/ /də.kɾəˈmen/ /də.kɾəˈment/ n masc
decrement

decrescendo /de.kɾeˈʃen.do/ /de.kɾeˈʃɛn.do/ n masc
decrescendo

decret /deˈkɾet/ /dəˈkɾet/ n masc
decree

decretar /de.kɾeˈta/ /de.kɾeˈtaɾ/ /də.kɾəˈta/ v
decree

decréixer /deˈkɾe.ʃe/ /deˈkɾej.ʃe/ /deˈkɾej.ʃeɾ/ /dəˈkɾe.ʃə/ v
decrease

decuplicar /de.ku.pɫiˈka/ /de.ku.pɫiˈkaɾ/ /də.ku.pɫiˈka/ v
multiply

decurs /deˈkuɾs/ /dəˈkurs/ n masc
course

decència /deˈsɛn.si.a/ /dəˈsɛn.si.ə/ n fem
decency

decímetre /deˈsi.me.tɾe/ /dəˈsi.mə.tɾə/ n masc
decimetre
(metrologia) Unitat del sistema mètric decimal de longitud igual a una desena part d'un metre (símbol, dm)

decòrum /deˈkɔ.ɾum/ /dəˈkɔ.ɾum/ n masc
decorum

dedicar /de.ðiˈka/ /de.ðiˈkaɾ/ /də.ðiˈka/ v
devote dedicate
Destinar al culte religiós o profà.
dedicate
Dirigir una obra a algú com a homenatge.
Emprar o destinar a un cert ús.

dedicatòria n fem
dedication

deducció /de.ðuk.siˈo/ /də.ðuk.siˈo/ n fem
deduction

deductivament /de.ðukˌti.vaˈment/ /de.ðukˌti.βaˈmen/ /də.ðukˌti.vəˈmen/ /də.ðukˌti.vəˈment/ /də.ðukˌti.βəˈmen/ adv
deductively

deduir /ðe.ðuˈi/ /ðe.ðuˈiɾ/ /ðə.ðuˈi/ v
deduct

deessa /deˈe.sa/ /dəˈə.sə/ /dəˈɛ.sə/ n fem
goddess

defallir /de.faˈʎi/ /de.faˈʎiɾ/ /də.fəˈʎi/ v
falter
Perdre la força física o moral.
miss
Deixar d'exercir una acció.

defecte /deˈfɛk.te/ /dəˈfek.tə/ /dəˈfɛk.tə/ n masc
default

defectiu /de.fekˈtiw/ /də.fəkˈtiw/ adj masc
defective

defectuosament /de.fek.tuˌo.zaˈmen/ /de.fek.tuˌo.zaˈment/ /də.fək.tuˌo.zəˈmen/ /də.fək.tuˌo.zəˈment/ adv
defectively

defenestrar /de.fe.nesˈtɾa/ /de.fe.nesˈtɾaɾ/ /də.fə.nəsˈtɾa/ v
defenestrate

defensa /deˈfen.sa/ /dəˈfɛn.sə/ n fem
defence defense

defensa alta n fem
high defence

defensa baixa n fem
low defence

defensa central n neut
center back

defensa d'ajustament n fem
match-up defence

defensa de posició n fem
stepladder

defensa de zona n fem
zone defence

defensa dret n masc
right back

defensa en línia n fem
line defence

defensa en triangle n fem
triangular defence

defensa esquerre n masc
left back

defensa individual n fem
individual checking

defensa lliure n neut
freeback

defensa mixta n fem
combination defence

defensa pressionant n fem
pressing

defensar /de.fenˈsa/ /de.fenˈsaɾ/ /də.fənˈsa/ v
defend
Fer quelcom per evitar un atac o minimitzar-ne l'impacte.
(esports de pilota) Protegir la porteria, la cistella o els pals propis de l'atac de l'equip adversari.
protect
Argumentar a favor d'una idea.

defensiu /de.fenˈsiw/ /də.fənˈsiw/ adj masc
defensive

defensivament /de.fenˌsi.vaˈment/ /de.fenˌsi.βaˈmen/ /də.fənˌsi.vəˈmen/ /də.fənˌsi.vəˈment/ /də.fənˌsi.βəˈmen/ adv
defensively

defensor /de.fenˈso/ /de.fenˈsoɾ/ /də.fənˈso/ adj masc
defender

defensor central n masc
middle back

defensor dret n masc
player of zone 1

defensor esquerre n masc
left back

defensor lateral n masc
cornerback

deferentment /de.feˌɾemˈmen/ /de.feˌɾemˈment/ /də.fəˌɾemˈmen/ /də.fəˌɾemˈment/ adv
deferentially

deferir /de.feˈɾi/ /de.feˈɾiɾ/ /də.fəˈɾi/ v
defer

deficientment /de.fi.siˌemˈmen/ /de.fi.siˌemˈment/ /də.fi.siˌemˈmen/ /də.fi.siˌemˈment/ adv
deficiently

deficiència /de.fi.siˈɛn.si.a/ /də.fi.siˈɛn.si.ə/ n fem
impairment

deficiència sensorial n fem
sensory disability

definició n fem
definition

definir /de.fiˈni/ /de.fiˈniɾ/ /də.fiˈni/ v
define

definit /de.fiˈnit/ /də.fiˈnit/ adj masc
defined

definitiu /de.fi.niˈtiw/ /də.fi.niˈtiw/ adj masc
definitive
Últim, darrer, que conclou o culmina alguna cosa.

definitivament /de.fi.niˌti.vaˈment/ /de.fi.niˌti.βaˈmen/ /də.fi.niˌti.vəˈmen/ /də.fi.niˌti.vəˈment/ /də.fi.niˌti.βəˈmen/ adv
definitively

deflactar /de.fɫakˈta/ /de.fɫakˈtaɾ/ /də.fɫəkˈta/ v
deflate

deflagració /de.fɫa.ɣɾa.siˈo/ /də.fɫə.ɣɾə.siˈo/ n fem
deflagration

deflagrar /de.flaˈɣɾa/ /de.flaˈɣɾaɾ/ /də.fləˈɣɾa/ v
burn

deflectir /de.flekˈti/ /de.flekˈtiɾ/ /də.fləkˈti/ v
deflect

defloració /de.fɫo.ɾa.siˈo/ /də.fɫo.ɾə.siˈo/ /də.fɫu.ɾə.siˈo/ n fem
defloration

defora /deˈfɔ.ɾa/ /dəˈfɔ.ɾə/ adv
outside

deformar /de.forˈma/ /de.foɾˈma/ /de.foɾˈmaɾ/ /də.foɾˈma/ /də.furˈma/ v
deform

deforme /deˈfoɾ.me/ /dəˈfor.mə/ adj
deformed

deformement /deˌfor.meˈmen/ /deˌfoɾ.meˈmen/ /deˌfoɾ.meˈment/ /dəˌfor.məˈmen/ /dəˌfoɾ.məˈment/ adv
deformedly

defraudar /de.fɾawˈða/ /de.fɾawˈðaɾ/ /də.fɾəwˈða/ v
defraud

defunció /de.fun.siˈo/ /də.fun.siˈo/ n fem
death

degenerar /de.d͡ʒe.neˈɾaɾ/ /de.ʒe.neˈɾa/ /də.ʒə.nəˈɾa/ v
degenerate

deglutir /de.ɣɫuˈti/ /de.ɣɫuˈtiɾ/ /də.ɣɫuˈti/ v
swallow

degollar /de.ɣoˈʎa/ /de.ɣoˈʎaɾ/ /də.ɣoˈʎa/ /də.ɣuˈʎa/ v
decollate

degotar /de.ɣoˈta/ /de.ɣoˈtaɾ/ /də.ɣoˈta/ /də.ɣuˈta/ v
drip

degradar /de.ɣɾaˈða/ /de.ɣɾaˈðaɾ/ /də.ɣɾəˈða/ v
degrade

degudament /deˌɣu.ðaˈmen/ /deˌɣu.ðaˈment/ /dəˌɣu.ðəˈmen/ /dəˌɣu.ðəˈment/ adv
duly

degut /deˈɣut/ /dəˈɣut/ adj masc
due

degà /deˈɣa/ /dəˈɣa/ n masc
dean

dei /ˈdej/ n masc
dey

deixada /dejˈʃa.ða/ /deˈʃa.ða/ /deˈʃa.ðə/ /dəˈʃa.ðə/ n fem
drop shot
(voleibol, pilota, esports de raqueta) Jugada ofensiva consistent a llançar la pilota o el volant sense força i amb una trajectòria tan baixa com sigui possible.
backhand release
(handbol) Passada executada disposant el braç de manera que el company d'equip, que passa per darrere, pugui rebre la pilota amb facilitat.
drop ball
(beisbol) Llançament amb efecte en què la pilota s'eleva a una altura mitjana i cau just als peus del batedor.
drop pass
(hoquei sobre gel) Jugada d'un jugador en desplaçament consistent a deixar el disc aturat en un punt determinat de la seva trajectòria perquè el reculli un company d'equip situat més enrere.
gather shot
(billar) Jugada consistent a situar les boles en una posició favorable a la tirada posterior d'un mateix, com a final d'una acció en què s'ha aconseguit puntuar.

deixada de xarxa n fem
net drop

deixada lenta n fem
slow drop

deixada ràpida n fem
fast drop

deixant /dejˈʃan/ /dejˈʃant/ /deˈʃan/ /deˈʃant/ /dəˈʃan/ n masc
wake

deixar /dejˈʃa/ /dejˈʃaɾ/ /deˈʃa/ /dəˈʃa/ v
leave
Parar d'agafar, posar alguna cosa en algun lloc.
let
Permetre de fer una cosa sense posar impediments.
neglect
(pronominal) Abandonar-se en l’endreçament personal.
lend
Donar alguna cosa pròpia a un altre temporalment.

deixar com un drap brut v
put down

deixar-se caure v
lay

deixat /dejˈʃat/ /deˈʃat/ /dəˈʃat/ adj
slovenly
Que actua amb negligència de l’endreçament personal.

deixeble /dejˈʃe.bɫe/ /dejˈʃe.βɫe/ /dejˈʃeb.bɫe/ /deˈʃe.βɫe/ /dəˈʃəb.bɫə/ /dəˈʃɛ.βɫə/ /dəˈʃɛb.bɫə/ n masc
disciple

deixondir /de.ʃonˈdi/ /dej.ʃonˈdi/ /dej.ʃonˈdiɾ/ /də.ʃonˈdi/ /də.ʃunˈdi/ v
awaken

deixuplina /de.ʃuˈpɫi.na/ /dej.ʃuˈpɫi.na/ /də.ʃuˈpɫi.nə/ n fem
discipline

deixuplinar /de.ʃu.pɫiˈna/ /dej.ʃu.pɫiˈna/ /dej.ʃu.pɫiˈnaɾ/ /də.ʃu.pɫiˈna/ v
discipline

dejorn /deˈd͡ʒoɾn/ /deˈʒorn/ /dəˈʒorn/ adv
early

dejunar /de.d͡ʒuˈnaɾ/ /de.ʒuˈna/ /də.ʒuˈna/ v
fast

dejuni /daˈd͡ʒu.ni/ /deˈd͡ʒu.ni/ /deˈʒu.ni/ /dəˈʒu.ni/ /dəˈʒu.ni/ n masc
fast fasting

dejú /deˈd͡ʒu/ /deˈʒu/ /diˈʒu/ /dəˈʒu/ adj masc
fasting

del /deɫ/ /dəɫ/ contraction
of the
Contracció entre la preposició de i l'article el.

delatar /de.ɫaˈta/ /de.ɫaˈtaɾ/ /də.ɫəˈta/ v
squeal

delator /de.ɫaˈto/ /de.ɫaˈtoɾ/ /də.ɫəˈto/ adj masc
telltale
Que delata.

delator /de.ɫaˈto/ /de.ɫaˈtoɾ/ /də.ɫəˈto/ n masc
informer
Qui delata.

delectablement /de.ɫekˌta.bɫeˈment/ /de.ɫekˌta.βɫeˈmen/ /de.ɫekˌtab.bɫeˈmen/ /də.ɫəkˌta.βɫəˈmen/ /də.ɫəkˌtab.bɫəˈmen/ /də.ɫəkˌtab.bɫəˈment/ adv
delightfully

delectació /de.ɫek.ta.siˈo/ /də.ɫək.tə.siˈo/ n fem
delight

delectar /de.ɫekˈta/ /de.ɫekˈtaɾ/ /də.ɫəkˈta/ v
please

delegar /de.ɫeˈɣa/ /de.ɫeˈɣaɾ/ /də.ɫəˈɣa/ v
delegate

delegat /de.ɫeˈɣat/ /də.ɫəˈɣat/ adj masc
delegate
Que s'obté per delegació.

delegat /de.ɫeˈɣat/ /də.ɫəˈɣat/ n masc
delegate
Persona en qui es delega alguna facultat o poder.

delegat de classe n masc
class representative

deler /deˈɫe/ /deˈɫeɾ/ /dəˈɫɛ/ n masc
desire

delerosament /de.ɫeˌɾo.zaˈmen/ /de.ɫeˌɾo.zaˈment/ /də.ɫəˌɾo.zəˈmen/ /də.ɫəˌɾo.zəˈment/ adv
eagerly

delfí /deɫˈfi/ /dəɫˈfi/ n masc
dauphin

delfínids /deɫˈfi.nits/ /dəɫˈfi.nits/ n masc
dolphins

deliberadament /de.ɫi.beˌɾa.ðaˈment/ /de.ɫi.βeˌɾa.ðaˈmen/ /də.ɫi.bəˌɾa.ðəˈmen/ /də.ɫi.bəˌɾa.ðəˈment/ /də.ɫi.βəˌɾa.ðəˈmen/ adv
deliberately

deliberar /de.li.βeˈɾa/ /de.li.βeˈɾaɾ/ /də.ɫi.βəˈɾa/ v
deliberate

deliberat /de.li.βeˈɾat/ /də.ɫi.βəˈɾat/ adj masc
deliberate

delicadament /de.ɫiˌka.ðaˈmen/ /de.ɫiˌka.ðaˈment/ /də.ɫiˌka.ðəˈmen/ /də.ɫiˌka.ðəˈment/ adv
delicately

delicat /de.ɫiˈkat/ /də.ɫiˈkat/ adj masc
delicate

delicatessen /de.ɫi.kaˈte.sen/ /də.ɫi.kəˈte.sən/ n fem
delicatessen
delicadeses (menjar exquisit)
Botiga de menjars exquisits preparats per al consum, especialment xarcuteria, cansaladeria.

deliciosament /de.ɫi.siˌo.zaˈmen/ /de.ɫi.siˌo.zaˈment/ /də.ɫi.siˌo.zəˈmen/ /də.ɫi.siˌo.zəˈment/ adv
deliciously

delicte /deˈɫik.te/ /dəˈɫik.tə/ n masc
crime

delictuós /de.ɫik.tuˈos/ /də.ɫik.tuˈos/ adj masc
criminal

delinear /de.ɫi.neˈa/ /de.ɫi.neˈaɾ/ /də.ɫi.neˈa/ v
delineate

delinquir /de.ɫiŋˈki/ /de.ɫiŋˈkiɾ/ /də.ɫiŋˈki/ v
commit a crime

delinqüent /de.ɫiŋˈkwen/ /de.ɫiŋˈkwent/ /də.ɫiŋˈkwen/ /də.ɫiŋˈkwent/ n neut
delinquent

delinqüència /de.liŋˈkwɛn.si.a/ /də.liŋˈkwɛn.si.ə/ n fem
delinquency

delinqüència juvenil n fem
juvenile delinquency

delir /deˈɫi/ /deˈɫiɾ/ /dəˈɫi/ v
yearn

delirar /de.liˈɾa/ /de.liˈɾaɾ/ /də.ɫiˈɾa/ v
rave

deliri /deˈɫi.ɾi/ /dəˈɫi.ɾi/ n masc
delirium

delit /ðeˈɫit/ /ðəˈɫit/ n masc
delight

delitar /de.ɫiˈta/ /de.ɫiˈtaɾ/ /də.ɫiˈta/ v
enjoy

delitosament /de.ɫiˌto.zaˈmen/ /de.ɫiˌto.zaˈment/ /də.ɫiˌto.zəˈmen/ /də.ɫiˌto.zəˈment/ adv
delightfully

dellà /deˈʎa/ /dəˈʎa/ adv
over there

delmar /deɫˈma/ /deɫˈmaɾ/ /dəɫˈma/ v
tithe

delme n masc
tithe

delta /ˈdeɫ.ta/ n fem
delta
Quarta lletra de l'alfabet grec: minúscula δ ‎(d), majúscula Δ ‎(D).

delta /ˈdeɫ.ta/ n masc
delta
Sediment en la desembocadura d'un riu al mar.

deltoïdal /deɫ.to.iˈðaɫ/ /dəɫ.to.iˈðaɫ/ /dəɫ.tu.iˈðaɫ/ adj
deltoid

delusòriament /de.ɫuˌzɔ.ɾi.aˈmen/ /de.ɫuˌzɔ.ɾi.aˈment/ /də.ɫuˌzɔ.ɾi.əˈmen/ /də.ɫuˌzɔ.ɾi.əˈment/ adv
delusionally

delícia /deˈɫi.si.a/ n fem
delicacy delight
Menjar molt bo i especial.
Cosa o lloc molt agradable.

delírium trèmens /deˌɫi.ɾi.um n masc
delirium tremens

demacrar /de.maˈkɾa/ /de.maˈkɾaɾ/ /də.məˈkɾa/ v
emaciate

demagog /de.maˈɣɔk/ /də.məˈɣɔk/ n masc
demagogue

demagògia /de.maˈɣɔ.d͡ʒi.a/ /de.maˈɣɔ.d͡ʒja/ /de.maˈɣɔ.ʒi.a/ /də.məˈɣɔ.ʒjə/ n fem
demagogy

demagògicament /de.maˌɣɔ.d͡ʒi.kaˈmen/ /de.maˌɣɔ.d͡ʒi.kaˈment/ /de.maˌɣɔ.ʒi.kaˈmen/ /də.məˌɣɔ.ʒi.kəˈmen/ /də.məˌɣɔ.ʒi.kəˈment/ adv
demagogically

demanar /da.maˈna/ /de.maˈna/ /de.maˈnaɾ/ /də.məˈna/ /də.məˈna/ v
ask for ask
Instar a algú perquè doni o faci quelcom.
ask for
Posar preu a la mercaderia qui la ven.
ask
Proposar als pares o parents d'una dona el desig que la concedeixin per esposa.

demanar la lluna v
ask for the moon

demanda /deˈman.da/ /dəˈman.də/ n fem
demand

demandar /de.manˈda/ /de.manˈdaɾ/ /də.mənˈda/ v
demand

demarcació /ðe.maɾ.ka.siˈo/ /ðə.məɾ.kə.siˈo/ n fem
demarcation

demarcar /de.maɾˈka/ /de.maɾˈkaɾ/ /də.mərˈka/ v
delimit

dement /deˈmen/ /deˈment/ /dəˈmen/ /dəˈment/ n neut
lunatic

demesiadament /de.me.ziˌa.ðaˈmen/ /de.me.ziˌa.ðaˈment/ /də.mə.ziˌa.ðəˈmen/ /də.mə.ziˌa.ðəˈment/ adv
overly

demiürg /de.miˈuɾk/ /də.miˈurk/ n masc
demiurge

democratització /de.mo.kɾa.ti.d͡za.siˈo/ /de.mo.kɾa.ti.za.siˈo/ /də.mo.kɾə.ti.d͡zə.siˈo/ /də.mu.kɾə.ti.d͡zə.siˈo/ n fem
democratization

democratitzar /de.mo.kɾa.tiˈd͡za/ /de.mo.kɾa.tiˈza/ /de.mo.kɾa.tiˈzaɾ/ /də.mo.kɾə.tiˈd͡za/ /də.mu.kɾə.tiˈd͡za/ v
democratization

democràcia /de.moˈkɾa.si.a/ /də.moˈkɾa.si.ə/ /də.muˈkɾa.si.ə/ n fem
democracy
Sistema polític on el poble intervé en la presa de decisions d'una forma participativa i igualitària.

democràtic /de.moˈkɾa.tik/ /də.moˈkɾa.tik/ /də.muˈkɾa.tik/ adj masc
democratic

democràticament /de.moˌkɾa.ti.kaˈmen/ /de.moˌkɾa.ti.kaˈment/ /də.moˌkɾa.ti.kəˈment/ /də.muˌkɾa.ti.kəˈmen/ adv
democratically

demodulació n fem
demodulation

demolició /de.mo.ɫi.siˈo/ /də.mo.ɫi.siˈo/ /də.mu.ɫi.siˈo/ n fem
demolition

demonitzar /de.mo.niˈd͡za/ /de.mo.niˈzaɾ/ /də.mo.niˈd͡za/ /də.mu.niˈd͡za/ v
demonize

demora /deˈmo.ɾa/ /dəˈmo.ɾə/ n fem
delay
Temps de més quan una cosa es fa més tard del que s’esperava.
bearing
(nàutica) Angle horitzontal format entre el nord i la visual des de l'observador sobre un vaixell fins a l'objecte.

demorar /de.moˈɾa/ /de.moˈɾaɾ/ /də.muˈɾa/ v
sober

demoscòpia /de.mosˈkɔ.pi.a/ /də.mosˈkɔ.pi.ə/ /də.musˈkɔ.pi.ə/ n fem
public opinion polling

demostrar /de.mosˈtɾa/ /de.mosˈtɾaɾ/ /də.mosˈtɾa/ /də.musˈtɾa/ v
demonstrate
Mostrar la certesa amb l’evidència d’un raonament.
show
Donar proves, posar de manifest.

demostratiu /de.mos.tɾaˈtiw/ /də.mos.tɾəˈtiw/ /də.mus.tɾəˈtiw/ adj masc
demonstrative
Que pot demostrar.
(gramàtica) Que indica la proximitat o llunyania d'allò a què es refereix el discurs respecte als interlocutors.

demostrativament /de.mos.tɾaˌti.vaˈment/ /de.mos.tɾaˌti.βaˈmen/ /də.mos.tɾəˌti.vəˈment/ /də.mus.tɾəˌti.vəˈmen/ /də.mus.tɾəˌti.βəˈmen/ adv
demonstratively

dempeus /demˈpɛws/ /dəmˈpɛws/ adv
upright

demà /daˈma/ /deˈma/ /dəˈma/ adv
tomorrow
En el dia vinent després de l'actual.
En el futur de manera indeterminada.

demà /daˈma/ /deˈma/ /dəˈma/ n masc
tomorrow
El temps venidor.

demà passat /deˈma adv
day after tomorrow

demència /deˈmɛn.si.a/ /dəˈmɛn.si.ə/ n fem
dementia

demés /deˈmes/ /dəˈmes/ adv
moreover

demòcrata /deˈmɔ.kɾa.ta/ adj
democrat

dena /ˈde.na/ /ˈde.nə/ /ˈdɛ.nə/ n fem
decade
Sèrie de deu avemaries que forma part del rosari.

denari /deˈna.ɾi/ /dəˈna.ɾi/ n masc
denarius

denegar /de.neˈɣa/ /de.neˈɣaɾ/ /də.nəˈɣa/ v
deny

dengue /ˈdeŋ.ɡe/ /ˈdeŋ.ɡə/ n masc
dengue

denigrar /de.niˈɣɾa/ /de.niˈɣɾaɾ/ /də.niˈɣɾa/ v
denigrate

denominació /de.no.mi.na.siˈo/ /də.no.mi.nə.siˈo/ /də.nu.mi.nə.siˈo/ n fem
denomination

denominar /de.no.miˈna/ /de.no.miˈnaɾ/ /də.nu.miˈna/ v
name

denotar /de.noˈta/ /de.noˈtaɾ/ /də.noˈta/ /də.nuˈta/ v
denote

dens /ˈdens/ /ˈdɛns/ adj masc
dense

densament /ˌden.saˈmen/ /ˌden.saˈment/ /ˌdɛn.səˈmen/ /ˌdɛn.səˈment/ adv
densely

densitat /den.siˈtat/ /dən.siˈtat/ n fem
density

dent /ˈden/ /ˈdent/ n fem
tooth
(anatomia) Peça d'os de la boca que serveix per mastegar els aliments.

dent de llet n fem
milk tooth

dent de lleó n masc
common dandelion dandelion
(botànica) Planta de la família de les asteràcies (Taraxacum officinale Weber).

dentadura /den.taˈðu.ɾa/ /dən.təˈðu.ɾə/ n fem
dentition

dentar /denˈta/ /denˈtaɾ/ /dənˈta/ v
teethe

dentista /denˈtis.ta/ /denˈtis.te/ /dənˈtis.tə/ n neut
dentist

denudar /de.nuˈða/ /de.nuˈðaɾ/ /də.nuˈða/ v
denude

denunciant /de.nun.siˈan/ /de.nun.siˈant/ /də.nun.siˈan/ /də.nun.siˈant/ n neut
informer

denunciar /de.nun.siˈa/ /de.nun.siˈaɾ/ /də.nun.siˈa/ v
denounce

denúncia /deˈnun.si.a/ /dəˈnun.si.ə/ n fem
denunciation

deontologia n fem
deontology

deontologia educativa n fem
pedagogical deontology

departament /de.par.taˈmen/ /de.paɾ.taˈmen/ /de.paɾ.taˈment/ /də.pər.təˈmen/ /də.pəɾ.təˈment/ n masc
department

departament d'orientació n masc
advisory council

departament universitari n masc
academic department

depassar /de.paˈsa/ /de.paˈsaɾ/ /də.pəˈsa/ v
exceed

depauperar /de.paw.peˈɾa/ /de.paw.peˈɾaɾ/ /də.pəw.pəˈɾa/ v
impoverish

dependent /de.penˈden/ /de.penˈdent/ /də.pənˈden/ /də.pənˈdent/ adj
dependent
Que depèn.

dependent /de.penˈden/ /de.penˈdent/ /də.pənˈden/ /də.pənˈdent/ n masc
salesperson
Persona subalterna que atén els clients en un establiment comercial o de serveis.

dependentment /de.penˌdemˈmen/ /de.penˌdemˈment/ /də.pənˌdemˈmen/ /də.pənˌdemˈment/ adv
dependently

dependre /deˈpen.dɾe/ /dəˈpən.dɾə/ /dəˈpɛn.dɾə/ v
depend

dependència /de.penˈdɛn.si.a/ /də.pənˈdɛn.si.ə/ n fem
dependence

deperir /de.peˈɾi/ /de.peˈɾiɾ/ /də.pəˈɾi/ v
die
Morir, perir.

depilar /de.piˈɫa/ /de.piˈɫaɾ/ /də.piˈɫa/ v
depilate
Treure tot el pèl del cos humà amb una crema, cera o estris tallants.

deplorablement /de.pɫoˌɾa.bɫeˈment/ /de.pɫoˌɾa.βɫeˈmen/ /de.pɫoˌɾab.bɫeˈmen/ /də.pɫoˌɾab.bɫəˈment/ /də.pɫuˌɾa.βɫəˈmen/ /də.pɫuˌɾab.bɫəˈmen/ adv
deplorably

deplorar /de.ploˈɾa/ /de.ploˈɾaɾ/ /də.pɫuˈɾa/ v
deplore

deposar /de.poˈza/ /de.poˈzaɾ/ /də.poˈza/ /də.puˈza/ v
depose
Obligar algú a abandonar el seu càrrec.
Declarar en judici.
deposit
Deixar reposar una dissolució perquè el solut baixi cap al fons del recipient.

depravació /de.pɾa.va.siˈo/ /de.pɾa.βa.siˈo/ /də.pɾə.və.siˈo/ /də.pɾə.βə.siˈo/ n fem
deprvity

depravadament /de.pɾaˌva.ðaˈment/ /de.pɾaˌβa.ðaˈmen/ /də.pɾəˌva.ðəˈmen/ /də.pɾəˌva.ðəˈment/ /də.pɾəˌβa.ðəˈmen/ adv
depravedly

depravar /de.pɾaˈvaɾ/ /de.pɾaˈβa/ /de.pɾaˈβaɾ/ /də.pɾəˈva/ /də.pɾəˈβa/ v
deprave

depreciar /de.pɾe.siˈa/ /de.pɾe.siˈaɾ/ /də.pɾə.siˈa/ v
depreciate

depredar /de.pɾeˈða/ /de.pɾeˈðaɾ/ /də.pɾəˈða/ v
pillage
Robar amb violència, saquejar.
prey on
Caçar un animal a un altre per alimentar-se.

depressivament /de.pɾeˌsi.vaˈment/ /de.pɾeˌsi.βaˈmen/ /də.pɾəˌsi.vəˈmen/ /də.pɾəˌsi.vəˈment/ /də.pɾəˌsi.βəˈmen/ adv
depressively

depressió /de.pɾe.siˈo/ /də.pɾə.siˈo/ n fem
depression

deprimir /de.pɾiˈmi/ /de.pɾiˈmiɾ/ /də.pɾiˈmi/ v
depress
Enfonsar una superfície.

deprimit /de.pɾiˈmit/ /də.pɾiˈmit/ adj masc
overcast

depurar /de.puˈɾa/ /de.puˈɾaɾ/ v
purify

derbi n masc
derby

derelinquir /ðe.ɾe.ɫinˈki/ /ðe.ɾe.ɫinˈkiɾ/ /ðə.ɾə.ɫinˈki/ v
drop off

derisòriament /de.ɾiˌzɔ.ɾi.aˈmen/ /de.ɾiˌzɔ.ɾi.aˈment/ /də.ɾiˌzɔ.ɾi.əˈmen/ /də.ɾiˌzɔ.ɾi.əˈment/ adv
derisorily

derivació /de.ɾi.va.siˈo/ /de.ɾi.βa.siˈo/ /də.ɾi.və.siˈo/ /də.ɾi.βə.siˈo/ n fem
derivation
(lingüística) Procés de formació d’una nova paraula, normalment afegint un o més afixos a un lexema.

derivar /de.ɾiˈvaɾ/ /de.ɾiˈβa/ /də.ɾiˈva/ /də.ɾiˈβa/ v
derive
Tenir l’origen, provenir, o atribuir l’origen, fer provenir.

derivat /de.ɾiˈvat/ /de.ɾiˈβat/ /də.ɾiˈvat/ /də.ɾiˈβat/ n masc
derivative

derma /ˈdeɾ.ma/ /ˈdɛr.mə/ n masc
dermis

dermatologia /der.ma.to.ɫoˈʒi.a/ /deɾ.ma.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /dər.mə.tu.ɫuˈʒi.ə/ /dəɾ.mə.to.ɫoˈʒi.ə/ n fem
dermatology

derramar /de.raˈma/ /de.raˈmaɾ/ /də.rəˈma/ v
share out
Repartir una despesa, contribució.

derrapar /de.raˈpa/ /de.raˈpaɾ/ v
skid

derrotar /de.roˈta/ /de.roˈtaɾ/ /də.roˈta/ /də.ruˈta/ v
defeat

derruir /de.ruˈi/ /de.ruˈiɾ/ /də.ruˈi/ v
fall dawn

des de preposition
from

des- prefix
dis-

desabrigar /de.za.bɾiˈɣaɾ/ /de.za.βɾiˈɣa/ /də.zə.βɾiˈɣa/ v
uncoat

desacatar /dez.a.kaˈta/ /dez.a.kaˈtaɾ/ /dəz.ə.kəˈta/ v
flout

desacoblar /de.za.kobˈbɫa/ /de.za.koˈbɫaɾ/ /de.za.koˈβɫa/ /də.zə.kobˈbɫa/ /də.zə.kubˈbɫa/ /də.zə.kuˈβɫa/ v
decouple

desaconselladament /de.za.kon.seˌʎa.ðaˈmen/ /de.za.kon.seˌʎa.ðaˈment/ /də.zə.kon.səˌʎa.ðəˈment/ /də.zə.kun.səˌja.ðəˈmen/ /də.zə.kun.səˌʎa.ðəˈmen/ adv
unadvisedly

desaconsellar /de.za.kon.seˈʎa/ /de.za.kon.seˈʎaɾ/ /də.zə.kon.səˈʎa/ /də.zə.kun.səˈja/ v
advise

desacord /de.zaˈkɔɾt/ /də.zəˈkɔrt/ n masc
desagreement

desacostar /de.za.kosˈta/ /de.za.kosˈtaɾ/ /də.zə.kosˈta/ /də.zə.kusˈta/ v
separate

desacreditar /dez.a.kɾe.ðiˈta/ /dez.a.kɾe.ðiˈtaɾ/ /dez.ə.kɾə.ðiˈta/ v
discredit

desactivar /de.zak.tiˈvaɾ/ /de.zak.tiˈβa/ /də.zək.tiˈva/ /də.zək.tiˈβa/ v
deactivate disable
Deixar inactiu o sense efecte un projecte.
Alterar alguna cosa perquè no funcioni.

desacuradament /de.za.kuˌɾa.ðaˈmen/ /de.za.kuˌɾa.ðaˈment/ /də.zə.kuˌɾa.ðəˈmen/ /də.zə.kuˌɾa.ðəˈment/ adv
inaccurately

desafectació /də.za.fek.ta.siˈo/ /də.zə.fək.tə.siˈo/ n fem
disaffection

desafectar /de.za.fekˈta/ /de.za.fekˈtaɾ/ /də.zə.fəkˈta/ v
withdraw

desaferrar /dez.a.feˈra/ /dez.a.feˈraɾ/ /dəz.ə.fəˈra/ v
make loose

desafiar /de.za.fiˈa/ /de.za.fiˈaɾ/ /də.zə.fiˈa/ v
defy

desafinar /de.za.fiˈna/ /de.za.fiˈnaɾ/ /də.zə.fiˈna/ v
out of tune sing out of tune
Emetre sons que trenquen l'harmonia quan es canta.
No produir la nota exacta un instrument musical.
No funcionar bé en el moment precís.

desafortunat /de.za.foɾ.tuˈnat/ /də.zə.foɾ.tuˈnat/ /də.zə.fur.tuˈnat/ adj masc
unlucky

desagafar /de.za.ɣaˈfa/ /de.za.ɣaˈfaɾ/ /də.zə.ɣəˈfa/ v
release

desagradablement /de.za.ɣɾaˌða.bɫeˈment/ /de.za.ɣɾaˌða.βɫeˈmen/ /de.za.ɣɾaˌðab.bɫeˈmen/ /də.zə.ɣɾəˌða.βɫəˈmen/ /də.zə.ɣɾəˌðab.bɫəˈmen/ /də.zə.ɣɾəˌðab.bɫəˈment/ adv
unpleasantly

desagradar /de.za.ɣɾaˈða/ /de.za.ɣɾaˈðaɾ/ /də.zə.ɣɾəˈða/ v
to be disagreable

desagrair /de.za.ɣɾaˈi/ /de.za.ɣɾaˈiɾ/ /də.zə.ɣɾəˈi/ v
unthankful

desagregar /de.za.ɣɾeˈɣa/ /de.za.ɣɾeˈɣaɾ/ /də.zə.ɣɾəˈɣa/ v
disaggregate

desairosament /de.zajˌɾo.zaˈmen/ /de.zajˌɾo.zaˈment/ /də.zəjˌɾo.zəˈmen/ /də.zəjˌɾo.zəˈment/ adv
ungracefully

desajuntar /dez.a.d͡ʒunˈtaɾ/ /dez.a.d͡ʒunˈˈta// /dəz.ə.ʒunˈta/ v
disunite

desajustar /de.za.d͡ʒusˈta/ /de.za.d͡ʒusˈtaɾ/ /de.za.ʒusˈta/ /də.zə.ʒusˈta/ v
disarrange

desallotjar /de.za.ʎoˈd͡ʒa/ /de.za.ʎoˈd͡ʒaɾ/ /də.zə.ʎoˈd͡ʒa/ /də.zə.ʎuˈd͡ʒa/ v
evict

desambiguació /de.zam.bi.ɣwa.siˈo/ /də.zəm.bi.ɣwə.siˈo/ n fem
disambiguation

desamor /de.zaˈmoɾ/ /də.zəˈmo/ /də.zəˈmor/ n
unlove

desamortitzar /de.za.mor.tiˈd͡za/ /de.za.moɾ.tiˈza/ /de.za.moɾ.tiˈzaɾ/ /də.zə.moɾ.tiˈd͡za/ /də.zə.mur.tiˈd͡za/ v
disentail

desanimar /de.za.niˈma/ /de.za.niˈmaɾ/ /də.zə.niˈma/ v
discourage

desaparellar /de.za.pa.ɾeˈʎa/ /de.za.pa.ɾeˈʎaɾ/ /də.zə.pə.ɾəˈja/ /də.zə.pə.ɾəˈʎa/ v
unpair

desaparició /de.za.pa.ɾi.siˈo/ /də.zə.pə.ɾi.siˈo/ n fem
disappearance

desaparèixer /de.za.paˈɾe.ʃe/ /de.za.paˈɾej.ʃe/ /de.za.paˈɾej.ʃeɾ/ /də.zə.pəˈɾə.ʃə/ /də.zə.pəˈɾɛ.ʃə/ v
disappear

desapassionadament /de.za.pa.si.oˌna.ðaˈmen/ /de.za.pa.si.oˌna.ðaˈment/ /də.zə.pə.si.oˌna.ðəˈment/ /də.zə.pə.si.uˌna.ðəˈmen/ adv
dispassionately

desapassionat /de.za.pa.si.oˈnat/ /də.zə.pə.si.oˈnat/ /də.zə.pə.si.uˈnat/ adj masc
passionless

desapercebudament /de.za.per.seˌβu.ðaˈmen/ /de.za.peɾ.seˌbu.ðaˈment/ /de.za.peɾ.seˌβu.ðaˈmen/ /də.zə.pər.səˌbu.ðəˈmen/ /də.zə.pər.səˌβu.ðəˈmen/ /də.zə.pəɾ.səˌbu.ðəˈment/ adv
inconspicuously

desaplicadament /de.za.pɫiˌka.ðaˈmen/ /de.za.pɫiˌka.ðaˈment/ /də.zə.pɫiˌka.ðəˈmen/ /də.zə.pɫiˌka.ðəˈment/ adv
lazily

desaprendre /de.zaˈpen.dɾe/ /də.zəˈpən.dɾə/ /də.zəˈpɛn.dɾə/ v
unlearn

desaprenentatge n masc
unlearning

desaprofitar /dez.a.pɾo.fiˈta/ /dez.a.pɾo.fiˈtaɾ/ /dəz.ə.pɾu.fiˈta/ v
waste

desaprovar /de.za.pɾoˈvaɾ/ /de.za.pɾoˈβa/ /də.zə.pɾoˈva/ /də.zə.pɾuˈva/ /də.zə.pɾuˈβa/ v
disapprove

desapuntar /dez.a.punˈta/ /dez.a.punˈtaɾ/ /dəz.ə.punˈta/ v
erase
Eliminar un nom d'una llista.
Abaixar una arma perquè no apunti a ningú.

desar /deˈza/ /deˈzaɾ/ /dəˈza/ v
store
Posar en lloc segur.
put away
Posar al seu lloc, endreçar.
save
(informàtica) guardar, enregistrar

desarborar /de.zar.βoˈɾa/ /de.zaɾ.boˈɾaɾ/ /de.zaɾ.βoˈɾa/ /də.zər.buˈɾa/ /də.zəɾ.boˈɾa/ v
dismast

desarmar /de.zarˈma/ /de.zaɾˈma/ /de.zaɾˈmaɾ/ /də.zərˈma/ v
disarm

desarraconar /de.sa.ra.koˈna/ /de.sa.ra.koˈnaɾ/ /də.zə.rə.kuˈna/ v
emphasize stand out
Situar quelcom separat de la paret, amb espai tot al voltant.
Girar l'atenció envers un afer que l'havia perdut.

desarranjar /de.za.raɲˈd͡ʒa/ /de.za.raɲˈd͡ʒaɾ/ /də.zə.rəɲˈʒa/ v
upset

desarregladament /de.za.reɡˌɡɫa.ðaˈmen/ /de.za.reˌɣɫa.ðaˈmen/ /de.za.reˌɣɫa.ðaˈment/ /də.zə.rəɡˌɡɫa.ðəˈmen/ /də.zə.rəɡˌɡɫa.ðəˈment/ /də.zə.rəˌɣɫa.ðəˈmen/ adv
untidily

desarrelar /de.za.reˈɫa/ /de.za.reˈɫaɾ/ /də.zə.rəˈɫa/ v
uproot

desarticuladament /de.zar.ti.kuˌɫa.ðaˈmen/ /de.zaɾ.ti.kuˌɫa.ðaˈmen/ /de.zaɾ.ti.kuˌɫa.ðaˈment/ /də.zər.ti.kuˌɫa.ðəˈmen/ /də.zəɾ.ti.kuˌɫa.ðəˈment/ adv
inarticulately

desarticular /de.zar.ti.kuˈɫa/ /de.zaɾ.ti.kuˈɫa/ /de.zaɾ.ti.kuˈɫaɾ/ /də.zər.ti.kuˈɫa/ v
disarticulate

desarçonar /de.zar.soˈna/ /de.zaɾ.soˈnaɾ/ /də.zər.suˈna/ v
unhorse

desassedegar /de.za.se.ðeˈɣa/ /de.za.se.ðeˈɣaɾ/ /də.zə.sə.ðəˈɣa/ v
quench

desassenyadament /de.za.seˌɲa.ðaˈmen/ /de.za.seˌɲa.ðaˈment/ /də.zə.səˌɲa.ðəˈmen/ /də.zə.səˌɲa.ðəˈment/ adv
insensibly

desastradament /de.zasˌtɾa.ðaˈmen/ /de.zasˌtɾa.ðaˈment/ /də.zəsˌtɾa.ðəˈmen/ /də.zəsˌtɾa.ðəˈment/ adv
unfortunately

desastre /deˈzas.tɾe/ /dəˈzas.tɾə/ n masc
disaster
Gran desgràcia amb dany important.

desastrosament /de.zasˌtɾo.zaˈmen/ /de.zasˌtɾo.zaˈment/ /də.zəsˌtɾo.zəˈmen/ /də.zəsˌtɾo.zəˈment/ adv
disastrously

desatendre /de.zaˈten.dɾe/ /də.zəˈten.dɾə/ v
neglect

desatentament /de.zaˌten.taˈmen/ /de.zaˌten.taˈment/ /də.zəˌten.təˈmen/ /də.zəˌten.təˈment/ adv
inattentively

desautoritzar /de.zaw.to.ɾiˈd͡za/ /de.zaw.to.ɾiˈza/ /de.zaw.to.ɾiˈzaɾ/ /də.zəw.to.ɾiˈd͡za/ /də.zəw.tu.ɾiˈd͡za/ v
deauthorize

desavantatjar /das.van.taˈd͡ʒa/ /de.za.van.taˈd͡ʒaɾ/ /de.za.βan.taˈd͡ʒa/ /də.zə.vən.təˈd͡ʒa/ /də.zə.βən.təˈd͡ʒa/ v
disadvantage

desavantatjosament /de.za.van.taˌd͡ʒo.zaˈment/ /de.za.βan.taˌd͡ʒo.zaˈmen/ /də.zə.vən.təˌd͡ʒo.zəˈmen/ /də.zə.vən.təˌd͡ʒo.zəˈment/ /də.zə.βən.təˌd͡ʒo.zəˈmen/ adv
disadvantageously

desbalbar /dez.baɫˈβa/ /dez.baɫˈβaɾ/ /dəz.bəɫˈβa/ v
loosen up

desballestadament /dez.ba.ʎesˌta.ðaˈment/ /dez.βa.ʎesˌta.ðaˈmen/ /dəz.bə.ʎəsˌta.ðəˈmen/ /dəz.bə.ʎəsˌta.ðəˈment/ adv
coarsely

desbancar /dez.baŋˈkaɾ/ /dez.βaŋˈka/ /dəz.bəŋˈka/ v
overtake

desbandar /dez.banˈda/ /dez.banˈdaɾ/ /dəz.bənˈda/ v
disband

desbaratar /dez.βa.ɾaˈta/ /dez.βa.ɾaˈtaɾ/ /dəz.bə.ɾəˈta/ v
ruin

desbaratat /dez.ba.ɾaˈtat/ /dəz.bə.ɾəˈtat/ adj masc
thoughtless
Que fa les coses sense ordre ni concert, que es capté sense mica de contenció o fre.

desbarrar /dez.βaˈra/ /dez.βaˈraɾ/ /dəz.bəˈra/ v
jabber
Llevar les barres o allò que obstaculitza el pas.
Comportar-se sense el fre de la bona educació i del bon seny, dir disbarats.
Desencaixar-se la mandíbula.

desbloquejar /dez.bɫo.keˈd͡ʒaɾ/ /dez.βɫo.keˈd͡ʒa/ /dez.βɫo.keˈʒa/ /dəz.bɫo.kəˈd͡ʒa/ /dəz.bɫu.kəˈʒa/ v
unblock

desbocadament /dez.boˌka.ðaˈment/ /dez.βoˌka.ðaˈmen/ /dəz.boˌka.ðəˈment/ /dəz.buˌka.ðəˈmen/ adv
wildly

desbordament /dez.boɾ.ðaˈment/ /dez.βor.ðaˈmen/ /dez.βoɾ.ðaˈmen/ /dəz.boɾ.ðəˈment/ /dəz.bur.ðəˈmen/ n masc
overflowing
Acció i efecte de desbordar.
cutting around
(handbol) Acció i efecte d'un atacant de sobrepassar la barrera dels defensors adversaris.

desbordar /dez.βorˈða/ /dez.βoɾˈðaɾ/ /dəz.burˈda/ v
overflow
Sortir les aigües d'un riu del seu curs habitual.
Manifestar-se un sentiment de manera incontrolable.
Superar en nombre o armament una línia de tropes, un exèrcit.
Tenir més feina que temps o treballadors per fer-la.
overflow cut around
(esports de pilota) Sobrepassar, un atacant, la defensa adversària o bé el defensor que el marca.

desbridar /dez.bɾiˈðaɾ/ /dez.βɾiˈða/ /dəz.bɾiˈða/ v
unbridle

desbrossar /dez.bɾoˈsaɾ/ /dez.βɾoˈsa/ /dəz.bɾoˈsa/ /dəz.bɾuˈsa/ v
clear

desbudellar /dez.bu.ðeˈʎaɾ/ /dez.βu.ðeˈʎa/ /dəz.bu.ðəˈʎa/ v
rip

desbuidar /daz.bujˈɾa/ v
clear

descabdellar /des.kab.deˈʎa/ /des.kab.deˈʎaɾ/ /dəs.kəb.dəˈʎa/ v
unravel
Desfer un cabdell.
Treure fil de seda estirant del capoll.
Desplegar progressivament.
Parlar sense inhibicions.

descafeïnar /des.ka.fe.iˈna/ /des.ka.fe.iˈnaɾ/ /dəs.kə.fə.iˈna/ v
decaffeinate

descalç /desˈkaɫs/ /dəsˈkaɫs/ adj masc
barefoot

descalçar /des.kaɫˈsa/ /des.kaɫˈsaɾ/ /dəs.kəɫˈsa/ v
take off

descamisat /des.ka.miˈzat/ /dəs.kə.miˈzat/ n masc
shirtless

descans /desˈkans/ /dəsˈkans/ n masc
rest

descansadament /des.kanˌsa.ðaˈmen/ /des.kanˌsa.ðaˈment/ /dəs.kənˌsa.ðəˈmen/ /dəs.kənˌsa.ðəˈment/ adv
easily

descansar /des.kanˈsa/ /des.kanˈsaɾ/ /dəs.kənˈsa/ v
rest
Reposar, recuperar energies, relaxar-se.

descantell /des.kanˈteʎ/ /dəs.kənˈteʎ/ n masc
chip

descanviar /des.kam.biˈa/ /des.kaɱ.viˈaɾ/ /dəs.kəm.biˈa/ /dəs.kəɱ.viˈa/ v
change
Canviar una moneda o un bitllet pel seu valor en unitats més petites.

descapotable /des.ka.poˈta.bɫe/ /des.ka.poˈta.βɫe/ /des.ka.poˈtab.bɫe/ /dəs.kə.poˈtab.bɫə/ /dəs.kə.puˈta.βɫə/ /dəs.kə.puˈtab.bɫə/ n masc
cabriolet

descaragolar /des.ka.ɾa.ɣoˈɫa/ /des.ka.ɾa.ɣoˈɫaɾ/ /dəs.kə.ɾə.ɣoˈɫa/ /dəs.kə.ɾə.ɣuˈɫa/ v
unscrew

descarbonització /des.kar.βo.ni.d͡za.siˈo/ /des.kaɾ.bo.ni.za.siˈo/ /dəs.kər.bu.ni.d͡zə.siˈo/ /dəs.kəɾ.bo.ni.d͡zə.siˈo/ n fem
decarbonisation

descarbonitzar /des.kar.βo.niˈd͡za/ /des.kaɾ.bo.niˈzaɾ/ /des.kaɾ.βo.niˈza/ /dəs.kər.bu.niˈd͡za/ /dəs.kəɾ.bo.niˈd͡za/ v
decarbonise

descarnadament /des.karˌna.ðaˈmen/ /des.kaɾˌna.ðaˈmen/ /des.kaɾˌna.ðaˈment/ /dəs.kərˌna.ðəˈmen/ /dəs.kəɾˌna.ðəˈment/ adv
nakedly

descarnar /des.karˈna/ /des.kaɾˈnaɾ/ /dəs.kərˈna/ v
flesh

descarreradament /des.ka.reˌɾa.ðaˈmen/ /des.ka.reˌɾa.ðaˈment/ /dəs.kə.rəˌɾa.ðəˈmen/ /dəs.kə.rəˌɾa.ðəˈment/ adv
astray

descarrerar /des.ka.reˈɾa/ /des.ka.reˈɾaɾ/ /dəs.kə.rəˈɾa/ v
go stray

descarrilar /des.ka.riˈɫa/ /des.ka.riˈɫaɾ/ /dəs.kə.riˈɫa/ v
derail

descartar /des.karˈta/ /des.kaɾˈta/ /des.kaɾˈtaɾ/ /dəs.kərˈta/ v
discard rule out
En el joc de cartes, desfer-se de les cartes que no són convenients per guanyar, posar-les damunt la taula.
Eliminar quelcom d'una tria.

descastar /des.kasˈta/ /des.kasˈtaɾ/ /dəs.kəsˈta/ v
proscribe

descatalanitzar /des.ka.ta.ɫa.niˈd͡za/ /des.ka.ta.ɫa.niˈza/ /des.ka.ta.ɫa.niˈzaɾ/ /dəs.kə.tə.ɫə.niˈd͡za/ v
decatalanize

descavalcar /des.ka.vaɫˈkaɾ/ /des.ka.βaɫˈka/ /des.ka.βaɫˈkaɾ/ /dəs.kə.vəɫˈka/ /dəs.kə.βəɫˈka/ v
dismount

descelerar /de.se.ɫeˈɾa/ /de.se.ɫeˈɾaɾ/ /də.sə.ɫəˈɾa/ /dəs.sə.ɫəˈɾa/ v
decelerate

descendent /de.senˈden/ /de.senˈdent/ /də.sənˈden/ /dəs.sənˈden/ /dəs.sənˈdent/ adj
descendant
Que descendeix, que va de dalt a baix.

descendent /de.senˈden/ /de.senˈdent/ /də.sənˈden/ /dəs.sənˈden/ /dəs.sənˈdent/ n neut
descendant
Individu que succeeix algú altre en la línia genealògica directa o indirecta.

descendir /de.senˈdi/ /de.senˈdiɾ/ /də.sənˈdi/ /dəs.sənˈdi/ v
descend

descendència /de.senˈdɛn.si.a/ /də.sənˈdɛn.si.ə/ /dəs.sənˈdɛn.si.ə/ n fem
descendence

descentralització /de.sen.tɾa.ɫi.d͡za.siˈo/ /de.sen.tɾa.ɫi.za.siˈo/ /də.sən.tɾə.ɫi.d͡zə.siˈo/ /dəs.sən.tɾə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
decentralization

descentralització educativa n fem
educational decentralization

descentralitzar /de.sen.tɾa.ɫiˈd͡za/ /de.sen.tɾa.ɫiˈza/ /de.sen.tɾa.ɫiˈzaɾ/ /də.sən.tɾə.ɫiˈd͡za/ /dəs.sən.tɾə.ɫiˈd͡za/ v
decentralize

descinglar /de.siŋˈɡɫa/ /de.siŋˈɡɫaɾ/ /də.siŋˈɡɫa/ /dəs.siŋˈɡɫa/ v
unsaddle

descloure /desˈkɫɔw.ɾe/ /dəsˈkɫɔw.ɾə/ v
open
Obrir quelcom que estava clos.

descobertament /des.koˌbɛɾ.taˈment/ /des.koˌβɛr.taˈmen/ /des.kuˌβɛɾ.taˈmen/ /dəs.kuˌbɛr.təˈmen/ /dəs.kuˌbɛɾ.təˈment/ /dəs.kuˌβɛr.təˈmen/ adv
openly

descobriment n masc
discovery

descobrir /des.koˈbɾiɾ/ /des.koˈβɾi/ /des.kuˈβɾi/ v
discover
Veure o trobar per primer cop.

descobrir la sopa d'all v
old wine in a new bottle

descodificar /des.ko.ði.fiˈka/ /des.ko.ði.fiˈkaɾ/ /dəs.ku.ði.fiˈka/ v
decode

descolgar /des.koɫˈɣa/ /des.koɫˈɣaɾ/ /dəs.koɫˈɣa/ /dəs.kuɫˈɣa/ v
uncover

descolonitzar /des.ko.ɫo.niˈd͡za/ /des.ko.ɫo.niˈza/ /des.ko.ɫo.niˈzaɾ/ /dəs.ko.ɫo.niˈd͡za/ /dəs.ku.ɫu.niˈd͡za/ v
decolonize

descolorir /des.ko.ɫoˈɾi/ /des.ko.ɫoˈɾiɾ/ /dəs.ko.ɫoˈɾi/ /dəs.ku.ɫuˈɾi/ v
discolor

descol·locar /des.ko.ɫoˈka/ /des.koɫ.ɫoˈka/ /des.koɫ.ɫoˈkaɾ/ /dəs.koɫ.ɫoˈka/ /dəs.ku.ɫuˈka/ /dəs.kuɫ.ɫuˈka/ v
missplace
Treure del seu lloc.
take out of position
(esports de pilota) Fer canviar de posició un adversari per afavorir una acció ofensiva de l'equip propi.

descompartir /des.kom.parˈti/ /des.kom.paɾˈti/ /des.kom.paɾˈtiɾ/ /dəs.kom.pəɾˈti/ /dəs.kum.pərˈti/ v
separate

descompassadament /des.kom.paˌsa.ðaˈmen/ /des.kom.paˌsa.ðaˈment/ /dəs.kom.pəˌsa.ðəˈment/ /dəs.kum.pəˌsa.ðəˈmen/ adv
excessively

descompassar /des.kom.paˈsa/ /des.kom.paˈsaɾ/ /dəs.kom.pəˈsa/ /dəs.kum.pəˈsa/ v
be out of time

descompensar /des.kom.penˈsa/ /des.kom.penˈsaɾ/ /dəs.kum.pənˈsa/ v
unbalance

descompostament /des.komˌpɔs.taˈmen/ /des.komˌpɔs.taˈment/ /dəs.komˌpɔs.təˈment/ /dəs.kumˌpɔs.təˈmen/ adv
unbecomingly

descomprimir /des.kom.pɾiˈmi/ /des.kom.pɾiˈmiɾ/ /dəs.kom.pɾiˈmi/ /dəs.kum.pɾiˈmi/ v
unzip
Obrir un arxiu informàtic que estava comprimit, per poder-lo fer servir.

descomptar /des.komˈta/ /des.komˈtaɾ/ /dəs.komˈta/ /dəs.kumˈta/ v
discount

desconcertadament /des.kon.serˌta.ðaˈmen/ /des.kon.seɾˌta.ðaˈmen/ /des.kon.seɾˌta.ðaˈment/ /dəs.kon.səɾˌta.ðəˈment/ /dəs.kun.sərˌta.ðəˈmen/ adv
disconcertedly

desconcertar /des.kon.serˈta/ /des.kon.seɾˈta/ /des.kon.seɾˈtaɾ/ /dəs.kon.səɾˈta/ /dəs.kun.sərˈta/ v
bewilder

desconegut /des.ko.neˈɣut/ /dəs.ko.nəˈɣut/ /dəs.ku.nəˈɣut/ adj masc
unknown
Referit a quelcom del que encara no es coneix res o no se'n coneix prou.

desconegut /des.ko.neˈɣut/ /dəs.ko.nəˈɣut/ /dəs.ku.nəˈɣut/ n masc
stranger
Persona que no és coneguda, de la que no se'n té referència.

desconeixentment /des.ko.nejˌʃemˈmen/ /des.ko.nejˌʃemˈment/ /des.ko.neˌʃemˈmen/ /dəs.ko.nəˌʃemˈment/ /dəs.ku.nəˌʃemˈmen/ adv
ungratefully

desconfiadament /des.koɱ.fiˌa.ðaˈmen/ /des.koɱ.fiˌa.ðaˈment/ /dəs.koɱ.fiˌa.ðəˈment/ /dəs.kuɱ.fiˌa.ðəˈmen/ adv
distrustfully

desconfiança /des.koɱ.fiˈan.sa/ /dəs.koɱ.fiˈan.sə/ /dəs.kuɱ.fiˈan.sə/ n fem
distrust

desconfiar /des.koɱ.fiˈa/ /des.koɱ.fiˈaɾ/ /dəs.koɱ.fiˈa/ /dəs.kuɱ.fiˈa/ v
distrust

descongelar /des.koɲ.d͡ʒeˈɫa/ /des.koɲ.d͡ʒeˈɫaɾ/ /dəs.koɲ.ʒəˈɫa/ /dəs.kuɲ.ʒəˈɫa/ v
defrost

descongestionar /des.kon.d͡ʒes.ti.oˈna/ /des.kon.d͡ʒes.ti.oˈnaɾ/ /dəs.kuɲ.ʒəs.ti.uˈna/ v
decongest

desconhortar /des.ko.norˈta/ /des.ko.noɾˈta/ /des.ko.noɾˈtaɾ/ /dəs.ko.noɾˈta/ /dəs.ku.nurˈta/ v
distress

desconnexió /des.kon.nek.siˈo/ /dəs.kon.nək.siˈo/ /dəs.kun.nək.siˈo/ n fem
disconnection

desconsideradament /des.kon.si.ðeˌɾa.ðaˈmen/ /des.kon.si.ðeˌɾa.ðaˈment/ /dəs.kon.si.ðəˌɾa.ðəˈment/ /dəs.kun.si.ðəˌɾa.ðəˈmen/ adv
inconsiderately

desconsiderar /des.kon.si.ðeˈɾa/ /des.kon.si.ðeˈɾaɾ/ /dəs.kon.si.ðəˈɾa/ /dəs.kun.si.ðəˈɾa/ v
disregard

desconsoladament /des.kon.soˌɫa.ðaˈmen/ /des.kon.soˌɫa.ðaˈment/ /dəs.kon.soˌɫa.ðəˈment/ /dəs.kun.suˌɫa.ðəˈmen/ adv
disconsolately

desconvenientment /des.kom.be.niˌemˈmen/ /des.koɱ.ve.niˌemˈment/ /dəs.koɱ.və.niˌemˈment/ /dəs.kum.bə.niˌemˈmen/ /dəs.kuɱ.və.niˌemˈmen/ adv
inconveniently

desconvenir /des.kom.beˈni/ /des.koɱ.veˈniɾ/ /dəs.koɱ.vəˈni/ /dəs.kum.bəˈni/ /dəs.kuɱ.vəˈni/ v
disagree

desconvocar /des.kom.boˈka/ /des.koɱ.voˈkaɾ/ /dəs.koɱ.voˈka/ /dəs.kum.buˈka/ /dəs.kuɱ.vuˈka/ v
cancel

descoratjadament /des.ko.ɾaˌd͡ʒa.ðaˈmen/ /des.ko.ɾaˌd͡ʒa.ðaˈment/ /dəs.ko.ɾəˌd͡ʒa.ðəˈment/ /dəs.ku.ɾəˌd͡ʒa.ðəˈmen/ adv
uncourageously

descoratjar /des.ko.ɾaˈd͡ʒa/ /des.ko.ɾaˈd͡ʒaɾ/ /dəs.ko.ɾəˈd͡ʒa/ /dəs.ku.ɾəˈd͡ʒa/ v
discourage

descordar /des.korˈða/ /des.koɾˈða/ /des.koɾˈðaɾ/ /dəs.koɾˈða/ /dəs.kurˈda/ /dəs.kurˈða/ v
unfasten untie
Deslligar els cordons, o botons o altres elements que es fan servir per ajustar la vestimenta al cos.
(en desús) Desfer un lligam.

descortesament /des.korˌte.zaˈmen/ /des.koɾˌte.zaˈmen/ /des.koɾˌte.zaˈment/ /dəs.koɾˌtə.zəˈment/ /dəs.kurˌtɛ.zəˈmen/ adv
uncourteously

descosir /des.koˈzi/ /des.koˈziɾ/ /dəs.koˈzi/ /dəs.kuˈzi/ v
unsew

descotxar /des.koˈt͡ʃa/ /des.koˈt͡ʃaɾ/ /dəs.koˈt͡ʃa/ /dəs.kuˈt͡ʃa/ v
throw
Desabrigar algú traient-li la roba del damunt, especialment al llit.

descripció /des.kɾip.siˈo/ /dəs.kɾip.siˈo/ n fem
description

descriptivament /des.kɾipˌti.vaˈment/ /des.kɾipˌti.βaˈmen/ /dəs.kɾipˌti.vəˈmen/ /dəs.kɾipˌti.vəˈment/ /dəs.kɾipˌti.βəˈmen/ adv
descriptively

descriure /desˈkɾiw.ɾe/ v
describe
Fer una descripció, explicar amb paraules com és quelcom.

descurar /des.kuˈɾa/ /des.kuˈɾaɾ/ /dəs.kuˈɾa/ v
neglect

descurosament /des.kuˌɾo.zaˈmen/ /des.kuˌɾo.zaˈment/ /dəs.kuˌɾo.zəˈmen/ /dəs.kuˌɾo.zəˈment/ adv
uncarefully

descàrrega /desˈka.re.ɣa/ /dəsˈka.rə.ɣə/ n fem
load

descórrer /desˈko.re/ /desˈko.reɾ/ /dəsˈko.rə/ v
slide open

desdejuni /dez.ðeˈd͡ʒu.ni/ /dez.ðeˈʒu.ni/ /dəz.dəˈʒu.ni/ n masc
light breakfast

desdenyar /dez.ðeˈɲa/ /dez.ðeˈɲaɾ/ /dəz.dəˈɲa/ v
disdain

desdenyosament /dez.ðeˌɲo.zaˈmen/ /dez.ðeˌɲo.zaˈment/ /dəz.dəˌɲo.zəˈmen/ /dəz.ðəˌɲo.zəˈmen/ /dəz.ðəˌɲo.zəˈment/ adv
disdainfully

desdibuixar /dez.ði.bujˈʃaɾ/ /dez.ði.βujˈʃa/ /dez.ði.βuˈʃa/ /dəz.di.βuˈʃa/ v
blur

desdir /dezˈði/ /dezˈðiɾ/ /dəzˈdi/ v
deny

desdoblar /dez.ðobˈbɫa/ /dez.ðoˈbɫaɾ/ /dez.ðoˈβɫa/ /dəz.dubˈbɫa/ /dəz.duˈβɫa/ /dəz.ðobˈbɫa/ /dəz.ðubˈbɫa/ v
fork split
Repartir competències en dos edificis, quan anteriorment estaven concentrades en un sol organisme o edifici.
Seguir direccions separades.
Tenir subapartats.

desdoblegar /dez.ðo.bɫeˈɣaɾ/ /dez.ðo.βɫeˈɣa/ /dez.ðob.bɫeˈɣa/ /dəz.du.βɫəˈɣa/ /dəz.dub.bɫəˈɣa/ /dəz.ðob.bɫəˈɣa/ /dəz.ðub.bɫəˈɣa/ v
unfold

desdramatitzar /dez.ðɾa.ma.tiˈd͡za/ /dez.ðɾa.ma.tiˈza/ /dez.ðɾa.ma.tiˈzaɾ/ /dəz.dɾə.mə.tiˈd͡za/ v
downplay

deseixidament /de.zejˌʃi.ðaˈmen/ /de.zejˌʃi.ðaˈment/ /de.zeˌʃi.ðaˈmen/ /də.zəˌʃi.ðəˈmen/ /də.zəˌʃi.ðəˈment/ adv
smartly

deseixir-se /de.zejˈʃir.se/ /de.zejˈʃiɾ.se/ /de.zeˈʃiɾ.se/ /də.zə.ʃirˈsə/ /də.zəˈʃir.sə/ /də.zəˈʃiɾ.sə/ v
wash one's hands of

desembadocar /de.zem.ba.ðoˈka/ /de.zem.ba.ðoˈkaɾ/ /də.zəm.bə.ðuˈka/ v
wake up

desembalar /de.zem.baˈɫa/ /de.zem.baˈɫaɾ/ /də.zəm.bəˈɫa/ v
unpack

desembalumar /de.zem.ba.ɫuˈma/ /de.zem.ba.ɫuˈmaɾ/ /də.zəm.bə.ɫuˈma/ v
clear away

desembarcament /de.zem.bar.kaˈmen/ /de.zem.baɾ.kaˈmen/ /de.zem.baɾ.kaˈment/ /də.zəm.bər.kəˈmen/ /də.zəm.bəɾ.kəˈment/ n masc
unloading

desembarcar /de.zem.baɾˈka/ /de.zem.baɾˈkaɾ/ /də.zəm.bərˈka/ v
disembark

desembeinar /de.zem.bejˈna/ /de.zem.bejˈnaɾ/ v
unsheathe

desembocar /de.zem.boˈka/ /de.zem.boˈkaɾ/ /də.zəm.boˈka/ /də.zəm.buˈka/ v
run into

desembolicar /de.zem.bo.ɫiˈka/ /de.zem.bo.ɫiˈkaɾ/ /də.zəm.bo.ɫiˈka/ /də.zəm.bu.ɫiˈka/ v
unwrap
Treure un embolcall
unravel
Desfer un embolic entre fils o cabells.
develop
Resoldre l'escriptor la trama de la novel·la que està creant.

desemborsar /dez.em.borˈsa/ /dez.em.boɾˈsaɾ/ /dəz.əm.burˈsa/ v
disburse

desembossador /de.zem.bo.saˈðo/ /de.zem.bo.saˈðoɾ/ /də.zəm.bo.səˈðo/ /də.zəm.bu.səˈðo/ n masc
plunger

desembragar /de.zem.bɾaˈɣa/ /de.zem.bɾaˈɣaɾ/ /də.zəm.bɾəˈɣa/ v
declutch

desembre /dəˈzem.bɾə/ n masc
December
Dotzè mes de l'any.

desembrollar /de.zem.bɾoˈʎa/ /de.zem.bɾoˈʎaɾ/ /də.zəm.bɾoˈʎa/ /də.zəm.bɾuˈʎa/ v
sort

desembruixar /de.zem.bɾujˈʃa/ /de.zem.bɾujˈʃaɾ/ /de.zem.bɾuˈʃa/ /də.zəm.bɾuˈʃa/ v
unbewitch

desembutxacar /de.zem.bu.t͡ʃaˈka/ /de.zem.bu.t͡ʃaˈkaɾ/ /də.zəm.bu.t͡ʃəˈka/ v
disburse

desemmandrir /de.zem.manˈdɾi/ /de.zem.manˈdɾiɾ/ /də.zəm.mənˈdɾi/ v
stretch

desemmascarar /de.zem.mas.kaˈɾa/ /de.zem.mas.kaˈɾaɾ/ v
unmask
Treure la màscara.
Llevar l'aparença enganyosa mostrant com és un realment.

desemmotllar /de.zem.moɫˈɫa/ /de.zem.moɫˈɫaɾ/ /de.zem.moʎˈʎa/ /də.zəm.moɫˈɫa/ /də.zəm.muɫˈɫa/ v
unmold

desempallegar-se /de.zem.pa.ʎeˈɣaɾ.se/ /də.zəm.pə.ʎə.ɣərˈsə/ /də.zəm.pə.ʎəˈɣaɾ.sə/ v
rid off

desempantanegar /de.zem.pan.ta.neˈɣa/ /de.zem.pan.ta.neˈɣaɾ/ /də.zəm.pən.tə.nəˈɣa/ v
unblock

desemparadament /de.zem.paˌɾa.ðaˈmen/ /de.zem.paˌɾa.ðaˈment/ /də.zəm.pəˌɾa.ðəˈmen/ /də.zəm.pəˌɾa.ðəˈment/ adv
helplessly

desemparament n masc
desertion

desempatar /dez.em.paˈta/ /dez.em.paˈtaɾ/ /dəz.əm.pəˈta/ v
break tie

desempenyorar /de.zem.pe.ɲoˈɾa/ /de.zem.pe.ɲoˈɾaɾ/ /də.zəm.pə.ɲoˈɾa/ /də.zəm.pə.ɲuˈɾa/ v
redeem

desempipar /dez.em.piˈpa/ /dez.em.piˈpaɾ/ /dəz.əm.piˈpa/ v
calm down

desempolsegar /de.zem.poɫ.seˈɣa/ /de.zem.poɫ.seˈɣaɾ/ /də.zəm.poɫ.səˈɣa/ /də.zəm.puɫ.səˈɣa/ v
dust off

desena /deˈze.na/ /dəˈzə.nə/ /dəˈzɛ.nə/ n fem
ten

desencadenar /de.zeŋ.ka.ðeˈna/ /de.zeŋ.ka.ðeˈnaɾ/ /də.zəŋ.kə.ðəˈna/ v
unchain trigger
Treure les cadenes.
Ésser la causa d'un seguit d'esdeveniments, l'un conseqüència de l'altre i generalment violents.

desencallar /de.zeŋ.kaˈʎa/ /de.zeŋ.kaˈʎaɾ/ /də.zəŋ.kəˈʎa/ v
unblock
Treure els obstacles que impedien el moviment o el progrés d'una activitat.
refloat
Fer sortir un vaixell que estava enclavat en un banc de sorra, en aigües poc profundes.

desencaminadament /de.zeŋ.ka.miˌna.ðaˈmen/ /de.zeŋ.ka.miˌna.ðaˈment/ /də.zəŋ.kə.miˌna.ðəˈmen/ /də.zəŋ.kə.miˌna.ðəˈment/ adv
astray

desencantar /dez.eŋ.kanˈta/ /dez.eŋ.kanˈtaɾ/ /dəz.əŋ.kənˈta/ v
disenchant

desencarcarar /dez.eŋ.kar.kaˈɾa/ /dez.eŋ.kaɾ.kaˈɾaɾ/ /dəz.əŋ.kər.kəˈɾa/ v
loose

desencarir /de.zeŋ.kaˈɾi/ /de.zeŋ.kaˈɾiɾ/ /də.zəŋ.kəˈɾi/ v
cheapen

desencebar /de.zen.seˈbaɾ/ /de.zen.seˈβa/ /də.zən.səˈβa/ v
remove

desencolar /de.zeŋ.koˈɫa/ /de.zeŋ.koˈɫaɾ/ /də.zəŋ.koˈɫa/ /də.zəŋ.kuˈɫa/ v
unstick

desencongir /dez.eɲ.koɲˈd͡ʒi/ /dez.eɲ.koɲˈd͡ʒiɾ/ /dəz.əɲ.kuɲˈʒi/ v
spread

desendolcir /de.zen.doɫˈsi/ /de.zen.doɫˈsiɾ/ /də.zən.duɫˈsi/ v
unsweeten

desendropir /dez.en.dɾoˈpi/ /dez.en.dɾoˈpiɾ/ /dəz.ən.dɾuˈpi/ v
stretch

desenfadar /de.zeɱ.faˈða/ /de.zeɱ.faˈðaɾ/ /də.zəɱ.fəˈða/ v
calm down

desenfrenadament /de.zeɱ.fɾeˌna.ðaˈmen/ /de.zeɱ.fɾeˌna.ðaˈment/ /də.zəɱ.fɾəˌna.ðəˈmen/ /də.zəɱ.fɾəˌna.ðəˈment/ adv
unrestrainedly

desengreixar /de.zeŋ.ɡɾejˈʃa/ /de.zeŋ.ɡɾejˈʃaɾ/ /de.zeŋ.ɡɾeˈʃa/ /də.zəŋ.ɡɾəˈʃa/ v
lose weight

desengrescar /de.zeŋ.gɾesˈka/ /de.zeŋ.gɾesˈkaɾ/ /də.zəŋ.gɾəsˈka/ v
discourage

desengrevir /dez.en.ɣɾeˈβiɾ/ /dez.ən.ɣɾeˈβi/ /dəz.ən.ɣɾəˈβi/ v
ease

desengrillonar /de.zeŋ.ɡɾi.ʎoˈna/ /de.zeŋ.ɡɾi.ʎoˈnaɾ/ /də.zəŋ.ɡɾi.ʎoˈna/ /də.zəŋ.ɡɾi.ʎuˈna/ v
unshackle

desengruixir /de.zeŋ.ɡɾujˈʃi/ /de.zeŋ.ɡɾujˈʃiɾ/ /de.zeŋ.ɡɾuˈʃi/ /də.zəŋ.ɡɾuˈʃi/ v
slim down

desenllaç /de.zeɲˈʎas/ /də.zəɲˈʎas/ n masc
outcome

desenlletgir /de.zeɲ.ʎeˈd͡ʒi/ /de.zeɲ.ʎeˈd͡ʒiɾ/ /də.zəɲ.ʎəˈd͡ʒi/ v
improve

desenllosar /de.zeɲ.ʎoˈza/ /de.zeɲ.ʎoˈzaɾ/ /də.zəɲ.ʎoˈza/ /də.zəɲ.ʎuˈza/ v
unpave

desenllustrar /de.zeɲ.ʎusˈtɾa/ /de.zeɲ.ʎusˈtɾaɾ/ /də.zəɲ.ʎusˈtɾa/ v
delustre

desennuegar /de.zen.nu.eˈɣa/ /de.zen.nu.eˈɣaɾ/ /də.zən.nu.əˈɣa/ v
unchoke

desenraonadament /de.zen.ra.oˌna.ðaˈmen/ /de.zen.ra.oˌna.ðaˈment/ /də.zən.rə.oˌna.ðəˈment/ /də.zən.rə.uˌna.ðəˈmen/ adv
unreasonably

desenrotllar /de.zen.roʎˈʎa/ /de.zen.roˈʎa/ /de.zen.roˈʎaɾ/ /də.zən.roɫˈɫa/ /də.zən.ruɫˈɫa/ /də.zən.ruʎˈʎa/ v
roll out
Estendre una cosa que estava desada en forma de rotlle.
develop
Continuar un procés que només estava iniciat.

desensenyorir /dez.en.se.ɲoˈɾiɾ/ /dez.en.sə.ɲoˈɾi/ /dəz.ən.sə.ɲuˈɾi/ v
dispossess

desensopir /ðez.en.soˈpi/ /ðez.en.soˈpiɾ/ /ðəz.ən.suˈpi/ v
rouse

desentenebrir /ðez.en.dɾoˈpiɾ/ /ðez.en.te.neˈβɾi/ /ðəz.ən.tə.nəˈβɾi/ v
clear

desentristir /ðez.en.tɾisˈtiɾ/ /ðez.ən.tɾisˈti/ /ðəz.ən.tɾisˈti/ v
smarten up

desentumir /dez.en.tuˈmi/ /dez.en.tuˈmiɾ/ /dəz.ən.tuˈmi/ v
loosen up

desenvolupador de videojocs n masc
video game developer

desenvolupament /de.zem.bo.ɫu.paˈmen/ /de.zeɱ.vo.ɫu.paˈment/ /də.zəɱ.vo.ɫu.pəˈment/ /də.zəɱ.vu.ɫu.pəˈmen/ n masc
development

desenvolupament cognoscitiu n masc
cognitive development

desenvolupament curricular n masc
curriculum development

desenvolupament moral n masc
moral development

desenvolupament personal n masc
personal development

desenvolupament professional n masc
career development

desenvolupament psicològic n masc
psychological development

desenvolupament psicosocial n masc
psychosocial development

desenvolupament sostenible n masc
sustainable development

desenvolupar /de.zem.bo.ɫuˈpa/ /de.zeɱ.vo.ɫuˈpaɾ/ /də.zəm.bu.ɫuˈpa/ /də.zəɱ.vo.ɫuˈpa/ /də.zəɱ.vu.ɫuˈpa/ v
develop

desert /deˈzɛɾt/ adj masc
deserted
Sense ningú, vacant.

desert /deˈzɛɾt/ n masc
desert wasteland
Espai no habitat o despoblat, generalment de clima àrid o polar.

desertar /de.zerˈta/ /de.zeɾˈta/ /de.zeɾˈtaɾ/ /də.zərˈta/ v
desert
Deixar desert, abandonar.

desescalada /de.zes.kaˈɫa.ða/ /də.zəs.kəˈɫa.ðə/ n fem
de-escalation
Disminució progressiva de la intensitat, l’abast o la severitat d'una situació conflictiva.
down climbing
(muntanyisme) Baixar un pendent amb tècniques i material d’escalada.

desescolarització n fem
deschooling

desesperadament /de.zes.peˌɾa.ðaˈmen/ /de.zes.peˌɾa.ðaˈment/ /də.zəs.pəˌɾa.ðəˈmen/ /də.zəs.pəˌɾa.ðəˈment/ adv
desperately

desesperadorament /de.zes.pe.ɾaˌðo.ɾaˈmɛn/ /de.zes.pe.ɾaˌðo.ɾaˈmɛnt/ /də.zəs.pə.ɾəˌðo.ɾəˈmɛn/ /də.zəs.pə.ɾəˌðo.ɾəˈmɛnt/ adv
despairingly

desesperar /dez.es.peˈɾa/ /dez.es.peˈɾaɾ/ /dəz.əs.pəˈɾa/ v
despair

desespessir /de.zes.peˈsi/ /de.zes.peˈsiɾ/ /də.zəs.pəˈsi/ v
make lighter

desestibar /dez.es.tiˈβa/ /dez.es.tiˈβaɾ/ /dəz.əs.tiˈβa/ v
untighten

desestimar /da.zas.tiˈma/ /de.zes.tiˈma/ /de.zes.tiˈmaɾ/ /də.zəs.tiˈma/ /də.zəs.tiˈma/ v
disesteem
No tenir l’estimació deguda, subestimar.
reject
(dret) No acceptar una petició a tràmit.

desfalcar /des.faɫˈka/ /des.faɫˈkaɾ/ /dəs.fəɫˈka/ v
unbalance

desfasar /des.faˈza/ /des.faˈzaɾ/ /dəs.fəˈza/ v
defase
No coincidir en el temps o en l'espai.
No seguir les modes o les tendències de pensament més recents.

desfavorable /des.fa.voˈɾa.bɫe/ /des.fa.βoˈɾa.βɫe/ /des.fa.βoˈɾab.bɫe/ /dəs.fə.voˈɾab.bɫə/ /dəs.fə.vuˈɾab.bɫə/ /dəs.fə.βuˈɾa.βɫə/ /dəs.fə.βuˈɾab.bɫə/ adj
unfavorable unfavourable

desfavorablement /des.fa.voˌɾa.bɫeˈment/ /des.fa.βoˌɾa.βɫeˈmen/ /des.fa.βoˌɾab.bɫeˈmen/ /dəs.fə.voˌɾab.bɫəˈment/ /dəs.fə.vuˌɾab.bɫəˈmen/ /dəs.fə.βuˌɾa.βɫəˈmen/ /dəs.fə.βuˌɾab.bɫəˈmen/ adv
unfavourably

desfavorir /des.fa.βoˈɾi/ /des.fa.βoˈɾiɾ/ /dəs.fə.voˈɾi/ /dəs.fə.βuˈɾi/ v
disfavor

desfer /desˈfe/ /desˈfeɾ/ /dəsˈfe/ v
undo
Eliminar la feina feta.
dismantle
Desmuntar l'ordre com està organitzada una cosa.
melt
Fer fondre, dissoldre, dividir a miques.

desfibril·lador /des.fi.bɾiɫ.ɫaˈðoɾ/ /des.fi.βɾi.ɫaˈðo/ /des.fi.βɾi.ɫaˈðoɾ/ /des.fi.βɾiɫ.ɫaˈðo/ /dəs.fi.bɾiɫ.ɫəˈðo/ /dəs.fi.βɾi.ɫəˈðo/ /dəs.fi.βɾiɫ.ɫəˈðo/ n masc
defibrillator

desfici /desˈfi.si/ /dəsˈfi.si/ n masc
restessless

desficiar /des.fi.siˈa/ /des.fi.siˈaɾ/ /dəs.fi.siˈa/ v
unrest

desficiosament /des.fi.siˌo.zaˈmen/ /des.fi.siˌo.zaˈment/ /dəs.fi.siˌo.zəˈmen/ /dəs.fi.siˌo.zəˈment/ adv
anxiously

desfilada /des.fiˈɫa.ða/ n fem
parade

desfilar /des.fiˈɫa/ /des.fiˈɫaɾ/ /dəs.fiˈɫa/ v
parade
Exhibir-se de manera ordenada unes persones, mentre caminen a la vista d'altres.
Trencar-se els fils de l'extrem d'un teixit.
Trencar en fibres un peix.

desflorir /ðes.fɫoˈɾi/ /ðes.fɫoˈɾiɾ/ /ðəs.fɫuˈɾi/ v
deflower remove the must
Perdre les flors una planta.
Eliminar els fongs que s'han instal·lat en una superfície.

desfogar /des.foˈɣa/ /des.foˈɣaɾ/ /dəs.foˈɣa/ /dəs.fuˈɣa/ v
tame

desfonar /des.foˈna/ /des.foˈnaɾ/ /dəs.foˈna/ /dəs.fuˈna/ v
break

desforestar /des.fo.ɾesˈta/ /des.fo.ɾesˈtaɾ/ /dəs.fo.ɾəsˈta/ /dəs.fu.ɾəsˈta/ v
deforest

desfregadament /des.fɾeˌɣa.ðaˈmen/ /des.fɾeˌɣa.ðaˈment/ /dəs.fɾəˌɣa.ðəˈmen/ /dəs.fɾəˌɣa.ðəˈment/ adv
nakedly

desfrunzir /des.fɾunˈzi/ /des.fɾunˈziɾ/ /dəs.fɾunˈzi/ v
undo the pleat

desfullar /des.fuˈʎa/ /des.fuˈʎaɾ/ /dəs.fuˈja/ /dəs.fuˈʎa/ v
defoliate

desgana /dezˈɣa.na/ /dəzˈɡa.nə/ n fem
reluctance
Manca de desig.
Poques ganes de menjar.

desgavell /dez.ɣaˈveʎ/ /dez.ɣaˈβeʎ/ /dəz.ɡəˈβeʎ/ /dəz.ɣəˈveʎ/ n masc
mess

desgavelladament /dez.ɣa.veˌʎa.ðaˈment/ /dez.ɣa.βeˌʎa.ðaˈmen/ /dəz.ɡə.βəˌʎa.ðəˈmen/ /dəz.ɣə.vəˌʎa.ðəˈmen/ /dəz.ɣə.vəˌʎa.ðəˈment/ adv
confusingly

desgavellar /dez.ɣa.veˈʎaɾ/ /dez.ɣa.βeˈʎa/ /dəz.ɡə.βəˈʎa/ /dəz.ɣə.vəˈʎa/ v
mess

desglossament /dez.ɣɫo.saˈmen/ /dez.ɣɫo.saˈment/ /dəz.ɡɫu.səˈmen/ /dəz.ɣɫo.səˈment/ /dəz.ɣɫu.səˈmen/ n masc
script breakdown
(cinema) Acte o efecte de desglossar quelcom, especialment una obra cinematogràfica.

desgraciadament /dez.ɣɾa.siˌa.ðaˈmen/ /dez.ɣɾa.siˌa.ðaˈment/ /dəz.ɡɾə.siˌa.ðəˈmen/ /dəz.ɣɾə.siˌa.ðəˈmen/ /dəz.ɣɾə.siˌa.ðəˈment/ adv
unfortunately

desgraciar /dez.ɣɾa.siˈa/ /dez.ɣɾa.siˈaɾ/ /dəz.ɡɾə.siˈa/ v
ruin

desgràcia /dezˈɣɾa.si.a/ /dəzˈɡɾa.si.ə/ n fem
accident

desguarnir /ðes.ɣwaɾˈniɾ/ /ðes.ɣwəɾˈni/ /ðəs.ɣwəɾˈni/ v
dismantle

desguassar /dez.ɣwaˈsa/ /dez.ɣwaˈsaɾ/ /dəz.ɡwəˈsa/ v
drain

desguàs /ðezˈɣwas/ /ðəzˈɣwas/ n masc
gutter
Instal·lació per a dirigir l'aigua residual cap a la claveguera.

deshabitat /de.za.biˈtat/ /də.zə.βiˈtat/ adj masc
uninhabited

deshonest /de.zoˈnest/ /də.zoˈnest/ /də.zuˈnest/ adj masc
dishonest

deshonestament /de.zoˌnes.taˈmen/ /de.zoˌnes.taˈment/ /də.zoˌnes.təˈment/ /də.zuˌnes.təˈmen/ adv
dishonestly

deshonrosament /de.zonˌro.zaˈmen/ /de.zonˌro.zaˈment/ /də.zonˌro.zəˈment/ /də.zunˌro.zəˈmen/ adv
dishonorably

deshumanitzar /de.zu.ma.niˈd͡za/ /de.zu.ma.niˈza/ /de.zu.ma.niˈzaɾ/ /də.zu.mə.niˈd͡za/ v
dehumanize

desideràtum /de.zi.ðeˈɾa.tum/ /də.zi.ðəˈɾa.tum/ n masc
desideratum

desidiosament /de.zi.ðiˌo.zaˈmen/ /de.zi.ðiˌo.zaˈment/ /də.zi.ðiˌo.zəˈmen/ /də.zi.ðiˌo.zəˈment/ adv
negligently

desig /deˈzit͡ʃ/ n masc
desire
Sentiment de voler alguna cosa aliena perquè es considera valuosa.

designació /de.ziŋ.na.siˈo/ /de.ziɡ.na.siˈo/ /də.ziŋ.nə.siˈo/ n fem
designation

designar /de.ziŋˈna/ /de.ziɡˈna/ /de.ziɡˈnaɾ/ /də.ziŋˈna/ v
appoint
Referir-se a algú o alguna cosa mitjançant un nom o un tret identificador.
Indicar una persona per a un càrrec, una funció.

desigual /de.ziˈɣwaɫ/ /də.ziˈɣwaɫ/ adj
uneven

desigualment /de.ziˌɣwaɫˈmen/ /de.ziˌɣwaɫˈment/ /də.ziˌɣwaɫˈmen/ /də.ziˌɣwaɫˈment/ adv
unequally

desigualtat /de.zi.ɣwaɫˈtat/ /də.zi.ɣwəɫˈtat/ n fem
unevenness

desil·lusionar /de.zi.ɫu.zi.oˈna/ /de.ziɫ.ɫu.zi.oˈna/ /de.ziɫ.ɫu.zi.oˈnaɾ/ /də.zi.ɫu.zi.uˈna/ /də.ziɫ.ɫu.zi.oˈna/ /də.ziɫ.ɫu.zi.uˈna/ v
disillusion

desil·lusió /de.zi.ɫu.ziˈo/ /de.ziɫ.ɫu.ziˈo/ /də.zi.ɫu.ziˈo/ /də.ziɫ.ɫu.ziˈo/ n fem
disillusion

desimboltament /de.zimˌbɔɫ.taˈmen/ /de.zimˌbɔɫ.taˈment/ /də.zimˌbɔɫ.təˈmen/ /də.zimˌbɔɫ.təˈment/ adv
confidently

desinfectar /dez.iɱ.fekˈta/ /dez.iɱ.fekˈtaɾ/ /dəz.iɱ.fəkˈta/ v
disinfect

desinflació /de.ziɱ.fɫa.siˈo/ /də.ziɱ.fɫə.siˈo/ n fem
disinflation

desinflar /de.ziɱˈfɫa/ /de.ziɱˈfɫaɾ/ /də.ziɱˈfɫa/ v
let down

desinhibició /de.zi.ni.bi.siˈo/ /də.zi.ni.βi.siˈo/ n fem
disinhibition

desinhibir /de.zi.niˈbiɾ/ /de.zi.niˈβi/ /də.zi.niˈβi/ v
liberate from inhibition

desintegració /de.zin.te.ɣɾa.siˈo/ /də.zin.tə.ɣɾə.siˈo/ n fem
disintegration

desintegrar /de.zin.teˈɣɾa/ /de.zin.teˈɣɾaɾ/ /də.zin.təˈɣɾa/ v
desintegrate

desinteressadament /de.zin.te.ɾeˌsa.ðaˈmen/ /de.zin.te.ɾeˌsa.ðaˈment/ /də.zin.tə.ɾəˌsa.ðəˈmen/ /də.zin.tə.ɾəˌsa.ðəˈment/ adv
uninterestedly

desintoxicació /de.zin.tok.si.ka.siˈo/ /də.zin.tok.si.kə.siˈo/ /də.zin.tuk.si.kə.siˈo/ n fem
detoxication

desinència /de.ziˈnɛn.si.a/ /də.ziˈnɛn.si.ə/ n fem
ending

desistiment /de.zis.tiˈmen/ /de.zis.tiˈment/ /də.zis.tiˈmen/ /də.zis.tiˈment/ n masc
desisting

desistir /de.zisˈti/ /de.zisˈtiɾ/ /də.zisˈti/ v
desist

desitjablement /de.ziˌd͡ʒa.bɫeˈment/ /de.ziˌd͡ʒa.βɫeˈmen/ /de.ziˌd͡ʒab.bɫeˈmen/ /də.ziˌd͡ʒa.βɫəˈmen/ /də.ziˌd͡ʒab.bɫəˈmen/ /də.ziˌd͡ʒab.bɫəˈment/ adv
desirably

desitjar /de.ziˈd͡ʒa/ /de.ziˈd͡ʒaɾ/ /də.ziˈd͡ʒa/ v
desire

desjunyir /dez.d͡ʒuˈɲi/ /dez.d͡ʒuˈɲiɾ/ /də.ʒuˈɲi/ /dəʒ.ʒuˈɲi/ v
disengage

deslleialment /dez.ʎeˌjaɫˈmen/ /dez.ʎeˌjaɫˈment/ /dəz.ʎəˌjaɫˈmen/ /dəz.ʎəˌjaɫˈment/ adv
disloyally

desmagnetització /dez.maŋ.ne.ti.d͡za.siˈo/ /dez.maɡ.ne.ti.za.siˈo/ /dəz.məŋ.nə.ti.d͡zə.siˈo/ n fem
demagnetization

desmai /dezˈmaj/ /dəzˈmaj/ n masc
fainting
Pèrdua sobtada i temporal dels sentits i de la consciència.

desmaiar /dez.maˈja/ /dez.maˈjaɾ/ /dəz.məˈja/ v
faint

desmamar /dez.maˈma/ /dez.maˈmaɾ/ /dəz.məˈma/ v
wean

desmantellar /dez.man.teˈʎa/ /dez.man.teˈʎaɾ/ /dəz.mən.təˈʎa/ v
dismantle

desmarcar-se v
break away

desmarcatge n masc
unmark

desmesuradament /dez.me.zuˌɾa.ðaˈmen/ /dez.me.zuˌɾa.ðaˈment/ /dəz.mə.zuˌɾa.ðəˈmen/ /dəz.mə.zuˌɾa.ðəˈment/ adv
excessively

desmetilar /dez.me.tiˈɫa/ /dez.me.tiˈɫaɾ/ /dəz.mə.tiˈɫa/ v
demethylate

desmilitaritzar /dez.mi.ɫi.ta.ɾiˈd͡za/ /dez.mi.ɫi.ta.ɾiˈza/ /dez.mi.ɫi.ta.ɾiˈzaɾ/ /dəz.mi.ɫi.tə.ɾiˈd͡za/ v
demilitarize

desmillorar /dez.mi.ʎoˈɾa/ /dez.mi.ʎoˈɾaɾ/ /dəz.mi.ʎoˈɾa/ /dəz.mi.ʎuˈɾa/ v
weaken

desmobilitzar /dez.mo.bi.ɫiˈzaɾ/ /dez.mo.βi.ɫiˈd͡za/ /dez.mo.βi.ɫiˈza/ /dəz.mo.bi.ɫiˈd͡za/ /dəz.mu.bi.ɫiˈd͡za/ /dəz.mu.βi.ɫiˈd͡za/ v
immobilize

desmoblat /dez.mobˈbɫat/ /dez.moˈbɫat/ /dez.moˈβɫat/ /dəz.mobˈbɫat/ /dəz.mubˈbɫat/ /dəz.muˈβɫat/ adj masc
unfurnished

desmuntar /dez.munˈta/ /dez.munˈtaɾ/ /dəz.munˈta/ v
disassemble
Desfer alguna cosa que està construïda a peces.

desmuntatge /dez.munˈta.d͡ʒe/ /dəz.munˈta.d͡ʒə/ n masc
disassembly

desmutització n fem
demutization

desnaturalitzar /dez.na.tu.ɾa.ɫiˈd͡za/ /dez.na.tu.ɾa.ɫiˈza/ /dez.na.tu.ɾa.ɫiˈzaɾ/ /dəz.nə.tu.ɾə.ɫiˈd͡za/ v
denature

desnazificar /dez.na.zi.fiˈka/ /dez.na.zi.fiˈkaɾ/ /dəz.nə.zi.fiˈka/ v
denazify

desniar /dez.niˈa/ /dez.niˈaɾ/ /dəz.niˈa/ v
dislodge

desnodrir-se /dez.noˈðɾiɾ.se/ /dəz.noˈðɾiɾ.sə/ /dəz.nu.ðɾirˈsə/ /dəz.nuˈðɾir.sə/ v
starve

desnonament /dez.no.naˈmen/ /dez.no.naˈment/ /dəz.no.nəˈment/ /dəz.nu.nəˈmen/ n masc
eviction

desnonar /dez.noˈna/ /dez.noˈnaɾ/ /dəz.nuˈna/ v
evict

desobedientment /de.zo.be.ðiˌemˈment/ /de.zo.βe.ðiˌemˈmen/ /də.zo.bə.ðiˌemˈment/ /də.zu.bə.ðiˌemˈmen/ /də.zu.βə.ðiˌemˈmen/ adv
disobediently

desobeir /de.zo.beˈiɾ/ /de.zo.βeˈi/ /də.zo.bəˈi/ /də.zu.bəˈi/ /də.zu.βəˈi/ v
disobey

desocupar /dez.o.kuˈpa/ /dez.o.kuˈpaɾ/ /dəz.u.kuˈpa/ v
vacate

desoir /dez.oˈi/ /dez.oˈiɾ/ /dəz.uˈi/ v
disregard

desoladament /de.zoˌɫa.ðaˈmen/ /de.zoˌɫa.ðaˈment/ /də.zoˌɫa.ðəˈment/ /də.zuˌɫa.ðəˈmen/ adv
desolately

desolar /de.zoˈɫa/ /de.zoˈɫaɾ/ /də.zoˈɫa/ /də.zuˈɫa/ v
desolate
Quedar un lloc solitari, desèrtic o aïllat.
distress
Sentir-se emocionalment molt afectat per una pena i sense consol possible.

desordenadament /de.zor.ðeˌna.ðaˈmen/ /de.zoɾ.ðeˌna.ðaˈmen/ /de.zoɾ.ðeˌna.ðaˈment/ /də.zoɾ.ðəˌna.ðəˈment/ /də.zur.dəˌna.ðəˈmen/ /də.zur.ðəˌna.ðəˈmen/ adv
untidily

desordenar /dez.or.ðeˈna/ /dez.oɾ.ðeˈnaɾ/ /dəz.ur.dəˈna/ v
mess up

desordir /ðez.oɾˈði/ /ðez.oɾˈðiɾ/ /ðəz.uɾˈði/ v
undo the warping

desordre /dezˈoɾ.ðɾe/ /dəzˈoɾ.ðɾə/ n masc
mess eating disorder
Falta d'ordre.
disorder
Alteració no controlada i considerada negativa en una societat.

desorganitzadament /de.zor.ɣa.niˌd͡za.ðaˈmen/ /de.zoɾ.ɣa.niˌza.ðaˈmen/ /de.zoɾ.ɣa.niˌza.ðaˈment/ /də.zoɾ.ɣə.niˌd͡za.ðəˈment/ /də.zur.ɡə.niˌd͡za.ðəˈmen/ /də.zur.ɣə.niˌd͡za.ðəˈmen/ adv
disorganizedly

desori /deˈzɔ.ɾi/ /dəˈzɔ.ɾi/ n masc
disorder

desorientar /dez.o.ɾi.enˈta/ /dez.o.ɾi.enˈtaɾ/ /dəz.u.ɾi.ənˈta/ v
disorient
Causar la pèrdua d'orientació

desparar /des.paˈɾa/ /des.paˈɾaɾ/ /dəs.pəˈɾa/ v
clear
(especialment) Llevar l’adreç de taula.

desparellar /das.pa.ɾaˈʎa/ /des.pa.ɾeˈʎa/ /des.pa.ɾeˈʎaɾ/ /dəs.pə.ɾəˈʎa/ /dəs.pə.ɾəˈʎa/ v
unmatch

despatologitzar /des.pa.to.ɫo.d͡ʒiˈza/ /des.pa.to.ɫo.d͡ʒiˈzaɾ/ /des.pa.to.ɫo.ʒiˈd͡za/ /dəs.pə.to.ɫo.ʒiˈd͡za/ /dəs.pə.tu.ɫu.ʒiˈd͡za/ v
depathologize

despatx /desˈpat͡ʃ/ /dəsˈpat͡ʃ/ n masc
office
Lloc on es realitza treball de tipus intel·lectual.
dispatch
Carta o altre comunicat enviat amb caràcter d'urgència.

despatxar /des.paˈt͡ʃa/ /des.paˈt͡ʃaɾ/ /dəs.pəˈt͡ʃa/ v
attend
Atendre una persona per atendre les seves peticions o problemes.
send
Trametre una comunicació.
dismiss
Desfer-se de la presència d'algú, acomiadar.

despectivament /des.pekˌti.vaˈment/ /des.pekˌti.βaˈmen/ /dəs.pəkˌti.vəˈmen/ /dəs.pəkˌti.vəˈment/ /dəs.pəkˌti.βəˈmen/ adv
contemptuously

despenalitzar /des.pe.na.ɫiˈd͡za/ /des.pe.na.ɫiˈza/ /des.pe.na.ɫiˈzaɾ/ /dəs.pə.nə.ɫiˈd͡za/ v
decriminalise

despert /desˈpɛɾt/ /dəsˈpɛrt/ adj masc
awake
Que no està adormit.
clever
(figurat) Viu, àgil i ràpid de ment.

despertador /des.per.taˈðo/ /des.peɾ.taˈðoɾ/ /dəs.pər.təˈðo/ adj masc
awakening

despertador /des.per.taˈðo/ /des.peɾ.taˈðoɾ/ /dəs.pər.təˈðo/ n masc
awakener
alarm clock

despertar /des.perˈta/ /des.peɾˈta/ /des.peɾˈtaɾ/ /dəs.pərˈta/ v
wake
Fer treure del son.
wake up
(pronominal) Sortir del son, deixar de dormir.

despesa /desˈpe.za/ /dəsˈpə.zə/ /dəsˈpɛ.zə/ n fem
expense

despesa de capital n fem
capital expenditure

despietadament /des.pi.eˌta.ðaˈmen/ /des.pi.eˌta.ðaˈment/ /dəs.pi.əˌta.ðəˈmen/ /dəs.pi.əˌta.ðəˈment/ adv
mercilessly

despietat /des.pi.eˈtat/ /dəs.pi.əˈtat/ adj masc
merciless

desplaentment /des.pɫaˌemˈmen/ /des.pɫaˌemˈment/ /dəs.pɫəˌemˈmen/ /dəs.pɫəˌemˈment/ adv
unpleasantly

desplaure /desˈpɫaw.ɾe/ /dəsˈpɫaw.ɾə/ v
displease

desplaçament /des.pɫa.saˈmen/ /des.pɫa.saˈment/ /dəs.pɫə.səˈmen/ /dəs.pɫə.səˈment/ n masc
scrolling
(videojocs) Moviment de l'escena de fons d'una pantalla característic de determinats videojocs, especialment dels jocs de plataformes, que té com a objectiu simular el moviment del personatge jugador, que habitualment apareix al centre de la pantalla.
move
(petanca) Moviment del bolig o d'una bola situada sobre el camp de joc que es deu directament o indirectament a un llançament.

desplaçament diagonal n masc
diagonal footwork

desplaçament endavant n masc
moving forward

desplaçament enrere n masc
moving backward

desplaçament lateral n masc
moving sideways

desplaçament lliure n masc
free roaming mode

desplaçar /des.pɫaˈsa/ /des.pɫaˈsaɾ/ /dəs.pɫəˈsa/ v
displace

desplegar /des.pɫeˈɣa/ /des.pɫeˈɣaɾ/ /dəs.pɫəˈɣa/ v
deploy

despoblar /des.pobˈbɫa/ /des.poˈbɫaɾ/ /des.poˈβɫa/ /dəs.pobˈbɫa/ /dəs.pubˈbɫa/ /dəs.puˈβɫa/ v
depopulate

despolir /ðes.poˈɫi/ /ðes.poˈɫiɾ/ /ðəs.puˈɫi/ v
fade away

desposseir /des.po.seˈi/ /des.po.seˈiɾ/ /dəs.po.səˈi/ /dəs.pu.səˈi/ v
dispossess

desprendre /desˈpen.dɾe/ /dəsˈpən.dɾə/ /dəsˈpɛn.dɾə/ v
loosen

desproporcionadament /des.pɾo.por.si.oˌna.ðaˈmen/ /des.pɾo.poɾ.si.oˌna.ðaˈmen/ /des.pɾo.poɾ.si.oˌna.ðaˈment/ /dəs.pɾo.poɾ.si.oˌna.ðəˈment/ /dəs.pɾu.pur.si.uˌna.ðəˈmen/ adv
disproportionately

després /desˈpɾes/ /dəsˈpɾes/ adv
later after
més tard

despullar /des.puˈʎa/ /des.puˈʎaɾ/ /dəs.puˈja/ /dəs.puˈʎa/ v
undress

despòticament /desˌpɔ.ti.kaˈmen/ /desˌpɔ.ti.kaˈment/ /dəsˌpɔ.ti.kəˈmen/ /dəsˌpɔ.ti.kəˈment/ adv
despotically

despús-anit /deˌpu.zaˈnit/ /dəˌpu.zəˈnit/ adv
the night before last

desrecomanar /dez.re.ko.maˈna/ /dez.re.ko.maˈnaɾ/ /dəz.rə.ko.məˈna/ /dəz.rə.ku.məˈna/ v
disrecommend

desromantitzar /dez.ro.man.tiˈd͡za/ /dez.ro.man.tiˈza/ /dez.ro.man.tiˈzaɾ/ /dəz.ro.mən.tiˈd͡za/ /dəz.ru.mən.tiˈd͡za/ v
deromantize

dessaborir /ðes.as.sa.βoˈɾiɾ/ /ðes.əs.sa.βoˈɾi/ /ðəs.əs.sə.βuˈɾi/ v
lessen taste

dessagnar /de.saŋˈna/ /de.saɡˈna/ /de.saɡˈnaɾ/ /də.səŋˈna/ v
bleed

desservir /de.serˈβi/ /de.seɾˈviɾ/ /de.seɾˈβi/ /də.sərˈbi/ /də.səɾˈvi/ v
deny a service

dessuadora /de.su.aˈðo.ɾa/ n fem
undershirt

destacar /des.taˈka/ /des.taˈkaɾ/ /ˈ/dəs.təˈka/ v
detach
Distingir-se un element del grup.
stand out
Fer més visible una forma dins d'una imatge.

desteixir /des.tejˈʃi/ /des.tejˈʃiɾ/ /des.teˈʃi/ /dəs.təˈʃi/ v
undo the woven

destenyir /des.teˈɲi/ /des.teˈɲiɾ/ /dəs.təˈɲi/ v
fade

desterrar /des.teˈra/ /des.teˈˈɾaɾ// /dəs.təˈra/ v
banish

destil·lació /des.ti.ɫa.siˈo/ /des.tiɫ.ɫa.siˈo/ /dəs.ti.ɫə.siˈo/ /dəs.tiɫ.ɫə.siˈo/ n fem
distillation

destil·lar /des.tiɫˈɫa/ /des.tiɫˈɫaɾ/ /des.tiˈɫa/ /dəs.tiɫˈɫa/ /dəs.tiˈɫa/ v
distill

destil·leria /des.ti.ɫeˈɾi.a/ /des.tiɫ.ɫeˈɾi.a/ /dəs.ti.ɫəˈɾi.ə/ /dəs.tiɫ.ɫəˈɾi.ə/ n masc
destillery

destinació /des.ti.na.siˈo/ n fem
destination

destinar /des.tiˈna/ /des.tiˈnaɾ/ /dəs.tiˈna/ v
destine
Determinar, designar, la condició futura d’algú o d’alguna cosa.

destituir /des.ti.tuˈi/ /des.ti.tuˈiɾ/ /dəs.ti.tuˈi/ v
dismiss

destorb /desˈtoɾp/ /dəsˈtorp/ n masc
hindrance

destorbar /des.torˈβa/ /des.toɾˈbaɾ/ /des.toɾˈβa/ /dəs.toɾˈba/ /dəs.turˈba/ v
hinder
Fer nosa en l’execució d’una acció.

destoxicació n fem
detoxication

destral /desˈtɾaɫ/ n fem
axe ax

destralada /des.tɾaˈɫa.ða/ /dəs.tɾəˈɫa.ðə/ n fem
chili-dip
(golf) Cop defectuós en què el bastó toca a terra abans de l'impacte, de manera que la bola recorre una distància molt curta.

destrament /ˌdes.tɾaˈmen/ /ˌdes.tɾaˈment/ /ˌdes.tɾəˈmen/ /ˌdes.tɾəˈment/ adv
dexterously

destre /ˈdes.tɾe/ /ˈdes.tɾə/ adj masc
right
dret (costat dret, banda dreta, a mà dreta)
skilful
hàbil

destrempadament /des.tɾemˌpa.ðaˈmen/ /des.tɾemˌpa.ðaˈment/ /dəs.tɾəmˌpa.ðəˈmen/ /dəs.tɾəmˌpa.ðəˈment/ adv
intemperately

destresa /desˈtɾe.za/ /dəsˈtɾə.zə/ /dəsˈtɾɛ.zə/ n fem
skill

destriar v
select

destronar /des.tɾoˈna/ /des.tɾoˈnaɾ/ /dəs.tɾuˈna/ v
dethrone

destrossa /desˈtɾɔ.sa/ /desˈtɾɔ.sɔ/ /dəsˈtɾɔ.sə/ n fem
destruction

destrossar /des.tɾoˈsa/ /des.tɾoˈsaɾ/ /dəs.tɾoˈsa/ /dəs.tɾuˈsa/ v
destroy

destrucció /des.tɾuk.siˈo/ /dəs.tɾuk.siˈo/ n fem
destruction

destructor /des.tɾukˈto/ /des.tɾukˈtoɾ/ /dəs.tɾukˈto/ adj masc
destructive
Que destrueix.

destructor /des.tɾukˈto/ /des.tɾukˈtoɾ/ /dəs.tɾukˈto/ n masc
destroyer
Vaixell de guerra a motor superior a la fragata i inferior al creuer, amb prou autonomia per la navegació oceànica i gran velocitat.

destruir /des.tɾuˈi/ /des.tɾuˈiɾ/ v
destroy

destí /desˈti/ n masc
destiny fate
Allò que fa que la vida de cada persona estigui determinada.

desunidament /de.zuˌni.ðaˈmen/ /de.zuˌni.ðaˈment/ /də.zuˌni.ðəˈmen/ /də.zuˌni.ðəˈment/ adv
disjointedly

desunir /ðez.uˈni/ /ðez.uˈniɾ/ /ðəz.uˈni/ v
disunite

desvelar /dez.veˈɫaɾ/ /dez.βeˈɫa/ /dəz.bəˈɫa/ /dəz.vəˈɫa/ v
unveil

desventuradament /dez.ven.tuˌɾa.ðaˈment/ /dez.βen.tuˌɾa.ðaˈmen/ /dəz.bən.tuˌɾa.ðəˈmen/ /dəz.vən.tuˌɾa.ðəˈmen/ /dəz.vən.tuˌɾa.ðəˈment/ adv
unfortunately

desvergonyidament /dez.veɾ.ɣoˌɲi.ðaˈment/ /dez.βer.ɣoˌɲi.ðaˈmen/ /dez.βeɾ.ɣoˌɲi.ðaˈmen/ /dəz.bər.ɡuˌɲi.ðəˈmen/ /dəz.vər.ɣuˌɲi.ðəˈmen/ /dəz.vəɾ.ɣoˌɲi.ðəˈment/ adv
shamelessly

desvergonyit /dez.veɾ.ɣoˈɲit/ /dez.βer.ɣoˈɲit/ /dez.βeɾ.ɣoˈɲit/ /dəz.bər.ɡuˈɲit/ /dəz.vər.ɣuˈɲit/ /dəz.vəɾ.ɣoˈɲit/ adj masc
shameless
Que no té vergonya.

desvergonyit /dez.veɾ.ɣoˈɲit/ /dez.βer.ɣoˈɲit/ /dez.βeɾ.ɣoˈɲit/ /dəz.bər.ɡuˈɲit/ /dəz.vər.ɣuˈɲit/ /dəz.vəɾ.ɣoˈɲit/ n masc
scoundrel
Qui no té vergonya.

desvestir /dez.vesˈtiɾ/ /dez.βesˈti/ /dez.βesˈtiɾ/ /dəz.bəsˈti/ /dəz.vəsˈti/ v
undress

desvetllar /dez.veɫˈɫaɾ/ /dez.βeɫˈɫa/ /dez.βeʎˈʎa/ /dəz.vəɫˈɫa/ v
awake

desveure /dezˈvew.ɾe/ /dezˈβew.ɾe/ /dəzˈbɛw.ɾə/ /dəzˈvəw.ɾə/ /dəzˈvɛw.ɾə/ v
unsee

desviació /dez.bi.a.siˈo/ /dez.vi.a.siˈo/ /dəz.bi.ə.siˈo/ /dəz.vi.ə.siˈo/ n masc
deviance
Conducta que no coincideix amb els models i les expectatives de comportament en una societat particular.
deflection
(navegació) Error en la indicació de la brúixola per culpa del metall amb que està formada o que transporta la nau.
(hoquei) Acció i efecte de modificar la trajectòria de la bola o el disc voluntàriament o per accident interposant-hi l'estic, el patí o una part del cos.

desvirtualitzar /dez.viɾ.tu.a.ɫiˈzaɾ/ /dez.βir.tu.a.ɫiˈd͡za/ /dez.βiɾ.tu.a.ɫiˈza/ /dəz.bir.tu.ə.ɫiˈd͡za/ /dəz.viɾ.tu.ə.ɫiˈd͡za/ v
devirtualize

desxifrar /des.t͡ʃiˈfɾa/ /des.ʃiˈfɾa/ /des.ʃiˈfɾaɾ/ /də.ʃiˈfɾa/ /dəʃ.ʃiˈfɾa/ v
decipher

desànim /deˈza.nim/ n masc
discouragement

desè /deˈze/ /dəˈzə/ /dəˈzɛ/ number
tenth

desídia /deˈzi.ði.a/ n fem
laziness

detall /deˈtaʎ/ /dəˈtaʎ/ n masc
detail

detalladament /de.taˌʎa.ðaˈmen/ /de.taˌʎa.ðaˈment/ /də.təˌʎa.ðəˈmen/ /də.təˌʎa.ðəˈment/ adv
detailedly

detallar /de.taˈʎa/ /de.taˈʎaɾ/ v
detail

detallat /de.taˈʎat/ /də.təˈʎat/ adj masc
detailed

detecció de col·lisions n fem
collision detection

detectar /de.tekˈta/ /de.tekˈtaɾ/ /də.təkˈta/ v
detect

detectiu /de.tekˈtiw/ n masc
detective

detector de faltes n masc
automatic foul detecting device

detenir /de.teˈni/ /de.teˈniɾ/ v
detain

detergir /ðe.teɾˈʒi/ /ðe.teɾˈʒiɾ/ /ðə.təɾˈʒi/ v
cleanse

deteriorar /de.te.ɾi.oˈɾa/ /de.te.ɾi.oˈɾaɾ/ /də.tə.ɾi.oˈɾa/ /də.tə.ɾi.uˈɾa/ v
spoil

determinació /de.teɾ.mi.na.siˈo/ /də.tər.mi.nə.siˈo/ n fem
determination

determinadament /de.ter.miˌna.ðaˈmen/ /de.teɾ.miˌna.ðaˈmen/ /de.teɾ.miˌna.ðaˈment/ /də.tər.miˌna.ðəˈmen/ /də.təɾ.miˌna.ðəˈment/ adv
determinedly

determinant /de.ter.miˈnan/ /de.teɾ.miˈnan/ /de.teɾ.miˈnant/ /də.tər.miˈnan/ /də.təɾ.miˈnant/ adj
determinant
Que determina.

determinant /de.ter.miˈnan/ /de.teɾ.miˈnan/ /de.teɾ.miˈnant/ /də.tər.miˈnan/ /də.təɾ.miˈnant/ n masc
determiner
Classe de mots que s’anteposen al nom i que delimiten i precisen l’àmbit referencial.

determinar /de.ter.miˈna/ /de.teɾ.miˈna/ /de.teɾ.miˈnaɾ/ v
determine

determinisme /de.teɾ.miˈniz.me/ /də.tər.miˈniz.mə/ n masc
determinism

detestablement /de.tesˌta.bɫeˈment/ /de.tesˌta.βɫeˈmen/ /de.tesˌtab.bɫeˈmen/ /də.təsˌta.βɫəˈmen/ /də.təsˌtab.bɫəˈmen/ /də.təsˌtab.bɫəˈment/ adv
detestably

detestar /de.tesˈta/ /de.tesˈtaɾ/ /də.təsˈta/ v
detest

detingudament /de.tiŋˌɡu.ðaˈmen/ /de.tiŋˌɡu.ðaˈment/ /də.tiŋˌɡu.ðəˈmen/ /də.tiŋˌɡu.ðəˈment/ adv
carefully

detingut /de.tiŋˈɡut/ adj masc
careful
Fet amb atenció i cura.
under arrest
Que ha patit una detenció.

detingut /de.tiŋˈɡut/ n masc
detainee
Persona que ha patit una detenció.

detonar /de.toˈna/ /de.toˈnaɾ/ /də.tuˈna/ v
detonate

detriment /de.triˈmen/ /de.triˈment/ /də.triˈmen/ /də.triˈment/ n masc
detriment

detrític /deˈtɾi.tik/ /dəˈtɾi.tik/ adj masc
detrital
Relatiu o pertanyent al detritus

deu /ˈdew/ /ˈdəw/ /ˈdɛw/ number
ten

deure /ˈdew.ɾe/ /ˈdəw.ɾə/ /ˈdɛw.ɾə/ n masc
duty

deure /ˈdew.ɾe/ /ˈdəw.ɾə/ /ˈdɛw.ɾə/ v
owe
Tenir una obligació pendent amb algú altre.

deures /ˈdew.ɾes/ /ˈdəw.ɾəs/ /ˈdɛw.ɾəs/ n masc
homework
(plurale tantum) Exercicis escolars que els alumnes han de fer a casa.

deute /ˈdew.te/ /ˈdəw.tə/ /ˈdɛw.tə/ n masc
debt

deuteri /dewˈtɛ.ɾi/ /dəwˈtɛ.ɾi/ n masc
deuterium

deuteroaprenentatge n masc
deutero-learning

devaluar /de.va.ɫuˈaɾ/ /de.βa.ɫuˈa/ /də.və.ɫuˈa/ v
devaluate

devastació /de.vas.ta.siˈo/ /de.βas.ta.siˈo/ /də.vəs.tə.siˈo/ /də.βəs.tə.siˈo/ n fem
devastation

devastador /de.vas.taˈðoɾ/ /de.βas.taˈðo/ /de.βas.taˈðoɾ/ /də.vəs.təˈðo/ /də.βəs.təˈðo/ adj masc
devastating

devers /deˈveɾs/ /deˈβes/ /dəˈves/ /dəˈβɛrs/ preposition
towards

devesa /deˈve.za/ /deˈβe.za/ /dəˈvə.zə/ /dəˈvɛ.zə/ /dəˈβɛ.zə/ n fem
grassland

devessall /de.veˈsaʎ/ /de.βeˈsaʎ/ /də.vəˈsaj/ /də.vəˈsaʎ/ /də.βəˈsaʎ/ n masc
downpour

devoció /de.vo.siˈo/ /de.βo.siˈo/ /də.vo.siˈo/ /də.vu.siˈo/ /də.βu.siˈo/ n fem
devotion

devorar /de.voˈɾaɾ/ /de.βoˈɾa/ /də.voˈɾa/ /də.vuˈɾa/ /də.βuˈɾa/ v
devour

devotament /deˌvɔ.taˈment/ /deˌβɔ.taˈmen/ /dəˌvɔ.təˈmen/ /dəˌvɔ.təˈment/ /dəˌβɔ.təˈmen/ adv
devoutly

dexametasona /ˌdek.sa.me.taˈzo.na/ /ˌdek.sə.mə.təˈzo.nə/ n fem
dexamethasone

deçà /deˈsa/ /dəˈsa/ adv
over here

deçà /deˈsa/ /dəˈsa/ preposition
on this side of

dhol n masc
dhol

dholaka n masc
dholak

dia /ˈdi.a/ n masc
day daytime
Període de temps en què la Terra realitza el seu moviment de rotació. Es divideix en vint-i-quatre períodes iguals anomenats hores.
Espai de temps amb claror entre dues nits.

dia de lliure disposició n masc
personal day

diabetis /di.aˈbɛ.tis/ /di.əˈβɛ.tis/ n fem
diabetes

diable /diˈa.bɫe/ /diˈa.βɫe/ /diˈa.βɫə/ /diˈab.bɫe/ /diˈab.bɫə/ n masc
devil
Personificació del mal.

diablessa /di.abˈbɫe.sa/ /di.aˈbɫe.sa/ /di.aˈβɫe.sa/ /di.əbˈbɫə.sə/ /di.əbˈbɫɛ.sə/ /di.əˈβɫɛ.sə/ n fem
she-devil

diabètic /di.aˈbɛ.tik/ /di.əˈβɛ.tik/ adj masc
diabetic

diabòlicament /di.aˌbɔ.ɫi.kaˈment/ /di.aˌβɔ.ɫi.kaˈmen/ /di.əˌbɔ.ɫi.kəˈmen/ /di.əˌbɔ.ɫi.kəˈment/ /di.əˌβɔ.ɫi.kəˈmen/ adv
diabolically

diaca /diˈa.ka/ /diˈa.kə/ n masc
deacon

diaconat /di.a.koˈnat/ /di.ə.koˈnat/ /di.ə.kuˈnat/ n masc
deaconry

diaconessa /di.a.koˈne.sa/ /di.ə.koˈnə.sə/ /di.ə.kuˈnɛ.sə/ n fem
deaconess

diacrític /di.aˈkɾi.tik/ /di.əˈkɾi.tik/ adj masc
diacritical
Que permet distingir.

diacrític /di.aˈkɾi.tik/ /di.əˈkɾi.tik/ n masc
diacritic
signe diacrític

diacrònic /di.aˈkɾɔ.nik/ /di.əˈkɾɔ.nik/ adj masc
diachronic

diada /diˈa.ða/ /diˈa.ðə/ n fem
holiday
Dia determinat en què se celebra una gran festa.

diadelf /di.aˈðɛɫf/ /di.əˈðɛɫf/ adj masc
diadelphous
Dit dels estams agrupats en dos fascicles.

diadema /di.aˈðe.ma/ /di.əˈðɛ.mə/ n fem
diadem

diafanitat /di.a.fa.niˈtat/ /di.ə.fə.niˈtat/ n fem
transparency

diafragma /di.aˈfɾaɣ.ma/ /di.əˈfɾaɣ.mə/ n masc
diaphragm

diafàsic /di.aˈfa.zik/ /di.əˈfa.zik/ adj masc
diaphasic

diagnosi /di.aŋˈnɔ.zi/ /di.aɡˈnɔ.zi/ /di.əŋˈnɔ.zi/ n fem
diagnosis

diagnosticar /di.aŋ.nos.tiˈka/ /di.aɡ.nos.tiˈka/ /di.aɡ.nos.tiˈkaɾ/ /di.əŋ.nos.tiˈka/ /di.əŋ.nus.tiˈka/ v
diagnose

diagnòstic /di.aŋˈnɔs.tik/ /di.aɡˈnɔs.tik/ /di.əŋˈnɔs.tik/ adj masc
diagnostic
Útil per a diagnosticar

diagnòstic /di.aŋˈnɔs.tik/ /di.aɡˈnɔs.tik/ /di.əŋˈnɔs.tik/ n masc
diagnostic
Identificació del problemes de salut d'una persona.

diagnòstic en educació n masc
educational assessment

diagnòstic psicològic n masc
psychological assessment

diagonalment /di.a.ɣoˌnaɫˈmen/ /di.a.ɣoˌnaɫˈment/ /di.ə.ɣoˌnaɫˈment/ /di.ə.ɣuˌnaɫˈmen/ adv
diagonally

diagrama /di.aˈɣɾa.ma/ /di.əˈɣɾa.mə/ n masc
diagram chart
Dibuix explicatiu, gràfic.
chart
Representació que indica la relació existent entre dues quantitats variables, especialment la que es presenta en un eix de coordenades.

diagrama de Gantt n masc
Gantt chart

dialecte /di.aˈɫɛk.te/ n masc
dialect

dialectologia /di.a.ɫek.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /di.a.ɫek.to.ɫoˈʒi.a/ /di.ə.ɫək.to.ɫoˈʒi.ə/ /di.ə.ɫək.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
dialectology

dialogar /di.a.ɫoˈɣa/ /di.a.ɫoˈɣaɾ/ /di.ə.ɫoˈɣa/ /di.ə.ɫuˈɣa/ v
dialogue

dialèctica /di.aˈɫɛk.ti.ka/ /di.əˈɫɛk.ti.kə/ n fem
dialectics

dialècticament /di.aˌɫɛk.ti.kaˈmen/ /di.aˌɫɛk.ti.kaˈment/ /di.əˌɫɛk.ti.kəˈmen/ /di.əˌɫɛk.ti.kəˈment/ adv
dialectically

diamant /di.aˈman/ /di.aˈmant/ /di.əˈman/ /di.əˈmant/ n masc
diamond
Mineral al·lòtrop del carboni que cristal·litza en un sistema cúbic, molt brillant i molt dur.
(jocs) Carta d’un dels quatre colls de la baralla francesa.
(billar) Cadascun dels petits punts blancs marcats a intervals regulars a la cara superior del marc, que s'utilitzen com a referència per a calcular les trajectòries de les boles.

diametralment /di.a.meˌtɾaɫˈmen/ /di.a.meˌtɾaɫˈment/ /di.ə.məˌtɾaɫˈmen/ /di.ə.məˌtɾaɫˈment/ adv
diametrically

diana /diˈa.na/ /diˈa.nə/ n fem
reveille
(militar) Toc a l’alba per a despertar els soldats.
bullseye
Centre d’un blanc com a objectiu de pràctica de tir.

diantre /diˈan.tɾe/ /diˈan.tɾə/ Interjection
gosh

diapasó /di.a.paˈzo/ /di.ə.pəˈzo/ n masc
diapason

diapositiva /di.a.po.ziˈti.va/ /di.a.po.ziˈti.βa/ /di.ə.po.ziˈti.və/ /di.ə.pu.ziˈti.və/ /di.ə.pu.ziˈti.βə/ n fem
slide

diari adj masc
daily

diari n masc
newspaper daily
Periòdic de notícies publicat cada dia.
diary daily
Ressenya d'esdeveniments o pensaments de cada dia.

diari de classe n masc
classroom journal

diarquia /di.aɾˈki.a/ /di.ərˈki.ə/ n fem
diarchy

diarrea /di.aˈre.a/ /di.əˈrɛ.ə/ n fem
diarrhoea diarrhea

diartrosi /di.aɾˈtɾɔ.zi/ /di.ərˈtɾɔ.zi/ n fem
diarthrosis

diastràtic /di.asˈtɾa.tik/ /di.əsˈtɾa.tik/ adj masc
diastratic

diatònicament /di.aˌtɔ.ni.kaˈmen/ /di.aˌtɔ.ni.kaˈment/ /di.əˌtɔ.ni.kəˈmen/ /di.əˌtɔ.ni.kəˈment/ adv
diatonically

diatòpic /di.aˈtɔ.pik/ /di.əˈtɔ.pik/ adj masc
diatopic

dibuix /diˈbujʃ/ n masc
drawing
Acte o efecte de dibuixar.
Art de representar formes damunt una superfície, generalment de paper, mitjançant línies o taques, d'un sol color o de més d'un.
Conjunt de formes representades damunt una superfície, generalment de paper, mitjançant línies o taques, d'un sol color o de més d'un.

dibuixar /di.bujˈʃaɾ/ /di.βujˈʃa/ /di.βuˈʃa/ v
draw design

dibuixos animats n masc
animated cartoon

diccionari /dik.si.oˈna.ɾi/ /dik.si.uˈna.ɾi/ n masc
dictionary wordbook
Publicació que dona una llista ordenada (normalment alfabèticament) o paraules, normalment explicant el seu significat i alguns cops contenint informació de l'etimologia, ús, traduccions i altres eines relacionades amb el mot.

dicible /diˈsi.bɫe/ /diˈsi.βɫe/ /diˈsi.βɫə/ /diˈsib.bɫe/ /diˈsib.bɫə/ adj
sayable

dicotomia /di.ko.toˈmi.a/ /di.ku.tuˈmi.ə/ n fem
dichotomy

dictador /dik.taˈðo/ /dik.taˈðoɾ/ /dik.təˈðo/ n masc
dictator

dictam n masc
dittany
(botànica) (Dictamnus) Gènere de plantes de la família de les rutàcies (Rutaceae).

dictamen /dikˈta.men/ /dikˈta.mən/ n masc
dictum

dictar /dikˈta/ /dikˈtaɾ/ v
dictate

dictat /dikˈtat/ n masc
dictation
Exercici escolar en què el professor diu un text davant els alumnes perquè aquests el vagin escrivint, la correcció del qual permet comprovar el nivell d'ortografia i gramàtica.

dictatorial /dik.ta.to.ɾiˈaɫ/ /dik.tə.to.ɾiˈaɫ/ /dik.tə.tu.ɾiˈaɫ/ adj
dictatorial

dictatorialment /dik.ta.to.ɾiˌaɫˈmen/ /dik.ta.to.ɾiˌaɫˈment/ /dik.tə.to.ɾiˌaɫˈment/ /dik.tə.tu.ɾiˌaɫˈmen/ adv
dictatorially

dictàfon /dikˈta.fon/ /dikˈta.fun/ n masc
dictaphone

dida /ˈdi.ða/ /ˈdi.ðə/ n fem
wet nurse

didactisme /di.ðakˈtiz.me/ /di.ðəkˈtiz.mə/ n masc
didacticism

didal /diˈðaɫ/ n masc
thimble
Capseta, típicament metàl·lica i quasi cilíndrica, pensada per protegir l'extrem d'un dit de punxades quan es cus i també per fer força amb el dit protegit contra el cap de l'agulla sense que aquesta es clavi en la pell.

didjeridú n masc
didgeridoo

didàctica n fem
didactics

didàctica de la llengua n fem
educational linguistics

didàctica diferencial n fem
differential didactics

didàctica especial n fem
special didactics

didàctica general n fem
general didactics

didàcticament /diˌðak.ti.kaˈmen/ /diˌðak.ti.kaˈment/ /diˌðak.ti.kəˈmen/ /diˌðak.ti.kəˈment/ adv
didactically

dieta /diˈe.ta/ /diˈə.tə/ /diˈɛ.tə/ n fem
diet

difamació /di.fa.ma.siˈo/ /di.fə.mə.siˈo/ n fem
defamation

difamar /di.faˈma/ /di.faˈmaɾ/ /di.fəˈma/ v
defame

diferencial /di.fe.ɾen.siˈaɫ/ /di.fə.ɾən.siˈaɫ/ adj
differential

diferent /di.feˈɾen/ /di.feˈɾent/ /di.fəˈɾen/ /di.fəˈɾent/ adj
different various
Que no és igual.

diferentment /di.feˌɾemˈmen/ /di.feˌɾemˈment/ /di.fəˌɾemˈmen/ /di.fəˌɾemˈment/ adv
differently

diferir /di.feˈɾi/ /di.feˈɾiɾ/ /di.fəˈɾi/ v
differ

diferit /di.feˈɾit/ /di.fəˈɾit/ adj masc
vicarious

diferència /di.feˈɾɛn.si.a/ /di.fəˈɾɛn.si.ə/ n fem
difference

diferència de gols n fem
goal difference

dificultat n fem
difficulty
Complicació, obstacle per fer una cosa.

dificultat d'aprenentatge n fem
learning disability

dificultat d'escriptura n fem
writing disability

dificultat de lectura n fem
reading disability

dificultosament /di.fi.kuɫˌto.zaˈmen/ /di.fi.kuɫˌto.zaˈment/ /di.fi.kuɫˌto.zəˈmen/ /di.fi.kuɫˌto.zəˈment/ adv
problematically

difondre /diˈfon.dɾe/ v
diffuse

diftong /difˈtoŋ/ /difˈtoŋk/ /difˈtoŋk/ n masc
diphthong

diftong creixent n masc
rising diphthong

diftong decreixent n masc
falling diphthong

diftongació /dif.toŋ.ɡa.siˈo/ /dif.toŋ.ɡə.siˈo/ /dif.tuŋ.ɡə.siˈo/ n fem
diphthongisation

diftongar /dif.toŋˈɡa/ /dif.toŋˈɡaɾ/ /dif.tuŋˈɡa/ v
diphthongize

diftèria /difˈtɛ.ɾi.a/ n fem
diphtheria

difunt /diˈfun/ /diˈfunt/ adj masc
deceased
Que ha mort.

difunt /diˈfun/ /diˈfunt/ n masc
deceased
Persona que ha mort.

difusament /diˌfu.zaˈmen/ /diˌfu.zaˈment/ /diˌfu.zəˈmen/ /diˌfu.zəˈment/ adv
diffusely

difusió /di.fu.ziˈo/ n fem
diffusion

difícil adj
difficult tough
Que s'aconsegueix amb dificultat, complex, complicat.

difícilment /diˌfi.siɫˈmen/ /diˌfi.siɫˈment/ adv
difficultly

digerir /di.d͡ʒeˈɾi/ /di.d͡ʒeˈɾiɾ/ /di.ʒeˈɾi/ /di.ʒəˈɾi/ v
digest

digestiu /di.d͡ʒesˈtiw/ /di.ʒesˈtiw/ adj masc
digestive
(anatomia) Relatiu o pertanyent a la digestió.
Que causa o contribueix a la digestió.

digital /di.d͡ʒiˈtaɫ/ /di.ʒiˈtaɫ/ adj
digital
Relacionat amb els dits.
Dit d'un sistema de transmissió o de processament que representa, emmagatzema i transmet informació de qualsevol naturalesa en variables discretes, sobretot les de tipus binari.

digitalització n fem
digitalization

digitalitzar /di.d͡ʒi.ta.ɫiˈza/ /di.d͡ʒi.ta.ɫiˈzaɾ/ /di.ʒi.ta.ɫiˈd͡za/ /di.ʒi.tə.ɫiˈd͡za/ v
digitize

diglòssia /diˈɣɫɔ.si.a/ /diˈɣɫɔ.si.ə/ n fem
diglossia

dignament /ˌdiŋ.naˈmen/ /ˌdiŋ.nəˈmen/ /ˌdiŋ.nəˈment/ /ˌdiɡ.naˈmen/ /ˌdiɡ.naˈment/ adv
worthily

dignar-se /diŋ.nərˈsə/ /diŋˈnar.se/ /diŋˈnar.sə/ /diŋˈnaɾ.sə/ /diɡˈnaɾ.se/ v
deign

digne /ˈdiŋ.ne/ /ˈdiŋ.nə/ /ˈdiɡ.ne/ adj masc
worthy
Mereixedor de respecte.

dignitat /diŋ.niˈtat/ /diɡ.niˈtat/ n fem
dignity
Qualitat moral per la qual una persona no tolera ser humiliada.

digoxina /di.ɣokˈsi.na/ /di.ɣokˈsi.nə/ /di.ɣukˈsi.nə/ n fem
digoxin

dijous /diˈd͡ʒɔws/ /diˈʒɔws/ n
Thursday

dijous gras n masc
Fat Thursday

dilatadament /di.ɫaˌta.ðaˈmen/ /di.ɫaˌta.ðaˈment/ /di.ɫəˌta.ðəˈmen/ /di.ɫəˌta.ðəˈment/ adv
dilatedly

dilecció n fem
affection

dilema moral n masc
ethical dilemma

diletantisme /di.ɫe.tanˈtiz.me/ /di.ɫə.tənˈtiz.mə/ n masc
dilettantism

diligentment /di.ɫiˌd͡ʒemˈmen/ /di.ɫiˌd͡ʒemˈment/ /di.ɫiˌʒemˈmen/ /di.ɫiˌʒemˈment/ adv
diligently

diligència /di.ɫiˈd͡ʒɛn.si.a/ /di.ɫiˈʒen.si.ə/ /di.ɫiˈʒɛn.si.a/ n fem
errand
Acta administrativa adreçada a un jutge que explica uns fets delictius i la seva investigació policial.
diligence errand
Carruatge que feia una ruta establerta amb passatgers.

dilluns n
Monday

dilruba /diɫˈru.ba/ /diɫˈru.βə/ n masc
dilruba

diluvi /diˈɫu.vi/ /diˈɫu.vi/ /diˈɫu.βi/ n masc
deluge

dimarts /diˈmals/ /diˈmats/ /diˈmaɾs/ n
Tuesday

dimecres /diˈme.kɾes/ n masc
Wednesday

dimecres de cendra n masc
Ash Wednesday

dimensió /di.men.siˈo/ /di.mən.siˈo/ n fem
dimension

diminutiu /di.mi.nuˈtiw/ n masc
diminutive

dimissió /di.mi.siˈo/ n fem
demission

dimitir /di.miˈti/ /di.miˈtiɾ/ v
resign

dimoni /diˈmɔ.ni/ Interjection
the hell
(singular o plural) Sovint en frases interrogatives, denota enuig, sorpresa

dimoni /diˈmɔ.ni/ n masc
demon
Esperit sobrenatural malèfic, diable.

dimorf /diˈmɔrf/ adj
dimorphic

dinar /diˈna/ /diˈnar/ /diˈnaɾ/ n masc
lunch
Àpat del migdia.
dinar
Moneda usada en alguns països àrabs.

dinar /diˈna/ /diˈnar/ /diˈnaɾ/ v
lunch
(intransitiu) Prendre aliments al migdia.

dinastia /di.nasˈti.a/ /di.nəsˈti.ə/ n fem
dynasty

dinerari /di.neˈɾa.ɾi/ /di.nəˈɾa.ɾi/ adj masc
money

diners /diˈnes/ /diˈneɾs/ n masc
money

dinosaure /di.noˈsaw.ɾe/ /di.noˈsaw.ɾə/ /di.nuˈsaw.ɾə/ n masc
dinosaur

dinou number
nineteen

dinou-cents /diˌnɔwˈsens/ number
nineteen hundred

dinovè /di.noˈβe/ /di.nuˈβɛ/ number
nineteenth

dins /ˈdins/ adv
inside
A l'interior d'un espai delimitat.

dins dels límits adv
in bounds

dinàmic /diˈna.mik/ adj masc
dynamic

dinàmica /diˈna.mi.ka/ /diˈna.mi.kə/ n fem
dynamics

dinàmica de grup n fem
group dynamics

dinàmicament /diˌna.mi.kaˈmen/ /diˌna.mi.kaˈment/ /diˌna.mi.kəˈmen/ /diˌna.mi.kəˈment/ adv
dynamically

diplanètia /di.pɫaˈnɛ.ti.a/ /di.pɫəˈnɛ.ti.ə/ n fem
diplanetism

diploma /diˈpɫo.ma/ /diˈpɫo.mə/ n masc
diploma

diplomat /di.pɫoˈmat/ /di.pɫuˈmat/ n masc
graduate

diplomatura /di.pɫo.maˈtu.ɾa/ /di.pɫo.məˈtu.ɾə/ /di.pɫu.məˈtu.ɾə/ n fem
licence
Títol universitari que acredita que una persona ha superat els estudis de diplomatura.

diplomàticament /di.pɫoˌma.ti.kaˈmen/ /di.pɫoˌma.ti.kaˈment/ /di.pɫoˌma.ti.kəˈment/ /di.pɫuˌma.ti.kəˈmen/ adv
diplomatically

dipositar /di.po.ziˈta/ /di.po.ziˈtaɾ/ /di.pu.ziˈta/ v
deposit

dipòsit /diˈpɔ.zit/ n masc
deposit
Diners que un particular confia a una entitat bancària perquè els tingui en custòdia.

dir /ˈdi/ /ˈdiɾ/ v
say
Expressar-se amb el llenguatge, preferentment de forma oral.

dir-hi la seva v
butt in

dir-se /ˈdir.sə/ /ˈdiɾ.se/ v
be called
Portar el nom de.

direcció /di.ɾek.siˈo/ n fem
direction
Orientació que pren un desplaçament o moviment.
management
Departament d'un organisme que exerceix el lideratge.
steering
Mecanisme d'un vehicle que permet al conductor el seu guiatge.

direcció escolar n fem
school management

directament /diˌɾɛk.taˈmen/ /diˌɾɛk.taˈment/ /diˌɾɛk.təˈmen/ /diˌɾɛk.təˈment/ adv
directly

directe /diˈɾɛk.te/ /diˈɾɛk.tə/ adj masc
direct
Que va de dret d’un punt a un altre sense detenir-se en punts intermedis.

director /di.ɾekˈto/ /di.ɾekˈtoɾ/ /di.ɾəkˈto/ n masc
director principal
Persona que porta a terme funcions i pràctiques directives.

director d'art n masc
art director

director de tesi n masc
thesis advisor

directori /di.ɾekˈtɔ.ɾi/ /di.ɾəkˈtɔ.ɾi/ n masc
directory
Consell de direcció d’un organisme o servei públic.
Publicació amb una relació de noms i adreces.
Col·lecció de normes, de regles, que serveixen per a dirigir.
(informàtica) Conjunt de fitxers informàtics agrupats amb un mateix nom per facilitar-ne la utilització, l'administració i cerca.

directriu general comuna n fem
common general directive

directriu general pròpia n fem
university-specific general directive

dirigir /di.ɾiˈd͡ʒi/ /di.ɾiˈd͡ʒiɾ/ /di.ɾiˈʒi/ v
manage
Encaminar o guiar cap a un lloc o objectiu, fer adoptar una direcció.
lead
Manar, liderar seguint una línia o normes.

dirimir /di.ɾiˈmi/ /di.ɾiˈmiɾ/ v
settle

disc /ˈdisk/ n masc
disc
Dispositiu d'enregistrament i d'emmagatzematge de dades d'accés directe que s'utilitza com a suport d'informació.
puck
(hoquei sobre gel) Cos cilíndric de molt poca alçària fet de cautxú vulcanitzat de color negre.

disc compacte n masc
compact disc

disc dur n masc
hard disk

disc volador n masc
flying disc

disc òptic n masc
optical disc

discalcúlia /dis.kaɫˈku.ɫi.a/ /dis.kəɫˈku.ɫi.ə/ n fem
dyscalculia

discapacitat n fem
disability

discapacitat motriu n fem
motor disability

discapacitat múltiple n fem
multiple disability

discernir /di.serˈni/ /di.seɾˈni/ /di.seɾˈniɾ/ /di.sərˈni/ /dis.səɾˈni/ v
discern

disciplina /di.siˈpɫi.na/ /di.siˈpɫi.nə/ /dis.siˈpɫi.nə/ n fem
discipline
Conjunt de regles establertes per a mantenir l'ordre.
Branca del coneixement que és matèria d'estudi i d'ensenyament.

disciplinadament /di.si.pɫiˌna.ðaˈmen/ /di.si.pɫiˌna.ðaˈment/ /di.si.pɫiˌna.ðəˈmen/ /dis.si.pɫiˌna.ðəˈmen/ /dis.si.pɫiˌna.ðəˈment/ adv
disciplinarily

discordança /dis.koɾˈðan.sa/ /dis.koɾˈðan.sə/ /dis.kurˈdan.sə/ /dis.kurˈðan.sə/ n fem
discord

discrecionalment /dis.kɾe.si.oˌnaɫˈmen/ /dis.kɾe.si.oˌnaɫˈment/ /dis.kɾə.si.oˌnaɫˈment/ /dis.kɾə.si.uˌnaɫˈmen/ adv
discretionally

discreció /dis.kɾe.siˈo/ /dis.kɾə.siˈo/ n fem
discretion

discrepar /dis.kɾeˈpa/ /dis.kɾeˈpaɾ/ /dis.kɾəˈpa/ v
differ
Dues coses, ser diferents entre elles.
disagree
Dissentir, no estar d'acord.

discret /disˈkɾet/ adj masc
discreet

discretament /disˌkɾe.taˈmen/ /disˌkɾe.taˈment/ /disˌkɾe.təˈmen/ /disˌkɾe.təˈment/ adv
discreetly

discriminació /dis.kɾi.mi.na.siˈo/ /dis.kɾi.mi.nə.siˈo/ n fem
discrimination

discriminació auditiva n fem
auditory discrimination

discriminació visual n fem
visual discrimination

disculpar /dis.kuɫˈpa/ /dis.kuɫˈpaɾ/ v
forgive

discurs /disˈkurs/ n masc
speech

discussió /dis.ku.siˈo/ n fem
discussion

discutir /dis.kuˈti/ /dis.kuˈtiɾ/ v
discuss
Examinar una qüestió fent-ne una valoració dels aspectes positius i negatius.
(intransitiu) Expressar i argumentar opinions oposades.
argue
Contradir, posar en dubte.

discòrdia /disˈkɔr.di.ə/ /disˈkɔɾ.ði.a/ n fem
discord

discórrer /disˈko.re/ /disˈko.reɾ/ /disˈko.rə/ v
discourse

disfressa /disˈfɾe.sa/ /disˈfɾə.sə/ /disˈfɾɛ.sə/ n fem
disguise
Màscara; vestit de màscara, especialment de carnaval.
Artifici amb què s'oculta o dissimula alguna cosa per què no sigui entesa o coneguda.

disfressar /dis.fɾeˈsa/ /dis.fɾeˈsaɾ/ /dis.fɾəˈsa/ v
disguise

disfàgia /disˈfa.d͡ʒi.a/ /disˈfa.ʒi.ə/ n fem
dysphagia

disjuntivament /di.ʒunˌti.βəˈmen/ /diz.d͡ʒunˌti.vaˈment/ /diz.d͡ʒunˌti.βaˈmen/ /diʒ.ʒunˌti.vəˈmen/ /diʒ.ʒunˌti.vəˈment/ adv
disjunctively

dislocar /diz.ɫoˈka/ /diz.ɫoˈkaɾ/ /diz.ɫuˈka/ v
dislocate
Treure una cosa del seu lloc.
sprain
(medicina) Sortir un os de la seva articulació.

dislèctic /dizˈɫɛk.tik/ adj masc
dyslexic

dislèxia /dizˈɫɛk.si.a/ /dizˈɫɛk.si.ə/ n fem
dyslexia

disortografia n fem
dysorthographia

disparar /dis.paˈɾa/ /dis.paˈɾaɾ/ /dis.pəˈɾa/ v
shoot

dispendiosament /dis.pen.diˌo.zaˈmen/ /dis.pen.diˌo.zaˈment/ /dis.pən.diˌo.zəˈmen/ /dis.pən.diˌo.zəˈment/ adv
expensively

dispensar /dis.penˈsa/ /dis.penˈsaɾ/ /dis.pənˈsa/ v
dispense

dispers /disˈpɛrs/ adj masc
dispersed

dispersament /disˌpɛr.saˈmen/ /disˌpɛr.səˈmen/ /disˌpɛɾ.saˈmen/ /disˌpɛɾ.saˈment/ /disˌpɛɾ.səˈment/ adv
dispersedly

dispersió /dis.peɾ.siˈo/ /dis.pər.siˈo/ n fem
dispersion
Desviació d'un conjunt de valors respecte a un valor central, que generalment correspon a la mitjana aritmètica.

displicentment /dis.pɫiˌsemˈmen/ /dis.pɫiˌsemˈment/ adv
unenthusiastically

disponible /dis.poˈni.bɫe/ /dis.poˈni.βɫe/ /dis.poˈnib.bɫe/ /dis.poˈnib.bɫə/ /dis.puˈni.βɫə/ /dis.puˈnib.bɫə/ adj
available

disposar /dis.poˈza/ /dis.poˈzaɾ/ /dis.puˈza/ v
arrange
Col·locar coses en un ordre determinat.
provide
Tenir coses a l'abast o elements al servei d'algú.

disposició /dis.po.zi.siˈo/ /dis.pu.zi.siˈo/ n fem
disposition

disposició tàctica n fem
tactical movement

dispositiu intrauterí n masc
intrauterine device

dispositivament /dis.po.ziˌti.vaˈment/ /dis.po.ziˌti.vəˈment/ /dis.po.ziˌti.βaˈmen/ /dis.pu.ziˌti.vəˈmen/ /dis.pu.ziˌti.βəˈmen/ adv
willingly

disprosi n masc
dysprosium

dispràxia n fem
dyspraxia

disputar /dis.puˈta/ /dis.puˈtaɾ/ v
dispute
Discutir amb vehemència sobre qualsevol cosa.
Lluitar per la possessió d'alguna cosa.

disquet /disˈket/ /disˈkət/ /disˈkɛt/ n masc
floppy disk

dissabte /diˈsap.te/ n masc
Saturday

dissecar /di.seˈka/ /di.seˈkaɾ/ /di.səˈka/ v
stuff

disseccionar /di.sek.si.oˈna/ /di.sek.si.oˈnaɾ/ /di.sək.si.oˈna/ /di.sək.si.uˈna/ v
dissect

dissemblantment /di.semˌbɫamˈmen/ /di.semˌbɫamˈment/ /di.səmˌbɫamˈmen/ /di.səmˌbɫamˈment/ adv
dissimilarly

dissentir /ði.senˈti/ /ði.senˈtiɾ/ /ði.sənˈti/ v
dissent

disseny /diˈseɲ/ /diˈsəɲ/ /diˈsɛɲ/ n masc
design

disseny curricular n masc
curriculum design

disseny de joc n masc
game design

disseny de nivells n masc
game mapping

disseny experimental n masc
design of experiments

disseny gràfic n masc
graphic design

disseny quasiexperimental n masc
quasi-experimental design

disseny universal n masc
design for all

disseny universal de l'aprenentatge n masc
universal design for learning

dissenyar /di.seˈɲa/ /di.seˈɲaɾ/ v
design

dissertació /ði.seɾ.ta.siˈo/ /ði.səɾ.tə.siˈo/ n fem
dissertation

disset number
seventeen

disset-cents /diˌsɛtˈsens/ number
seventeen hundred

dissetè /di.seˈte/ /di.səˈtɛ/ number
seventeenth

dissidència /di.siˈðɛn.si.a/ /di.siˈðɛn.si.ə/ n fem
dissidence

dissimuladament /di.si.muˌɫa.ðaˈmen/ /di.si.muˌɫa.ðaˈment/ /di.si.muˌɫa.ðəˈmen/ /di.si.muˌɫa.ðəˈment/ adv
dissemblingly

dissincronia n fem
asynchronicity

dissipadament /di.siˌpa.ðaˈmen/ /di.siˌpa.ðaˈment/ /di.siˌpa.ðəˈmen/ /di.siˌpa.ðəˈment/ adv
dissipatively

dissipar /di.siˈpa/ /di.siˈpaɾ/ v
dissipate

dissoldre /diˈsɔɫ.dɾe/ /diˈsɔɫ.dɾə/ v
dissolve

dissolució /di.so.ɫu.siˈo/ /di.su.ɫu.siˈo/ n fem
dissolution

dissolutament /di.soˌɫu.taˈmen/ /di.soˌɫu.taˈment/ /di.soˌɫu.təˈment/ /di.suˌɫu.təˈmen/ adv
dissolutely

dissortat /di.soɾˈtat/ /di.surˈtat/ adj masc
miserable

dissuadir /di.su.aˈði/ /di.su.aˈðiɾ/ /di.su.əˈði/ v
dissuade

distanciar /dis.tan.siˈa/ /dis.tan.siˈaɾ/ /dis.tən.siˈa/ v
separate

distant /disˈtan/ /disˈtant/ adj
distant

distanàsia /dis.taˈna.zi.a/ /dis.təˈna.zi.ə/ n fem
dysthanasia

distendre /disˈten.dɾe/ /disˈten.dɾə/ v
distend

distinció /dis.tin.siˈo/ n fem
distinction

distingir /dis.tiɲˈd͡ʒi/ /dis.tiɲˈd͡ʒiɾ/ /dis.tiɲˈʒi/ v
distinguish
Diferenciar, discriminar.

distintament /disˌtin.taˈmen/ /disˌtin.taˈment/ /disˌtin.təˈmen/ /disˌtin.təˈment/ adv
distinctly

distopia /dis.toˈpi.a/ /dis.toˈpi.ə/ /dis.tuˈpi.ə/ n fem
dystopia

distractor n masc
distractor

distretament /disˌtɾe.taˈmen/ /disˌtɾe.taˈment/ /disˌtɾe.təˈmen/ /disˌtɾe.təˈment/ /disˌtɾɛ.təˈmen/ adv
absent-mindedly

distreure /disˈtɾɛw.ɾe/ v
divert
Apartar una cosa del fi al qual estava destinada.

distribució /dis.tɾi.βu.siˈo/ n fem
distribution

distribució de freqüències n fem
frequency distribution

distribució normal n fem
Gaussian distribution

distribuir /dis.tɾi.buˈiɾ/ /dis.tɾi.βuˈi/ v
distribute

distributivament /dis.tɾi.buˌti.vaˈment/ /dis.tɾi.buˌti.vəˈmen/ /dis.tɾi.buˌti.vəˈment/ /dis.tɾi.βuˌti.βaˈmen/ /dis.tɾi.βuˌti.βəˈmen/ adv
distributively

districte /disˈtrik.te/ /disˈtrik.tə/ n masc
district

disturbi /disˈtur.bi/ n masc
disturbance

distància /disˈtan.si.a/ n fem
distance
Separació d'espai o de temps entre dos punts, fets o persones.
Separació de forma de pensar o afectiva entre persones.

distància de joc n fem
playing distance

distància de llançament n fem
throwing distance

distància de marcatge n fem
guarding distance

distància social n fem
social distance

distès /disˈtes/ /disˈtəs/ /disˈtɛs/ adj masc
relaxed

disúria /diˈzu.ɾi.a/ /diˈzu.ɾi.ə/ n fem
dysuria

dit n masc
finger digit toe
(anatomia) Cadascun dels extrems articulats i separats de la mà, del peu i de les potes d'alguns animals.

dit del cor n masc
middle finger

dita /ˈdi.ta/ /ˈdi.tə/ n masc
saying
Frase feta i conservada per la tradició d'una cultura amb l'objectiu de fer-la servir com advertència, o bé per comunicar una part del saber popular.

diumenge /diwˈmeɲ.d͡ʒa/ /diwˈmeɲ.d͡ʒe/ /diwˈməɲ.ʒə/ /diwˈmɛɲ.ʒə/ n masc
Sunday

diumengí /diw.meɲˈd͡ʒi/ /diw.məɲˈʒi/ adj masc
Sunday

diuturnitat n fem
longness

divendres /diˈvɛn.dɾes/ /diˈvɛn.dɾəs/ /diˈβɛn.dɾes/ n masc
Friday

divergir /di.veɾˈd͡ʒiɾ/ /di.vəɾˈʒi/ /di.βerˈʒi/ /di.βeɾˈd͡ʒiɾ/ /di.βərˈʒi/ v
diverge

divergència /di.veɾˈd͡ʒɛn.si.a/ /di.vəɾˈʒɛn.si.ə/ /di.βerˈd͡ʒɛn.si.a/ /di.βərˈʒɛn.si.ə/ n fem
divergence
Acció i efecte de divergir, de separar-se.
(matemàtiques) Operador diferencial lineal. La divergència d'un camp vectorial és un camp escalar, i es defineix com el flux del camp vectorial per unitat de volum.

divers /diˈvɛɾs/ /diˈvɛɾs/ /diˈβɛrs/ /diˈβɛɾs/ adj masc
diverse

diversament /diˌvɛr.səˈmen/ /diˌvɛɾ.saˈment/ /diˌvɛɾ.səˈment/ /diˌβɛr.saˈmen/ /diˌβɛr.səˈmen/ /diˌβɛɾ.saˈmen/ adv
diversely

diversificar /di.veɾ.si.fiˈkaɾ/ /di.vəɾ.si.fiˈka/ /di.βer.si.fiˈka/ /di.βeɾ.si.fiˈka/ /di.βər.si.fiˈka/ v
diversify

diversitat lingüística n fem
linguistic diversity

diversió n fem
fun

diversos /diˈvɛɾ.sos/ /diˈvɛɾ.sus/ /diˈβɛr.sus/ /diˈβɛɾ.sos/ adj
diverse
(darrere del nom) De diferents tipus.
several
(davant del nom) Alguns, uns quants de diferents.

divertidament /di.veɾˌti.ðaˈment/ /di.vərˌti.ðəˈmen/ /di.vəɾˌti.ðəˈment/ /di.βerˌti.ðaˈmen/ /di.βeɾˌti.ðaˈmen/ /di.βərˌti.ðəˈmen/ adv
funnily

divertir /di.veɾˈtiɾ/ /di.vəɾˈti/ /di.βerˈti/ /di.βeɾˈti/ /di.βərˈti/ v
entertain
Distreure, entretenir, passar una bona estona.
divert
Apartar, desviar o allunyar.

divertit /di.veɾˈtit/ /di.vəɾˈtit/ /di.βerˈtit/ /di.βeɾˈtit/ /di.βərˈtit/ adj masc
fun

dividir /di.viˈði/ /di.viˈðiɾ/ /di.βiˈði/ v
divie

dividir la zona v
split the defense

divinament /diˌvi.naˈment/ /diˌvi.nəˈmen/ /diˌvi.nəˈment/ /diˌβi.naˈmen/ /diˌβi.nəˈmen/ adv
divinely

divinitat /di.vi.niˈtat/ /di.vi.niˈtat/ /di.βi.niˈtat/ n fem
divinity

divisa /diˈvi.za/ /diˈvi.zə/ /diˈβi.za/ /diˈβi.zə/ n fem
motto
Figura o emblema amb una sentència concisa que l'explica, s'empra normalment en heràldica.
currency
Moneda estrangera.

divisible /di.viˈzi.bɫe/ /di.viˈzib.bɫə/ /di.βiˈzi.βɫe/ /di.βiˈzi.βɫə/ /di.βiˈzib.bɫe/ /di.βiˈzib.bɫə/ adj
divisible

divisió /di.vi.ziˈo/ /di.vi.ziˈo/ /di.βi.ziˈo/ n fem
division

divisor /di.viˈzo/ /di.viˈzoɾ/ /di.βiˈzo/ /di.βiˈzoɾ/ n masc
divisor

divo /ˈdi.vo/ /ˈdi.vu/ /ˈdi.βo/ /ˈdi.βu/ n masc
divo

divorci /diˈvɔɾ.si/ /diˈvɔɾ.si/ /diˈβɔr.si/ /diˈβɔɾ.si/ n masc
divorce

divorciat /di.voɾ.siˈat/ /di.vur.siˈat/ /di.βor.siˈat/ /di.βoɾ.siˈat/ adj masc
divorced
Separat pel divorci.

divuit /diˈvujt/ /diˈvujt/ /diˈβujt/ number
eighteen

divuit-cents /diˌvujtˈsens/ /diˌvujtˈsens/ /diˌβujtˈsens/ /diˌβwitˈsens/ number
eightteen hundred

divuitè /di.βujˈte/ number
eighteenth

diví /diˈvi/ /diˈvi/ /diˈβi/ adj masc
divine
Relatiu o pertanyent a Déu o als déus i a la seva espècie.
(per extensió) perfecte, de gran excel·lència.

dixi /ˈdik.si/ n fem
deixis

dizi /ˈdi.zi/ n masc
dizi

diàleg /diˈa.ɫek/ /diˈa.ɫək/ n masc
dialogue

diàmetre /diˈa.me.tɾe/ n masc
diameter

diàmetre a l'alçada de l'home n masc
normal diameter

diàriament /diˌa.ɾi.aˈmen/ /diˌa.ɾi.aˈment/ /diˌa.ɾi.əˈmen/ /diˌa.ɾi.əˈment/ adv
daily

dièresi /diˈɛ.ɾe.zi/ /diˈɛ.ɾə.zi/ n fem
diaeresis

dièsel /diˈe.zeɫ/ /diˈɛ.zəɫ/ n masc
diesel

diòcesi /diˈɔ.se.zi/ /diˈɔ.sə.zi/ n fem
diocese

diòxid /diˈɔk.sit/ n masc
dioxide

diòxid de sofre n masc
sulfur dioxide

diürn /diˈurn/ adj masc
diurnal

diürètic /di.uˈɾɛ.tik/ adj masc
diuretic

do /ˈdo/ /ˈdɔ/ n masc
C
Primera nota de l'escala musical.
gift
Talent innat per a fer una cosa.

do de gents n masc
people skills

doblar /dobˈbɫa/ /doˈbɫaɾ/ /doˈβɫa/ /dubˈbɫa/ /duˈβɫa/ v
double
Multiplicar per dos.
(futbol) Avançar, un jugador, el company d'equip que condueix la pilota en atac per donar-li suport.

doblatge /dobˈbɫa.d͡ʒe/ /dobˈbɫa.d͡ʒə/ /doˈbɫa.d͡ʒe/ /doˈβɫa.d͡ʒe/ /dubˈbɫa.d͡ʒə/ /duˈβɫa.d͡ʒə/ n masc
dubbing

doble /ˈdo.bɫe/ /ˈdo.βɫe/ /ˈdo.βɫə/ /ˈdob.bɫe/ /ˈdob.bɫə/ adj
thick

doble /ˈdo.bɫe/ /ˈdo.βɫe/ /ˈdo.βɫə/ /ˈdob.bɫe/ /ˈdob.bɫə/ n masc
double
Qualsevol quantitat multiplicada per dos.
(bowling) Conjunt de dos plens consecutius.

doble amonestació n fem
two warnings

doble bogey n masc
double bogey

doble bot n masc
not up

doble cop n masc
double hit

doble correcció n fem
double marking

doble doble n masc
double double

doble eliminació n fem
double play

doble eliminatòria n fem
double knockout system

doble falta n fem
double fault double foul
(tennis) Falta de servei en què el servidor falla els dos serveis de què disposa en un mateix punt.
(basquetbol) Falta consistent en la comissió simultània de dues faltes entre dos adversaris, l'un contra l'altre.

doble falta lleu n fem
double minor penalty

doble imposició n fem
double taxation

doble salt n masc
double jump

doble titulació n fem
double degree

doblegar /do.bɫeˈɣaɾ/ /do.βɫeˈɣa/ /dob.bɫeˈɣa/ /dob.bɫəˈɣa/ /du.βɫəˈɣa/ /dub.bɫəˈɣa/ v
fold
Posar una part d'una peça de material sobre ella mateixa, una o diverses vegades, amb l'objectiu que la peça ocupi menys espai o que canviï de direcció.
bend
Col·locar una articulació en posició flexionada.
Vèncer la voluntat d'algú.

doblement /ˌdo.bɫeˈment/ /ˌdo.βɫeˈmen/ /ˌdo.βɫəˈmen/ /ˌdob.bɫeˈmen/ /ˌdob.bɫəˈmen/ /ˌdob.bɫəˈment/ adv
doubly

dobles /ˈdo.bɫes/ /ˈdo.βɫes/ /ˈdo.βɫəs/ /ˈdob.bɫes/ /ˈdob.bɫəs/ n masc
doubles
(esports de raqueta, petanca, botxes) Encontre consistent en un partit o una partida disputat entre dos equips de dos jugadors.
discontinue double
(voleibol, handbol) Falta consistent a tocar la pilota voluntàriament dues vegades consecutives sense cap contacte entremig amb un altre jugador ni tampoc, en el cas de l'handbol, amb el terra, la porteria o l'àrbitre.

dobles de bot n masc
double dribble

dobles de recepció n masc
bad ball handing

dobles femenins n masc
women's doubles

dobles masculins n masc
men's doubles

dobles mixtos n masc
mixed doubles

doblet /dobˈbɫet/ /dobˈbɫət/ /doˈbɫet/ /doˈβɫet/ /dubˈbɫɛt/ /duˈβɫɛt/ n masc
doublet

docent /doˈsen/ /doˈsent/ /doˈsent/ /duˈsen/ /duˈsent/ n neut
teacher

docimologia n fem
docimology

doctament /ˌdɔk.taˈmen/ /ˌdɔk.taˈment/ /ˌdɔk.təˈmen/ /ˌdɔk.təˈment/ adv
learnedly

doctor /dokˈto/ /dokˈtoɾ/ /dokˈtoɾ/ /dukˈto/ /dukˈtor/ /duˈtor/ n masc
doctor
Persona que ha rebut el més alt grau acadèmic que confereix una universitat.
(formal, cortesia) metge

doctor honoris causa n masc
doctor honoris causa

doctoralment /dok.toˌɾaɫˈmen/ /dok.toˌɾaɫˈment/ /duk.tuˌɾaɫˈmen/ adv
doctorally

doctorand /dok.toˈɾan/ /dok.toˈɾant/ /dok.toˈɾant/ /duk.tuˈɾan/ /duk.tuˈɾant/ n masc
doctorand

doctorat /dok.toˈɾat/ /duk.tuˈɾat/ n masc
doctorate doctor's degree
Estudis universitaris de tercer cicle necessaris per a obtenir el títol de doctor.
doctor's degree
Títol universitari que acredita que una persona ha superat els estudis de doctorat i la tesi doctoral.

doctrina /dokˈtɾi.na/ /dokˈtɾi.nə/ /dukˈtɾi.nə/ n fem
doctrine

doctrinalment /dok.tɾiˌnaɫˈmen/ /dok.tɾiˌnaɫˈment/ /duk.tɾiˌnaɫˈmen/ adv
doctrinally

doctrinàriament /dok.tɾiˌna.ɾi.aˈmen/ /dok.tɾiˌna.ɾi.aˈment/ /dok.tɾiˌna.ɾi.əˈment/ /duk.tɾiˌna.ɾi.əˈmen/ adv
doctrinairely

document /do.kuˈmen/ /do.kuˈment/ /du.kuˈmen/ n masc
document

document d'identitat n masc
ID card

document de disseny n masc
design document

documentació /do.ku.men.ta.siˈo/ /do.ku.mən.tə.siˈo/ /du.ku.mən.tə.siˈo/ n fem
documentation

documentalment /do.ku.menˌtaɫˈmen/ /do.ku.menˌtaɫˈment/ /do.ku.mənˌtaɫˈment/ /du.ku.mənˌtaɫˈmen/ adv
documentarily

documentar /do.ku.menˈta/ /do.ku.menˈtaɾ/ /do.ku.mənˈta/ /du.ku.mənˈta/ v
document

documentari /do.ku.menˈta.ɾi/ /do.ku.mənˈta.ɾi/ /du.ku.mənˈta.ɾi/ n masc
documentary

docència /doˈsɛn.si.a/ /doˈsɛn.si.ə/ /duˈsɛn.si.ə/ n fem
teaching

docència en equip n fem
team teaching

dodecaedre /do.ðe.kaˈe.ðɾe/ /do.ðə.kəˈɛ.ðɾə/ /du.ðə.kəˈɛ.ðɾə/ n masc
dodecahedron

dodecàgon /do.ðeˈka.ɣon/ /do.ðəˈka.ɣon/ /du.ðəˈka.ɣun/ n masc
dodecagon

dofí /doˈfi/ /duˈfi/ n masc
dolphin

dofí comú n masc
common dolphin

dofí comú de musell llarg n masc
long-beaked common dolphin

dofí d'elm n masc
Clymene dolphin

dofí d'estuari atlàntic n masc
Atlantic hump-backed dolphin

dofí d'estuari indopacífic n masc
Indo-Pacific hump-backed dolphin

dofí d'estuari sud-americà n masc
tucuxi

dofí de Commerson n masc
Commerson's dolphin

dofí de Fraser n masc
Fraser's dolphin

dofí de Heaviside n masc
Heaviside's dolphin

dofí de Hector n masc
Hector's dolphin

dofí de Heinsohn n masc
Australian snubfin dolphin

dofí de Peale n masc
Peale's dolphin

dofí de Risso n masc
Risso's dolphin

dofí de dents rugoses n masc
rough-toothed dolphin

dofí de flancs blancs n masc
Atlantic white-sided dolphin

dofí de flancs blancs del Pacífic n masc
Pacific white-sided dolphin

dofí de franja blanca n masc
hourglass dolphin

dofí de l'Amazones n masc
boto

dofí de l'Indus n masc
Indus River dolphin

dofí de morro blanc n masc
white-beaked dolphin

dofí de morro llarg n masc
spinner dolphin

dofí del Ganges n masc
Ganges River dolphin

dofí del Iang-Tsé n masc
baiji

dofí del Plata n masc
franciscana

dofí fosc n masc
dusky dolphin

dofí meridional n masc
southern right whale dolphin

dofí mular indopacífic n masc
Indo-Pacific bottlenose dolphin

dofí negre n masc
black dolphin

dofí ratllat n masc
striped dolphin

dofí ratllat de l'Atlàntic n masc
Atlantic spotted dolphin

dofí ratllat tropical n masc
Pantropical spotted dolphin

dofí septentrional n masc
northern right whale dolphin

dogma /ˈdoɡ.ma/ /ˈdoɡ.mə/ n masc
dogma

dogmàtic /doɡˈma.tik/ /duɡˈma.tik/ adj masc
dogmatic

dogmàticament /doɡˌma.ti.kaˈmen/ /doɡˌma.ti.kaˈment/ /doɡˌma.ti.kəˈment/ /duɡˌma.ti.kəˈmen/ adv
dogmatically

dol /ˈdɔɫ/ n masc
mourning

doldre /ˈdɔɫ.dɾe/ /ˈdɔɫ.dɾə/ v
hurt

dolent /doˈɫen/ /duˈɫen/ adj
bad
Que fa el mal, que no és bo

dolenta /doˈɫen.ta/ /doˈɫen.tə/ /duˈɫen.tə/ Interjection
not up

dollar /doˈʎa/ /doˈʎaɾ/ /duˈʎa/ v
stream

dolmen /ˈdɔɫ.men/ /ˈdɔɫ.mən/ n masc
dolmen

dolor /doˈɫo/ /doˈɫoɾ/ /duˈɫo/ n
pain ache
Patiment, pena.
ache
Símptoma que presenta el cos quan s'alteren els receptors nerviosos per avisar d'un perill o mal, produint una sensació desagradable.

dolorosament /do.ɫoˌɾo.zaˈmen/ /do.ɫoˌɾo.zaˈment/ /do.ɫoˌɾo.zəˈment/ /du.ɫuˌɾo.zəˈmen/ adv
painfully

dolç adj masc
sweet

dolçament /ˌdoɫ.saˈmen/ /ˌdoɫ.saˈment/ /ˌdoɫ.səˈmen/ /ˌdoɫ.səˈment/ adv
sweetly

dolçor /doɫˈso/ /doɫˈsoɾ/ /duɫˈso/ n fem
sweetness

domar /doˈma/ /doˈmaɾ/ /duˈma/ v
tame

domesticar /do.mes.tiˈka/ /do.mes.tiˈkaɾ/ /du.məs.tiˈka/ v
domesticate

domicili /do.miˈsi.ɫi/ /du.miˈsi.ɫi/ n masc
domicile

dominació /do.mi.na.siˈo/ /do.mi.nə.siˈo/ /du.mi.nə.siˈo/ n masc
domination

dominant /do.miˈnan/ /do.miˈnant/ /du.miˈnan/ adj
dominant
que domina
que vol dominar els altres, que no sofreix que se li oposin, que el contradiguin
el principal o superior entre altres del seu ordre o classe

dominar /do.miˈna/ /do.miˈnaɾ/ /du.miˈna/ v
dominate
(intransitiu) Tenir el poder, la supremacia.
(transitiu) Destacar per ultrapassar en alçària.
control
(transitiu) Tenir el domini sota la pròpia supremacia.
put down
(transitiu) Tenir sota control, contenir, subjectar.

domini lingüístic n masc
linguistic domain

dominicà /do.mi.niˈka/ /du.mi.niˈka/ adj masc
Dominican
Relatiu o pertanyent a Santo Domingo o a la República Dominicana.

dominicà /do.mi.niˈka/ /du.mi.niˈka/ n masc
Dominican
Persona que habita o és originària de Santo Domingo o de la República Dominicana.

dominància cerebral n fem
cerebral dominance

dominància lateral n fem
lateral dominance

dominó /do.miˈno/ /du.miˈno/ n masc
domino

domàs /doˈmas/ /duˈmas/ n masc
damask

domèstic /doˈmɛs.tik/ /duˈmɛs.tik/ adj masc
domestic

domèsticament /doˌmɛs.ti.kaˈmen/ /doˌmɛs.ti.kaˈment/ /doˌmɛs.ti.kəˈment/ /duˌmɛs.ti.kəˈmen/ adv
domestically

dona /ˈdo.na/ /ˈdo.nə/ /ˈdɔ.na/ /ˈdɔ.nɔ/ /ˈdɔ.nə/ n fem
woman
Persona del sexe femení.
wife woman
Muller, independentment de la situació legal.

donació /do.na.siˈo/ /do.nə.siˈo/ /du.nə.siˈo/ n fem
donation

donador /do.naˈðo/ /do.naˈðoɾ/ /do.nəˈðo/ /du.nəˈðo/ adj masc
donating
Que dóna.

donador /do.naˈðo/ /do.naˈðoɾ/ /do.nəˈðo/ /du.nəˈðo/ n masc
giver
Qui dóna.

donant /doˈnan/ /doˈnant/ /duˈnan/ adj
donating
Que fa una donació.

donant /doˈnan/ /doˈnant/ /duˈnan/ n masc
donor
Qui fa una donació.

donar /doˈna/ /doˈnaɾ/ /duˈna/ v
give
Entregar de franc, regalar.

donar a llum v
give birth
parir

donar la llauna v
annoy

donar peixet v
give a chance

donar un cop de cap v
head

donar un cop de dits v
tap in

doncs /ˈdɔns/ /ˈdɔŋks/ /ˈdɔŋks/ /ˈdɔŋs/ conjunction
then
Nexe de conseqüència o conclusió.

donzell /donˈzeʎ/ /dunˈzeʎ/ n masc
goldsinny-wrasse
Peix marí de la família dels làbrids,de color gris, típic dels mars del Nord (Ctenolabrus rupestris).

donzella /donˈze.ʎa/ /donˈze.ʎə/ /dunˈze.ʎə/ n fem
maiden
Dona verge.
rainbow
Peix osteïcti de l'ordre dels perciformes i de la família dels làbrids (Coris julis).

dopamina /do.paˈmi.na/ /do.pəˈmi.nə/ /du.pəˈmi.nə/ n fem
dopamine

dopar /doˈpa/ /doˈpaɾ/ /duˈpa/ v
dope

dorayaki /do.ɾaˈja.ki/ n masc
dorayaki

dormie adj
dormie

dormilec /doɾ.miˈɫek/ /doɾ.miˈɫɛk/ /dur.miˈɫɛk/ adj masc
sleepy
Que dorm molt.

dormilec /doɾ.miˈɫek/ /doɾ.miˈɫɛk/ /dur.miˈɫɛk/ n masc
sleepyhead
Persona que dorm molt.

dormir /dorˈmi/ /doɾˈmi/ /doɾˈmiɾ/ /durˈmi/ /dɾuˈmiɾ/ v
sleep be asleep

dormir com un soc v
sleep like a log

dormitori /doɾ.miˈtɔ.ɾi/ /dur.miˈtɔ.ɾi/ n masc
bedroom

dors /ˈdɔrs/ /ˈdɔs/ /ˈdɔɾs/ n masc
back

dorsal oceànica n fem
mid-oceanic ridge

dos number
two

dos-cents /ˌdoˈsens/ number
hundred

dosar /doˈza/ /doˈzaɾ/ /duˈza/ v
dose
Prescriure la dosi d’un medicament.

dosi n fem
dose

dosseret /do.seˈɾet/ /do.səˈɾət/ /du.səˈɾɛt/ n masc
canopy

dossier /do.siˈe/ /do.siˈeɾ/ /du.siˈe/ n masc
dossier

dossier d'aprenentatge n masc
student learning portfolio

dossier de docència n masc
teaching portfolio

dossier electrònic n masc
digital portfolio

dot /ˈdɔt/ n masc
dowry
Diners i béns aportats per la núvia en el seu contracte matrimonial.
stone bass
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Polyprion americanus)
gift
Qualitat o capacitat innata.

dotació /do.ta.siˈo/ /du.tə.siˈo/ n fem
endowment
Recursos assignats a una finalitat, fundació, associació, etc.

dotar /doˈta/ /doˈtaɾ/ /duˈta/ v
endow
Donar dot a una noia.
Assignar béns o rendes a una institució.
Proporcionar dots o qualitats naturals.
supply
Equipar un establiment amb els mitjans necessaris.

dotze /ˈdo.d͡ze/ number
twelve

dotze-cents /ˌdo.d͡zeˈsens/ /ˌdo.d͡zəˈsens/ number
twelve hundred

dotzena /doˈd͡ze.na/ /doˈd͡zə.nə/ /duˈd͡zɛ.nə/ n fem
dozen

dotzè /doˈd͡ze/ /doˈd͡zə/ /duˈd͡zɛ/ number
twelfth
(ordinal) Que en l'ordre d'una sèrie ocupa la posició dotze.

drac n masc
dragon

dracma /ˈdɾaɡ.ma/ /ˈdɾaɡ.mə/ n fem
drachma
Certa moneda de plata que corregué entre els grecs, i també entre els romans, i que valia quasi el mateix que un denari.

draft n masc
draft

dragona /dɾaˈɣo.na/ /dɾəˈɣo.nə/ n fem
dragoness

dragó /dɾəˈɣo/ n masc
gecko
Rèptil de la família dels gecònids (Gekkonidae) d’hàbits nocturns, insectívor i amb dits adhesius.
dragonet
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Callionymus lyra)

dragó comú n masc
Moorish gecko

dram /ˈdɾam/ n masc
dram

drama /ˈdɾa.ma/ /ˈdɾa.mə/ n masc
drama

dramatització n fem
dramatisation

dramaturg /dɾa.maˈtuɾk/ /dɾə.məˈturk/ n masc
playwrigth

dramàticament /dɾaˌma.ti.kaˈmen/ /dɾaˌma.ti.kaˈment/ /dɾəˌma.ti.kəˈmen/ /dɾəˌma.ti.kəˈment/ adv
dramatically

drap /ˈdɾap/ n masc
cloth

drapaire /dɾaˈpaj.ɾe/ /dɾəˈpaj.ɾə/ n neut
rag-and-bone man

draper /dɾaˈpe/ /dɾaˈpeɾ/ /dɾəˈpe/ n masc
draper

drassana /dɾaˈsa.na/ n fem
shipyard

draw n masc
draw

drenar /dɾeˈna/ /dɾeˈnaɾ/ /dɾəˈna/ v
drain

dret /ˈdɾet/ /ˈdɾət/ /ˈdɾɛt/ adj masc
right
Referent al cantó oposat a l'esquerre.
straight
Que segueix una línia recta imaginària, sense torçar-se.
standing
Situació d'una persona fent servir com a suport del propi pes els peus, dempeus.

dret /ˈdɾet/ /ˈdɾət/ /ˈdɾɛt/ n masc
law right
Disciplina que estudia les lleis d'una regió o tema.
right law
Justícia, qualitat de poder reclamar una possessió o servei.
front side
(hoquei sobre herba) Cara esquerra de la pala d'un estic, de forma plana, l'única amb què es pot tocar la bola.

dret a l'educació n masc
right to education

dret de servei n masc
right to serve

dreta /ˈdɾe.ta/ /ˈdɾə.tə/ /ˈdɾɛ.tə/ n fem
right
Costat dret.

dretament /ˌdɾe.taˈmen/ /ˌdɾe.taˈment/ /ˌdɾə.təˈment/ /ˌdɾɛ.təˈmen/ adv
straight
D'una manera dreta, de dret, en línia recta.

drethavent /ˌdɾe.taˈvent/ /ˌdɾe.taˈβen/ /ˌdɾə.təˈvənt/ /ˌdɾɛ.təˈvɛn/ /ˌdɾɛ.təˈβɛn/ n neut
beneficiary

drets de joc n masc
green fee

dreturerament /dɾe.tuˌɾe.ɾaˈmen/ /dɾe.tuˌɾe.ɾaˈment/ /dɾə.tuˌɾe.ɾəˈmen/ /dɾə.tuˌɾe.ɾəˈment/ adv
properly

dretà /dɾeˈta/ adj masc
right-handed
Dit d'una persona que se serveix de la mà dreta o del peu dret.

dretà /dɾeˈta/ n masc
right-winger
Persona pertanyent a un partit de dreta, o que és de dretes.

dreçar /dɾeˈsa/ /dɾeˈsaɾ/ /dɾəˈsa/ v
go straight
(intransitiu) Un camí, portar tot dret cap a un lloc.
straighten
(transitiu) Posar dret, vertical.

driblar /dɾibˈbɫa/ /dɾiˈbɫaɾ/ /dɾiˈβɫa/ v
dribble

driblatge /dɾibˈbɫa.d͡ʒe/ /dɾibˈbɫa.d͡ʒə/ /dɾiˈbɫa.d͡ʒe/ /dɾiˈβɫa.d͡ʒe/ /dɾiˈβɫa.d͡ʒə/ n masc
dribble

driblatge curt n masc
close dribble

driblatge en l'aire n masc
air dribble

driblatge llarg n masc
long dribble

dring /ˈdɾiŋ/ /ˈdɾiŋk/ /ˈdɾiŋk/ n masc
clink

dringar /dɾiŋˈɡa/ /dɾiŋˈɡaɾ/ v
tinkle

drive n masc
drive

droga /ˈdɾɔ.ɣa/ /ˈdɾɔ.ɣɔ/ /ˈdɾɔ.ɣə/ n fem
drug

drogoaddicció /ˌdɾɔ.ɣo.a.ðik.siˈo/ /ˌdɾɔ.ɣo.ad.dik.siˈo/ /ˌdɾɔ.ɣo.əd.dik.siˈo/ /ˌdɾɔ.ɣu.əd.dik.siˈo/ n fem
drug addiction

drogoaddicte /ˌdɾɔ.ɣo.adˈdik.te/ /ˌdɾɔ.ɣo.aˈðik.te/ /ˌdɾɔ.ɣo.ədˈdik.tə/ /ˌdɾɔ.ɣu.ədˈdik.tə/ n masc
drug addict

drogueria /dɾo.ɣeˈɾi.a/ /dɾo.ɣəˈɾi.ə/ /dɾu.ɣəˈɾi.ə/ n fem
drugstore

dron /ˈdɾɔn/ n masc
drone

dropar /dɾoˈpa/ /dɾoˈpaɾ/ /dɾuˈpa/ v
drop

dropatge n masc
drop

dropo /ˈdɾo.po/ /ˈdɾo.pu/ adj masc
lazy
Que defuig el treball.

dropo /ˈdɾo.po/ /ˈdɾo.pu/ n masc
lazybones
Persona que defuig el treball.

druida /ˈdɾuj.ða/ /ˈdɾuj.ðə/ /ˈdɾwi.ða/ n masc
druid

druïdessa /dɾu.iˈðe.sa/ /dɾu.iˈðə.sə/ /dɾu.iˈðɛ.sə/ n fem
druidess

duana /duˈa.na/ /duˈa.nə/ n fem
customs

duaner /du.aˈne/ /du.aˈneɾ/ /du.əˈne/ adj masc
customs

dubitativament /du.bi.taˌti.vaˈment/ /du.bi.təˌti.vəˈmen/ /du.bi.təˌti.vəˈment/ /du.βi.taˌti.βaˈmen/ /du.βi.təˌti.βəˈmen/ adv
doubtingly

dublinès /du.bɫiˈnes/ /du.bɫiˈnəs/ /du.bɫiˈnɛs/ /du.βɫiˈnɛs/ adj masc
Dubliner
Relatiu o pertanyent a Dublín.

dublinès /du.bɫiˈnes/ /du.bɫiˈnəs/ /du.bɫiˈnɛs/ /du.βɫiˈnɛs/ n masc
Dubliner
Persona que habita o és originària de Dublín.

dubni n masc
dubnium

dubtar /dupˈta/ /dupˈtaɾ/ v
doubt question
(intransitiu) Trobar-se indecís, no saber prendre una decisió.

dubte /ˈdup.te/ /ˈdup.tə/ n masc
doubt

dubtosament /dupˌto.zaˈmen/ /dupˌto.zaˈment/ /dupˌto.zəˈmen/ /dupˌto.zəˈment/ adv
doubtfully

dubtós /dupˈtos/ adj masc
doubtful

duc n masc
eagle owl
Ocell pertanyent a la família dels estrígids (Bubo bubo).
duke
Persona que posseeix el títol nobiliari de duc.

ducat n masc
dukedom
Territori que antigament era governat per un duc.
Territori que malgrat no ser governat per un duc, ofereix el seu nom, perquè el títol de duc es mantingui simbòlicament o, fins i tot, en alguns casos, oferint alguns dret al seu dignatari.
ducat
(numismàtica) Moneda d'or originària de Venècia i adoptada per diversos països europeus.

dues parets n masc
carom

dugong /duˈɣɔŋ/ /duˈɣɔŋk/ /duˈɣɔŋk/ n masc
dugong

dugongs /duˈɣɔŋks/ /duˈɣɔŋks/ /duˈɣɔŋs/ n masc
Dugongidae

duna /ˈdu.na/ /ˈdu.nə/ n fem
dune

duodenal /du.o.ðeˈnaɫ/ /du.o.ðəˈnaɫ/ /du.u.ðəˈnaɫ/ adj
duodenal

duodè /du.oˈðe/ /du.uˈðɛ/ n masc
duodenum

duplicadament /du.pɫiˌka.ðaˈmen/ /du.pɫiˌka.ðaˈment/ /du.pɫiˌka.ðəˈmen/ /du.pɫiˌka.ðəˈment/ adv
in duplicate

duplicar /du.pɫiˈka/ /du.pɫiˈkaɾ/ v
duplicate

duquessa /duˈke.sa/ /duˈkə.sə/ /duˈkɛ.sə/ n fem
duchess

dur /ˈdu/ /ˈduɾ/ adj masc
hard
De duresa, fort, difícil de ratllar, resistent.

dur /ˈdu/ /ˈduɾ/ v
wear
Portar posat.
carry
Portar amb les mans, a la butxaca, carregar amb el cos alguna cosa.

durablement /duˌɾa.bɫeˈment/ /duˌɾa.βɫeˈmen/ /duˌɾa.βɫəˈmen/ /duˌɾab.bɫeˈmen/ /duˌɾab.bɫəˈmen/ /duˌɾab.bɫəˈment/ adv
lastingly

durada /duˈɾa.ða/ /duˈɾa.ðə/ n fem
duration

durador /du.ɾaˈðo/ /du.ɾaˈðoɾ/ /du.ɾəˈðo/ adj masc
durable

dural /duˈɾaɫ/ adj
dural
Relatiu a la duramàter.

durament /ˌdu.ɾaˈmen/ /ˌdu.ɾaˈment/ /ˌdu.ɾəˈmen/ /ˌdu.ɾəˈment/ adv
harshly

durant /duˈɾan/ /duˈɾant/ preposition
during

durar /duˈɾa/ /duˈɾaɾ/ v
last

duresa /duˈɾe.za/ /duˈɾə.zə/ /duˈɾɛ.zə/ n fem
hardness

duresa innecessària n fem
roughing

durisòl /du.ɾiˈsɔɫ/ n masc
durisol

durícia /duˈɾi.si.a/ /duˈɾi.si.ə/ n fem
corn

dutxa /ˈdu.t͡ʃa/ /ˈdu.t͡ʃɛ/ n fem
shower dutxa
Bany pres en una dutxa.

dutxar /duˈt͡ʃa/ /duˈt͡ʃaɾ/ v
take a shower
(pronominal) Prendre una dutxa.

dàctil /ˈdak.tiɫ/ n masc
dactyl
(literatura) Vers de mètrica grecollatina compost per una síl·laba llarga seguida de dues breus.

dàlet /ˈda.ɫet/ /ˈda.ɫət/ n fem
dalet

dàlmata /ˈdaɫ.ma.ta/ /ˈdaɫ.mə.tə/ adj
Dalmatian
Relatiu o pertanyent a Dalmàcia.

dàlmata /ˈdaɫ.ma.ta/ /ˈdaɫ.mə.tə/ n masc
Dalmatian
(invariable) Antiga llengua romànica parlada a l'actual Dalmàcia.
(epicè) Tipus de gos de talla mitjana amb pelatge blanc i taques negres.

dàlmata /ˈdaɫ.ma.ta/ /ˈdaɫ.mə.tə/ n neut
Dalmatian
Persona que habita o és originària de Dalmàcia.

dàrsena /ˈðaɾ.se.na/ /ˈðaɾ.sə.nə/ n fem
shipside

dàtil n masc
date

dèbilment /ˌdɛ.biɫˈmen/ /ˌdɛ.biɫˈment/ /ˌdɛ.βiɫˈmen/ adv
weakly

dèbit /ˈdɛ.βit/ n masc
debt

dècada /ˈdɛ.ka.ða/ n fem
decade
Període de deu anys.
Període de deu dies.

dèdal /ˈdɛ.ðaɫ/ /ˈdɛ.ðəɫ/ n masc
maze
Laberint com a joc.

dèficit /ˈdɛ.fi.sit/ n masc
deficit

dèficit estructural n masc
structural deficit

dèspota /ˈdɛs.po.ta/ /ˈdɛs.po.tə/ /ˈdɛs.pu.tə/ n neut
despot

déjà-vu /deˌd͡ʒaˈvi/ /deˌd͡ʒaˈβi/ /deˌʒaˈβi/ /dəˌʒaˈvi/ /dəˌʒaˈβi/ n masc
déjà vu

déntol /ˈden.toɫ/ /ˈden.tuɫ/ n masc
common dentex

déntol corcorvat n masc
pink dentex

déu n masc
god deity

dígit /ˈdi.d͡ʒit/ /ˈdi.ʒit/ n masc
digit
Cadascun dels símbols que s'utilitzen en matemàtica per representat les quantitats des de l'u fins al nou i també el zero.
Amb relació al còmput dels eclipsis, una dotzena part del diàmetre del Sol o de la Lluna.

díode n masc
diode

díptic /ˈdip.tik/ n masc
diptych

dírham /ˈdir.əm/ /ˈdiɾ.am/ n masc
dirham

dòcil /ˈdɔ.siɫ/ adj
docile
Que accepta les normes.

dòcilment /ˌdɔ.siɫˈmen/ /ˌdɔ.siɫˈment/ adv
docilely

dòlar /ˈdɔ.ɫaɾ/ n masc
dollar

dòmino /ˈdɔ.mi.no/ /ˈdɔ.mi.nu/ n masc
domino

dònut /ˈdɔ.nut/ n masc
doughnut donut spin
Pastisset en forma de tor fet de massa de pasta fregida, normalment ensucrat o recobert de xocolata.

eagle n masc
eagle

eben /ˈe.ben/ /ˈe.βən/ n masc
ebony

ebenista /e.beˈnis.ta/ /e.beˈnis.te/ /ə.βəˈnis.tə/ n neut
cabinetmaker
Persona que treballa amb fustes fines.

eclecticisme /e.kɫek.tiˈsiz.me/ /ə.kɫək.tiˈsiz.mə/ n masc
eclecticism

eclesiàstic /e.kɫe.ziˈas.tik/ /ə.kɫə.ziˈas.tik/ adj masc
ecclesiastical
Relatiu o pertanyent a l'església o al clergat.

eclesiàsticament /e.kɫe.ziˌas.ti.kaˈmen/ /e.kɫe.ziˌas.ti.kaˈment/ /ə.kɫə.ziˌas.ti.kəˈmen/ /ə.kɫə.ziˌas.ti.kəˈment/ adv
ecclesiastically

eclipsar /e.klipˈsa/ /e.klipˈsaɾ/ /ə.kɫipˈsa/ v
eclipse

eclipsi /eˈkɫip.si/ n masc
eclipse

eclèctic /eˈkɫɛk.tik/ /əˈkɫɛk.tik/ adj masc
eclectic

eclècticament /eˌkɫɛk.ti.kaˈmen/ /eˌkɫɛk.ti.kaˈment/ /əˌkɫɛk.ti.kəˈmen/ /əˌkɫɛk.ti.kəˈment/ adv
eclectically

eco /ˈɛ.ko/ /ˈɛ.ku/ n masc
echo

ecoansietat /ˌe.ko.an.si.eˈtat/ /ˌɛ.ko.ən.si.əˈtat/ /ˌɛ.ku.ən.si.əˈtat/ n fem
ecoanxiety

ecoformació n fem
ecoeducation

ecografia /ˌe.ko.ɣɾaˈfi.a/ /ˌɛ.ko.ɣɾəˈfi.ə/ /ˌɛ.ku.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
ultrasonography

ecologista /e.ko.ɫoˈd͡ʒis.ta/ /e.ko.ɫoˈd͡ʒis.te/ /e.ko.ɫoˈʒis.ta/ /e.ko.ɫoˈʒis.te/ /ə.ko.ɫoˈʒis.tə/ /ə.ku.ɫuˈʒis.tə/ adj
ecologist
Relatiu o pertanyent a l’ecologisme.

ecologista /e.ko.ɫoˈd͡ʒis.ta/ /e.ko.ɫoˈd͡ʒis.te/ /e.ko.ɫoˈʒis.ta/ /e.ko.ɫoˈʒis.te/ /ə.ko.ɫoˈʒis.tə/ /ə.ku.ɫuˈʒis.tə/ n neut
ecologist
Partidari de l’ecologisme.

ecològic /e.koˈɫɔ.d͡ʒik/ /e.koˈɫɔ.ʒik/ /ə.koˈɫɔ.ʒik/ /ə.kuˈɫɔ.ʒik/ adj masc
eco-friendly

economia /e.ko.noˈmi.a/ /ə.ko.noˈmi.ə/ /ə.ku.nuˈmi.ə/ n fem
economics economy
Disciplina que tracta dels intercanvis comercials i l'estudi dels diners i les relacions que provoca.

economia de l'educació n fem
education economy

economitzar /e.ko.no.miˈd͡za/ /e.ko.no.miˈza/ /e.ko.no.miˈzaɾ/ /ə.ko.no.miˈd͡za/ /ə.ku.nu.miˈd͡za/ v
economize

econòmic /e.koˈnɔ.mik/ /ə.koˈnɔ.mik/ /ə.kuˈnɔ.mik/ adj masc
economical

econòmicament /e.koˌnɔ.mi.kaˈmen/ /e.koˌnɔ.mi.kaˈment/ /ə.koˌnɔ.mi.kəˈment/ /ə.kuˌnɔ.mi.kəˈmen/ adv
economically

ecoturisme n masc
ecoturism

ecs /ˈɛks/ Interjection
ugh

ectoderma /ek.toˈðeɾ.ma/ /ək.toˈðəɾ.mə/ /ək.tuˈðɛr.mə/ n masc
ectoderm

ecumènicament /e.kuˌmɛ.ni.kaˈmen/ /e.kuˌmɛ.ni.kaˈment/ /ə.kuˌmɛ.ni.kəˈmen/ /ə.kuˌmɛ.ni.kəˈment/ adv
ecumenically

edat /eˈðat/ n fem
age
Temps transcorregut des del començament de la vida d'una persona.
Període de temps determinat pels historiadors per tal de concretar aquests estudis.

edat cronològica n fem
chronological age

edat escolar n fem
school age

edat mental n fem
mental age

edició /e.ði.siˈo/ /ə.ði.siˈo/ n fem
edition

edicte /eˈðik.te/ /əˈðik.tə/ n masc
edict

edificar /e.ði.fiˈka/ /e.ði.fiˈkaɾ/ /ə.ði.fiˈka/ v
edify

edifici /e.ðiˈfi.si/ n masc
building edifice

edifici escolar n masc
school building

editar /e.ðiˈta/ /e.ðiˈtaɾ/ v
publish edit
Preparar la publicació d’una obra impresa o gravada.
edit
(informàtica) Preparar o modificar dades.

editor /e.ðiˈto/ /e.ðiˈtoɾ/ /ə.ðiˈto/ n masc
editor
Persona d'una editorial o d'una empresa periodística que dirigeix els continguts.
(informàtica) Programa per crear i modificar fitxers, especialment de fitxers de text.

editorial /e.ði.to.ɾiˈaɫ/ /ə.ði.to.ɾiˈaɫ/ /ə.ði.tu.ɾiˈaɫ/ n fem
publisher
Empresa que reprodueix i distribueix texts i altres documents.

editorial /e.ði.to.ɾiˈaɫ/ /ə.ði.to.ɾiˈaɫ/ /ə.ði.tu.ɾiˈaɫ/ n masc
editorial
Gènere periodístic d'opinió sense firma que reflecteix l'opinió de l'empresa que gestiona el mitjà.

edredó /e.ðɾeˈðo/ /ə.ðɾəˈðo/ n masc
eiderdown

educabilitat /e.ðu.ka.bi.ɫiˈtat/ /ə.ðu.kə.βi.ɫiˈtat/ n fem
educability

educació /e.ðu.ka.siˈo/ n fem
education
Procés pel qual s'aprenen conceptes, hàbits o valors que ajuden a establir una base cultural i una correcta socialització.

educació a distància n fem
distance education

educació artística n fem
art education

educació comparada n fem
comparative education

educació compensatòria n fem
compensatory education

educació comprensiva n fem
comprehensive education

educació d'adults n fem
adult education

educació de masses n fem
mass education

educació diferenciada n fem
single-sex education

educació emocional n fem
social and emotional education

educació en el lleure n fem
leisure education

educació en valors n fem
values education

educació especial n fem
special education

educació estètica n fem
aesthetic education

educació extraescolar n fem
out-of-school education

educació familiar n fem
family education

educació formal n fem
formal education

educació física n fem
physical education

educació humanística n fem
humanistic education

educació inclusiva n fem
inclusive education

educació infantil n fem
preschool education

educació informal n fem
informal education

educació integral n fem
integral education

educació intel·lectual n fem
intellectual education

educació intercultural n fem
intercultural education

educació internacional n fem
international education

educació laica n fem
secular education

educació llibertària n fem
libertarian education

educació mixta n fem
mixed education

educació moral n fem
moral education

educació multicultural n fem
multicultural education

educació musical n fem
music education

educació no directiva n fem
non-directive education

educació no formal n fem
non-formal education

educació obligatòria n fem
compulsory education

educació patrimonial n fem
heritage education

educació per a la ciutadania n fem
citizenship education

educació per a la pau n fem
peace education

educació per a la salut n fem
health education

educació per al consum n fem
consumer education

educació per al desenvolupament n fem
education for development

educació per al desenvolupament sostenible n fem
education for sustainable development

educació personalitzada n fem
personalized education

educació política n fem
political education

educació popular n fem
popular education

educació primària n fem
primary education

educació psicomotora n fem
psychomotor education

educació recurrent n fem
recurrent education

educació religiosa n fem
religious education

educació secundària n fem
secondary education

educació secundària obligatòria n fem
compulsory lower secondary education

educació sensorial n fem
sensory training

educació sexual n fem
sex education

educació social n fem
social education

educació superior n fem
higher education

educació superior transfronterera n fem
cross-border higher education

educació universitària n fem
university education

educació urbana n fem
urban education

educació visual i plàstica n fem
visual and plastic education

educació viària n fem
traffic safety education

educador /e.ðu.kaˈðo/ /e.ðu.kaˈðoɾ/ /ə.ðu.kəˈðo/ n masc
educator

educador d'adults n masc
adult educator

educador de carrer n masc
street educator

educador en el lleure infantil i juvenil n masc
youth worker

educador especialitzat n masc
specialized educator

educador familiar n masc
family life educator

educador infantil n masc
early childhood educator

educador social n masc
social educator

educat /e.ðuˈkat/ /ə.ðuˈkat/ adj masc
well-mannered

educatiu /e.ðu.kaˈtiw/ /ə.ðu.kəˈtiw/ adj masc
educational
Relatiu o pertanyent a l'educació.
Que educa, que transmet coneixements, actituds, valors o formes de cultura, que serveix per a transmetre'ls.

educativitat n fem
educativity

eduir /e.ðuˈi/ /e.ðuˈiɾ/ /ə.ðuˈi/ v
educe

edulcorar /e.ðuɫ.koˈɾa/ /e.ðuɫ.koˈɾaɾ/ /ə.ðuɫ.koˈɾa/ /ə.ðuɫ.kuˈɾa/ v
sweeten

efa /ˈe.fa/ /ˈe.fə/ n fem
ef

efecte /eˈfɛk.te/ /əˈfɛk.tə/ n masc
spin

efecte Pigmalió n masc
Pygmalion effect

efecte combinat n masc
mixed spin

efecte d'halo n masc
halo effect

efecte de retrocés n masc
backspin

efecte de rodolament n masc
overspin

efecte extern n masc
externality

efecte helicoïdal n masc
helical spin

efecte hivernacle n masc
greenhouse effect

efecte lateral n masc
sidespin

efecte liftat n masc
overspin

efectiu /e.fekˈtiw/ /ə.fəkˈtiw/ n masc
cash
Diner líquid, o en metàl·lic típicament en forma de paper moneda.

efectivament /e.fekˌti.vaˈment/ /e.fekˌti.βaˈmen/ /ə.fəkˌti.vəˈmen/ /ə.fəkˌti.vəˈment/ /ə.fəkˌti.βəˈmen/ adv
effectively

efectuar /e.fek.tuˈa/ /e.fek.tuˈaɾ/ /ə.fək.tuˈa/ v
perform

efeminadament /e.fe.miˌna.ðaˈmen/ /e.fe.miˌna.ðaˈment/ /ə.fə.miˌna.ðəˈmen/ /ə.fə.miˌna.ðəˈment/ adv
effeminately

efeminat /e.fe.miˈnat/ /ə.fə.miˈnat/ adj
effeminate

eficaçment /e.fiˌkazˈmen/ /e.fiˌkazˈment/ /ə.fiˌkazˈmen/ /ə.fiˌkazˈment/ adv
efficaciously

eficient /e.fi.siˈen/ /e.fi.siˈent/ /ə.fi.siˈen/ /ə.fi.siˈent/ adj
efficient

eficientment /e.fi.siˌemˈmen/ /e.fi.siˌemˈment/ /ə.fi.siˌemˈmen/ /ə.fi.siˌemˈment/ adv
efficiently

eficiència /e.fi.siˈɛn.si.a/ /ə.fi.siˈɛn.si.ə/ n fem
effectiveness
Relació entre els resultats obtinguts i els recursos utilitzats.

eficàcia /e.fiˈka.si.a/ /ə.fiˈka.si.ə/ n fem
efficacy

efluir /e.fɫuˈi/ /e.fɫuˈiɾ/ /ə.fɫuˈi/ v
emanate

efusivament /e.fuˌzi.vaˈment/ /e.fuˌzi.βaˈmen/ /ə.fuˌzi.vəˈmen/ /ə.fuˌzi.vəˈment/ /ə.fuˌzi.βəˈmen/ adv
effusively

efígie /eˈfi.ʒi.e/ /əˈfi.ʒi.ə/ n fem
effigy

efímer /eˈfi.meɾ/ /əˈfi.mər/ adj masc
ephemeral
Que té una duració màxima d'un dia.
De duració molt breu.

efímera /eˈfi.me.ɾa/ /əˈfi.mə.ɾə/ n fem
mayfly
Insecte pterigot, d'ales membranoses, amb dos o tres cercs, que viu a l'aigua fins que surt per aparellar-se i morir quasi immediatament.

efímerament /eˌfi.me.ɾaˈmen/ /eˌfi.me.ɾaˈment/ /əˌfi.mə.ɾəˈmen/ /əˌfi.mə.ɾəˈment/ adv
ephemerally

egipci /eˈʒip.si/ /əˈʒip.si/ adj masc
Egyptian
Relatiu o pertanyent a Egipte o la seva llengua.

egipci /eˈʒip.si/ /əˈʒip.si/ n masc
Egyptian
Persona que habita o és originària d'Egipte.
(masculí singular) Llengua afroasiàtica parlada a l'Antic Egipte.

eglefí /e.ɣɫeˈfi/ /ə.ɣɫəˈfi/ n masc
haddock

egocentrisme /e.ɣo.senˈtɾiz.me/ /ə.ɣo.sənˈtɾiz.mə/ /ə.ɣu.sənˈtɾiz.mə/ n masc
egocentrism

egocèntric /e.ɣoˈsɛn.tɾik/ /ə.ɣoˈsɛn.tɾik/ /ə.ɣuˈsɛn.tɾik/ adj masc
egocentric

egoisme /e.ɣoˈiz.me/ /ə.ɣoˈiz.mə/ /ə.ɣuˈiz.mə/ n masc
egoism

egoista /e.ɣoˈis.ta/ /e.ɣoˈis.te/ /ə.ɣoˈis.tə/ /ə.ɣuˈis.tə/ adj
egoistic

egoistament /e.ɣoˌis.taˈmen/ /e.ɣoˌis.taˈment/ /ə.ɣoˌis.təˈment/ /ə.ɣuˌis.təˈmen/ adv
egoistically

egrègiament /eˌɣɾɛ.d͡ʒi.aˈmen/ /eˌɣɾɛ.d͡ʒi.aˈment/ /eˌɣɾɛ.ʒi.aˈmen/ /əˌɣɾɛ.ʒi.əˈmen/ /əˌɣɾɛ.ʒi.əˈment/ adv
eminently

egua /ˈe.ɣwa/ /ˈɛ.ɣwə/ n fem
mare

eh /ˈe/ /ˈə/ /ˈɛ/ Interjection
what
(interrogatiu) Petició de repetició o d’aclariment.
isn't it so
(interrogatiu) Petició de conformitat.
hey
(interrogatiu) Petició d’atenció.

eina /ˈej.na/ /ˈəj.nə/ /ˈɛj.nə/ n fem
tool
Qualsevol objecte que ajuda a realitzar alguna tasca.

einsteini /əjnsˈtɛj.ni/ n masc
einsteinium

eivissenc /ej.viˈseŋk/ /ej.βiˈseŋ/ /əj.viˈsəŋk/ /əj.viˈsɛŋk/ /əj.βiˈsɛŋ/ adj masc
Ibizan

eix /ˈejʃ/ n masc
axis
Línia imaginària al voltant de la qual es produeix un moviment rotatori.
shaft
Barra a la qual va unit un mecanisme que efectua girs.

eix transversal n masc
cross-curricular theme

eixam /ejˈʃam/ /eˈʃam/ /əˈʃam/ n masc
swarm

eixamar /e.ʃaˈma/ /ej.ʃaˈma/ /ej.ʃaˈmaɾ/ /ə.ʃəˈma/ v
swarm

eixamenar /e.ʃa.meˈna/ /ej.ʃa.meˈna/ /ej.ʃa.meˈnaɾ/ /ə.ʃə.məˈna/ v
swarm

eixamorar /e.ʃa.moˈɾa/ /ej.ʃa.moˈɾa/ /ej.ʃa.moˈɾaɾ/ /ə.ʃə.moˈɾa/ /ə.ʃə.muˈɾa/ v
wipe
Mig eixugar.
moisten
Humitejar, no remullant del tot, estovar.

eixamplar /aj.ʃamˈpɫa/ /e.ʃamˈpɫa/ /ej.ʃamˈpɫa/ /ej.ʃamˈpɫaɾ/ /ə.ʃəmˈpɫa/ v
enlarge

eixample /ejˈʃam.pɫe/ /eˈʃam.pɫe/ /əˈʃam.pɫə/ n masc
widening

eixancarrament masculí n masc
manspreading

eixancarrar /e.ʃaŋ.kaˈra/ /ej.ʃaŋ.kaˈra/ /ej.ʃaŋ.kaˈraɾ/ v
spread the legs

eixarm /ejˈʃarm/ /ejˈʃaɾm/ /eˈʃaɾm/ /əˈʃarm/ n masc
spell

eixarreir /e.ʃa.reˈi/ /ej.ʃa.reˈi/ /ej.ʃa.reˈiɾ/ /ə.ʃə.rəˈi/ v
parch

eixelebradament /e.ʃe.ɫeˌβɾa.ðaˈmen/ /ej.ʃe.ɫeˌbɾa.ðaˈment/ /ej.ʃe.ɫeˌβɾa.ðaˈmen/ /ə.ʃə.ɫəˌbɾa.ðəˈmen/ /ə.ʃə.ɫəˌbɾa.ðəˈment/ /ə.ʃə.ɫəˌβɾa.ðəˈmen/ adv
thoughtlessly

eixeridament /e.ʃeˌɾi.ðaˈmen/ /ej.ʃeˌɾi.ðaˈmen/ /ej.ʃeˌɾi.ðaˈment/ /ə.ʃəˌɾi.ðəˈmen/ /ə.ʃəˌɾi.ðəˈment/ adv
cleverly

eixida /ejˈʃi.ða/ /eˈʃi.ða/ /əˈʃi.ðə/ n fem
exit
Acció d'eixir.
La part per on s'ix.

eixir /ejˈʃi/ /ejˈʃiɾ/ /eˈʃi/ /iˈʃi/ /əˈʃi/ v
exit

eixivernar /e.ʃi.βeɾˈna/ /ej.ʃi.veɾˈnaɾ/ /ej.ʃi.βerˈna/ /ə.ʃi.vəɾˈna/ /ə.ʃi.βərˈna/ v
winter

eixordador /e.ʃoɾ.ðaˈðoɾ/ /ej.ʃor.ðaˈðo/ /ej.ʃoɾ.ðaˈðoɾ/ /ə.ʃoɾ.ðəˈðo/ /ə.ʃur.dəˈðo/ /ə.ʃur.ðəˈðo/ adj masc
eafening

eixordar /e.ʃoɾˈða/ /ej.ʃorˈða/ /ej.ʃoɾˈðaɾ/ /ə.ʃoɾˈða/ /ə.ʃurˈða/ v
deafen

eixugacabells /e.ʃu.ɣa.kaˈβeʎʃ/ /ej.ʃu.ɣa.kaˈbeʎs/ /ej.ʃu.ɣa.kaˈβeʎs/ /ə.ʃu.ɣə.kəˈbəʎs/ /ə.ʃu.ɣə.kəˈbɛʎs/ n masc
hair dryer

eixugador /e.ʃu.ɣaˈðoɾ/ /ej.ʃu.ɣaˈðo/ /ej.ʃu.ɣaˈðoɾ/ /ə.ʃu.ɣəˈðo/ adj masc
drying
Que eixuga.

eixugador /e.ʃu.ɣaˈðoɾ/ /ej.ʃu.ɣaˈðo/ /ej.ʃu.ɣaˈðoɾ/ /ə.ʃu.ɣəˈðo/ n masc
dishcloth
Drap per a eixugar.
dryer
Aparell per a eixugar, especialment eixugacabells.

eixugadora /e.ʃu.ɣaˈðo.ɾa/ /ej.ʃu.ɣaˈðo.ɾa/ /ə.ʃu.ɣəˈðo.ɾə/ n fem
drier

eixugamà /e.ʃu.ɣaˈma/ /ej.ʃu.ɣaˈma/ /ə.ʃu.ɣəˈma/ n masc
hand towel

eixugar /e.ʃuˈɣa/ /ej.ʃuˈɣa/ /ej.ʃuˈɣaɾ/ /ə.ʃuˈɣa/ v
wipe
Llevar la humitat superficial d'una cosa.
dry
Llevar la humitat d'una cosa per evaporació de l'aigua.

eixut /ejˈʃut/ /eˈʃut/ /əˈʃut/ adj masc
dry
Sense humitat després de treure'n el líquid.

eixutament /ejˌʃu.taˈmen/ /ejˌʃu.taˈment/ /eˌʃu.taˈmen/ /əˌʃu.təˈmen/ /əˌʃu.təˈment/ adv
coldly

ejacular /e.d͡ʒa.kuˈɫa/ /e.d͡ʒa.kuˈɫaɾ/ /e.ʒa.kuˈɫa/ /ə.ʒə.kuˈɫa/ v
ejaculate

ejectar /e.d͡ʒekˈta/ /e.d͡ʒekˈtaɾ/ /e.ʒekˈta/ /ə.ʒəkˈta/ v
eject

el /eɫ/ article
the
Article determinat masculí singular que serveix per actualitzar i concretar el contingut del substantiu que acompanya.

el pro i el contra n masc
pros and cons

ela /ˈe.ɫa/ /ˈe.ɫə/ n fem
el

elaboració /e.ɫa.bo.ɾa.siˈo/ /ə.ɫə.bo.ɾə.siˈo/ /ə.ɫə.bu.ɾə.siˈo/ /ə.ɫə.βu.ɾə.siˈo/ n fem
elaboration

elaborar /e.ɫa.boˈɾaɾ/ /e.ɫa.βoˈɾa/ /ə.ɫə.boˈɾa/ /ə.ɫə.buˈɾa/ /ə.ɫə.βuˈɾa/ v
elaborate

elatiu /e.ɫaˈtiw/ /ə.ɫəˈtiw/ n masc
elative

elecció /e.ɫek.siˈo/ n fem
election

elecció de camp n fem
choice of basket

elecció de professió n fem
occupational choice

elecció de servei n fem
choice of service

electivament /e.ɫekˌti.vaˈment/ /e.ɫekˌti.βaˈmen/ /ə.ɫəkˌti.vəˈmen/ /ə.ɫəkˌti.vəˈment/ /ə.ɫəkˌti.βəˈmen/ adv
electively

electoral /e.ɫek.toˈɾaɫ/ /ə.ɫək.toˈɾaɫ/ /ə.ɫək.tuˈɾaɫ/ adj
electoral

electorat /e.ɫek.toˈɾat/ /ə.ɫək.toˈɾat/ /ə.ɫək.tuˈɾat/ n masc
electorate

electricitat /e.ɫek.tɾi.siˈtat/ n fem
electricity

electritzar /e.ɫek.tɾiˈd͡za/ /e.ɫek.tɾiˈza/ /e.ɫek.tɾiˈzaɾ/ /ə.ɫək.tɾiˈd͡za/ v
electrify

electrocardiograma /eˌɫek.tɾo.kaɾ.ði.oˈɣɾa.ma/ /əˌɫɛk.tɾo.kəɾ.ði.oˈɣɾa.mə/ /əˌɫɛk.tɾu.kər.di.uˈɣɾa.mə/ /əˌɫɛk.tɾu.kər.ði.uˈɣɾa.mə/ n masc
electrocardiogram

electrolitzar /e.ɫek.tɾo.ɫiˈd͡za/ /e.ɫek.tɾo.ɫiˈza/ /e.ɫek.tɾo.ɫiˈzaɾ/ /ə.ɫək.tɾo.ɫiˈd͡za/ /ə.ɫək.tɾu.ɫiˈd͡za/ v
electrolyze

electrostàtic /e.ɫek.tɾosˈta.tik/ /ə.ɫək.tɾosˈta.tik/ /ə.ɫək.tɾusˈta.tik/ adj masc
electrostatic

electrostàtica /e.ɫek.tɾosˈta.ti.ka/ /ə.ɫək.tɾosˈta.ti.kə/ /ə.ɫək.tɾusˈta.ti.kə/ n fem
electrostatics

electrònic /e.ɫekˈtɾɔ.nik/ /ə.ɫəkˈtɾɔ.nik/ adj masc
electronic
Relatiu als electrons.
Relatiu a la electrònica.

electrònica /e.ɫekˈtɾɔ.ni.ka/ n fem
electronics

electrònica digital n fem
digital electronics

electró /e.ɫekˈtɾo/ n masc
electron

elefant /e.ɫeˈfan/ /ə.ɫəˈfan/ /ə.ɫəˈfant/ n masc
elephant white elephant
Família de grans mamífers terrestres de l'ordre dels proboscidis. Es caracteritza per ser d'enormes dimensions, tenir una gran trompa i en algunes espècies per les enormes dimensions dels ullals corbs que sobresurten de la boca.

elefant marí n masc
elephant seal

elefant marí meridional n masc
southern elephant seal

elefant marí septentrional n masc
northern elephant seal

elegant /e.ɫeˈɣan/ /e.ɫeˈɣant/ /ə.ɫəˈɣan/ /ə.ɫəˈɣant/ adj
elegant

elegantment /e.ɫeˌɣamˈmen/ /e.ɫeˌɣamˈment/ /ə.ɫəˌɣamˈmen/ /ə.ɫəˌɣamˈment/ adv
elegantly

elegia /e.ɫeˈd͡ʒi.a/ /e.ɫeˈʒi.a/ /ə.ɫəˈʒi.ə/ n fem
elegy

elegir /e.ɫeˈd͡ʒi/ /e.ɫeˈd͡ʒiɾ/ /ə.ɫəˈʒi/ v
choose
Escollir algú o alguna cosa per a una finalitat.
elect
Nomenar algú per elecció per a un càrrec o dignitat.

elegíac /e.ɫeˈd͡ʒi.ak/ /e.ɫeˈʒi.ak/ /ə.ɫəˈʒi.ək/ adj masc
elegiac
De l'elegia, de la mateixa naturalesa.

elegíacament /e.ɫeˌd͡ʒi.a.kaˈmen/ /e.ɫeˌd͡ʒi.a.kaˈment/ /e.ɫeˌʒi.a.kaˈmen/ /ə.ɫəˌʒi.ə.kəˈmen/ /ə.ɫəˌʒi.ə.kəˈment/ adv
elegiacally

element /e.ɫeˈmen/ /e.ɫeˈment/ /ə.ɫəˈmen/ /ə.ɫəˈment/ n masc
element
Cosa que reunida o combinada amb d’altres en forma una de més complexa.
(química) Substància que no pot ésser descomposta en altres substàncies més simples.

element químic n masc
chemical element

elementalment /e.ɫe.menˌtaɫˈmen/ /e.ɫe.menˌtaɫˈment/ /ə.ɫə.mənˌtaɫˈmen/ /ə.ɫə.mənˌtaɫˈment/ adv
elementarily

eleusini /e.ɫewˈzi.ni/ /ə.ɫəwˈzi.ni/ adj masc
Eleusinian
Relatiu o pertanyent a Eleusis.

eleusini /e.ɫewˈzi.ni/ /ə.ɫəwˈzi.ni/ n masc
Eleusinian
Persona que habita o és originària d'Eleusis.

elevació n fem
loft

elevadament /e.ɫeˌva.ðaˈment/ /e.ɫeˌβa.ðaˈmen/ /ə.ɫəˌva.ðəˈmen/ /ə.ɫəˌva.ðəˈment/ /ə.ɫəˌβa.ðəˈmen/ adv
highly

elevar /e.ɫeˈvaɾ/ /e.ɫeˈβa/ /ə.ɫəˈva/ v
raise
Portar més amunt.
Fer augmentar l’alçària.
Augmentar en quantitat.
report
Dirigir un escrit a una autoritat superior.

elevar al quadrat v
square

elevat /e.ɫeˈvat/ /e.ɫeˈβat/ /ə.ɫəˈvat/ /ə.ɫəˈβat/ adj masc
lofty

elidir /e.ɫiˈði/ /e.ɫiˈðiɾ/ /ə.ɫiˈði/ v
elide

eliminació /e.ɫi.mi.na.siˈo/ /ə.ɫi.mi.nə.siˈo/ /ə.ɫi.mi.nə.siˈo/ /ɛ.li.mi.na.siˈo/ n fem
elimination
(hípica, basquetbol) Desqualificació d'un esportista d'una prova, un encontre o una competició per una falta reiterada.
out
(beisbol) Acció d'un defensor de fer abandonar el partit a un batedor o un corredor fins al temps de bat següent.
culling
(videojocs) Procés de la renderització en què es determinen i se suprimeixen els objectes gràfics o les zones d'un objecte gràfic de la pantalla que no són visibles per a l'observador.

eliminació automàtica n fem
automatic put out

eliminació de cares posteriors n fem
back-face culling

eliminació de parts ocultes n fem
hidden surface determination

eliminació directa n fem
direct elimination

eliminació forçada n fem
force-out

eliminació per strikes n fem
strikeout

eliminar /e.ɫi.miˈna/ /e.ɫi.miˈnaɾ/ /ə.ɫi.miˈna/ v
eliminate
Destruir, esborrar.
(hípica, basquetbol) Desqualificar un esportista d'una prova, un encontre o una competició per una falta reiterada.
put out
(beisbol) Fer abandonar el partit, un defensor, a un batedor o un corredor fins al temps de bat següent.

eliminatòria directa n fem
direct preliminary

elit /eˈɫit/ /əˈɫit/ n fem
elite

ell /ˈɛʎ/ pronoun
he

ella /ˈe.ʎa/ /ˈɛ.ʎə/ pronoun
she

elles /ˈe.ʎes/ /ˈe.ʎəs/ /ˈɛ.ʎəs/ pronoun
they

elli /ˈe.ʎi/ pronoun
they

ells /ˈeʎs/ /ˈeʎʃ/ /ˈɛʎs/ pronoun
they

elm /ˈɛɫm/ n masc
helmet

elocució /e.ɫo.ku.siˈo/ /ə.ɫo.ku.siˈo/ /ə.ɫu.ku.siˈo/ n fem
elocutiion

elogiar /e.ɫo.d͡ʒiˈa/ /e.ɫo.d͡ʒiˈaɾ/ /e.ɫo.ʒiˈa/ /ə.ɫo.ʒiˈa/ /ə.ɫu.ʒiˈa/ v
praise

elogiosament /e.ɫo.d͡ʒiˌo.zaˈmen/ /e.ɫo.d͡ʒiˌo.zaˈment/ /e.ɫo.ʒiˌo.zaˈmen/ /ə.ɫo.ʒiˌo.zəˈment/ /ə.ɫu.ʒiˌo.zəˈmen/ adv
eulogistically

eloqüentment /e.ɫoˌkwemˈmen/ /e.ɫoˌkwemˈment/ /ə.ɫoˌkwemˈment/ /ə.ɫuˌkwemˈmen/ adv
eloquently

eloqüència /e.ɫoˈkwɛn.si.a/ /ə.ɫuˈkwɛn.si.ə/ n fem
eloquence

els /eɫs/ article
the
Article determinat masculí plural que serveix per actualitzar i concretar el contingut del substantiu que acompanya.

elucubració /e.ɫu.ku.βɾa.siˈo/ /ə.ɫu.ku.βɾə.siˈo/ n fem
lucubration

elucubrar /e.ɫu.kuˈβɾa/ /e.ɫu.kuˈβɾaɾ/ /ə.ɫu.kuˈβɾa/ v
lucubrate

eludir /e.ɫuˈði/ /e.ɫuˈðiɾ/ /ə.ɫuˈði/ v
elude
Fugir la dificultat, sortir d'ella amb algun artifici; escapar-se.

eluir /e.ɫuˈi/ /e.ɫuˈiɾ/ /ə.ɫuˈi/ v
elute

elusió fiscal n fem
tax avoidance

el·lipse /eɫˈɫip.se/ /eˈɫip.se/ /əɫˈɫip.sə/ /əˈɫip.sə/ n fem
ellipse

el·lipsi /eɫˈɫip.si/ /eˈɫip.si/ /əɫˈɫip.si/ /əˈɫip.si/ n fem
ellipsis

el·lipsoïdal /e.ɫip.so.iˈðaɫ/ /eɫ.ɫip.so.iˈðaɫ/ /ə.ɫip.su.iˈðaɫ/ /əɫ.ɫip.so.iˈðaɫ/ /əɫ.ɫip.su.iˈðaɫ/ adj
ellipsoidal

el·lípticament /eɫˌɫip.ti.kaˈmen/ /eɫˌɫip.ti.kaˈment/ /eˌɫip.ti.kaˈmen/ /əɫˌɫip.ti.kəˈmen/ /əɫˌɫip.ti.kəˈment/ /əˌɫip.ti.kəˈmen/ adv
elliptically

elàsticament /eˌɫas.ti.kaˈmen/ /eˌɫas.ti.kaˈment/ /əˌɫas.ti.kəˈmen/ /əˌɫas.ti.kəˈment/ adv
elastically

elèctric /eˈɫɛk.tɾik/ /əˈɫɛk.tɾik/ adj masc
electrical

elèctricament /eˌɫɛk.tɾi.kaˈmen/ /eˌɫɛk.tɾi.kaˈment/ /əˌɫɛk.tɾi.kəˈmen/ /əˌɫɛk.tɾi.kəˈment/ adv
electrically

ema /ˈe.ma/ /ˈe.mə/ n fem
em

emancipació /e.man.si.pa.siˈo/ /ə.mən.si.pə.siˈo/ n fem
emancipation

emancipar /e.man.siˈpa/ /e.man.siˈpaɾ/ /ə.mən.siˈpa/ v
emancipate

emascular /e.mas.kuˈɫa/ /e.mas.kuˈɫaɾ/ /ə.məs.kuˈɫa/ v
castrate

embadalir /em.ba.ðaˈɫi/ /em.ba.ðaˈɫiɾ/ /əm.bə.ðəˈɫi/ v
astonish

embajanir /em.ba.d͡ʒaˈni/ /em.ba.d͡ʒaˈniɾ/ /em.ba.ʒaˈni/ /əm.bə.ʒəˈni/ v
silly

embalatge /em.baˈɫa.d͡ʒe/ /əm.bəˈɫa.d͡ʒə/ n masc
wrapping

embalum /em.baˈɫum/ /əm.bəˈɫum/ n masc
burden

embalumar /am.ba.ɫuˈma/ /em.ba.ɫuˈma/ /em.ba.ɫuˈmaɾ/ /əm.bə.ɫuˈma/ v
fill up

embarassada /em.ba.ɾaˈsa.ða/ /əm.bə.ɾəˈsa.ðə/ n fem
pregnant

embarbussadament /em.bar.βuˌsa.ðaˈmen/ /em.baɾ.buˌsa.ðaˈment/ /em.baɾ.βuˌsa.ðaˈmen/ /əm.bər.buˌsa.ðəˈmen/ /əm.bəɾ.buˌsa.ðəˈment/ adv
jabberingly

embarbussament /em.baɾ.βu.saˈmen/ /əm.bər.bu.səˈmen/ n masc
tongue-twister
Joc de paraules amb dificultat de pronúncia basant-se en la similitud dels sons que contenen.

embarcació /em.baɾ.ka.siˈo/ n fem
ship

embarrotar /am.ba.roˈta/ /am.ba.roˈtaɾ/ /em.ba.roˈta/ /em.ba.roˈtaɾ/ /əm.bə.roˈta/ /əm.bə.ruˈta/ v
bar

embaràs /em.baˈɾas/ /əm.bəˈɾas/ n masc
pregnancy
Estat de la dona prenyada.
obstacle
Cosa que embarassa, un destorb.

embassament /em.ba.saˈmen/ /em.ba.saˈment/ /əm.bə.səˈmen/ /əm.bə.səˈment/ n masc
reservoir

embastardir /em.bas.tarˈði/ /em.bas.taɾˈði/ /em.bas.taɾˈðiɾ/ /əm.bəs.tərˈdi/ v
degenerate

embellir /am.baˈʎi/ /am.beˈʎi/ /am.beˈʎiɾ/ /em.beˈʎi/ /em.beˈʎiɾ/ /əm.bəˈʎi/ v
embellish
Fer tornar bell; adornar.

emblanquinar /am.bɫaŋ.kiˈna/ /em.bɫaŋ.kiˈna/ /em.bɫaŋ.kiˈnaɾ/ /əm.bɫəŋ.kiˈna/ v
whitewash

emblanquir /am.bɫaŋˈki/ /em.bɫaŋˈki/ /em.bɫaŋˈkiɾ/ /əm.bɫəŋˈki/ v
whiten

emblavir /am.bɫaˈβi/ /em.bɫaˈviɾ/ /em.bɫaˈβi/ /əm.bɫəˈvi/ /əm.bɫəˈβi/ v
blue

emblema /emˈbɫe.ma/ /əmˈbɫɛ.mə/ n masc
emblem

emblemàticament /em.bɫeˌma.ti.kaˈmen/ /em.bɫeˌma.ti.kaˈment/ /əm.bɫəˌma.ti.kəˈmen/ /əm.bɫəˌma.ti.kəˈment/ adv
emblematically

embocar /am.boˈka/ /am.buˈka/ /em.boˈka/ /em.boˈkaɾ/ /əm.boˈka/ /əm.buˈka/ v
hole
(golf) Introduir una bola dintre un forat.

emboirar /am.bojˈɾa/ /em.bojˈɾa/ /em.bojˈɾaɾ/ /əm.bojˈɾa/ /əm.bujˈɾa/ v
fog

embolcall /am.boɫˈkaʎ/ /em.boɫˈkaʎ/ /əm.boɫˈkaʎ/ /əm.buɫˈkaj/ /əm.buɫˈkaʎ/ n masc
sheath

embolcar /am.boɫˈka/ /em.boɫˈka/ /em.boɫˈkaɾ/ /əm.boɫˈka/ /əm.buɫˈka/ v
cover

embolic /am.boˈɫik/ /em.boˈɫik/ /əm.boˈɫik/ /əm.buˈɫik/ n masc
maze
Qualsevol tipus de complicació.

embolicar /am.bo.ɫiˈka/ /am.bo.ɫiˈkaɾ/ /am.bu.ɾiˈka/ /em.bo.ɫiˈka/ /em.bo.ɫiˈkaɾ/ /əm.bo.ɫiˈka/ /əm.bu.ɫiˈka/ v
wrap
Cobrir una o més coses amb un embolcall.
complicate
Fer les coses complicades (fer embolics).

embornal /em.boɾˈnaɫ/ /əm.boɾˈnaɫ/ /əm.burˈnaɫ/ n masc
scupper storm drain
(obres públiques) Forat en una calçada per a desguassar l’aigua de pluja.

emborratxar /am.bo.raˈt͡ʃa/ /em.bo.raˈt͡ʃa/ /em.bo.raˈt͡ʃaɾ/ /əm.bo.rəˈt͡ʃa/ /əm.bu.rəˈt͡ʃa/ v
soak
Xopar el pa de pessic d'un pastís o d'un dolç en almívar o en licor perquè faci més bon gust.

emborrossar-se /em.bo.roˈsaɾ.se/ /əm.bo.roˈsaɾ.sə/ /əm.bu.ru.sərˈsə/ /əm.bu.ruˈsar.sə/ v
wrap up

emboscar /am.bosˈka/ /em.bosˈka/ /em.bosˈkaɾ/ /əm.bosˈka/ /əm.busˈka/ v
ambush

embossament /em.bo.saˈmen/ /em.bo.saˈment/ /əm.bo.səˈment/ /əm.bu.səˈmen/ n masc
pocketing

embossar /em.boˈsa/ /em.boˈsaɾ/ /əm.boˈsa/ /əm.buˈsa/ v
block up
Matèria acumulada, obstruir un conducte.
Un obstacle, un excés de vehicles, obstruir una via de circulació.
bag
Posar a la bossa, embutxacar-se.

embotellament /em.bo.te.ʎaˈmen/ /em.bo.te.ʎaˈment/ /əm.bo.tə.ʎəˈment/ /əm.bu.tə.ʎəˈmen/ n masc
bottling
Acció d’embotellar, de posar en botelles.

embotellar /em.bo.teˈʎa/ /em.bo.teˈʎaɾ/ /əm.bo.təˈʎa/ /əm.bu.təˈʎa/ v
bottle

embotit /əm.boˈtit/ /əm.buˈtit/ n masc
sausage

emboçar /am.boˈsa/ /em.boˈsa/ /em.boˈsaɾ/ /əm.boˈsa/ /əm.buˈsa/ v
wrap up

embragament /em.bɾa.ɣaˈmen/ /em.bɾa.ɣaˈment/ /əm.bɾə.ɣəˈmen/ /əm.bɾə.ɣəˈment/ n masc
clutch

embragar /am.bɾaˈɣa/ /am.bɾaˈɣaɾ/ /em.bɾaˈɣa/ /em.bɾaˈɣaɾ/ /əm.bɾəˈɣa/ v
pitch

embragatge /em.bɾaˈɣa.d͡ʒe/ n masc
clutch

embranzida /em.bɾanˈzi.ða/ /əm.bɾənˈzi.ðə/ n fem
impuls

embrear /em.bɾeˈa/ /em.bɾeˈaɾ/ /əm.bɾeˈa/ v
pitch

embriac /em.bɾiˈak/ adj masc
drunk

embriac /em.bɾiˈak/ n masc
drunkard

embriagar /em.bɾi.aˈɣa/ /em.bɾi.aˈɣaɾ/ v
get drunk inebriate
Pertorbar les facultats a causa de la ingestió de begudes alcohòliques.

embriaguesa /em.bɾi.aˈɣe.za/ /əm.bɾi.əˈɣə.zə/ /əm.bɾi.əˈɣɛ.zə/ n fem
inebriety

embridar /em.bɾiˈða/ /em.bɾiˈðaɾ/ /əm.bɾiˈða/ v
bridle

embrolladament /em.bɾoˌʎa.ðaˈmen/ /em.bɾoˌʎa.ðaˈment/ /əm.bɾoˌʎa.ðəˈment/ /əm.bɾuˌʎa.ðəˈmen/ adv
muddlingly

embromar /am.bɾoˈma/ /em.bɾoˈma/ /em.bɾoˈmaɾ/ /əm.bɾoˈma/ /əm.bɾuˈma/ v
mist

embruixar /am.bɾujˈʃa/ /em.bɾujˈʃa/ /em.bɾujˈʃaɾ/ /em.bɾuˈʃa/ /əm.bɾuˈʃa/ v
bewitch

embull /emˈbuʎ/ /əmˈbuj/ /əmˈbuʎ/ n masc
muddle
Conjunt de coses embullades.

embulladament /em.buˌʎa.ðaˈmen/ /em.buˌʎa.ðaˈment/ /əm.buˌja.ðəˈmen/ /əm.buˌʎa.ðəˈmen/ /əm.buˌʎa.ðəˈment/ adv
entanglingly

embullar /em.buˈʎa/ /em.buˈʎaɾ/ /əm.buˈja/ /əm.buˈʎa/ v
entangle

embut /amˈbut/ /emˈbut/ /əmˈbut/ n masc
funnel
Estri amb forma de con buit invertit acabat amb un tub al seu vèrtex, que s'empra per transvasar líquids dins d'un recipient de boca estreta.
roundabout
(en plural) Conjunt de circumloquis o expressions confuses i inconnexes.

embós /emˈbos/ /əmˈbos/ n masc
obstruction
Obstrucció d’un conducte.
traffic jam
Congestió de vehicles que dificulta la circulació normal en una via.

emergir /e.merˈd͡ʒi/ /e.meɾˈd͡ʒi/ /e.meɾˈd͡ʒiɾ/ /ə.mərˈʒi/ v
emerge

emergència /e.meɾˈd͡ʒɛn.si.a/ /ə.mərˈʒɛn.si.ə/ n fem
emergency
Situació de risc immediat que demana una actuació urgent.

emfasitzar /eɱ.fa.ziˈd͡za/ /eɱ.fa.ziˈza/ /eɱ.fa.ziˈzaɾ/ /əɱ.fə.ziˈd͡za/ v
emphasize

emfiteusi /eɱ.fiˈtɛw.zi/ /əɱ.fiˈtɛw.zi/ n masc
emphyteusis

emfiteuta /eɱ.fiˈtɛw.ta/ /eɱ.fiˈtɛw.tɛ/ /əɱ.fiˈtɛw.tə/ n neut
emphyteuta

emfitèutic /eɱ.fiˈtɛw.tik/ /əɱ.fiˈtɛw.tik/ adj masc
emphyteutic

emfàticament /eɱˌfa.ti.kaˈmen/ /eɱˌfa.ti.kaˈment/ /əɱˌfa.ti.kəˈmen/ /əɱˌfa.ti.kəˈment/ adv
emphatically

emigració /e.mi.ɣɾa.siˈo/ /ə.mi.ɣɾə.siˈo/ n fem
emigration

emigrar /e.miˈɣɾa/ /e.miˈɣɾaɾ/ /ə.miˈɣɾa/ v
emigrate

eminent /e.miˈnen/ /e.miˈnent/ /ə.miˈnen/ /ə.miˈnent/ adj
eminent

eminentment /e.miˌnemˈmen/ /e.miˌnemˈment/ /ə.miˌnemˈmen/ /ə.miˌnemˈment/ adv
eminently

eminència /e.miˈnɛn.si.a/ /ə.miˈnɛn.si.ə/ n fem
eminence
Persona capaç de produir una obra genial gràcies a factors com ara l'atzar o la perseverança, sense que el nivell intel·lectual hi representi un factor determinant.
Tractament de respecte per adreçar-se a un cardenal.
Petita elevació darrere situat darrere la pituïtària.

emir /eˈmiɾ/ /əˈmir/ n masc
emir

emissió /e.mi.siˈo/ /ə.mi.siˈo/ n fem
emission

emmalaltir /em.ma.ɫaɫˈti/ /em.ma.ɫaɫˈtiɾ/ v
sicken fall ill
Fer caure malalt.
fall ill
Caure malalt.

emmallat /em.maˈʎat/ /əm.məˈjat/ /əm.məˈʎat/ adj masc
netted

emmanisar /em.ma.niˈza/ /em.ma.niˈzaɾ/ /əm.mə.niˈza/ v
tile

emmarcar /em.marˈka/ /em.maɾˈka/ /em.maɾˈkaɾ/ /əm.mərˈka/ v
frame

emmelangir /em.me.ɫaɲˈd͡ʒi/ /em.me.ɫaɲˈd͡ʒiɾ/ /əm.mə.ɫəɲˈʒi/ v
sadden

emmenar /em.meˈna/ /em.meˈnaɾ/ /əm.məˈna/ v
lead

emmerdar /em.merˈða/ /em.meɾˈða/ /em.meɾˈðaɾ/ /əm.mərˈda/ v
soil
(col·loquial) Omplir de merda.
embroil
(col·loquial) Enredar algú en un afer.

emmerletat /em.meɾ.ɫeˈtat/ /əm.mər.ɫəˈtat/ adj masc
battlemented

emmetxar /em.meˈt͡ʃa/ /em.meˈt͡ʃaɾ/ /əm.məˈt͡ʃa/ v
dovetail

emmetzinar /em.me.d͡ziˈnaɾ/ /em.med.ziˈna/ /əm.məd.ziˈna/ v
poison

emmidonar /em.mi.ðoˈna/ /em.mi.ðoˈnaɾ/ /əm.mi.ðuˈna/ v
starch

emmurallar /em.mu.ɾaˈʎa/ /em.mu.ɾaˈʎaɾ/ /əm.mu.ɾəˈʎa/ v
wall

emmurriar-se /em.mu.riˈaɾ.se/ /əm.mu.ri.ərˈsə/ /əm.mu.riˈar.sə/ /əm.mu.riˈaɾ.sə/ v
sulk

emoció /e.mo.siˈo/ /ə.mo.siˈo/ /ə.mu.siˈo/ n fem
emotion

emoji /eˈmɔ.d͡ʒi/ /eˈmɔ.ʒi/ /əˈmɔ.ʒi/ n masc
emoji

emoticona /e.mo.tiˈko.na/ /ə.mo.tiˈko.nə/ /ə.mu.tiˈko.nə/ n fem
emoticon

empadronar /em.pa.ðɾoˈna/ /em.pa.ðɾoˈnaɾ/ /əm.pə.ðɾoˈna/ /əm.pə.ðɾuˈna/ v
register

empalar /em.paˈɫa/ /em.paˈɫaɾ/ /əm.pəˈɫa/ v
impale
Clavar algú en un pal per l'anus.

empallar /em.paˈʎa/ /em.paˈʎaɾ/ /əm.pəˈja/ /əm.pəˈʎa/ v
cover

empalmar /em.paɫˈma/ /em.paɫˈmaɾ/ /əm.pəɫˈma/ v
join
Ajuntar o connectar els extrems.

empantanegar /em.pan.ta.neˈɣa/ /em.pan.ta.neˈɣaɾ/ v
obstruct

empaperar /em.pa.peˈɾa/ /em.pa.peˈɾaɾ/ v
paper

empapussar /em.pa.puˈsa/ /em.pa.puˈsaɾ/ /əm.pə.puˈsa/ v
feed

empara /amˈpa.ɾa/ /emˈpa.ɾa/ /əmˈpa.ɾə/ n fem
protection

emparar /am.paˈɾa/ /am.paˈɾaɾ/ /em.paˈɾa/ /em.paˈɾaɾ/ /əm.pəˈɾa/ v
protect
Proporcionar protecció i ajuda contra el perill.

empassar /em.paˈsa/ /em.paˈsaɾ/ /əm.pəˈsa/ v
swallow

empassar-se /em.paˈsaɾ.se/ /əm.pə.sərˈsə/ /əm.pəˈsar.sə/ /əm.pəˈsaɾ.sə/ v
swallow
Fer passar una cosa que es menja de la gola cap a l'estómac.

empat /amˈpat/ /emˈpat/ /əmˈpat/ n masc
tie

empatar /em.paˈta/ /em.paˈtaɾ/ /əm.pəˈta/ v
tie

empatia /em.paˈti.a/ /əm.pəˈti.ə/ n fem
empathy

empatitzar /em.pa.tiˈd͡za/ /em.pa.tiˈza/ /em.pa.tiˈzaɾ/ /əm.pə.tiˈd͡za/ v
empathize

empatxar /em.paˈt͡ʃa/ /em.paˈt͡ʃaɾ/ /əm.pəˈt͡ʃa/ v
stuff

empavonar /em.pa.voˈnaɾ/ /em.pa.βoˈna/ /əm.pə.voˈna/ /əm.pə.vuˈna/ /əm.pə.βuˈna/ v
brown

empelt /emˈpɛɫ/ /emˈpɛɫt/ /əmˈpɛɫ/ /əmˈpɛɫt/ n masc
graft

empeltar /em.peɫˈta/ /em.peɫˈtaɾ/ /əm.pəɫˈta/ v
graft

empenta /amˈpen.ta/ /emˈpen.ta/ /əmˈpən.tə/ /əmˈpɛn.tə/ n fem
shove
Cop donat a una persona, animal o cosa, per impel·lir-li moviment, normalment per a fer-la avançar o perquè perdi l'equilibri, quan és per fer-la avançar el cop és pel darrere, per tant, quan és a una persona és a l'esquena.
push
(hoquei sobre herba) Llançament executat amb un moviment d'acompanyament de l'estic en què la bola surt projectada arran de terra.

empentar /em.penˈta/ /em.penˈtaɾ/ /əm.pənˈta/ v
push
Donar una empenta.
(rugbi) Empènyer amb els braços un adversari que duu la pilota.

empenteta n fem
tap-in

empenya /amˈpe.ɲa/ /emˈpe.ɲa/ /əmˈpə.ɲə/ /əmˈpɛ.ɲə/ n fem
instep
Part superior del peu des del turmell fins als dits.
Part superior del calçat.

empenyorar /em.pe.ɲoˈɾa/ /em.pe.ɲoˈɾaɾ/ /əm.pə.ɲoˈɾa/ /əm.pə.ɲuˈɾa/ v
pawn
Donar en penyora o per penyora.

emperador /am.pe.ɾaˈoɾ/ /am.pe.ɾaˈðo/ /em.pe.ɾaˈðo/ /em.pe.ɾaˈðoɾ/ n masc
emperor
Cap d'un imperi.
swordfish
(peixos) Peix teleosti de la família dels xífids, amb el maxil·lar prolongat en forma d’espasa, fort i ràpid i de costums pelàgics (Xiphias gladius).

empesa /emˈpe.za/ /əmˈpə.zə/ /əmˈpɛ.zə/ n fem
stiffening

empetitir /em.pe.tiˈti/ /em.pe.tiˈtiɾ/ /əm.pə.tiˈti/ v
shrink

empipador /am.pi.paˈðo/ /am.pi.paˈðoɾ/ /em.pi.paˈðo/ /em.pi.paˈðoɾ/ /əm.pi.pəˈðo/ adj masc
annoying

empipament /em.pi.paˈmen/ /em.pi.paˈment/ /əm.pi.pəˈmen/ /əm.pi.pəˈment/ n masc
annoyance

empipar /em.piˈpa/ /em.piˈpaɾ/ /əm.piˈpa/ v
annoy

empirisme /em.piˈɾiz.me/ /əm.piˈɾiz.mə/ n masc
empiricism

empit /emˈpit/ n masc
slope

empitjorar /am.pi.d͡ʒoˈɾa/ /em.pi.d͡ʒoˈɾa/ /em.pi.d͡ʒoˈɾaɾ/ /əm.pi.d͡ʒoˈɾa/ /əm.pi.d͡ʒuˈɾa/ v
get worse

emplatar /em.pɫaˈta/ /em.pɫaˈtaɾ/ /əm.pɫəˈta/ v
plate

emplenar /em.pɫeˈna/ /em.pɫeˈnaɾ/ v
fill
Completar un document amb les dades demanades.

empobrir /am.poˈβɾi/ /am.pɾuˈβi/ /em.poˈbɾiɾ/ /em.poˈβɾi/ /əm.poˈbɾi/ /əm.puˈbɾi/ /əm.puˈβɾi/ v
impoverish

empoderament /em.po.ðe.ɾaˈmen/ /em.po.ðe.ɾaˈment/ /əm.po.ðə.ɾəˈment/ /əm.pu.ðə.ɾəˈmen/ n masc
empowerment

empoderar /em.po.ðeˈɾa/ /em.po.ðeˈɾaɾ/ /əm.po.ðəˈɾa/ /əm.pu.ðəˈɾa/ v
empower

empolsegar /am.poɫ.seˈɣa/ /am.poɫ.seˈɣaɾ/ /em.poɫ.seˈɣa/ /em.poɫ.seˈɣaɾ/ /əm.poɫ.səˈɣa/ /əm.puɫ.səˈɣa/ v
dust

emporprar /em.porˈpɾa/ /em.poɾˈpɾa/ /em.poɾˈpɾaɾ/ /əm.poɾˈpɾa/ /əm.purˈpɾa/ v
purple

emportar-se /am.poɾˈtaɾ.se/ /em.poɾˈtaɾ.se/ /əm.poɾˈtaɾ.sə/ /əm.pur.tərˈsə/ /əm.purˈtar.sə/ v
take

empostissar /am.pos.tiˈsa/ /am.pos.tiˈsaɾ/ /em.pos.tiˈsa/ /em.pos.tiˈsaɾ/ /əm.pos.tiˈsa/ /əm.pus.tiˈsa/ v
board

empremta /emˈpɾem.ta/ /əmˈpɾem.tə/ n fem
mark

empremtar /em.pɾemˈta/ /em.pɾemˈtaɾ/ /əm.pɾəmˈta/ v
print

emprenyar /am.pɾaˈɲa/ /am.pɾeˈɲa/ /em.pɾeˈɲa/ /em.pɾeˈɲaɾ/ /əm.pɾəˈɲa/ v
angry

empresa /emˈpɾe.za/ /əmˈpɾə.zə/ /əmˈpɾɛ.zə/ n fem
business enterprise

empresa matriu n fem
parent company

empresari /em.pɾeˈza.ɾi/ /əm.pɾəˈza.ɾi/ n masc
bussinessman

empresonament /em.pɾe.zo.naˈmen/ /em.pɾe.zo.naˈment/ /əm.pɾə.zo.nəˈment/ /əm.pɾə.zu.nəˈmen/ n masc
imprisonment

empresonar /am.pɾe.zoˈna/ /em.pɾe.zoˈna/ /em.pɾe.zoˈnaɾ/ /əm.pɾə.zoˈna/ /əm.pɾə.zuˈna/ v
imprison

emprovar /em.pɾoˈvaɾ/ /em.pɾoˈβa/ /əm.pɾoˈva/ /əm.pɾuˈva/ /əm.pɾuˈβa/ v
try on

empudegar /am.pu.ðeˈɣa/ /em.pu.ðeˈɣa/ /em.pu.ðeˈɣaɾ/ /əm.pu.ðəˈɣa/ v
stink
Omplir de males olors.
annoy
Importunar una persona amb peticions o xerrameca incessant.

empènyer /amˈpe.ɲe/ /emˈpe.ɲe/ /emˈpe.ɲeɾ/ /əmˈpə.ɲə/ /əmˈpɛ.ɲə/ v
push
Exercir una pressió sobre un cos amb la intencionalitat de moure'l.
(rugbi) Fer avançar una melé ordenada o una melé espontània obligant l'equip adversari a recular cap a la zona d'assaig que li és pròpia.

empíricament /emˌpi.ɾi.kaˈmen/ /emˌpi.ɾi.kaˈment/ /əmˌpi.ɾi.kəˈmen/ /əmˌpi.ɾi.kəˈment/ adv
empirically

emulador /e.mu.ɫaˈðo/ /e.mu.ɫaˈðoɾ/ /ə.mu.ɫəˈðo/ n masc
emulator

emulgent /e.muɫˈd͡ʒen/ /e.muɫˈd͡ʒent/ /ə.muɫˈʒen/ /ə.muɫˈʒent/ /ə.muʎˈʒen/ n masc
emulsifier

emèrit /eˈmɛ.ɾit/ /əˈmɛ.ɾit/ adj masc
emeritus

en /an/ /en/ /ən/ /ˈen/ preposition
in
L’indret indefinit precedit d’article indefinit, adjectiu, pronom o numeral.
El temps.
La manera.
Preposició que denota situació o estat.
by
Preposició que denota mitjà; mitjançant.

en Pau, en Pere i en Berenguera pn
Tom, Dick and Harry

en avant adv
forward

en cas que conjunction
in case

en efecte adv
in fact

en joc adv
in play
(esports de pilota) Dit de la pilota, la bola, el volant o el disc que està en condicions de ser jugat en el transcurs d'un partit o una partida.
onside
(rugbi) En una posició que no és un fora de joc.

en lloc de preposition
instead of

en línia /en adj
online

en pau descansi idiom
rest in peace

en qüestió /en /ən adj
in question

en resum /en.reˈzum/ adv
in short

en un moment adv
at once

en vigor adv
in force

ena /ˈe.na/ /ˈe.nə/ n fem
en

enagos /eˈna.ɣos/ /əˈna.ɣos/ /əˈna.ɣus/ n masc
petticoat

enaiguar /a.najˈɣa/ /e.najˈɣwa/ /e.najˈɣwaɾ/ /ə.nəjˈɣa/ /ə.nəjˈɣwa/ v
flood
Cobrir d’aigua

enaltir /e.naɫˈti/ /e.naɫˈtiɾ/ v
ennoble

enamorament /e.na.mo.ɾaˈmen/ /e.na.mo.ɾaˈment/ /ə.nə.mo.ɾəˈment/ /ə.nə.mu.ɾəˈmen/ n masc
falling in love

enamorar /a.na.moˈɾa/ /e.na.moˈɾa/ /e.na.moˈɾaɾ/ /ə.nə.moˈɾa/ /ə.nə.muˈɾa/ v
enamor
Fer sorgir amor a algú.
fall in love
(pronominal) Sentir una forta atracció per algú o alguna cosa.

enardir /e.narˈði/ /e.naɾˈði/ /e.naɾˈðiɾ/ /ə.nərˈdi/ v
inflame

encabir /aŋ.kaˈβi/ /eŋ.kaˈbiɾ/ /eŋ.kaˈβi/ /əŋ.kəˈβi/ v
push

encaboriar /aŋ.ka.βo.ɾiˈa/ /eŋ.ka.bo.ɾiˈaɾ/ /eŋ.ka.βo.ɾiˈa/ /əŋ.kə.bo.ɾiˈa/ /əŋ.kə.bu.ɾiˈa/ /əŋ.kə.βu.ɾiˈa/ v
worry

encabritar-se /aŋ.ka.βɾiˈtaɾ.se/ /eŋ.ka.bɾiˈtaɾ.se/ /əŋ.kə.bɾi.tərˈsə/ /əŋ.kə.bɾiˈtaɾ.sə/ /əŋ.kə.βɾiˈtar.sə/ v
rear

encaixar /aŋ.kajˈʃa/ /aŋ.kajˈʃaɾ/ /eŋ.kajˈʃa/ /eŋ.kajˈʃaɾ/ /eŋ.kaˈʃa/ /əŋ.kəˈʃa/ v
box
Col·locar en caixes.
fit
Col·locar un objecte, normalment una peça, en el lloc ajustat que li correspon.
stand
(figuradament) Adaptar-se una persona a un context nou.

encaixar-se /eŋ.kajˈʃar.se/ /eŋ.kajˈʃaɾ.se/ /eŋ.kaˈʃaɾ.se/ /əŋ.kə.ʃərˈsə/ /əŋ.kəˈʃar.sə/ /əŋ.kəˈʃaɾ.sə/ v
engage
(rugbi) Entrar en contacte ajupits, els jugadors de la primera línia de cada equip d'una melé ordenada, amb el cap i les espatlles a l'altura dels malucs o per sobre, agafats pels braços i amb les espatlles tocant els adversaris, quan l'àrbitre ho indica.

encalmar-se /aŋ.kaɫˈmaɾ.se/ /eŋ.kaɫˈmaɾ.se/ /əŋ.kəɫ.mərˈsə/ /əŋ.kəɫˈmar.sə/ /əŋ.kəɫˈmaɾ.sə/ v
calm

encalçar /aŋ.kaɫˈsa/ /eŋ.kaɫˈsa/ /eŋ.kaɫˈsaɾ/ /əŋ.kəɫˈsa/ v
harass

encaminador /eŋ.ka.mi.naˈðo/ /eŋ.ka.mi.naˈðoɾ/ /əŋ.kə.mi.nəˈðo/ n masc
router

encanonar /aŋ.ka.noˈna/ /aŋ.ka.noˈnaɾ/ /eŋ.ka.noˈna/ /eŋ.ka.noˈnaɾ/ /əŋ.kə.noˈna/ /əŋ.kə.nuˈna/ v
pipe point
(valencià) canonar (canons de ploma)

encantar /aŋ.kanˈta/ /aŋ.kanˈtaɾ/ /eŋ.kanˈta/ /eŋ.kanˈtaɾ/ /əŋ.kənˈta/ v
charm
Manipular usant fórmules màgiques, encanteris.
(figurat) Agradar amb plaer o admiració.

encanteri /eŋ.kanˈtɛ.ɾi/ /əŋ.kənˈtɛ.ɾi/ n masc
spell

encanudir /eŋ.ka.nuˈði/ /eŋ.ka.nuˈðiɾ/ /əŋ.kə.nuˈði/ v
go [[grey-haired]]

encapçalar /aŋ.kap.saˈɫa/ /aŋ.kap.saˈɫaɾ/ /eŋ.kap.saˈɫa/ /eŋ.kap.saˈɫaɾ/ /əŋ.kəp.səˈɫa/ v
head

encara /aŋˈka.ɾa/ /aŋˈka.ɾa/ /aŋˈka.ɾɛ/ /eŋˈka.ɾa/ /əŋˈka.ɾə/ /əŋˈka.ɾə/ adv
still yet

encara bo adv
just as well

encara que conjunction
although

encaramel·lar /aŋ.ka.ɾa.meˈɫa/ /aŋ.ka.ɾa.meˈɫaɾ/ /eŋ.ka.ɾa.meɫˈɫa/ /eŋ.ka.ɾa.meɫˈɫaɾ/ /eŋ.ka.ɾa.meˈɫa/ /əŋ.kə.ɾə.məɫˈɫa/ /əŋ.kə.ɾə.məˈɫa/ v
caramelize

encaridament /eŋ.kaˌɾi.ðaˈmen/ /eŋ.kaˌɾi.ðaˈment/ /əŋ.kəˌɾi.ðəˈmen/ /əŋ.kəˌɾi.ðəˈment/ adv
insistently

encarregat /eŋ.ka.reˈɣat/ /əŋ.kə.rəˈɣat/ n masc
attendant

encarregat del camp n masc
greenkeeper

encarrilar /aŋ.ka.riˈɫa/ /eŋ.ka.riˈɫa/ /eŋ.ka.riˈɫaɾ/ /əŋ.kə.riˈɫa/ v
put on the rails
Col·locar un vehicle sobre els carrils o el camí a seguir.
guide
Dur a bon terme un afer, una empresa, que s’ha separat del bon camí.

encasellar /eŋ.ka.zeˈʎa/ /eŋ.ka.zeˈʎaɾ/ /əŋ.kə.zəˈʎa/ v
sort out

encastar /eŋ.kasˈta/ /eŋ.kasˈtaɾ/ /əŋ.kəsˈta/ v
embed

encefalitis /en.se.faˈɫi.tis/ /ən.sə.fəˈɫi.tis/ n fem
encephalitis

encefalo- prefix
encephalo-

encenall /en.seˈnaʎ/ /ən.səˈnaj/ /ən.səˈnaʎ/ n masc
woodshaving
Full prim i caragolat que es desprèn quan es treballa la fusta.

encendre /anˈsen.dɾe/ /enˈsen.dɾe/ /ənˈsen.dɾə/ v
turn on light
Accionar i posar en funcionament un circuit elèctric, un aparell, una màquina...

encenedor /en.se.neˈðo/ /en.se.neˈðoɾ/ n masc
lighter

encens /anˈsens/ /enˈsens/ /ənˈsens/ /ənˈsəns/ /ənˈsɛns/ n masc
incense

encerclar /en.serˈkɫa/ /en.seɾˈkɫa/ /en.seɾˈkɫaɾ/ v
encircle

encercolar /an.ser.koˈɫa/ /an.seɾ.koˈɫaɾ/ /en.ser.koˈɫa/ /en.seɾ.koˈɫa/ /en.seɾ.koˈɫaɾ/ /ən.sər.kuˈɫa/ /ən.səɾ.koˈɫa/ v
hoop

encerrosar /en.se.roˈza/ /en.se.roˈzaɾ/ /ən.sə.roˈza/ /ən.sə.ruˈza/ v
spin the yarn

encertadament /an.seɾˌta.ðaˈment/ /en.serˌta.ðaˈmen/ /en.seɾˌta.ðaˈmen/ /en.seɾˌta.ðaˈment/ /ən.sərˌta.ðəˈmen/ /ən.səɾˌta.ðəˈment/ adv
rightly

encestar /en.sesˈta/ /en.sesˈtaɾ/ /ən.səsˈta/ v
catch

encetar /an.seˈta/ /en.seˈta/ /en.seˈtaɾ/ /ən.səˈta/ v
open

enciam /an.siˈam/ /en.siˈam/ n masc
lettuce
Planta herbàcia anual de la família de les compostes, de fulles amples, que es cultiva en hort principalment per menjar amanida (Lactuca sativa).

enciclopèdia /en.si.kɫoˈpɛ.ði.a/ /ən.si.kɫoˈpɛ.ði.ə/ /ən.si.kɫuˈpɛ.ði.ə/ n fem
encyclopedia encyclopaedia

enciclopèdia electrònica n fem
electronic encyclopedia

encimbellament /en.sim.be.ʎaˈmen/ /en.sim.be.ʎaˈment/ /ən.sim.bə.ʎəˈmen/ /ən.sim.bə.ʎəˈment/ n masc
hilltopping
Comportament reproductiu dels individus mascles d'alguns grups d'artròpodes consistent a establir i defensar un territori propi dalt d'un turó, o a les parts altes d'un terreny, per poder-se aparellar amb alguna de les femelles que hi acudeixen.

encistellador /en.sis.te.ʎaˈðo/ /en.sis.te.ʎaˈðoɾ/ /ən.sis.tə.ʎəˈðo/ n masc
scorer

encistellar /en.sis.teˈʎa/ /en.sis.teˈʎaɾ/ /ən.sis.təˈʎa/ v
put in
Posar dins d'un cistell.
score a field goal
(basquetbol) Introduir la pilota a la cistella.

enclavament /aŋ.kɫa.βaˈmen/ /aŋ.kɫa.βaˈment/ /eŋ.kɫa.vaˈment/ /eŋ.kɫa.βaˈmen/ /əŋ.kɫə.vəˈmen/ /əŋ.kɫə.vəˈment/ /əŋ.kɫə.βəˈmen/ n masc
enclave

enclusa /aŋˈkɫu.za/ /aŋˈkɫu.zɛ/ /eŋˈkɫu.za/ n fem
anvil
Peça quadrada de ferro, massissa, encaixada en un piló de fusta molt forta, sobre la que s'aprima o s'engruix el ferro a cops de martell.
incus anvil
Os de l'oïda de molts vertebrats.

enclític /eŋˈkɫi.tik/ /əŋˈkɫi.tik/ adj masc
enclitic

encobrir /en.koˈβɾi/ /en.koˈβɾiɾ/ /ən.kuˈβɾi/ v
conceal

encoixinar /eŋ.ko.ʃiˈna/ /eŋ.koj.ʃiˈna/ /eŋ.koj.ʃiˈnaɾ/ /əŋ.ko.ʃiˈna/ /əŋ.ku.ʃiˈna/ v
quilt

encomanar /aŋ.ko.maˈna/ /aŋ.ko.maˈnaɾ/ /eŋ.ko.maˈna/ /eŋ.ko.maˈnaɾ/ /əŋ.ko.məˈna/ /əŋ.ku.məˈna/ v
transmit confide entrust
Confiar una responsabilitat a algú.
entrust
(oriental) infectar
Posar-se sota la tutela d'algú.

enconar /aŋ.koˈna/ /aŋ.koˈnaɾ/ /eŋ.koˈna/ /eŋ.koˈnaɾ/ /əŋ.koˈna/ /əŋ.kuˈna/ v
breastfeed

encongidament /eŋ.koɲˌd͡ʒi.ðaˈmen/ /eŋ.koɲˌd͡ʒi.ðaˈment/ /əŋ.koɲˌʒi.ðəˈment/ /əŋ.kuɲˌʒi.ðəˈmen/ adv
shrinkingly

encongir /es.koɲˈʒiɾ/ /eŋ.koɲˈʒi/ /əŋ.kuɲˈʒi/ v
shrink

encontrar /aŋ.konˈtɾa/ /eŋ.konˈtɾa/ /eŋ.konˈtɾaɾ/ /əŋ.konˈtɾa/ /əŋ.kunˈtɾa/ v
meet
Topar per casualitat amb una persona que surt al pas o una cosa que es mou.
collide
(pronominal) Topar hostilment.

encontre /aŋˈkɔn.tɾe/ /eŋˈkon.tɾe/ /əŋˈkɔn.tɾə/ n masc
meeting

encopresi /eŋ.koˈpɾɛ.zi/ /əŋ.koˈpɾɛ.zi/ /əŋ.kuˈpɾɛ.zi/ n fem
encopresis

encoratjador /eŋ.ko.ɾa.d͡ʒaˈðo/ /eŋ.ko.ɾa.d͡ʒaˈðoɾ/ /əŋ.ko.ɾə.d͡ʒəˈðo/ /əŋ.ku.ɾə.d͡ʒəˈðo/ adj masc
encouraging

encoratjar /eŋ.ko.ɾaˈd͡ʒa/ /eŋ.ko.ɾaˈd͡ʒaɾ/ /əŋ.ko.ɾəˈd͡ʒa/ /əŋ.ku.ɾəˈd͡ʒa/ v
encourage

encrespar /aŋ.kɾesˈpa/ /aŋ.kɾesˈpaɾ/ /eŋ.kɾesˈpa/ /eŋ.kɾesˈpaɾ/ /əŋ.kɾəsˈpa/ v
ripple
El vent, alçar onades.

encreuament /eŋ.kɾe.waˈmen/ /eŋ.kɾe.waˈment/ /əŋ.kɾə.wəˈmen/ /əŋ.kɾə.wəˈment/ n masc
crossing
Acció i efecte d’encreuar.
(futbol, handbol, hoquei) Acció dels atacants d'intercanviar-se les posicions per trencar el marcatge dels defensors.

encrostar /aŋ.kɾosˈta/ /aŋ.kɾosˈtaɾ/ /eŋ.kɾosˈta/ /eŋ.kɾosˈtaɾ/ /əŋ.kɾosˈta/ /əŋ.kɾusˈta/ v
crust

encunyació /aŋ.ku.ɲa.siˈo/ /eŋ.ku.ɲa.siˈo/ /əŋ.ku.ɲə.siˈo/ n fem
coinage

encunyar /aŋ.kuˈɲa/ /aŋ.kuˈɲaɾ/ /eŋ.kuˈɲa/ /eŋ.kuˈɲaɾ/ /əŋ.kuˈɲa/ v
coin
Batre un metall fortament perquè en surti una forma, per exemple: una medalla, una moneda.

encuriosir /eŋ.ku.ɾi.oˈzi/ /eŋ.ku.ɾi.oˈziɾ/ /əŋ.ku.ɾi.oˈzi/ /əŋ.ku.ɾi.uˈzi/ v
make (somebody) curious

encàrrec /eŋˈka.rek/ /əŋˈka.rek/ /əŋˈka.rək/ n masc
instruction

encèfal /enˈsɛ.faɫ/ /ənˈsɛ.fəɫ/ n masc
encephalon

endarrere /en.daˈre.ɾe/ /ən.dəˈre.ɾə/ adv
back
En direcció a la banda del darrere.
ago
Cap al temps passat, abans.

endarrerir /an.da.reˈɾi/ /en.da.reˈɾi/ /en.da.reˈɾiɾ/ /ən.də.rəˈɾi/ v
delay
Deixar per més tard.
pass back
(hoquei sobre patins) Passar la pilota, la bola o el disc a un company d'equip situat més lluny de la porteria contrària.

endavant /an.daˈβan/ /en.daˈvant/ /en.daˈβan/ /ən.dəˈvan/ /ən.dəˈvant/ /ən.dəˈβan/ Interjection
go on
Encoratjament a prosseguir.

endavant /an.daˈβan/ /en.daˈvant/ /en.daˈβan/ /ən.dəˈvan/ /ən.dəˈvant/ /ən.dəˈβan/ adv
forward
En direcció a la banda del davant.
later on
En un temps futur.

endemà /en.daˈma/ /en.deˈma/ /ən.dəˈma/ /ən.dəˈma/ n masc
day after

enderrocar /an.de.roˈka/ /an.de.roˈkaɾ/ /en.de.roˈka/ /en.de.roˈkaɾ/ /ən.də.roˈka/ /ən.də.ruˈka/ v
demolish
Destruir totalment o parcialment una edificació.
overthrow
Per extensió fer caure un govern.

endevinació /an.de.βi.na.siˈo/ /en.de.vi.na.siˈo/ /en.de.βi.na.siˈo/ /ən.də.vi.nə.siˈo/ /ən.də.βi.nə.siˈo/ n fem
foresight

endevinalla /an.de.βiˈna.ʎa/ /en.de.βiˈna.ʎa/ /ən.də.viˈna.jə/ n fem
riddle puzzle

endimoniadament /an.di.mo.niˌa.ðaˈment/ /en.di.mo.niˌa.ðaˈmen/ /en.di.mo.niˌa.ðaˈment/ /ən.di.mo.niˌa.ðəˈment/ /ən.di.mu.niˌa.ðəˈmen/ adv
evilly

endimoniat /an.di.mo.niˈat/ /en.di.mo.niˈat/ /ən.di.mo.niˈat/ /ən.di.mu.niˈat/ adj masc
demoniac

endins /enˈdins/ /ənˈdins/ adv
inside

endocardi /en.doˈkaɾ.ði/ /ən.duˈkar.di/ n masc
endocardium

endocarditis /en.do.kaɾˈði.tis/ /ən.do.kəɾˈði.tis/ /ən.du.kərˈdi.tis/ /ən.du.kərˈði.tis/ n fem
endocarditis

endolcir /an.doɫˈsi/ /an.doɫˈsiɾ/ /en.doɫˈsi/ /en.doɫˈsiɾ/ /ən.doɫˈsi/ /ən.duɫˈsi/ v
sweeten

endoll /enˈdoʎ/ /ənˈdoʎ/ n masc
plug
Connector d'un aparell amb el corrent elèctric d'un edifici.
point
Dispositiu a les parets d'un edifici per a connectar-hi aparells elèctrics.

endollar /en.doˈʎa/ /en.doˈʎaɾ/ /ən.doˈʎa/ /ən.duˈʎa/ v
plug in

endometri /en.doˈmɛ.tɾi/ /ən.doˈmɛ.tɾi/ /ən.duˈmɛ.tɾi/ n masc
endometrium

endomicoriza /en.do.mi.koˈri.za/ /ən.do.mi.koˈri.zə/ /ən.du.mi.kuˈri.zə/ n fem
endomycorrhiza

endosquelet /en.dos.keˈɫet/ /ən.dos.kəˈɫət/ /ən.dus.kəˈɫɛt/ n masc
endoskeleton

endossar /en.doˈsa/ /en.doˈsaɾ/ /ən.doˈsa/ /ən.duˈsa/ v
don
Posar una peça d’abrigar que cobreixi l’esquena.
burden
Desempallegar-se d’alguna cosa encarregant-la a algú altre.
endorse
Cedir un document mercantil o financer negociable a favor d’algú fent-ho constar al dors.

endreç /enˈdɾes/ /ənˈdɾes/ /ənˈdɾəs/ /ənˈdɾɛs/ n masc
arrangement

endreçadament /en.dɾeˌsa.ðaˈmen/ /en.dɾeˌsa.ðaˈment/ /ən.dɾəˌsa.ðəˈmen/ /ən.dɾəˌsa.ðəˈment/ adv
tidily

endreçar /an.dɾeˈsa/ /en.dɾeˈsa/ /en.dɾeˈsaɾ/ v
tidy up

endropir /an.dɾoˈpi/ /en.dɾoˈpi/ /en.dɾoˈpiɾ/ /ən.dɾoˈpi/ /ən.dɾuˈpi/ v
loll

enemic /e.neˈmik/ n masc
enemy foe

enemic final n masc
boss

enemistar /e.ne.misˈta/ /e.ne.misˈtaɾ/ /ə.nə.misˈta/ v
make enemies

energia /e.neɾˈd͡ʒi.a/ n fem
energy

energia renovable n fem
renewable energy

energumen /e.neɾˈɣu.men/ /ə.nərˈɡu.mən/ n masc
energumen

enfadosament /eɱ.faˌðo.zaˈmen/ /eɱ.faˌðo.zaˈment/ /əɱ.fəˌðo.zəˈmen/ /əɱ.fəˌðo.zəˈment/ adv
annoyingly

enfangar /aɱ.faŋˈɡa/ /aɱ.faŋˈɡaɾ/ /eɱ.faŋˈɡa/ /eɱ.faŋˈɡaɾ/ /əɱ.fəŋˈɡa/ v
muddy
Omplir de fang.
embroil
(figurat, pronominal) Ficar-se en una situació difícil de sortir-se’n.

enfastidir /eɱ.fas.tiˈði/ /eɱ.fas.tiˈðiɾ/ /əɱ.fəs.tiˈði/ v
bore

enfereir-se /eɱ.fe.ɾeˈiɾ.se/ /əɱ.fə.ɾə.irˈsə/ /əɱ.fə.ɾəˈir.sə/ /əɱ.fə.ɾəˈiɾ.sə/ v
fierce

enfilar /aɱ.fiˈla/ /eɱ.fiˈɫa/ /eɱ.fiˈɫaɾ/ /əɱ.fiˈɫa/ v
thread
Passar fil pel forat d'una agulla de cosir.
string
Unir coses passant un fil pel seu interior.
take
Emprendre un camí, iniciar una marxa.

enflorar /aɱ.floˈɾa/ /eɱ.fɫoˈɾa/ /eɱ.fɫoˈɾaɾ/ /əɱ.fɫoˈɾa/ /əɱ.fɫuˈɾa/ v
flower

enfocament comunicatiu n masc
cognitive approach

enfocar /eɱ.foˈka/ /eɱ.foˈkaɾ/ /əɱ.foˈka/ /əɱ.fuˈka/ v
focus
(òptica, fotografia, cinema) Ajustar l’aparell òptic per tal que la imatge aparegui nítida.
Centrar l’atenció en un tema en base als supòsits previs per tal de resoldre’l adequadament.

enfonsar /aɱ.fonˈza/ /eɱ.fonˈza/ /eɱ.fonˈzaɾ/ /əɱ.fonˈza/ /əɱ.funˈza/ v
sink
Posar, fer anar, al fons.
collapse
(rugbi) Cometre una falta, els jugadors de la primera línia d'un equip, consistent a fer caure una melé ordenada, una melé espontània o un mol per haver-se ajupit fins a perdre l'equilibri, intencionadament o empesos pels jugadors de la segona i la tercera línia.

enfora /eɱˈfɔ.ɾa/ /eɱˈfɔ.ɾɔ/ /əɱˈfɔ.ɾə/ adv
out

enfornar /aɱ.forˈna/ /eɱ.forˈna/ /eɱ.foɾˈna/ /eɱ.foɾˈnaɾ/ /əɱ.foɾˈna/ /əɱ.furˈna/ v
baking

enfortir /aɱ.forˈti/ /eɱ.forˈti/ /eɱ.foɾˈti/ /eɱ.foɾˈtiɾ/ /əɱ.foɾˈti/ /əɱ.furˈti/ v
strengthen

engabiar /aŋ.ɡa.βiˈa/ /aŋ.ɡa.βiˈaɾ/ /eŋ.ɡa.biˈaɾ/ /eŋ.ɡa.βiˈa/ /əŋ.ɡə.βiˈa/ v
cage

engalba /eŋˈɡaɫ.ba/ /əŋˈɡaɫ.βə/ n fem
slip

engalipador /eŋ.ga.li.paˈðo/ /eŋ.ga.li.paˈðoɾ/ /əŋ.gə.ɫi.pəˈðo/ adj masc
trickster

engalipar /aŋ.ɡa.ɫiˈpa/ /eŋ.ɡa.ɫiˈpa/ /eŋ.ɡa.ɫiˈpaɾ/ /əŋ.ɡə.ɫiˈpa/ v
fool

enganxada /aŋ.gaɲˈt͡ʃa.ðɛ/ /aŋ.gaɲˈt͡ʃa/ /eŋ.ɡaɲˈt͡ʃa.ða/ /əŋ.ɡəɲˈʃa.ðə/ n fem
hooking

enganxar /aŋ.gaɲˈt͡ʃa/ /aŋ.gaɲˈt͡ʃaɾ/ /eŋ.ɡaɲˈt͡ʃa/ /eŋ.ɡaɲˈt͡ʃaɾ/ /əŋ.ɡəɲˈʃa/ v
hook catch
Agafar alguna cosa amb ganxo o penjar-la en ell.
stick
Agafar, apegar.
catch
(pronominal) Agafar-se, topar una cosa amb una altra que la deté o l'embulla.

engany /aŋˈgaɲ/ /eŋˈɡaɲ/ /əŋˈɡaɲ/ n masc
hoax

enganyar /aŋ.ɡaˈɲa/ /eŋ.ɡaˈɲa/ /eŋ.ɡaˈɲaɾ/ /əŋ.ɡəˈɲa/ v
deceive

enganyosament /aŋ.ɡaˌɲo.zaˈmen/ /eŋ.ɡaˌɲo.zaˈmen/ /eŋ.ɡaˌɲo.zaˈment/ /əŋ.ɡəˌɲo.zəˈmen/ /əŋ.ɡəˌɲo.zəˈment/ adv
deceptively

engarjolar /aŋ.ɡaɾ.d͡ʒoˈɫa/ /eŋ.ɡar.d͡ʒoˈɫa/ /eŋ.ɡaɾ.d͡ʒoˈɫa/ /eŋ.ɡaɾ.d͡ʒoˈɫaɾ/ /əŋ.ɡər.ʒuˈɫa/ /əŋ.ɡəɾ.ʒoˈɫa/ v
lock up

engatar /aŋ.ɡaˈta/ /eŋ.ɡaˈta/ /eŋ.ɡaˈtaɾ/ /əŋ.ɡəˈta/ v
get sloshed

engatjar /eŋ.ɡaˈd͡ʒa/ /eŋ.ɡaˈd͡ʒaɾ/ /əŋ.ɡəˈd͡ʒa/ v
commit

engegar /aɲ.d͡ʒeˈɣa/ /eɲ.d͡ʒeˈɣa/ /eɲ.d͡ʒeˈɣaɾ/ /əɲ.ʒəˈɣa/ v
start
Posar en marxa, iniciar el funcionament.
reject
Desfer-se de la presència d'algú, sense consideracions, insultant.

engegar a passeig v
send someone packing

engendrar /an.d͡ʒenˈdɾa/ /eɲ.d͡ʒenˈdɾa/ /eɲ.d͡ʒenˈdɾaɾ/ /əɲ.ʒənˈdɾa/ v
engender

enginy /anˈd͡ʒiɲ/ /eɲˈd͡ʒiɲ/ /əɲˈʒiɲ/ n masc
wit

enginyer /eɲ.d͡ʒiˈɲe/ /eɲ.d͡ʒiˈɲeɾ/ n masc
engineer

enginyeria /eɲ.d͡ʒi.ɲeˈɾi.a/ /əɲ.ʒi.ɲəˈɾi.ə/ n fem
engineering

enginyosament /eɲ.d͡ʒiˌɲo.zaˈmen/ /eɲ.d͡ʒiˌɲo.zaˈment/ /əɲ.ʒiˌɲo.zəˈmen/ /əɲ.ʒiˌɲo.zəˈment/ adv
ingeniously

engolir /aŋ.ɡoˈɫi/ /aŋ.ɡuˈɫiɾ/ /eŋ.ɡoˈɫi/ /eŋ.ɡoˈɫiɾ/ /eŋ.ɡuˈɫi/ /əŋ.ɡoˈɫi/ /əŋ.ɡuˈɫi/ v
gorge
Passar alguna cosa per la gola.

engranatge /eŋ.ɡɾaˈna.d͡ʒe/ /əŋ.ɡɾəˈna.d͡ʒə/ n masc
gear
Sistema de peces dentades que engranen de forma que transmeten el moviment.

engrescar /aŋ.ɡɾesˈka/ /aŋ.ɡɾesˈkaɾ/ /eŋ.ɡɾesˈka/ /eŋ.ɡɾesˈkaɾ/ /əŋ.ɡɾəsˈka/ v
enthuse
Desvetllar les ganes per fer una cosa.
Ficar-se amb gran atenció en un assumpte.
enthuse get angry
Sentir l'impuls irreprimible de participar en una baralla.

engrillonar /aŋ.gɾi.ʎoˈna/ /eŋ.ɡɾi.ʎoˈna/ /eŋ.ɡɾi.ʎoˈnaɾ/ /əŋ.ɡɾi.ʎoˈna/ /əŋ.ɡɾi.ʎuˈna/ v
shackle

enguany /aŋˈɡwaɲ/ /eŋˈɡwaɲ/ /əŋˈɡwaɲ/ adv
this year

enhorabona /eˌnɔ.ɾaˈbɔ.na/ /eˌnɔ.ɾaˈβɔ.na/ /eˌnɔ.ɾaˈβɔ.nɔ/ /əˌnɔ.ɾəˈβɔ.nə/ Interjection
congratulations
Felicitació per un bon succés.

enigma n masc
enigma riddle

enigmàtic /e.niɡˈma.tik/ /ə.niɡˈma.tik/ adj masc
enigmatic

enigmàticament /e.niɡˌma.ti.kaˈmen/ /e.niɡˌma.ti.kaˈment/ /ə.niɡˌma.ti.kəˈmen/ /ə.niɡˌma.ti.kəˈment/ adv
enigmatically

enjogassadament /eɲ.d͡ʒo.ɣaˌsa.ðaˈmen/ /eɲ.d͡ʒo.ɣaˌsa.ðaˈment/ /əɲ.ʒo.ɣəˌsa.ðəˈment/ /əɲ.ʒu.ɣəˌsa.ðəˈmen/ adv
playfully

enjondre /eɲˈd͡ʒon.dɾe/ /əɲˈʒɔn.dɾə/ adv
elsewhere

enlairament /en.ɫaj.ɾaˈmen/ /en.ɫaj.ɾaˈment/ /ən.ɫəj.ɾəˈmen/ /ən.ɫəj.ɾəˈment/ n masc
takeoff

enlairar /an.ɫajˈɾa/ /en.ɫajˈɾa/ /en.ɫajˈɾaɾ/ /ən.ɫəjˈɾa/ v
take off

enlaire /enˈɫaj.ɾe/ /ənˈɫaj.ɾə/ adv
up
Cap amunt respecte a terra.
in suspense
En suspens, sense resoldre.

enllaç /eɲˈʎas/ /əɲˈʎas/ n masc
hyperlink
Element en un document, generalment d'hipertext, que permet de connectar amb una part del mateix document, amb un altre document o amb una part d'un altre document.

enllaçar /eɲ.ʎaˈsa/ /eɲ.ʎaˈsaɾ/ /əɲ.ʎəˈsa/ v
link
Vincular amb una relació.
(informàtica) Connectar un document amb un altre.
bind lasso
Agafar amb un llaç, especialment un animal indòmit.

enlletgir /aɲ.ʎeˈd͡ʒi/ /aɲ.ʎeˈt͡ʃiɾ/ /eɲ.ʎeˈd͡ʒi/ /eɲ.ʎeˈd͡ʒiɾ/ /əɲ.ʎəˈd͡ʒi/ v
uglify

enlloc /eɲˈʎɔk/ /əɲˈʎɔk/ adv
nowhere

enllosar /aɲ.ʎoˈza/ /eɲ.ʎoˈza/ /eɲ.ʎoˈzaɾ/ /əɲ.ʎoˈza/ /əɲ.ʎuˈza/ v
pave with flagstones

enllosat /eɲ.ʎoˈzat/ /əɲ.ʎoˈzat/ /əɲ.ʎuˈzat/ n masc
paving

enlluernar /aɲ.ʎu.erˈna/ /eɲ.ʎu.erˈna/ /eɲ.ʎu.eɾˈna/ /eɲ.ʎu.eɾˈnaɾ/ /əɲ.ʎu.ərˈna/ v
dazzle

enllumenar /eɲ.ʎu.meˈna/ /eɲ.ʎu.meˈnaɾ/ /əɲ.ʎu.məˈna/ v
light up
Una font de llum, fer claror il·luminant un lloc o algú.

enllà /eɲˈʎa/ /əɲˈʎa/ adv
over there
D'ací allà, cap allà.

enmig de preposition
en medio de

ennegrir /an.neˈɣɾi/ /en.neˈɣɾi/ /en.neˈɣɾiɾ/ /ən.nəˈɣɾi/ v
black

ennoblir /en.nobˈbɫi/ /en.noˈbɫiɾ/ /en.noˈβɫi/ /ən.nobˈbɫi/ /ən.nubˈbɫi/ /ən.nuˈβɫi/ v
ennoble

ennuegar /an.nu.eˈɣa/ /en.nu.eˈɣa/ /en.nu.eˈɣaɾ/ /ən.nu.əˈɣa/ v
choke

ennuvolar /an.nu.βoˈɫa/ /en.nu.voˈɫaɾ/ /en.nu.βoˈɫa/ /ən.nu.voˈɫa/ /ən.nu.vuˈɫa/ /ən.nu.βuˈɫa/ v
cloud over
(pronominal, impersonal) Formar-se tot de núvols al cel.

enorme /eˈnoɾ.me/ /əˈnor.mə/ adj
enormous

enormement /eˌnor.meˈmen/ /eˌnoɾ.meˈmen/ /eˌnoɾ.meˈment/ /əˌnor.məˈmen/ /əˌnoɾ.məˈment/ adv
enormously

enormitat /e.noɾ.miˈtat/ /ə.noɾ.miˈtat/ /ə.nur.miˈtat/ n fem
enormity

enoturisme n masc
wine tourism

enquadernació /eŋ.kwa.ðeɾ.na.siˈo/ /əŋ.kwə.ðər.nə.siˈo/ n fem
binding

enquadernar /eŋ.kwa.ðerˈna/ /eŋ.kwa.ðeɾˈna/ /eŋ.kwa.ðeɾˈnaɾ/ /əŋ.kwə.ðərˈna/ v
bind

enquesta /eŋˈkes.ta/ /əŋˈkes.tə/ n fem
survey

enrabiar /an.ra.βiˈa/ /en.ra.biˈaɾ/ /en.ra.βiˈa/ /ən.rə.βiˈa/ v
enrage

enraonadament /en.ra.oˌna.ðaˈmen/ /en.ra.oˌna.ðaˈment/ /ən.rə.oˌna.ðəˈment/ /ən.rə.uˌna.ðəˈmen/ adv
reasonably

enraonar /an.ra.oˈna/ /en.ra.oˈna/ /en.ra.oˈnaɾ/ /ən.rə.oˈna/ /ən.rə.uˈna/ v
reason
(transitiu) Discutir en una conversa per examinar les raons.

enrarir /en.raˈɾi/ /en.raˈɾiɾ/ /ən.rəˈɾi/ v
rarefy

enrastellar /an.ras.teˈʎa/ /en.ras.teˈʎa/ /en.ras.teˈʎaɾ/ /ən.rəs.təˈʎa/ v
rake over

enregistrar /en.re.d͡ʒisˈtɾa/ /en.re.d͡ʒisˈtɾaɾ/ /en.re.ʒisˈtɾa/ v
record
Obtenir i emmagatzemar informació de dades o audiovisual amb un aparell.

enrenou /en.reˈnɔw/ n masc
fuss
Soroll causat per un desordre.

enrere /enˈre.ɾe/ /ənˈre.ɾə/ Interjection
back

enrevessadament /en.re.veˌsa.ðaˈment/ /en.re.βeˌsa.ðaˈmen/ /ən.rə.vəˌsa.ðəˈmen/ /ən.rə.vəˌsa.ðəˈment/ /ən.rə.βəˌsa.ðəˈmen/ adv
complicatedly

enriquidor /en.ri.kiˈðo/ /en.ri.kiˈðoɾ/ /ən.ri.kiˈðo/ adj masc
enriching

enriquiment del currículum n masc
curriculum enrichment

enrocador /en.ro.kaˈðo/ /en.ro.kaˈðoɾ/ /ən.ro.kəˈðo/ /ən.ru.kəˈðo/ n masc
dark-fin

enrocar /an.roˈka/ /en.roˈka/ /en.roˈkaɾ/ /ən.roˈka/ /ən.ruˈka/ v
castle
En els escacs, jugada especial consistent en moure en el mateix torn les figures del rei i d'una torre a una posició especifica on ambdues peces són veïnes.

enrogallament /en.ro.ɣa.ʎaˈmen/ /en.ro.ɣa.ʎaˈment/ /ən.ro.ɣə.ʎəˈment/ /ən.ru.ɣə.ʎəˈmen/ n masc
hoarseness

enrogallar /an.ro.ɣaˈʎa/ /en.ro.ɣaˈʎa/ /en.ro.ɣaˈʎaɾ/ /ən.ro.ɣəˈʎa/ /ən.ru.ɣəˈja/ /ən.ru.ɣəˈʎa/ v
hoarsen
Fer agafar, o agafar, un rogall.

enrosar /en.roˈza/ /en.roˈzaɾ/ /ən.roˈza/ /ən.ruˈza/ v
dew

ens /ens/ /əns/ /ˈens/ /ˈɛns/ n masc
entity
Entitat col·lectiva, organisme de persones o serveis, institució.

ens /ens/ /əns/ /ˈens/ /ˈɛns/ pronoun
us
Substitució en verbs reflexius de la primera persona del plural (nosaltres). Emprat anteposat al verb, si va darrere del verb adopta la forma nos.

ensabonar /an.sa.βoˈna/ /en.sa.boˈnaɾ/ /en.sa.βoˈna/ /ən.sə.boˈna/ /ən.sə.buˈna/ /ən.sə.βuˈna/ v
lather

ensalada russa n fem
Olivier salad

ensarronar /an.sa.roˈna/ /en.sa.roˈna/ /en.sa.roˈnaɾ/ /ən.sə.roˈna/ /ən.sə.ruˈna/ v
trick
(figurat) Enganyar algú, normalment fent ús de la paraula.

ensenya /enˈse.ɲa/ /ənˈsə.ɲə/ /ənˈsɛ.ɲə/ n fem
banner

ensenyament /en.se.ɲaˈmen/ /en.se.ɲaˈment/ /ən.sə.ɲəˈmen/ /ən.sə.ɲəˈment/ n masc
teaching

ensenyament actiu n masc
active teaching

ensenyament artístic n masc
teaching of art

ensenyament assistit per ordinador n masc
computer aided instruction

ensenyament bilingüe n masc
bilingual education

ensenyament d'idiomes n masc
language teaching

ensenyament de recuperació n masc
remedial teaching

ensenyament electrònic n masc
e-teaching

ensenyament individualitzat n masc
individualised education

ensenyament multinivell n masc
multilevel teaching

ensenyament mutu n masc
peer group teaching

ensenyament precoç n masc
early teaching

ensenyament presencial n masc
classroom instruction

ensenyament privat n masc
private education

ensenyament programat n masc
programmed instruction

ensenyament públic n masc
public education

ensenyament semipresencial n masc
semi-distance education

ensenyaments universitaris de primer cicle n masc
first cycle university studies

ensenyaments universitaris de primer i segon cicle n masc
first and second cycle studies

ensenyaments universitaris de segon cicle n masc
second cycle university studies

ensenyaments universitaris de tercer cicle n masc
third cycle university studies

ensenyar /an.seˈɲa/ /en.seˈɲa/ /en.seˈɲaɾ/ v
teach
Comunicar o transmetre a algú un coneixement, una habilitat.
show
Instruir, ensinistrar.

ensibornar /en.si.βorˈna/ /en.si.βoɾˈnaɾ/ /ən.si.βurˈna/ v
swindle

ensinistrament /en.si.nis.tɾaˈmen/ /en.si.nis.tɾaˈment/ /ən.si.nis.tɾəˈmen/ /ən.si.nis.tɾəˈment/ n masc
training

ensopegar /an.so.peˈɣa/ /en.so.peˈɣa/ /en.so.peˈɣaɾ/ /ən.so.pəˈɣa/ /ən.su.pəˈɣa/ v
stumble

ensopiment /an.so.piˈmen/ /en.so.piˈmen/ /en.so.piˈment/ /ən.so.piˈment/ /ən.su.piˈmen/ n masc
drowsiness

ensopir /an.soˈpi/ /en.soˈpi/ /en.soˈpiɾ/ /ən.soˈpi/ /ən.suˈpi/ v
drowse

ensopit /an.soˈpit/ /en.soˈpit/ /ən.soˈpit/ /ən.suˈpit/ adj masc
drowsy
Que està endormiscat, amb el cap espès.

ensordiment /en.sor.ðiˈmen/ /en.soɾ.ðiˈmen/ /en.soɾ.ðiˈment/ /ən.soɾ.ðiˈment/ /ən.sur.diˈmen/ /ən.sur.ðiˈmen/ n masc
devoicing

ensorrar /an.soˈra/ /en.soˈra/ /en.soˈraɾ/ /ən.soˈra/ /ən.suˈra/ v
strand

ensostrar /an.sosˈtɾa/ /en.sosˈtɾa/ /en.sosˈtɾaɾ/ /ən.sosˈtɾa/ /ən.susˈtɾa/ v
roof
Construir el sostre d'un edifici.

ensota /enˈso.ta/ /ənˈso.tə/ adv
below

ensulsiar /en.suɫ.siˈa/ /en.suɫ.siˈaɾ/ /ən.suɫ.siˈa/ v
overthrow

ensulsir /en.suɫˈsi/ /en.suɫˈsiɾ/ /ən.suɫˈsi/ v
overthrow

ensumar /an.suˈma/ /en.suˈma/ /en.suˈmaɾ/ /ən.suˈma/ v
smell
Utilitzar l'olfacte.
smell out
Intuir o tenir sospites que hi ha alguna intenció amagada.

ensuperbir /en.su.peɾˈβiɾ/ /ən.su.peɾˈβi/ /ən.su.pəɾˈβi/ v
make proud

ensutjar /en.suˈd͡ʒa/ /en.suˈd͡ʒaɾ/ /ən.suˈd͡ʒa/ v
soot

entabanador /an.ta.βa.naˈðo/ /an.ta.βa.naˈðoɾ/ /en.ta.ba.naˈðoɾ/ /en.ta.βa.naˈðo/ /ən.tə.βə.nəˈðo/ adj masc
humbug

entabanar /an.ta.βaˈna/ /en.ta.baˈnaɾ/ /en.ta.βaˈna/ v
smother
Impedir la respiració i torbar el cap una olor, fum, vapor, etc.
coax
Omplir el cap d'il·lusions, d'idees agradables però falses

entaforar /en.ta.foˈɾa/ /en.ta.foˈɾaɾ/ /ən.tə.foˈɾa/ /ən.tə.fuˈɾa/ v
hide
Posar quelcom en un forat, normalment per amagar-ho.

entapissar /en.ta.piˈsa/ /en.ta.piˈsaɾ/ /ən.tə.piˈsa/ v
upholster

entebeir /en.te.beˈiɾ/ /en.te.βeˈi/ /ən.tə.βəˈi/ v
warm

entendre /anˈten.dɾa/ /anˈten.dɾe/ /enˈten.dɾe/ /ənˈten.dɾə/ v
understand
Comprendre, copsar la relació entre conceptes, assimilar.

entendre's /enˈten.dɾes/ /ənˈten.dɾəs/ v
affair
Tenir relacions sentimentals en privat.

entendre-hi /anˈten.dɾej/ /enˈten.dɾej/ /ən.tənˈdɾej/ /ənˈten.dɾəj/ v
know one's way around
(pronominal) Tenir coneixement d'una cosa o situació per arreglar-la o actuar amb eficàcia.

enteniment /an.te.niˈmen/ /an.te.niˈment/ /en.te.niˈmen/ /en.te.niˈment/ /ən.tə.niˈmen/ /ən.tə.niˈment/ n masc
understanding

entenimentadament /en.te.ni.menˌta.ðaˈmen/ /en.te.ni.menˌta.ðaˈment/ /ən.tə.ni.mənˌta.ðəˈmen/ /ən.tə.ni.mənˌta.ðəˈment/ adv
wisely

enter /enˈteɾ/ /ənˈter/ adj masc
complete

enterament /enˌte.ɾaˈmen/ /enˌte.ɾaˈment/ /ənˌte.ɾəˈmen/ /ənˌte.ɾəˈment/ adv
entirely

enterbolir /en.ter.βoˈɫi/ /en.teɾ.boˈɫiɾ/ /en.teɾ.βoˈɫi/ /ən.tər.buˈɫi/ /ən.təɾ.boˈɫi/ v
muddy

enterc /anˈtɛrk/ /enˈtɛɾk/ adj masc
stiff
Dit d’un objecte, rígid, inflexible, encarcarat.
stubborn
(figuradament) Obstinat, tossut.

enterramorts /anˌtɛ.raˈmɔrs/ /enˌtɛ.raˈmɔrs/ /enˌtɛ.raˈmɔɾts/ n neut
gravedigger

enterrar /an.teˈra/ /en.teˈra/ /en.teˈraɾ/ /ən.təˈra/ v
bury

entesa /anˈte.za/ /enˈte.za/ /ənˈtə.zə/ /ənˈtɛ.zə/ n fem
understanding

entimema /en.tiˈme.ma/ /ən.tiˈmɛ.mə/ n masc
enthymeme

entisòl /en.tiˈsɔɫ/ /ən.tiˈsɔɫ/ n masc
entisol

entitat /en.tiˈtat/ /ən.tiˈtat/ n fem
entity

entollar /an.toˈʎa/ /en.toˈʎa/ /en.toˈʎaɾ/ /ən.toˈʎa/ /ən.tuˈʎa/ v
swamp
Deturar l'aigua formant o omplint tolls.
splice
(nàutica) Entreteixir dos caps per fer una nova corda més llarga.

entonar /an.toˈna/ /en.toˈna/ /en.toˈnaɾ/ /ən.toˈna/ /ən.tuˈna/ v
intone

entorn virtual d'ensenyament i aprenentatge n masc
virtual learning environment

entorns /enˈtoɾns/ /ənˈtorns/ n masc
surroundings
Voltants més propers.

entotsolar-se /en.tot.soˈɫaɾ.se/ /ən.tot.soˈɫaɾ.sə/ /ən.tut.su.ɫərˈsə/ v
isolate

entrada /anˈtɾa.ðɛ/ /anˈtɾa/ /enˈtɾa.ða/ n fem
entry
Acte d'entrar.
entrance admission
Lloc per accedir a l'interior d'un espai.
ticket
Tiquet que permet accedir a un recinte o espectacle.
headword
Títol que encapçala un article de diccionari o enciclopèdia.
tackle
(esports de pilota) Acció d'un jugador d'interposar-se en la trajectòria d'un adversari que controla la pilota, la bola o el disc amb la intenció de prendre-l'hi o d'evitar que avanci.
break
(esports de pilota) Acció d'un jugador que controla la pilota, la bola o el disc de dirigir-se a l'àrea contrària fins al límit permès esquivant els defensors adversaris per intentar puntuar.
inning
(beisbol) Unitat de joc d'un partit composta per un cicle complet d'un període defensiu i un període ofensiu per a cada equip.
(billar) Torn corresponent a un jugador, que passa a l'adversari quan es fa un error o es comet una falta.

entrada suplementària n fem
additional inning

entramat /en.tɾaˈmat/ /ən.tɾəˈmat/ n masc
framwork

entrant /anˈtɾan/ /enˈtɾan/ /enˈtɾant/ /ənˈtɾan/ /ənˈtɾant/ adj
next
Que entra.

entrant /anˈtɾan/ /enˈtɾan/ /enˈtɾant/ /ənˈtɾan/ /ənˈtɾant/ n masc
starter
Primer plat lleuger que se serveix en un àpat.

entranyablement /en.tɾaˌɲa.bɫeˈment/ /en.tɾaˌɲa.βɫeˈmen/ /en.tɾaˌɲab.bɫeˈmen/ /ən.tɾəˌɲa.βɫəˈmen/ /ən.tɾəˌɲab.bɫəˈmen/ /ən.tɾəˌɲab.bɫəˈment/ adv
dearly

entrar /anˈtɾa/ /enˈtɾa/ /enˈtɾaɾ/ /ənˈtɾa/ v
enter
Passar de fora cap endins.

entre /ˈen.tɾe/ /ˈen.tɾə/ /ˈən.tɾə/ /ˈɛn.tɾə/ preposition
between

entrebanc /ˌen.tɾeˈbaŋk/ /ˌen.tɾeˈβaŋ/ /ˌən.tɾəˈbaŋk/ /ˌɛn.tɾəˈbaŋk/ /ˌɛn.tɾəˈβaŋ/ n masc
hindrance

entrebatre's /ˌen.tɾeˈβa.tɾes/ /ˌen.tɾəˈβa.tɾəs/ v
clash

entrecella /ˌen.tɾeˈse.ʎa/ /ˌen.tɾəˈsə.ʎə/ /ˌen.tɾəˈsɛ.jə/ /ˌen.tɾəˈsɛ.ʎə/ n fem
glabella

entrecot /en.tɾeˈkɔt/ /ən.tɾəˈkɔt/ n masc
entrecôte

entrellat /en.tɾeˈʎat/ /ən.tɾəˈʎat/ n masc
puzzle

entremaliat /en.tɾe.ma.ɫiˈat/ adj masc
mischievous

entremaliat /en.tɾe.ma.ɫiˈat/ n masc
mischief

entremetre's /ˌen.tɾeˈme.tɾes/ /ˌen.tɾəˈmə.tɾəs/ /ˌen.tɾəˈmɛ.tɾəs/ v
interfere

entremig /ˌen.tɾeˈmit͡ʃ/ adv
in the middle

entremès /en.tɾeˈmes/ /ən.tɾəˈməs/ /ən.tɾəˈmɛs/ n masc
entremets

entrenador /en.tɾe.naˈðo/ /en.tɾe.naˈðoɾ/ /ən.tɾə.nəˈðo/ n masc
trainer coach

entrenador en cap n masc
head coach

entrenament /en.tɾe.naˈmen/ /en.tɾe.naˈment/ /ən.tɾə.nəˈmen/ /ən.tɾə.nəˈment/ n masc
training

entrenar /en.tɾeˈna/ /en.tɾeˈnaɾ/ /ən.tɾəˈna/ v
train

entrepà /ən.tɾəˈpa/ /ˌen.tɾeˈpa/ /ˌen.tɾəˈpa/ n masc
sandwich

entresòl /en.tɾeˈsɔɫ/ n masc
entresol

entretant /ˌen.tɾeˈtan/ /ˌen.tɾeˈtant/ /ˌen.tɾəˈtan/ /ˌen.tɾəˈtant/ adv
in the meantime

entreteniment /en.tɾe.te.niˈmen/ /en.tɾe.te.niˈment/ /ən.tɾə.tə.niˈmen/ /ən.tɾə.tə.niˈment/ n masc
entertainment

entreteniment educatiu n masc
edutainment

entretenir /en.tɾe.teˈni/ /en.tɾe.teˈniɾ/ v
entertain

entretopar /ˌen.tɾe.toˈpa/ /ˌen.tɾe.toˈpaɾ/ /ˌen.tɾə.tuˈpa/ v
collide

entrevista /en.tɾeˈvis.ta/ /en.tɾeˈβis.ta/ /ən.tɾəˈvis.tə/ /ən.tɾəˈβis.tə/ n fem
interview

entrevista d'ajuda n fem
counseling interview

entrevista de selecció n fem
selection interview

entrevistar /en.tɾe.visˈtaɾ/ /en.tɾe.βisˈta/ /ən.tɾə.visˈta/ /ən.tɾə.βisˈta/ v
interview

entristidor /en.tɾis.tiˈðo/ /en.tɾis.tiˈðoɾ/ /ən.tɾis.tiˈðo/ adj masc
saddening

entrompada /en.tɾomˈpa.ða/ /ən.tɾomˈpa.ðə/ /ən.tɾumˈpa.ðə/ n fem
bottle party

entropia /en.tɾoˈpi.a/ /ən.tɾoˈpi.ə/ /ən.tɾuˈpi.ə/ n fem
entropy

entumir /en.tuˈmi/ /en.tuˈmiɾ/ /ən.tuˈmi/ v
benumb

entusiasmar /en.tu.zi.azˈma/ /en.tu.zi.azˈmaɾ/ /ən.tu.zi.əzˈma/ v
enthuse

entusiasme /en.tu.ziˈaz.me/ /ən.tu.ziˈaz.mə/ n masc
enthusiasm

entusiàsticament /en.tu.ziˌas.ti.kaˈmen/ /en.tu.ziˌas.ti.kaˈment/ /ən.tu.ziˌas.ti.kəˈmen/ /ən.tu.ziˌas.ti.kəˈment/ adv
enthusiastically

enuig /aˈnut͡ʃ/ /eˈnut͡ʃ/ n masc
anger

enumeració /e.nu.me.ɾa.siˈo/ /ə.nu.mə.ɾə.siˈo/ n fem
enumeration

enumerar /e.nu.meˈɾa/ /e.nu.meˈɾaɾ/ /ə.nu.məˈɾa/ v
enumerate

enunciar /e.nun.siˈa/ /e.nun.siˈaɾ/ v
enounce

enuresi /e.nuˈɾɛ.zi/ /ə.nuˈɾɛ.zi/ n fem
enuresis

enutjar /e.nuˈd͡ʒa/ /e.nuˈd͡ʒaɾ/ /ə.nuˈd͡ʒa/ v
anger
Causar enuig, molèstia.
become angry
(pronominal) Sentir enuig

enutjosament /e.nuˌd͡ʒo.zaˈmen/ /e.nuˌd͡ʒo.zaˈment/ /ə.nuˌd͡ʒo.zəˈmen/ /ə.nuˌd͡ʒo.zəˈment/ adv
annoyingly

envair /em.baˈi/ /eɱ.vaˈiɾ/ /əm.bəˈi/ /əɱ.vəˈi/ v
invade
Entrar per força i ocupar un territori, ciutat, lloc.
(bàdminton) Cometre una falta consistent a traspassar els límits del camp propi amb la raqueta o amb una part del cos.

enveja /amˈbe.d͡ʒɛ/ /emˈbe.d͡ʒa/ /emˈbe.ʒa/ /eɱˈve.d͡ʒa/ /əmˈbɛ.ʒə/ /əɱˈvə.ʒə/ /əɱˈvɛ.ʒə/ n fem
envy
Sentiment que experimenta una persona quan desitja ferventment una cosa (material o no) que pertany a algú altre.

envejablement /em.beˌd͡ʒa.βɫeˈmen/ /em.beˌʒa.βɫeˈmen/ /em.beˌʒab.bɫeˈmen/ /eɱ.veˌd͡ʒa.bɫeˈment/ /əm.bəˌʒa.βɫəˈmen/ /əɱ.vəˌʒab.bɫəˈmen/ /əɱ.vəˌʒab.bɫəˈment/ adv
enviably

envejar /am.beˈd͡ʒa/ /am.beˈʒa/ /em.beˈd͡ʒa/ /em.beˈʒa/ /eɱ.veˈd͡ʒaɾ/ /əɱ.vəˈd͡ʒa/ /əɱ.vəˈʒa/ v
envy

envejosament /em.beˌd͡ʒo.zaˈmen/ /em.beˌʒo.zaˈmen/ /eɱ.veˌd͡ʒo.zaˈment/ /əm.bəˌʒo.zəˈmen/ /əɱ.vəˌʒo.zəˈmen/ /əɱ.vəˌʒo.zəˈment/ adv
enviously

envejós /am.beˈʒos/ /em.beˈd͡ʒos/ /em.beˈʒos/ /eɱ.veˈd͡ʒos/ /əm.bəˈʒos/ /əɱ.vəˈʒos/ adj masc
envious

envelat /am.beˈɫat/ /em.beˈɫat/ /eɱ.veˈɫat/ /əm.bəˈɫat/ /əɱ.vəˈɫat/ n masc
awning

envelliment /am.be.ʎiˈmen/ /em.be.ʎiˈmen/ /eɱ.ve.ʎiˈment/ /əm.bə.ʎiˈmen/ /əɱ.və.jiˈmen/ /əɱ.və.ʎiˈment/ n masc
aging

envellir /am.beˈʎi/ /an.vaˈʎi/ /em.beˈʎi/ /eɱ.veˈʎiɾ/ /əɱ.vəˈji/ /əɱ.vəˈʎi/ v
age

enverinar /em.be.ɾiˈna/ /em.be.ɾiˈnaɾ/ /eɱ.ve.ɾiˈnaɾ/ /əm.bə.ɾiˈna/ /əɱ.və.ɾiˈna/ v
poison

envermellir /am.beɾ.meˈʎiɾ/ /em.ber.meˈʎi/ /em.beɾ.meˈʎi/ /eɱ.veɾ.meˈʎiɾ/ /əm.bər.məˈʎi/ /əɱ.vər.məˈji/ /əɱ.vəɾ.məˈʎi/ v
redden

envernissar /em.ber.niˈsa/ /em.beɾ.niˈsa/ /eɱ.veɾ.niˈsaɾ/ /əɱ.vəɾ.niˈsa/ v
varnish

envestir /am.besˈti/ /am.besˈtiɾ/ /aɱ.vesˈtiɾ/ /em.besˈti/ /eɱ.vesˈtiɾ/ /əm.bəsˈti/ /əɱ.vəsˈti/ v
charge

enviament /em.bi.aˈmen/ /eɱ.vi.aˈment/ /əm.bi.əˈmen/ /əɱ.vi.əˈmen/ /əɱ.vi.əˈment/ n masc
sending

envilir /em.biˈɫi/ /eɱ.viˈɫiɾ/ /əm.biˈɫi/ /əɱ.viˈɫi/ v
degrade

envit /amˈbit/ /emˈbit/ /eɱˈvit/ /əmˈbit/ /əɱˈvit/ n masc
raise
Moment del joc en què es pot fer una invitació a apostar.

envolar-se /em.boˈɫar.se/ /em.boˈɫaɾ.se/ /eɱ.voˈɫaɾ.se/ /əm.buˈɫar.sə/ /əɱ.voˈɫaɾ.sə/ /əɱ.vu.ɫərˈsə/ v
take off

envoltar /em.boɫˈta/ /eɱ.voɫˈtaɾ/ /əm.buɫˈta/ /əɱ.voɫˈta/ /əɱ.vuɫˈta/ v
surround

envolupar /em.bo.luˈpa/ /em.bo.luˈpaɾ/ /eɱ.vo.luˈpaɾ/ /əm.bu.ɫuˈpa/ /əɱ.vo.ɫuˈpa/ /əɱ.vu.ɫuˈpa/ v
envelop

envà /amˈba/ /emˈba/ /eɱˈva/ /əmˈba/ /əɱˈva/ n masc
partition

enxampar /eɲ.t͡ʃamˈpa/ /eɲ.t͡ʃamˈpaɾ/ /əɲ.ʃəmˈpa/ v
catch

enxarpar /eɲ.t͡ʃarˈpa/ /eɲ.t͡ʃaɾˈpa/ /eɲ.t͡ʃaɾˈpaɾ/ /əɲ.ʃərˈpa/ v
snatch

enxubat /eɲ.t͡ʃuˈbat/ /əɲ.ʃuˈβat/ adj masc
stuffy

enyorament /e.ɲo.ɾaˈmen/ /e.ɲo.ɾaˈment/ /ə.ɲo.ɾəˈment/ /ə.ɲu.ɾəˈmen/ n masc
yearning
Acció d’enyorar.

enyorança /a.ɲoˈɾan.sa/ /e.ɲoˈɾan.sa/ /ə.ɲoˈɾan.sə/ /ə.ɲuˈɾan.sə/ n fem
nostalgia

enyorar /a.ɲoˈɾa/ /a.ɲoˈɾaɾ/ /e.ɲoˈɾa/ /e.ɲoˈɾaɾ/ /ə.ɲoˈɾa/ /ə.ɲuˈɾa/ v
homesick miss
Tenir sentiment i pena per l'absència d'alguna persona o per la falta d'alguna cosa.
homesick
(pronominal) Estar disgustat en algun lloc.

enze /ˈen.ze/ /ˈən.zə/ /ˈɛn.zə/ n masc
decoy
Ocell de reclam per atraure'n d'altres (per a caçar-los, fotografiar-los, etc).

enzim /enˈzim/ /ənˈzim/ n masc
enzyme

ençà /enˈsa/ /ənˈsa/ adv
up to here
Cap ací, en direcció al locutor.
as of
Des del temps passat cap al present.

enèrgic /eˈnɛɾ.d͡ʒik/ /əˈnɛr.ʒik/ adj masc
energetic

enèrgicament /eˌnɛr.d͡ʒi.kaˈmen/ /eˌnɛɾ.d͡ʒi.kaˈmen/ /eˌnɛɾ.d͡ʒi.kaˈment/ /əˌnɛr.ʒi.kəˈmen/ /əˌnɛɾ.ʒi.kəˈment/ adv
energetically

enòleg /eˈnɔ.ɫek/ /əˈnɔ.ɫək/ n masc
oenologist

ep /ˈep/ Interjection
hey
Interjecció per a cridar l'atenció a algú.

epentètic /e.penˈtɛ.tik/ /ə.pənˈtɛ.tik/ adj masc
epenthetic

epicentre /e.piˈsen.tɾe/ /ə.piˈsen.tɾə/ n masc
epicenter

epicicloïdal /e.pi.si.kɫo.iˈðaɫ/ /ə.pi.si.kɫo.iˈðaɫ/ /ə.pi.si.kɫu.iˈðaɫ/ adj
epicycloidal

epicè /e.piˈse/ /ə.piˈsɛ/ adj masc
epicene
Dit del substantiu amb gènere inherent però invariable pels dos sexes, mascle i femella.

epidemiologia /e.pi.ðe.mi.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /e.pi.ðe.mi.o.ɫoˈʒi.a/ /ə.pi.ðə.mi.o.ɫoˈʒi.ə/ /ə.pi.ðə.mi.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
epidemiology

epidermis /e.piˈðɛɾ.mis/ /ə.piˈðɛr.mis/ n fem
epidermis

epidural /e.pi.ðuˈɾaɫ/ /ə.pi.ðuˈɾaɫ/ adj
epidural
Entorn de la duramàter.

epidural /e.pi.ðuˈɾaɫ/ /ə.pi.ðuˈɾaɫ/ n fem
epidural
Injecció d'anestèsia en l'espai epidural, especialment relacionat amb els parts.

epidèmia /e.piˈðɛ.mi.a/ /ə.piˈðɛ.mi.ə/ n fem
epidemy epidemic

epidèmicament /e.piˌðɛ.mi.kaˈmen/ /e.piˌðɛ.mi.kaˈment/ /ə.piˌðɛ.mi.kəˈmen/ /ə.piˌðɛ.mi.kəˈment/ adv
epidemically

epigastri /e.piˈɣas.tɾi/ /ə.piˈɣas.tɾi/ n masc
epigastrium

epiglotis /e.piˈɣɫɔ.tis/ /ə.piˈɣɫɔ.tis/ n fem
epiglottis

epigramàticament /e.pi.ɣɾaˌma.ti.kaˈmen/ /e.pi.ɣɾaˌma.ti.kaˈment/ /ə.pi.ɣɾəˌma.ti.kəˈmen/ /ə.pi.ɣɾəˌma.ti.kəˈment/ adv
epigrammatically

epigènia /e.piˈd͡ʒɛ.ni.a/ /ə.piˈʒɛ.ni.ə/ n fem
epigenesis

epilèpsia /e.piˈɫɛp.si.a/ /ə.piˈɫɛp.si.ə/ n fem
epilepsy

epirota /e.piˈɾɔ.ta/ /e.piˈɾɔ.tɔ/ /ə.piˈɾɔ.tə/ adj neut
Epirote
Relatiu o pertanyent a Epir.

epirota /e.piˈɾɔ.ta/ /e.piˈɾɔ.tɔ/ /ə.piˈɾɔ.tə/ n neut
Epirote
Persona que habita o és originària de Epir.

episcopal /e.pis.koˈpaɫ/ /ə.pis.koˈpaɫ/ /ə.pis.kuˈpaɫ/ adj
episcopal

episcopalment /e.pis.koˌpaɫˈmen/ /e.pis.koˌpaɫˈment/ /ə.pis.koˌpaɫˈment/ /ə.pis.kuˌpaɫˈmen/ adv
episcopally

episcopi /e.pisˈkɔ.pi/ /ə.pisˈkɔ.pi/ n masc
epidiascope

episodi /e.piˈzɔ.ði/ /ə.piˈzɔ.ði/ n masc
episode

epistemicidi /e.pis.te.miˈsi.ði/ /ə.pis.tə.miˈsi.ði/ n masc
epistemicide

epistemologia /e.pis.te.mo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /e.pis.te.mo.ɫoˈʒi.a/ /ə.pis.tə.mo.ɫoˈʒi.ə/ /ə.pis.tə.mu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
epistemology

epistemologia educativa n fem
educational epistemology

epistemologia genètica n fem
genetic epistemology

epistolar /e.pis.toˈɫaɾ/ /ə.pis.toˈɫa/ /ə.pis.tuˈɫa/ /ə.pis.tuˈɫar/ adj
epistolary

episòdicament /e.piˌzɔ.ði.kaˈmen/ /e.piˌzɔ.ði.kaˈment/ /ə.piˌzɔ.ði.kəˈmen/ /ə.piˌzɔ.ði.kəˈment/ adv
episodically

epiteli /e.piˈtɛ.ɫi/ /ə.piˈtɛ.ɫi/ n masc
epithelium

epèntesi /eˈpɛn.te.zi/ /əˈpɛn.tə.zi/ n fem
epenthesis

epífisi /eˈpi.fi.zi/ /əˈpi.fi.zi/ n fem
epiphysis

epístola /eˈpis.to.ɫa/ /əˈpis.tu.ɫə/ n fem
epistle

epítet /eˈpi.tet/ /əˈpi.tət/ n masc
epithet

epítom n masc
epitome
Compendi d'una obra extensa fet amb finalitat didàctica, on es donen les nocions més elementals sobre una matèria.
Principi integrador dels elements essencials d'un contingut.

epònim /eˈpɔ.nim/ /əˈpɔ.nim/ adj
eponymous

epònim /eˈpɔ.nim/ /əˈpɔ.nim/ n neut
eponym

equablement /eˌkwa.bɫeˈment/ /eˌkwa.βɫeˈmen/ /eˌkwab.bɫeˈmen/ /əˌkwa.βɫəˈmen/ /əˌkwab.bɫəˈmen/ /əˌkwab.bɫəˈment/ adv
equably

equador /ə.kwəˈðo/ /ə.kwəˈðor/ n masc
equator
Línia imaginària que divideix la Terra perpendicularment al seu eix de rotació, resultant dues meitats.

equatoguineà /eˌkwa.to.ɣi.neˈa/ /əˌkwa.to.ɣi.neˈa/ /əˌkwa.tu.ɣi.neˈa/ adj masc
Equatoguinean
Relatiu o pertanyent a Guinea Equatorial o el seu dialecte propi.

equatoguineà /eˌkwa.to.ɣi.neˈa/ /əˌkwa.to.ɣi.neˈa/ /əˌkwa.tu.ɣi.neˈa/ n masc
Equatoguinean
Persona que habita o és originària de Guinea Equatorial.
(masculí singular) Dialecte del castellà parlat a Guinea Equatorial.

equatorià /e.kwa.to.ɾiˈa/ /ə.kwə.to.ɾiˈa/ /ə.kwə.tu.ɾiˈa/ adj masc
Ecuadorian
Relatiu o pertanyent a l'Equador.

equatorià /e.kwa.to.ɾiˈa/ /ə.kwə.to.ɾiˈa/ /ə.kwə.tu.ɾiˈa/ n masc
Ecuadorian
Persona que habita o és originària de l'Equador.

equidistantment /e.ki.ðisˌtamˈmen/ /e.ki.ðisˌtamˈment/ /ə.ki.ðisˌtamˈmen/ /ə.ki.ðisˌtamˈment/ adv
equidistantly

equilibrar /e.ki.ɫiˈbɾaɾ/ /e.ki.ɫiˈβɾa/ /ə.ki.ɫiˈβɾa/ v
balance
Posar en equilibri, de manera que afegint d'un cantó es resti de l'altre.
(tecnologia, enginyeria) Dur a terme un equilibrament.
(veterinària, ramaderia, nutrició, alimentació) Racionar adientment els diversos components d'un àpat de manera que cobreixin les necessitats nutritives de l'animal al qual va destinat.

equilibri /e.kiˈɫi.bɾi/ /ə.kiˈɫi.βɾi/ n masc
balance

equilibrista /e.ki.ɫiˈbɾis.ta/ /e.ki.ɫiˈbɾis.te/ /ə.ki.ɫiˈβɾis.tə/ n neut
equilibrist

equilàter /e.kiˈɫa.teɾ/ /ə.kiˈɫa.tər/ adj masc
equilateral

equimosi /e.kiˈmɔ.zi/ /ə.kiˈmɔ.zi/ n fem
ecchimosis

equinocci /e.kiˈnɔk.si/ n masc
equinox

equip /eˈkip/ /əˈkip/ n masc
team
Grup de persones organitzat.
equipment
Allò amb què algú s'equipa, com vestits o estris.

equip absent n masc
team in default

equip atacant n masc
offensive team

equip defensor n masc
defensive team

equip directiu n masc
management team

equip docent n masc
teaching team

equip educador n masc
education staff

equip especial n masc
special team

equip incomplet n masc
incomplete team

equip inicial n masc
starting five

equip restador n masc
receiving team

equip servidor n masc
service team

equiparar /e.ki.paˈɾa/ /e.ki.paˈɾaɾ/ /ə.ki.pəˈɾa/ v
equate

equipatge /e.kiˈpa.d͡ʒe/ n masc
luggage

equipol·lència /e.ki.poɫˈɫɛn.si.a/ /e.ki.poˈɫɛn.si.a/ /ə.ki.poɫˈɫɛn.si.ə/ /ə.ki.puɫˈɫɛn.si.ə/ /ə.ki.puˈɫɛn.si.ə/ n fem
equipollence
Equivalència, qualitat d'equipol·lent.
(lògica) Igualtat de valor o estimació segons els filòsofs lògics.
(matemàtiques) Relació d'equivalència entre vectors lliures d'un espai afí, amb el mateix mòdul, sentit i direcció.

equitablement /e.kiˌta.bɫeˈment/ /e.kiˌta.βɫeˈmen/ /e.kiˌtab.bɫeˈmen/ /ə.kiˌta.βɫəˈmen/ /ə.kiˌtab.bɫəˈmen/ /ə.kiˌtab.bɫəˈment/ adv
equitably

equivalent /e.ki.vaˈɫent/ /e.ki.βaˈɫen/ /ə.ki.vəˈɫen/ /ə.ki.vəˈɫent/ /ə.ki.βəˈɫen/ adj
equivalent

equivalent /e.ki.vaˈɫent/ /e.ki.βaˈɫen/ /ə.ki.vəˈɫen/ /ə.ki.vəˈɫent/ /ə.ki.βəˈɫen/ n masc
equivalent
(química) Quantitat de substància d'un determinat element que pot reaccionar amb un mol d'ions hidrogen.

equivalentment /e.ki.vaˌɫemˈment/ /e.ki.βaˌɫemˈmen/ /ə.ki.vəˌɫemˈmen/ /ə.ki.vəˌɫemˈment/ /ə.ki.βəˌɫemˈmen/ adv
equivalently

equivocació /e.ki.vo.ka.siˈo/ /e.ki.βo.ka.siˈo/ /ə.ki.vo.kə.siˈo/ /ə.ki.vu.kə.siˈo/ /ə.ki.βu.kə.siˈo/ n fem
mistake

equivocadament /e.ki.voˌka.ðaˈment/ /e.ki.βoˌka.ðaˈmen/ /ə.ki.voˌka.ðəˈment/ /ə.ki.vuˌka.ðəˈmen/ /ə.ki.βuˌka.ðəˈmen/ adv
mistakenly

equànimement /eˌkwa.ni.meˈmen/ /eˌkwa.ni.meˈment/ /əˌkwa.ni.məˈmen/ /əˌkwa.ni.məˈment/ adv
impartially

equívocament /eˌki.vo.kaˈment/ /eˌki.βo.kaˈmen/ /əˌki.vo.kəˈment/ /əˌki.vu.kəˈmen/ /əˌki.βu.kəˈmen/ adv
equivocally

eqüestre /eˈkwes.tɾe/ /əˈkwes.tɾə/ adj
equestrian

era /ˈe.ɾa/ /ˈe.ɾə/ n fem
threshing floor
(agricultura) Espai ample en una explotació agrícola de cereals destinat a apilar gavelles o a batre les espigues per separar el gra de la palla.
era
Període llarg amb esdeveniments que el diferencien d'altres períodes.

erada /eˈɾa.ða/ /əˈɾa.ðə/ n fem
threshing

eradicació /e.ra.ði.ka.siˈo/ /ə.rə.ði.kə.siˈo/ n fem
eradication

eradicar /e.ra.ðiˈka/ /e.ra.ðiˈkaɾ/ /ə.rə.ðiˈka/ v
eradicate

eradicatiu /e.ra.ði.kaˈtiw/ /ə.rə.ði.kəˈtiw/ adj masc
eradicative

erbi n masc
erbium

erecció /e.ɾek.siˈo/ /ə.ɾək.siˈo/ n fem
erection

erecte /eˈɾɛk.te/ /əˈɾɛk.tə/ adj masc
erect
Dret i rígid.

eremita /e.ɾeˈmi.ta/ /ə.ɾəˈmi.tə/ n neut
hermit

ergatiu /eɾ.ɣaˈtiw/ /ər.ɡəˈtiw/ adj masc
ergative

ergo /ˈer.ɡo/ /ˈɛɾ.ɣo/ conjunction
ergo

ergonomia escolar n fem
school ergonomics

ergoteràpia /ˌer.ɡu.təˈɾa.pi.ə/ /ˌeɾ.ɣu.teˈɾa.pi.a/ n fem
occupational therapy

erhu n masc
erhu

erigir /e.ɾiˈd͡ʒi/ /e.ɾiˈd͡ʒiɾ/ /e.ɾiˈʒi/ /ə.ɾiˈʒi/ v
erect
Alçar, edificar, construir un monument, una edificació destacada.
stablish
Fundar, instituir.

eritema /e.ɾiˈte.ma/ /ə.ɾiˈtɛ.mə/ n masc
erythema

eritreu /e.ɾiˈtɾɛw/ /ə.ɾiˈtɾɛw/ adj masc
Eritrean
Relatiu o pertanyent a Eritrea.

eritreu /e.ɾiˈtɾɛw/ /ə.ɾiˈtɾɛw/ n masc
Eritrean
Persona que habita o és originària d'Eritrea.

eritròcit /e.ɾiˈtɾɔ.sit/ /ə.ɾiˈtɾɔ.sit/ n masc
erythrocyte

eriçó /a.ɾiˈso/ /e.ɾiˈso/ n masc
hedgehog

erm /ˈerm/ /ˈeɾm/ /ˈɛrm/ n masc
wasteland
Lloc sense conrear, de terreny àrid i escassa vegetació.

ermini /eɾˈmi.ni/ /ərˈmi.ni/ n masc
stoat ermine
Mamífer de la família dels mustèlids apreciat pel pelatge que és blanc a l’estiu i rogenc a l’hivern (Mustela erminea).

ermita /eɾˈmi.ta/ /ərˈmi.tə/ n fem
hermitage
Lloc on viu un eremita.
Capella situada en un lloc isolat.

erotisme /e.ɾoˈtiz.me/ /ə.ɾoˈtiz.mə/ /ə.ɾuˈtiz.mə/ n masc
eroticism

erra /ˈe.ra/ /ˈe.rə/ /ˈɛ.ra/ /ˈɛ.rə/ /ˈɛ.rɛ/ n fem
ar

errada /eˈra.ða/ n fem
mistake

erradament /eˌra.ðaˈmen/ /eˌra.ðaˈment/ /əˌra.ðəˈmen/ /əˌra.ðəˈment/ adv
mistakenly

errata /eˈra.ta/ /əˈra.tə/ n fem
misprint

error /eˈroɾ/ /əˈro/ /əˈror/ n
error mistake
Equivocació, incorrecció.
bug
(informàtica) Defecte de programari que impedeix el funcionament correcte
error
(beisbol) Acció equivocada d'un defensor que impedeix una eliminació o fa possible que un corredor guanyi una o més bases.

error d'àrea de servei n masc
service court error

error de mesura n masc
error of measurement

error forçat n masc
forced error

error no forçat n masc
unforced error

erràtic /eˈra.tik/ /əˈra.tik/ adj
erratic

erròniament /eˌrɔ.ni.aˈmen/ /eˌrɔ.ni.aˈment/ /əˌrɔ.ni.əˈmen/ /əˌrɔ.ni.əˈment/ adv
erroneously

ert /ˈɛrt/ adj masc
stiff

eructar /e.ɾukˈta/ /e.ɾukˈtaɾ/ /ə.ɾukˈta/ v
burp

erudició /e.ɾu.ði.siˈo/ /ə.ɾu.ði.siˈo/ n fem
erudition

erudit /e.ɾuˈðit/ /ə.ɾuˈðit/ adj masc
erudite
Que té erudició, un ampli coneixement en una disciplina, especialment de la seva obra escrita.

erudit /e.ɾuˈðit/ /ə.ɾuˈðit/ n masc
scholar
Persona amb erudició, molt culta, estudiosa.

eruditament /e.ɾuˌði.taˈmen/ /e.ɾuˌði.taˈment/ /ə.ɾuˌði.təˈmen/ /ə.ɾuˌði.təˈment/ adv
eruditely

eruga /eˈɾu.ɣa/ n fem
caterpillar

erupció /e.ɾup.siˈo/ /ə.ɾup.siˈo/ n masc
eruption

eròticament /eˌɾɔ.ti.kaˈmen/ /eˌɾɔ.ti.kaˈment/ /əˌɾɔ.ti.kəˈmen/ /əˌɾɔ.ti.kəˈment/ adv
erotically

esbalair /az.βa.ɫaˈi/ /az.βa.ɫaˈiɾ/ /ez.ba.ɫaˈiɾ/ /ez.βa.ɫaˈi/ /əz.bə.ɫəˈi/ v
amaze

esbaldregall /ez.baɫ.dɾeˈɣaʎ/ /əz.bəɫ.dɾəˈɣaʎ/ n masc
debris

esbandir /az.βanˈdi/ /ez.banˈdiɾ/ /ez.βanˈdi/ /əz.bənˈdi/ v
rinse

esbarjo /azˈβaɾ.d͡ʒo/ /ezˈbaɾ.d͡ʒo/ /əzˈbar.ʒu/ /əzˈbaɾ.ʒo/ n masc
playtime

esbarzer /az.βarˈze/ /ez.baɾˈzeɾ/ /ez.βarˈze/ /əz.bərˈze/ n masc
bramble

esbatre /ezˈba.tɾe/ /əzˈba.tɾə/ v
shake off

esberlar /az.βerˈɫa/ /ez.beɾˈɫaɾ/ /ez.βerˈɫa/ /ez.βeɾˈɫa/ /əz.bərˈɫa/ v
split

esbiaixament /ez.bi.aj.ʃaˈment/ /ez.βi.a.ʃaˈmen/ /ez.βi.aj.ʃaˈmen/ /əz.bi.ə.ʃəˈmen/ /əz.bi.ə.ʃəˈment/ n masc
bias

esblaimar /az.βɫajˈma/ /ez.bɫajˈmaɾ/ /ez.βɫajˈma/ /əz.bɫəjˈma/ v
pale

esbojarradament /ez.bo.d͡ʒaˌra.ðaˈment/ /ez.βo.d͡ʒaˌra.ðaˈmen/ /ez.βo.ʒaˌra.ðaˈmen/ /əz.bo.ʒəˌra.ðəˈment/ /əz.bu.ʒəˌra.ðəˈmen/ adv
wildly

esborrable /ez.boˈra.bɫe/ /ez.βoˈra.βɫe/ /ez.βoˈrab.bɫe/ /əz.boˈrab.bɫə/ /əz.buˈra.βɫə/ /əz.buˈrab.bɫə/ adj
erasable

esborrany /ez.boˈraɲ/ /əz.boˈraɲ/ /əz.buˈraɲ/ n masc
draft

esborranyar /ez.bo.raˈɲaɾ/ /ez.βo.raˈɲa/ /əz.bo.rəˈɲa/ /əz.bu.rəˈɲa/ v
draft

esborrar /az.βoˈra/ /ez.boˈraɾ/ /ez.βoˈra/ /əz.boˈra/ /əz.buˈra/ v
erase
Fer desaparèixer el traç de signes, textos, dibuixos.
Treure del cap un sentiment, un record.

esborronar /az.βo.roˈna/ /ez.bo.roˈnaɾ/ /ez.βo.roˈna/ /əz.bo.roˈna/ /əz.bu.ruˈna/ v
stand on end

esbossar /ez.boˈsaɾ/ /ez.βoˈsa/ /əz.boˈsa/ /əz.buˈsa/ v
sketch

esbotzar /az.βoˈd͡za/ /ez.boˈd͡zaɾ/ /ez.βoˈd͡za/ /əz.boˈd͡za/ /əz.buˈd͡za/ v
burst

esbraonar /ez.bɾa.oˈnaɾ/ /ez.βɾa.oˈna/ /əz.bɾə.oˈna/ /əz.bɾə.uˈna/ v
weaken
Fer perdre el vigor, la força.
exhaust
Fatigar molt, esgotar.

esbravar /az.βɾaˈβa/ /ez.bɾaˈvaɾ/ /ez.βɾaˈβa/ /əz.bɾəˈva/ /əz.bɾəˈβa/ v
relieve

esbrinar /az.βɾiˈna/ /ez.bɾiˈnaɾ/ /ez.βɾiˈna/ /əz.bɾiˈna/ v
husk
Desfer, desembullar els brins.
find out
Cercar un coneixement fins a arribar a saber-ho.

esbrollar /ez.bɾoˈʎaɾ/ /ez.βɾoˈʎa/ /əz.bɾoˈʎa/ /əz.bɾuˈʎa/ v
clear

esbroncar /az.βɾoŋˈka/ /ez.bɾoŋˈkaɾ/ /ez.βɾoŋˈka/ /əz.bɾoŋˈka/ /əz.bɾuŋˈka/ v
scold

esbufegar /az.βu.feˈɣa/ /ez.bu.feˈɣaɾ/ /ez.βu.feˈɣa/ /əz.bu.fəˈɣa/ v
wheeze

esbutzar /az.βuˈd͡za/ /az.βuˈd͡za/ /ez.buˈd͡zaɾ/ /ez.βuˈd͡za/ /əz.buˈd͡za/ v
paunch

esbós /ezˈbos/ n masc
sketch

esca /ˈes.ka/ /ˈəs.kə/ /ˈɛs.kə/ n fem
tinder
Matèria molt seca, generalment de cuiro, drap o esponja, preparada de forma que qualsevol espurna de foc la fa cremar.

escabellar /as.ka.βeˈʎa/ /as.ka.βeˈʎaɾ/ /es.ka.beˈʎaɾ/ /es.ka.βeˈʎa/ /əs.kə.bəˈja/ /əs.kə.bəˈʎa/ /əs.kə.βəˈʎa/ v
tousle

escabetx /es.kaˈbet͡ʃ/ /əs.kəˈβɛt͡ʃ/ n masc
marinade

escabrosament /es.kaˌbɾo.zaˈment/ /es.kaˌβɾo.zaˈmen/ /əs.kəˌbɾo.zəˈmen/ /əs.kəˌbɾo.zəˈment/ /əs.kəˌβɾo.zəˈmen/ adv
scabrously

escac /esˈkak/ /əsˈkak/ n masc
square

escac i mat n masc
checkmate

escacs /esˈkaks/ n masc
chess
Joc de taula d'estratègia en el qual dos bàndols (blanc i negre) amb setze peces cada un (dues torres, dos cavalls, dos alfils, una reina, un rei i vuit peons) tracten de vèncer el rei contrari i així guanyar la partida.

escafoïdal /es.ka.fo.iˈðaɫ/ /əs.kə.fo.iˈðaɫ/ /əs.kə.fu.iˈðaɫ/ adj
scaphoid

escaientment /es.kaˌjemˈmen/ /es.kaˌjemˈment/ /əs.kəˌjemˈmen/ /əs.kəˌjemˈment/ adv
appropriately

escaig /esˈkat͡ʃ/ /əsˈkat͡ʃ/ n masc
odd

escaiola /as.kaˈjɔ.ɫɛ/ /es.kaˈjɔ.ɫa/ /es.kaˈjɔ.ɫɔ/ /əs.kəˈjɔ.ɫə/ n fem
canary grass
Planta de la família de les gramínies amb fruits emprats com a aliment per als ocells de gàbia (Phalaris canariensis).
plaster
Pasta de guix i aiguacuit utilitzada en escultura i decoració, com a revestiment en construcció o per endurir embenatges.

escaire /asˈkaj.ɾe/ /esˈkaj.ɾe/ /əsˈkaj.ɾə/ n masc
set square
(waterpolo, esports de pilota) Cadascun dels dos angles rectes formats per la unió d'un dels pals de la porteria i el travesser.

escala /asˈka.la/ /asˈka.ɫa/ /asˈka.ɫɛ/ /esˈka.ɫa/ /əsˈka.ɫə/ n fem
staircase stairway
Conjunt de graons per pujar o baixar a un indret.
scale
Agrupació de set notes musicals consecutives separades per tons i semitons.
Proporció de dibuixos, plànols o maquetes respecte a l'element real al que fan referència.
Sistema de mesura que estableix una correspondència entre els nombres i les propietats dels objectes mesurats.

escala cromàtica n fem
chromatic scale

escala d'actitud n fem
attitude scale

escala de sancions n fem
sanction scale

escala mecànica n fem
escalator

escalabornar /es.ka.ɫa.βorˈna/ /es.ka.ɫa.βoɾˈnaɾ/ /əs.kə.ɫə.βurˈna/ v
rough-hew

escalada /as.kaˈɫa.ðɛ/ /es.kaˈɫa.ða/ /əs.kəˈɫa.ðə/ n fem
climbing
Esport que consisteix en ascendir per un indret vertical utilitzant els quatre membres per a progressar.

escalar /as.kaˈɫa/ /as.kaˈɫaɾ/ /es.kaˈɫa/ /es.kaˈɫaɾ/ /əs.kəˈɫa/ /əs.kəˈɫar/ v
climb

escalat n masc
scaling

escaldar /as.kaɫˈda/ /es.kaɫˈda/ /es.kaɫˈdaɾ/ /əs.kəɫˈda/ v
scald

escaleta /as.kaˈɫe.ta/ /as.kaˈɫe.tɛ/ /es.kaˈɫe.ta/ /əs.kəˈɫə.tə/ /əs.kəˈɫɛ.tə/ n fem
échelette

escalf /esˈkaɫf/ /əsˈkaɫf/ n masc
ardour

escalfador /as.kaɫ.faˈðo/ /es.kaɫ.faˈðo/ /es.kaɫ.faˈðoɾ/ /əs.kəɫ.fəˈðo/ adj masc
warming
Que escalfa.

escalfador /as.kaɫ.faˈðo/ /es.kaɫ.faˈðo/ /es.kaɫ.faˈðoɾ/ /əs.kəɫ.fəˈðo/ n masc
boiler
Aparell termodinàmic que escalfa l’aigua domèstica.

escalfallits /esˌkaɫ.faˈʎits/ /əsˌkaɫ.fəˈʎits/ n masc
bedwarmer

escalfament /as.kaɫ.faˈmen/ /es.kaɫ.faˈmen/ /es.kaɫ.faˈment/ /kaɫ.faˈment/ /əs.kəɫ.fəˈmen/ /əs.kəɫ.fəˈment/ n masc
warm-up

escalfament amb volant n masc
knock-up period

escalfar /as.kaɫˈfa/ /as.kaɫˈfaɾ/ /es.kaɫˈfa/ /es.kaɫˈfaɾ/ /əs.kəɫˈfa/ v
heat
Fer pujar la temperatura i calor d'un cos.

escalfar la pilota v
warm the ball

escalfor /as.kaɫˈfo/ /es.kaɫˈfo/ /es.kaɫˈfoɾ/ /əs.kəɫˈfo/ n fem
warmth

escalivada /es.ka.ɫiˈva.ða/ /es.ka.ɫiˈβa.ða/ /əs.kə.ɫiˈva.ðə/ /əs.kə.ɫiˈβa.ðə/ n fem
roast vegetables
Verdures fetes al caliu, normalment pebrots, albergínies, cebes, tomàquets i patates.

escalivar /as.ka.ɫiˈβa/ /es.ka.ɫiˈvaɾ/ /es.ka.ɫiˈβa/ /əs.kə.ɫiˈva/ /əs.kə.ɫiˈβa/ v
cook on embers

escalunya /es.kaˈɫu.ɲa/ /əs.kəˈɫu.ɲə/ n fem
shallot
Planta de la família de les aliàcies (Allium ascalonicum).

escamar /as.kaˈma/ /es.kaˈma/ /es.kaˈmaɾ/ /əs.kəˈma/ v
flake

escamarlà /es.ka.maɾˈɫa/ /əs.kə.mərˈɫa/ n masc
Norway lobster

escambell /as.kamˈbeʎ/ /es.kamˈbeʎ/ /əs.kəmˈbeʎ/ n masc
stool
Tamboret de poca alçada i sense respatller que serveix per a posar-hi els peus quan hom està assegut, o per a pujar-hi de peus.

escamnar /es.kamˈna/ /es.kamˈnaɾ/ /əs.kəmˈna/ v
make suspicious
Fer posar recelós, desconfiat.

escamot /es.kaˈmɔt/ /əs.kəˈmɔt/ n masc
band
Grup armat de persones (milícies, policies, etc) no gaire nombrós, sovint agrupat per a un objectiu específic.
peloton
Grup petit de ciclistes que van a una mateixa velocitat durant una cursa i se separa del pilot.

escampar /as.kamˈpa/ /es.kamˈpa/ /es.kamˈpaɾ/ /əs.kəmˈpa/ v
scatter
Separar en parts allò que formava un tot.
spread
Estendre una matèria per una superfície.

escampar la boira v
go away

escandalitzar /es.kan.da.ɫiˈd͡za/ /es.kan.da.ɫiˈza/ /es.kan.da.ɫiˈzaɾ/ /əs.kən.də.ɫiˈd͡za/ v
scandalize

escandall /as.kanˈdaʎ/ /es.kanˈdaʎ/ /əs.kənˈdaj/ /əs.kənˈdaʎ/ n masc
lead
Instrument que consta d'un cilindre de plom posat a l’extrem d’un cordill, que serveix per a determinar la pregonesa del mar, d’un riu, etc., en un punt determinat.
sounding
Acció d'escandallar.

escandallar /as.kan.daˈʎa/ /es.kan.daˈʎa/ /es.kan.daˈʎaɾ/ /əs.kən.dəˈja/ /əs.kən.dəˈʎa/ v
bore
Sondar, mesurar la profunditat, la verticalitat, d'una massa d'aigua mitjançant l'escandall o un altre instrument.
plumb
Calcular la verticalitat d'una cosa amb plomada.

escandalosament /es.kan.daˌɫo.zaˈmen/ /es.kan.daˌɫo.zaˈment/ /əs.kən.dəˌɫo.zəˈmen/ /əs.kən.dəˌɫo.zəˈment/ adv
scandalously

escandi /əsˈkan.di/ n masc
scandium

escandir /es.kanˈdi/ /es.kanˈdiɾ/ /əs.kənˈdi/ v
scan

escaneig /es.kaˈnet͡ʃ/ /əs.kəˈnət͡ʃ/ /əs.kəˈnɛt͡ʃ/ n masc
scanning

escanejar /es.ka.neˈd͡ʒa/ /es.ka.neˈd͡ʒaɾ/ /es.ka.neˈʒa/ /əs.kə.nəˈd͡ʒa/ /əs.kə.nəˈʒa/ v
scan

escantellar /as.kan.teˈʎa/ /es.kan.teˈʎa/ /es.kan.teˈʎaɾ/ /əs.kən.təˈʎa/ v
chip

escanyar /as.kaˈɲa/ /es.kaˈɲa/ /es.kaˈɲaɾ/ /əs.kəˈɲa/ v
throttle

escanyolit /as.ka.ɲoˈɫit/ /es.ka.ɲoˈɫit/ /əs.kə.ɲoˈɫit/ /əs.kə.ɲuˈɫit/ adj masc
emaciated

escapada /as.kaˈpa.ðɛ/ /es.kaˈpa.ða/ /es.kaˈpa/ /əs.kəˈpa.ðə/ n fem
escape
Acció d’escapar.
break
Sortida breu a un lloc.
(esports de pilota) Acció i efecte d'un atacant de fer un moviment sobtat i ràpid en una direcció determinada per deixar enrere el seu defensor.

escapada en profunditat n fem
break down centre field

escapar /as.kaˈpa/ /es.kaˈpa/ /es.kaˈpaɾ/ /əs.kəˈpa/ v
escape

escapar-se v
break

escar /esˈka/ /esˈkaɾ/ /əsˈka/ /əsˈkar/ n masc
shipyard
Pla inclinat a la vora de l'aigua per a avarar o retirar les embarcacions.

escar /esˈka/ /esˈkaɾ/ /əsˈka/ /əsˈkar/ v
bait
Posar l’esquer a l’ham, a un ormeig de pesca.

escara /esˈka.ɾa/ /əsˈka.ɾə/ n fem
eschar

escarabat /as.ka.ɾaˈβat/ /es.ka.ɾaˈbat/ /əs.kərˈβat/ n masc
beetle

escarabeu /es.ka.ɾaˈbɛw/ /əs.kə.ɾəˈβɛw/ n masc
scarab

escarafallosament /es.ka.ɾa.faˌʎo.zaˈmen/ /es.ka.ɾa.faˌʎo.zaˈment/ /əs.kə.ɾə.fəˌʎo.zəˈmen/ /əs.kə.ɾə.fəˌʎo.zəˈment/ adv
fussily

escaramussar /es.ka.ɾa.muˈsa/ /es.ka.ɾa.muˈsaɾ/ /əs.kə.ɾə.muˈsa/ v
skirmish

escarapel·la /es.ka.ɾaˈpɛɫ.ɫa/ /əs.kə.ɾəˈpɛɫ.ɫə/ n fem
cockade
Adornament en forma de disc col·locat en una part visible de la roba o del barret.

escarceller /es.kar.seˈʎe/ /es.kaɾ.seˈʎeɾ/ /əs.kər.səˈʎe/ n masc
jailer

escaridament /es.ka.ɾi.ðaˈmen/ /es.ka.ɾi.ðaˈment/ /əs.kə.ɾi.ðəˈmen/ /əs.kə.ɾi.ðəˈment/ adv
barely

escarlata /əs.kərˈɫa.tə/ n fem
scarlet

escarn /esˈkaɾn/ /əsˈkarn/ n masc
taunt
Burla a algú amb el propòsit de ridiculitzar-lo o desprestigiar-lo.

escarnidor /as.kar.niˈðo/ /es.kar.niˈðo/ /es.kaɾ.niˈðoɾ/ /əs.kər.niˈðo/ adj masc
scoffer

escarnir /as.kaɾˈni/ /es.karˈni/ /es.kaɾˈni/ /es.kaɾˈniɾ/ /əs.kərˈni/ v
jeer

escarola /es.kaˈɾɔ.ɫa/ /es.kaˈɾɔ.ɫɔ/ /əs.kəˈɾɔ.ɫə/ n fem
escarole

escarpa /esˈkaɾ.pa/ /əsˈkar.pə/ n fem
escarpment

escarransidament /es.ka.ranˌsi.ðaˈmen/ /es.ka.ranˌsi.ðaˈment/ /əs.kə.rənˌsi.ðəˈmen/ /əs.kə.rənˌsi.ðəˈment/ adv
meanly

escarransit /as.ka.ranˈsit/ /es.ka.ranˈsit/ /əs.kə.rənˈsit/ adj masc
rickety

escarràs /as.kaˈras/ /es.kaˈras/ /əs.kəˈras/ n masc
bunch
Penjoll de fruita, gotim.
drudge
Persona que es carrega molta feina i la més pesada.

escartejar /as.kar.teˈd͡ʒa/ /es.kar.teˈʒa/ /es.kaɾ.teˈd͡ʒa/ /es.kaɾ.teˈd͡ʒaɾ/ /əs.kər.təˈʒa/ /əs.kəɾ.təˈd͡ʒa/ v
shuffle

escassament /esˌka.saˈmen/ /esˌka.saˈment/ /əsˌka.səˈmen/ /əsˌka.səˈment/ adv
sparsely

escassetat /es.ka.seˈtat/ n fem
shortage

escat espinós n masc
sawback angelshark

escata /asˈka.ta/ /asˈka.tɛ/ /esˈka.ta/ /əsˈka.tə/ n fem
scale

escatainar /es.ka.tajˈna/ /es.ka.tajˈnaɾ/ /əs.kə.təjˈna/ v
cackle

escataineig /es.ka.tajˈnet͡ʃ/ /əs.kə.təjˈnət͡ʃ/ /əs.kə.təjˈnɛt͡ʃ/ n masc
cluck

escatós /as.kaˈtos/ /es.kaˈtos/ /əs.kəˈtos/ n masc
large-scaled gurnard

escaure /asˈkaw.ɾe/ /esˈkaw.ɾe/ /əsˈkaw.ɾə/ v
suit
Anar bé, combinar, ajustar-se físicament o bé atenent a raons estètiques.
happen upon
(pronominal) Estar en un lloc concret de manera casual, trobar-s'hi.
fall
(pronominal) Una cosa, succeir en una ocasió, en una data.

escena /eˈse.na/ /əsˈsɛ.nə/ /əˈsɛ.nə/ n fem
scene

escenari /e.seˈna.ɾi/ /ə.səˈna.ɾi/ /əs.səˈna.ɾi/ n masc
stage

escenogràficament /e.se.noˌɣɾa.fi.kaˈmen/ /e.se.noˌɣɾa.fi.kaˈment/ /ə.sə.nuˌɣɾa.fi.kəˈmen/ /əs.sə.noˌɣɾa.fi.kəˈment/ /əs.sə.nuˌɣɾa.fi.kəˈmen/ adv
scenographically

escintil·lar /e.sin.tiɫˈɫa/ /e.sin.tiɫˈɫaɾ/ /e.sin.tiˈɫa/ /ə.sin.tiɫˈɫa/ /ə.sin.tiˈɫa/ /əs.sin.tiɫˈɫa/ v
scintillate

escissió /e.si.siˈo/ /ə.si.siˈo/ /əs.si.siˈo/ n fem
scission

esclarir /es.kɫaˈɾi/ /es.kɫaˈɾiɾ/ /əs.kɫəˈɾi/ v
untangle
Desfer nusos dels cabells.
clear up
Quedar l'ambient lliure d'elements que tapen la claror: humitat, núvols i ombres.

esclatar /as.kɫaˈta/ /es.kɫaˈta/ /es.kɫaˈtaɾ/ /əs.kɫəˈta/ v
burst
Obrir-se una cosa per una força o impuls interior.
break out
Manifestar-se de forma sobtada.

esclau /esˈkɫaw/ n masc
slave
Persona sotmesa al domini d'una altra i sense llibertat.

esclava /esˈkɫa.va/ /esˈkɫa.βa/ /əsˈkɫa.və/ /əsˈkɫa.βə/ n fem
bangle

esclavatge /es.kɫaˈva.d͡ʒe/ /es.kɫaˈβa.d͡ʒe/ /əs.kɫəˈva.d͡ʒə/ /əs.kɫəˈβa.d͡ʒə/ n masc
bondage

escletxa /asˈkle.t͡ʃa/ /asˈkle.t͡ʃɛ/ /esˈkɫe.t͡ʃa/ /əsˈkɫe.t͡ʃə/ n fem
slot

esclop /asˈkɫɔp/ /esˈkɫɔp/ /əsˈkɫɔp/ n masc
clog
Espècie de canal de fusta de la part inferior de la tremuja dels molins de farina que rep el cereal i el dirigeix al forat de la mola.

escocès /es.koˈses/ /əs.koˈsɛs/ /əs.kuˈsɛs/ adj masc
Scottish

escodaire /es.koˈðaj.ɾe/ /əs.koˈðaj.ɾə/ /əs.kuˈðaj.ɾə/ n neut
quarryman

escola /asˈkɔ.ɫa/ /asˈkɔ.ɫɛ/ /esˈkɔ.ɫa/ /esˈkɔ.ɫɔ/ n fem
school
Col·legi, establiment per aprendre.
Centre educatiu on s'imparteix segon cicle d'educació infantil i educació primària.

escola activa n fem
active school

escola alternativa n fem
alternative school

escola bressol n fem
kindergarten

escola coeducadora n fem
coeducational school

escola comprensiva n fem
comprehensive school

escola concertada n fem
private establishment financed with public funds

escola confessional n fem
church school

escola cooperativa n fem
cooperative school

escola d'adults n fem
adult school

escola d'art dramàtic n fem
dramatic school

escola d'arts aplicades i oficis artístics n fem
school of applied arts

escola d'educadors en el lleure infantil i juvenil n fem
school for recreational and leisure activities programs

escola d'estiu n fem
summer school for teachers

escola de capacitació agrària n fem
agricultural college

escola de mares i pares n fem
parents school

escola de música n fem
music school

escola de natura n fem
nature school

escola europea n fem
European school

escola experimental n fem
experimental school

escola inclusiva n fem
inclusive school

escola internacional n fem
international school

escola itinerant n fem
travelling school

escola laica n fem
neutral school

escola mixta n fem
mixed school

escola normal n fem
normal school

escola oficial d'idiomes n fem
official language school

escola privada n fem
private school

escola professional n fem
career college

escola pública n fem
public school

escola religiosa n fem
religious school

escola rural n fem
rural school

escola tècnica superior n fem
post-secondary technical institution

escola unitària n fem
one-room school

escola universitària n fem
university school

escolanet /as.ko.ɫaˈnet/ /es.ko.ɫaˈnet/ /əs.ko.ɫəˈnət/ /əs.ku.ɫəˈnɛt/ n masc
altar boy

escolar /as.koˈɫa/ /es.koˈɫa/ /es.koˈɫaɾ/ /əs.koˈɫa/ /əs.kuˈɫa/ /əs.kuˈɫar/ adj
school

escolar /as.koˈɫa/ /es.koˈɫa/ /es.koˈɫaɾ/ /əs.koˈɫa/ /əs.kuˈɫa/ /əs.kuˈɫar/ n neut
schoolchild
Persona que assisteix a una escola com a alumne.

escolaritat n fem
schooling

escolarització /es.ko.ɫa.ɾi.d͡za.siˈo/ /es.ko.ɫa.ɾi.za.siˈo/ /əs.ko.ɫə.ɾi.d͡zə.siˈo/ /əs.ku.ɫə.ɾi.d͡zə.siˈo/ n fem
schooling

escolarització obligatòria n fem
compulsory schooling

escolaritzar /es.ko.ɫa.ɾiˈd͡za/ /es.ko.ɫa.ɾiˈza/ /es.ko.ɫa.ɾiˈzaɾ/ /əs.ko.ɫə.ɾiˈd͡za/ /əs.ku.ɫə.ɾiˈd͡za/ v
send to school

escoli /esˈkɔ.ɫi/ /əsˈkɔ.ɫi/ n masc
scholium

escoliasta /es.ko.ɫiˈas.ta/ /əs.ko.ɫiˈas.tə/ /əs.ku.ɫiˈas.tə/ n neut
scholiast

escolta /asˈkoɫ.ta/ /esˈkoɫ.ta/ /əsˈkoɫ.tə/ n fem
listening
Acció d’escoltar.

escolta /asˈkoɫ.ta/ /esˈkoɫ.ta/ /əsˈkoɫ.tə/ n neut
scout
Noi o noia afiliat a l'escoltisme.

escoltar /as.koɫˈta/ /as.koɫˈtaɾ/ /es.koɫˈta/ /es.koɫˈtaɾ/ /əs.koɫˈta/ /əs.kuɫˈta/ v
listen

escoltisme /es.koɫˈtiz.me/ /əs.koɫˈtiz.mə/ /əs.kuɫˈtiz.mə/ n masc
scouting

escolà /as.koˈɫa/ /es.koˈɫa/ /əs.koˈɫa/ /əs.kuˈɫa/ n masc
blue ling
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Molva macrophthalma)

escolàstic /es.koˈɫas.tik/ /əs.kuˈɫas.tik/ adj masc
scholastic

escolàstica /es.koˈɫas.ti.ka/ /əs.koˈɫas.ti.kə/ /əs.kuˈɫas.ti.kə/ n fem
scholasticism
Moviment de la filosofia medieval d'influència de Sant Tomàs, que pretenia justificar la fe amb el raonament.

escolàsticament /es.koˌɫas.ti.kaˈmen/ /es.koˌɫas.ti.kaˈment/ /əs.koˌɫas.ti.kəˈment/ /əs.kuˌɫas.ti.kəˈmen/ adv
scholastically

escombra /asˈkom.bɾa/ /asˈkom.bɾɛ/ /esˈkom.bɾa/ n fem
broom
(central, nord-occidental, septentrional, alguerès) Estri de neteja format per uns pèls o un raspall i un mànec llarg per moure-la amb comoditat.

escombrada /as.komˈbɾa.ðɛ/ /es.komˈbɾa.ða/ /əs.komˈbɾa.ðə/ /əs.kumˈbɾa.ðə/ n fem
sweep
Acció d’escombrar.
(hoquei sobre herba) Llançament executat arrossegant l'estic per terra en posició quasi horitzontal abans de colpejar la bola amb un cop sec.
(futbol americà) Jugada ofensiva dels guardes consistent a abandonar ràpidament la línia ofensiva, esquivar per un costat la línia defensiva i desplaçar-se cap endavant per placar els defensors i obrir pas al corredor d'habilitat.

escombrar /as.komˈbɾa/ /as.kumˈbɾa/ /es.komˈbɾa/ /es.komˈbɾaɾ/ /əs.komˈbɾa/ /əs.kumˈbɾa/ v
sweep
Treure la brutícia del terra amb una escombra.

escombraries /es.kom.bɾaˈɾi.es/ /əs.kom.bɾəˈɾi.əs/ /əs.kum.bɾəˈɾi.əs/ n fem
rubbish
(nom comptable) Brutícies i altres coses per llençar que s'arrepleguen escombrant.

escombriaire /es.kom.bɾiˈaj.ɾe/ /əs.kom.bɾiˈaj.ɾə/ /əs.kum.bɾiˈaj.ɾə/ n neut
sweeper

escomesa /es.koˈme.za/ /əs.koˈmə.zə/ /əs.kuˈmɛ.zə/ n fem
attempt

escometre /as.koˈme.tɾe/ /es.koˈme.tɾe/ /əs.koˈmə.tɾə/ /əs.kuˈmɛ.tɾə/ v
assault
Dirigir-se contra algú de forma violenta o ofensiva, envestir.
commence
Tirar endavant o posar en marxa un projecte o una empresa.

escopinada /as.ko.piˈna.ðɛ/ /es.ko.piˈna.ða/ /əs.ko.piˈna.ðə/ /əs.ku.piˈna.ðə/ n fem
spit

escopir /as.koˈpi/ /as.koˈpiɾ/ /es.koˈpi/ /es.koˈpiɾ/ /es.kuˈpi/ /əs.koˈpi/ /əs.kuˈpi/ v
spit
Expulsar alguna cosa de la boca, especialment saliva.

escopofília /es.ko.poˈfi.ɫi.a/ /əs.ko.poˈfi.ɫi.ə/ /əs.ku.puˈfi.ɫi.ə/ n fem
scopophilia

escorcoll /as.koɾˈkoʎ/ /es.koɾˈkoʎ/ /əs.koɾˈkoʎ/ /əs.kurˈkoʎ/ n masc
search

escorcollar /as.kor.koˈʎa/ /es.kor.koˈʎa/ /es.koɾ.koˈʎa/ /es.koɾ.koˈʎaɾ/ /əs.koɾ.koˈʎa/ /əs.kur.kuˈʎa/ v
scrutinize

escorpió /es.koɾ.piˈo/ /əs.koɾ.piˈo/ /əs.kur.piˈo/ n neut
Scorpio

escorporeta de fons n fem
Cadenat's rockfish

escorpí /as.korˈpi/ /es.koɾˈpi/ /əs.koɾˈpi/ /əs.kurˈpi/ n masc
scorpion

escorredor /es.ko.reˈðo/ /es.ko.reˈðoɾ/ /əs.ko.rəˈðo/ /əs.ku.rəˈðo/ adj
running
D’un nus, un llaç, que es pot afluixar o desfer escorrent-lo.

escorredor /es.ko.reˈðo/ /es.ko.reˈðoɾ/ /əs.ko.rəˈðo/ /əs.ku.rəˈðo/ n masc
drainboard
Lloc preparat perquè s’hi escorri un líquid.

escorredora /es.ko.reˈðo.ɾa/ /əs.ko.rəˈðo.ɾə/ /əs.ku.rəˈðo.ɾə/ n fem
colander

escorreplats /esˌko.reˈpɫats/ /əsˌko.rəˈpɫats/ n masc
draining board

escorta /esˈkoɾ.ta/ n neut
guard

escorça /asˈkɔr.sɛ/ /asˈkɔɾ.sa/ /esˈkɔr.sa/ /esˈkɔɾ.sa/ /esˈkɔɾ.sɔ/ /əsˈkɔr.sə/ n fem
bark
Part exterior del tronc dels arbres.

escot /esˈkɔt/ /əsˈkɔt/ n masc
share
Part a pagar per cada participant en una despesa comuna.
cleavage
Part del cos que queda al descobert per l’escotat d’un vestit.

escovilló /es.ko.viˈʎo/ /es.ko.βiˈʎo/ /əs.ko.viˈʎo/ /əs.ku.viˈʎo/ /əs.ku.βiˈʎo/ n masc
swab
(medicina) Tija amb un extrem cobert de cotó o material absorbent i estèril per a obtenir mostres a examinar o per a aplicar medicaments.

escreix /esˈkɾejʃ/ /əsˈkɾeʃ/ n masc
increase
Pagament per sobre el punt convingut o degut.

escriba /esˈkɾi.ba/ /əsˈkɾi.βə/ n masc
scribe

escriptor /es.kɾipˈto/ /es.kɾipˈtoɾ/ n masc
writer

escriptori /es.kɾipˈtɔ.ɾi/ /əs.kɾipˈtɔ.ɾi/ n masc
desk
Moble emprat per escriure cartes, en el qual es guardava el paper i els estris per escriure.
studio
Habitació en què treballa un escriptor.
desktop
Aparença de pantalla d’un ordinador que mostra informació perquè l'usuari pugui manipular-lo.

escriptura /es.kɾipˈtu.ɾa/ /əs.kɾipˈtu.ɾə/ n fem
writing
acte d'escriure

escriptural /es.kɾip.tuˈɾaɫ/ /əs.kɾip.tuˈɾaɫ/ adj
scriptural
Relatiu o pertanyent a les escriptures.

escrit /esˈkɾit/ /əsˈkɾit/ n masc
writing

escrita /asˈkri.ta/ /esˈkɾi.ta/ /əsˈkɾi.tə/ n fem
speckled ray
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Raja polystigma)
spotted ray
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Raja montagui)
blonde ray
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Raja brachyura)

escrita d'anells n fem
sandy ray

escriure /asˈkɾiw.ɾa/ /asˈkɾiw.ɾe/ /esˈkɾiw.ɾe/ /əsˈkɾiw.ɾə/ v
write

escrivà /es.kɾiˈva/ /es.kɾiˈβa/ /əs.kɾiˈva/ /əs.kɾiˈβa/ n masc
scribe

escrot /esˈkɾot/ /əsˈkɾot/ n masc
scrotum

escrupolosament /es.kɾu.poˌɫo.zaˈmen/ /es.kɾu.poˌɫo.zaˈment/ /əs.kɾu.poˌɫo.zəˈment/ /əs.kɾu.puˌɫo.zəˈmen/ adv
scrupulously

escrutar /es.kɾuˈta/ /es.kɾuˈtaɾ/ /əs.kɾuˈta/ v
scrutinize

escrutini /es.kɾuˈti.ni/ /əs.kɾuˈti.ni/ n masc
scrutiny

escríctids /esˈkɾik.tits/ /əsˈkɾik.tits/ n masc
Eschrichtiidae

escrúpol /asˈkɾu.poɫ/ /esˈkɾu.poɫ/ /əsˈkɾu.poɫ/ /əsˈkɾu.puɫ/ n masc
scruple

escua /esˈku.a/ /əsˈku.ə/ n fem
runghead

escubidú /es.ku.biˈðu/ /əs.ku.βiˈðu/ n masc
scoubidou

escudella /as.kuˈðe.ʎa/ /as.kuˈðe.ʎɛ/ /es.kuˈðe.ʎa/ /əs.kuˈðe.ʎə/ n fem
bowl
Recipient ceràmic en forma de semiesfera usat especialment per a menjar-hi aliments amb brou.
Tassa gran de forma semiesfèrica o similar pensada per a prendre líquids (brou, llet, etc).
stew
(cuina) Plat compost per pasta, llegums o arròs, brou de carn i sovint també algunes verdures.

escull /esˈkuʎ/ /əsˈkuj/ /əsˈkuʎ/ n masc
reef

escullera /es.kuˈʎe.ɾa/ /əs.kuˈje.ɾə/ /əs.kuˈʎe.ɾə/ n fem
jetty

esculpir /es.kuɫˈpi/ /es.kuɫˈpiɾ/ /əs.kuɫˈpi/ v
sculpt

escultor /es.kuɫˈto/ /es.kuɫˈtoɾ/ /əs.kuɫˈto/ n masc
sculptor

escultura /es.kuɫˈtu.ɾa/ n fem
sculpture carving

escuma /asˈku.ma/ /asˈku.mɛ/ /esˈku.ma/ /əsˈku.mə/ n fem
foam

escumadora /as.ku.maˈðo.ɾa/ /as.ku.maˈðo.ɾɛ/ /es.ku.maˈðo.ɾa/ /əs.ku.məˈðo.ɾə/ n fem
skimmer

escura-xemeneies /esˌku.ɾa.t͡ʃe.meˈne.jes/ /əsˌku.ɾə.ʃə.məˈnɛ.jəs/ n neut
chimney sweep

escurabutxaques /esˌku.ɾa.buˈt͡ʃa.kes/ /əsˌku.ɾə.βuˈt͡ʃa.kəs/ n neut
swindler

escuradents /asˌku.ɾaˈðens/ /esˌku.ɾaˈðens/ /əsˌku.ɾəˈðens/ n masc
toothpick

escurapous /esˌku.ɾaˈpows/ /əsˌku.ɾəˈpows/ n neut
welldigger

escurar /as.kuˈɾa/ /es.kuˈɾa/ /es.kuˈɾaɾ/ /əs.kuˈɾa/ v
cleam

escurçada /es.kuɾˈsa.ða/ /əs.kurˈsa.ðə/ n fem
shortening

escurçana /es.kuɾˈsa.na/ /əs.kurˈsa.nə/ n fem
common stingray
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Dasyatis pastinaca)

escurçana clavellada n fem
roughtail stingray

escurçana rodona n fem
round stingray

escurçana violeta n fem
violet stingray

escurçar /as.kurˈsa/ /es.kurˈsa/ /es.kuɾˈsa/ /es.kuɾˈsaɾ/ /əs.kurˈsa/ v
shorten

escurçó /as.kuɾˈso/ /əs.kurˈso/ n masc
viper
Serp de la família dels vipèrids.

escut /asˈkut/ /esˈkut/ /əsˈkut/ n masc
shield
Arma defensiva, agafada amb la mà o amb el braç, amb suficient amplària i solidesa per aturar l'escomesa de l'enemic.
escudo
Nom de diverses monedes modernes i antigues.
umpire's protector
(beisbol) Peça de cautxú, goma o escuma integrada de vegades a l'equip d'un àrbitre principal, que s'utilitza per a protegir-se el pit.

escàlem /esˈka.ɫem/ /əsˈka.ɫəm/ n masc
thole

escàndol /esˈkan.doɫ/ /əsˈkan.doɫ/ /əsˈkan.duɫ/ n masc
scandal

escàner /esˈka.neɾ/ /əsˈka.nər/ n masc
scanner

escàpol /esˈka.poɫ/ /əsˈka.poɫ/ /əsˈka.puɫ/ adj
at large

escèptic /eˈsɛp.tik/ /əsˈsɛp.tik/ /əˈsɛp.tik/ adj masc
sceptical
Relatiu a la doctrina filosòfica de l’escepticisme que assegura que no hi ha res que sigui cert.

escèptic /eˈsɛp.tik/ /əsˈsɛp.tik/ /əˈsɛp.tik/ n masc
sceptic
Seguidor de la doctrina filosòfica de l’escepticisme.

escèpticament /eˌsɛp.ti.kaˈmen/ /eˌsɛp.ti.kaˈment/ /əsˌsɛp.ti.kəˈmen/ /əsˌsɛp.ti.kəˈment/ /əˌsɛp.ti.kəˈmen/ adv
sceptically

escòcia /esˈkɔ.si.a/ /əsˈkɔ.si.ə/ n fem
scotia

escó /esˈko/ /əsˈko/ n masc
seat
Seient d'un parlamentari en una cambra de representació legislativa.

escórpora /esˈkoɾ.po.ɾa/ /əsˈkor.pu.ɾə/ /əsˈkoɾ.po.ɾə/ n fem
black scorpion fish
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Scorpaena porcus)
scorpion fish
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Scorpaena spp.)

escórrer /asˈko.re/ /esˈko.re/ /esˈko.reɾ/ /əsˈko.rə/ v
drain
Fer córrer el líquid d’un lloc fins a buidar-lo completament.
Fer degotar el líquid que xopa alguna cosa.

esdeveniment /ez.ðe.ve.niˈment/ /ez.ðe.βe.niˈmen/ /ez.ðe.βe.niˈment/ /əz.də.βə.niˈmen/ /əz.ðə.və.niˈment/ n masc
event

esdevenir /ez.ðe.veˈniɾ/ /ez.ðe.βeˈni/ /əz.də.βəˈni/ /əz.ðə.vəˈni/ v
become

esdrúixol /ezˈðɾu.ʃoɫ/ /ezˈðɾuj.ʃoɫ/ /əzˈdɾu.ʃuɫ/ /əzˈðɾu.ʃoɫ/ /əzˈðɾu.ʃuɫ/ adj masc
proparoxytone

esfenoide /es.feˈnɔj.ðe/ /əs.fəˈnɔj.ðə/ n masc
sphenoid bone

esfenoïdal /es.fe.no.iˈðaɫ/ /əs.fə.no.iˈðaɫ/ /əs.fə.nu.iˈðaɫ/ adj
sphenoidal

esfera /esˈfe.ɾa/ /əsˈfe.ɾə/ n fem
sphere

esferoïdal /es.fe.ɾo.iˈðaɫ/ /əs.fə.ɾo.iˈðaɫ/ /əs.fə.ɾu.iˈðaɫ/ adj
spheroidal

esfilagarsar /es.fi.ɫa.ɣarˈsa/ /es.fi.ɫa.ɣaɾˈsaɾ/ /əs.fi.ɫə.ɣərˈsa/ v
fray

esfinx /esˈfiŋks/ /esˈfiŋs/ /əsˈfiŋks/ /əsˈfiŋs/ n
sphinx

esfondrar /as.fonˈdɾa/ /es.fonˈdɾa/ /es.fonˈdɾaɾ/ /əs.fonˈdɾa/ /əs.funˈdɾa/ v
demolish

esforç /asˈfɔrs/ /esˈfɔɾs/ /əsˈfɔrs/ n masc
effort

esforçar-se /as.forˈsaɾ.se/ /es.foɾˈsaɾ.se/ /əs.foɾˈsaɾ.sə/ /əs.fur.sərˈsə/ /əs.furˈsar.sə/ v
edeavor strive
Posar tot l'interès per acomplir una activitat amb èxit.
Posar al límit la capacitat muscular.

esfèric /esˈfɛ.ɾik/ /əsˈfɛ.ɾik/ adj masc
spherical

esfèricament /esˌfɛ.ɾi.kaˈmen/ /esˌfɛ.ɾi.kaˈment/ /əsˌfɛ.ɾi.kəˈmen/ /əsˌfɛ.ɾi.kəˈment/ adv
spherically

esgaripar /ez.ɣa.ɾiˈpa/ /ez.ɣa.ɾiˈpaɾ/ /əz.ɡə.ɾiˈpa/ v
ululate
Els mussol i altres ocells nocturns, fer el seu crit, fer esgarips.

esgarrapada /az.ɡa.raˈpa/ /az.ɣa.raˈpa.ða/ /ez.ɣa.raˈpa.ða/ /əz.ɡə.rəˈpa.ðə/ n fem
scratch

esgarrapar /az.ɣa.raˈpa/ /az.ɣa.raˈpaɾ/ /ez.ɣa.raˈpa/ /ez.ɣa.raˈpaɾ/ /əz.ɡə.rəˈpa/ v
scratch

esgarriacries /az.ɣaˌri.aˈkɾi.es/ /ez.ɣaˌri.aˈkɾi.es/ /əz.ɡəˌri.əˈkɾi.əs/ n neut
spoilsport

esgarrifar /az.ɣa.riˈfa/ /ez.ɣa.riˈfa/ /ez.ɣa.riˈfaɾ/ /əz.ɡə.riˈfa/ v
shake
Patir tremolor per raons emotives.

esgarrifosament /az.ɣa.riˌfo.zaˈmen/ /ez.ɣa.riˌfo.zaˈmen/ /ez.ɣa.riˌfo.zaˈment/ /əz.ɡə.riˌfo.zəˈmen/ /əz.ɣə.riˌfo.zəˈmen/ /əz.ɣə.riˌfo.zəˈment/ adv
bloodcurdlingly

esglai /azˈɣɫaj/ /ezˈɣɫaj/ /əzˈɡɫaj/ n masc
fright

esglaiar /az.ɣɫaˈja/ /ez.ɣɫaˈja/ /ez.ɣɫaˈjaɾ/ v
shock

esglaonadament /ez.ɣɫa.oˌna.ðaˈmen/ /ez.ɣɫa.oˌna.ðaˈment/ /əz.ɡɫə.uˌna.ðəˈmen/ /əz.ɣɫə.oˌna.ðəˈment/ /əz.ɣɫə.uˌna.ðəˈmen/ adv
gradually

esglaó /ez.ɣɫaˈo/ n masc
step

església /azˈɣɫe.zi.(aɛ)/ /ezˈɣɫe.zi.a/ /əzˈɡɫɛ.zi.ə/ /əzˈɣɫə.zi.ə/ /əzˈɣɫə.zi/ /əzˈɣɫɛ.zi.ə/ /əzˈɣɫɛ.zi/ n fem
church kirk
Conjunt de tots els fidels cristians.
Institució administrativa i jeràrquica de govern de qualsevol congregació de fidels cristians.

esgotar /ez.ɣoˈta/ /ez.ɣoˈtaɾ/ /əz.ɣoˈta/ /əz.ɣuˈta/ v
drain
Buidar un líquid d’un recipient.
use up
Exhaurir, consumir completament.
exhaust
Consumir les forces, afeblir, cansar molt.

esgrima /ezˈɣɾi.ma/ /əzˈɡɾi.mə/ n fem
fencing swordplay

esgrimir /ez.ɣɾiˈmi/ /ez.ɣɾiˈmiɾ/ /əz.ɡɾiˈmi/ v
brandish
Brandar una arma blanca.
assert
Presentar arguments amb contundència.

esgrogueït /ez.ɣɾo.ɣeˈit/ /əz.ɡɾu.ɣəˈit/ /əz.ɣɾo.ɣəˈit/ /əz.ɣɾu.ɣəˈit/ adj masc
yellowish

esgroguissat /ez.ɣɾo.ɣiˈsat/ /əz.ɡɾu.ɣiˈsat/ /əz.ɣɾo.ɣiˈsat/ /əz.ɣɾu.ɣiˈsat/ adj masc
yellowish

esguard /ezˈɣwaɾt/ /əzˈɡwart/ n masc
deference glance
Direcció dels ulls que es fa quan es vol rebre informació visual.
Consideració, mirament, respecte.

esguardar /ez.ɣwarˈða/ /ez.ɣwaɾˈða/ /ez.ɣwaɾˈðaɾ/ v
watch

esguerrar /az.ɣeˈra/ /ez.ɣeˈra/ /ez.ɣeˈraɾ/ /əz.ɡəˈra/ v
spoil
Fer malbé.

esguerrat /ez.ɣeˈrat/ adj masc
crippled

esguitar /az.ɣiˈtaɾ/ /ez.ɣiˈta/ /ez.ɣiˈtaɾ/ /əz.ɡiˈta/ v
splash

esgüell /azˈɣweʎ/ /ezˈɣweʎ/ /əzˈɡweʎ/ n masc
squeak

esgüellar /ez.ɣweˈʎa/ /ez.ɣweˈʎaɾ/ /əz.ɡwəˈʎa/ v
grunt

eslip /ezˈɫip/ /əzˈɫip/ n masc
briefs
Calçotets curts i sense camals.
swimming trunks
Banyador curt i sense camals.

esllavissar-se /az.ʎa.βiˈsar.se/ /ez.ʎa.viˈsaɾ.se/ /ez.ʎa.βiˈsar.se/ /ez.ʎa.βiˈsaɾ.se/ /əz.ʎə.vi.sərˈsə/ /əz.ʎə.viˈsaɾ.sə/ /əz.ʎə.βiˈsar.sə/ v
crumble

eslovac /ez.ɫoˈvak/ /ez.ɫoˈβak/ /əz.ɫoˈvak/ /əz.ɫuˈvak/ /əz.ɫuˈβak/ adj masc
Slovak
Relatiu o pertanyent a Eslovàquia.

eslovac /ez.ɫoˈvak/ /ez.ɫoˈβak/ /əz.ɫoˈvak/ /əz.ɫuˈvak/ /əz.ɫuˈβak/ n masc
Slovak
Natural d’Eslovàquia.
(masculí singular) Llengua eslava parlada a Eslovàquia.

eslovè /ez.ɫoˈve/ /ez.ɫoˈβe/ /əz.ɫoˈvɛ/ /əz.ɫuˈvɛ/ adj masc
Slovene Slovenian
Relatiu o pertanyent a Eslovènia, als seus habitants o a la llengua eslovena.

eslovè /ez.ɫoˈve/ /ez.ɫoˈβe/ /əz.ɫoˈvɛ/ /əz.ɫuˈvɛ/ n masc
Slovene
Natural d'Eslovènia.
Slovene Slovenian
(masculí singular) Llengua parlada a Eslovènia, i a unes zones de Àustria, Itàlia i Hongria.

esma /ˈez.ma/ /ˈəz.mə/ /ˈɛz.mə/ n fem
aptness
Aptesa o traça per a fer instintivament alguna cosa.

esmaixada /ez.majˈʃa.ða/ /ez.maˈʃa.ða/ n fem
kill shot
(esports de pilota) Cop de dalt a baix executat amb potència per a dificultar al màxim el retorn de la pilota o el volant abans del bot o per a aconseguir un bot molt alt.
dunk
(basquetbol) Acció i efecte d'introduir la pilota amb força de dalt a baix dintre la cistella.

esmaixada en suspensió n fem
jump smash

esmaixada mitjana n fem
half-smash

esmaixada rectificada n fem
round-the-head smash

esmaixador /ez.ma.ʃaˈðoɾ/ /ez.maj.ʃaˈðo/ /ez.maj.ʃaˈðoɾ/ /əz.mə.ʃəˈðo/ n masc
smasher

esmaixar /ez.majˈʃa/ /ez.majˈʃaɾ/ /ez.maˈʃa/ v
kill
(esports de pilota) Colpejar la pilota o el volant de dalt a baix amb potència per a dificultar-ne al màxim el retorn abans del bot o per a aconseguir un bot molt alt.
dunk
(basquetbol) Introduir la pilota amb força de dalt a baix dintre la cistella.

esmalt /ezˈmaɫ/ /ezˈmaɫt/ /əzˈmaɫ/ /əzˈmaɫt/ n masc
enamel tincture

esmaltar /ez.maɫˈta/ /ez.maɫˈtaɾ/ /əz.məɫˈta/ v
enamel

esmena /ezˈme.na/ /əzˈmɛ.nə/ n fem
amendment

esmenar /ez.meˈna/ /ez.meˈnaɾ/ /əz.məˈna/ v
amend
(dret) Rectificar una llei, una sentència.

esment /azˈmen/ /azˈment/ /ezˈmen/ /ezˈment/ /əzˈmen/ /əzˈment/ n masc
reference
Comunicació d'una notícia.
care
Atenció en fer una cosa.

esmentar /ez.menˈta/ /ez.menˈtaɾ/ /əz.mənˈta/ v
mention

esmeril /ez.meˈɾiɫ/ /əz.məˈɾiɫ/ n masc
emery

esmerilar /ez.me.ɾiˈɫa/ /ez.me.ɾiˈɫaɾ/ /əz.mə.ɾiˈɫa/ v
emery

esmerçar /az.merˈsa/ /ez.merˈsa/ /ez.meɾˈsa/ /ez.meɾˈsaɾ/ /əz.mərˈsa/ v
invest

esmicolar /az.mi.koˈɫa/ /ez.mi.koˈɫa/ /ez.mi.koˈɫaɾ/ /əz.mi.koˈɫa/ /əz.mi.kuˈɫa/ v
shatter

esmirla /ezˈmiɾ.ɫa/ /əzˈmir.ɫə/ n fem
merlin

esmolar /az.moˈɫa/ /az.moˈɫaɾ/ /ez.moˈɫa/ /ez.moˈɫaɾ/ /əz.moˈɫa/ /əz.muˈɫa/ v
sharpen

esmorteir /ez.mor.teˈi/ /ez.moɾ.teˈi/ /ez.moɾ.teˈiɾ/ /əz.moɾ.təˈi/ /əz.mur.təˈi/ v
deaden

esmorteïment n masc
trap

esmortir /az.morˈti/ /az.moɾˈtiɾ/ /ez.morˈti/ /ez.moɾˈti/ /ez.moɾˈtiɾ/ /əz.moɾˈti/ /əz.murˈti/ v
benumb

esmorzar /az.morˈza/ /az.mulˈza/ /ez.morˈza/ /ez.moɾˈza/ /ez.moɾˈzaɾ/ /əz.moɾˈza/ /əz.murˈza/ n masc
breakfast
El primer menjar del dia.

esmorzar /az.morˈza/ /az.mulˈza/ /ez.morˈza/ /ez.moɾˈza/ /ez.moɾˈzaɾ/ /əz.moɾˈza/ /əz.murˈza/ v
breakfast
(intransitiu) Prendre el primer menjar del dia.

esmunyir /az.muˈɲi/ /az.muˈɲiɾ/ /ez.muˈɲi/ /ez.muˈɲiɾ/ /əz.muˈɲi/ v
drain

esmussar /az.muˈsa/ /az.muˈsaɾ/ /ez.muˈsa/ /ez.muˈsaɾ/ /əz.muˈsa/ v
dull
Fer disminuir l'agudesa del tall o de la punta (d'un estri o d'una arma).

esnap n masc
snap

esnob /ezˈnɔp/ /əzˈnɔp/ n neut
snob

esofagitis /e.zo.faˈd͡ʒi.tis/ /e.zo.faˈʒi.tis/ /ə.zo.fəˈʒi.tis/ /ə.zu.fəˈʒi.tis/ n fem
esophagitis

espacial /es.pa.siˈaɫ/ /əs.pə.siˈaɫ/ adj
spatial

espagueti /es.paˈɣɛ.ti/ /əs.pəˈɣɛ.ti/ n masc
spaghetti

espai /asˈpaj/ /esˈpaj/ n masc
space
Extensió aparentment buida entre dos o més cossos; lloc.
Extensió contínua que conté tots els objectes sensibles, també dit cosmos o univers.

espai contrari n masc
opponent's space

espai de fons n masc
back room

espai de joc n masc
playing space
(tennis de taula) Zona de 7 m d'amplada i 14 de llargada delimitada lateralment per tanques d'una alçària de 5 m, dintre la qual es disputen els partits de tennis de taula.

espai de pas n masc
crossing space

espai educatiu n masc
didactic space

espai europeu d'educació superior n masc
European Higher Education Area

espai europeu de la informació n masc
European information area

espai europeu de recerca n masc
European Research Area

espai europeu del coneixement n masc
European area of knowledge

espai exterior n masc
exterior space

espai inferior n masc
lower space

espai lliure n masc
free space
(voleibol) Espai corresponent a la projecció superior de la pista de joc, sense obstacles per al joc i d'una alçària mínima de 7 m.
run-out
(hoquei sobre herba) Zona del camp de joc on es pot jugar la bola amb més possibilitats d'èxit en un moment determinat d'un partit, perquè no és ocupada per cap jugador.

espai lliure de marcatge n masc
lane

espai propi n masc
own space

espai subaracnoïdal n masc
subarachnoid cavity

espaiosament /es.paˌjo.zaˈmen/ /es.paˌjo.zaˈment/ /əs.pəˌjo.zəˈmen/ /əs.pəˌjo.zəˈment/ adv
spaciously

espant /asˈpan/ /esˈpan/ /esˈpant/ /əsˈpan/ /əsˈpant/ n masc
fright

espantadís /as.pan.taˈðis/ /es.pan.taˈðis/ /əs.pən.təˈðis/ n masc
frightfull

espantallops /esˌpan.taˈʎops/ /əsˌpan.təˈʎops/ n masc
bladder senna

espantaocells /esˌpan.ta.oˈseʎs/ /esˌpan.ta.oˈseʎʃ/ /əsˌpan.tə.oˈseʎs/ /əsˌpan.tə.uˈseʎs/ n masc
scarecrow

espantar /as.panˈta/ /es.panˈta/ /es.panˈtaɾ/ /əs.pənˈta/ /əs.pənˈta/ v
scare

espantosament /es.panˌto.zaˈmen/ /es.panˌto.zaˈment/ /əs.pənˌto.zəˈmen/ /əs.pənˌto.zəˈment/ adv
frightfully

espantós /as.panˈtos/ /es.panˈtos/ /əs.pənˈtos/ adj masc
dreadful

espanyar /as.paˈɲa/ /es.paˈɲa/ /es.paˈɲaɾ/ /əs.pəˈɲa/ v
force

espanyol /as.paˈɲɔɫ/ /əs.pəˈɲɔɫ/ /əs.pəˈɲɔɫ/ adj masc
Spanish
Relatiu o pertanyent a Espanya.
Relatiu o pertanyent a la llengua castellana.

espanyol /as.paˈɲɔɫ/ /əs.pəˈɲɔɫ/ /əs.pəˈɲɔɫ/ n masc
Spaniard
Habitant o nadiu d'Espanya.
Spanish
(invariable) Llengua originària de Castella usada a Espanya i als antics dominis.

espanyolitzar /es.pa.ɲo.ɫiˈd͡za/ /es.pa.ɲo.ɫiˈza/ /es.pa.ɲo.ɫiˈzaɾ/ /əs.pə.ɲo.ɫiˈd͡za/ /əs.pə.ɲu.ɫiˈd͡za/ v
Hispanicize

espaordidament /es.pa.orˌði.ðaˈmen/ /es.pa.oɾˌði.ðaˈmen/ /es.pa.oɾˌði.ðaˈment/ /əs.pə.oɾˌði.ðəˈment/ /əs.pə.urˌdi.ðəˈmen/ /əs.pə.urˌði.ðəˈmen/ adv
frighteningly

esparadrap /es.pa.ɾaˈðɾap/ /əs.pə.ɾəˈðɾap/ n masc
adhesive plaster

esparcet /as.paɾˈset/ /es.paɾˈset/ /əs.pərˈsɛt/ n masc
common sainfoin

espardenya /as.paɾˈðe.nɛ/ /as.paɾˈðe.ɲa/ /es.paɾˈðe.ɲa/ /əs.pərˈdɛ.ɲə/ /əs.pərˈðɛ.ɲə/ /əs.pəɾˈðə.ɲə/ n fem
espadrille

esparpalladament /es.par.paˌʎa.ðaˈmen/ /es.paɾ.paˌʎa.ðaˈmen/ /es.paɾ.paˌʎa.ðaˈment/ /əs.pər.pəˌʎa.ðəˈmen/ /əs.pəɾ.pəˌʎa.ðəˈment/ adv
spreadingly

esparrall /es.paˈraʎ/ /əs.pəˈraj/ /əs.pəˈraʎ/ n masc
annular githead

esparsament /esˌpar.saˈmen/ /esˌpaɾ.saˈmen/ /esˌpaɾ.saˈment/ /əsˌpar.səˈmen/ /əsˌpaɾ.səˈment/ adv
sparsely

espart /esˈpaɾt/ /əsˈpart/ n masc
esparto

espartà /əs.pərˈta/ adj masc
Spartan
Relatiu o pertanyent a Esparta.

espartà /əs.pərˈta/ n masc
Spartan
Persona que habita o és originària d'Esparta.

esparver /es.parˈβe/ /es.paɾˈveɾ/ /es.paɾˈβe/ /əs.pərˈbe/ /əs.pəɾˈve/ /əs.pəɾˈveɾ/ n masc
sparrowhawk
Ocell rapinyaire de dors marró grisós i el pit ratllat que s’alimenta d’ocells petits en boscos (Accipiter nisus).
cast net
Filat rodó de pesca fluvial en llocs de poc fons.

esparverar /as.par.βeˈɾa/ /as.paɾ.veˈɾaɾ/ /es.par.βeˈɾa/ /es.paɾ.veˈɾaɾ/ /es.paɾ.βeˈɾa/ /əs.pər.bəˈɾa/ /əs.pəɾ.vəˈɾa/ v
scare

espasa /asˈpa.za/ /asˈpa.zɛ/ /esˈpa.za/ n fem
sword
Arma blanca consistent en un tall llarg i recte i una empunyadura.
sword swords
(jocs, plural) Coll de la baralla de cartes representada per una arma blanca llarga.
swords
(jocs) Carta d’un dels quatre colls de la baralla.

espasmòdicament /es.pazˌmɔ.ði.kaˈmen/ /es.pazˌmɔ.ði.kaˈment/ /əs.pəzˌmɔ.ði.kəˈmen/ /əs.pəzˌmɔ.ði.kəˈment/ adv
spasmodically

espatlla /asˈpaʎ.ʎa/ /asˈpaʎ.ʎɛ/ /esˈpaɫ.ɫa/ /esˈpaʎ.ʎa/ /əsˈpa.ʎə/ /əsˈpaɫ.ɫə/ n fem
shoulder

espatllera /es.paɫˈɫe.ɾa/ /es.paʎˈʎe.ɾa/ /əs.pəɫˈɫe.ɾə/ /əs.pəʎˈʎe.ɾə/ n fem
shoulder pad
(hoquei sobre gel) Peça de l'equip d'un jugador que s'utilitza per a protegir-se l'espatlla, la part alta del braç, el pit i la part superior del ventre.

espavilar /as.pa.βiˈɫa/ /es.pa.viˈɫaɾ/ /es.pa.βiˈɫa/ /əs.pə.viˈɫa/ /əs.pə.βiˈɫa/ v
wake up
Posar l'enteniment en actiu, aguditzar l'enginy.

especial /es.pe.siˈaɫ/ /əs.pə.siˈaɫ/ adj
special

especialista /es.pe.si.aˈɫis.ta/ /es.pe.si.aˈɫis.te/ /əs.pə.si.əˈɫis.tə/ n neut
specialist

especialitat /es.pe.si.a.ɫiˈtat/ /əs.pə.si.ə.ɫiˈtat/ /əs.pə.si.ə.ɫiˈðat/ n fem
speciality specialty

especialitzar /es.pe.si.a.ɫiˈd͡za/ /es.pe.si.a.ɫiˈza/ /es.pe.si.a.ɫiˈzaɾ/ /əs.pə.si.ə.ɫiˈd͡za/ v
specialize

especialment /es.pe.siˌaɫˈmen/ /es.pe.siˌaɫˈment/ /əs.pə.siˌaɫˈmen/ /əs.pə.siˌaɫˈment/ adv
specially

especificadament /es.pe.si.fiˌka.ðaˈmen/ /es.pe.si.fiˌka.ðaˈment/ /əs.pə.si.fiˌka.ðəˈmen/ /əs.pə.si.fiˌka.ðəˈment/ adv
specifically

especificar /es.pe.si.fiˈka/ /es.pe.si.fiˈkaɾ/ /əs.pə.si.fiˈka/ v
specify

especiosament /es.pe.siˌo.zaˈmen/ /es.pe.siˌo.zaˈment/ /əs.pə.siˌo.zəˈmen/ /əs.pə.siˌo.zəˈment/ adv
speciously

espectacle /es.pekˈta.kɫe/ /əs.pəkˈta.kɫə/ n masc
show

espectador /es.pek.taˈðo/ /es.pek.taˈðoɾ/ n masc
spectator

espectre /esˈpɛk.tɾe/ /əsˈpɛk.tɾə/ n masc
spectrum

especulativament /es.pe.ku.ɫaˌti.vaˈment/ /es.pe.ku.ɫaˌti.βaˈmen/ /əs.pə.ku.ɫəˌti.vəˈmen/ /əs.pə.ku.ɫəˌti.vəˈment/ /əs.pə.ku.ɫəˌti.βəˈmen/ adv
speculatively

específic /es.peˈsi.fik/ /əs.pəˈsi.fik/ adj masc
specific

específicament /es.peˌsi.fi.kaˈmen/ /es.peˌsi.fi.kaˈment/ /əs.pəˌsi.fi.kəˈmen/ /əs.pəˌsi.fi.kəˈment/ adv
specifically

espelma /asˈpɛɫ.ma/ /esˈpɛɫ.ma/ /esˈpɛɫ.mɛ/ n fem
candle

esperanto /əs.peˈɾan.to/ /əs.pəˈɾan.tu/ n masc
Esperanto
Llengua artificial, amb lèxic i vocabulari de marcat caire romànic i fonètica principalment eslava, creada per Ludwik Lejzer Zamenhof a final segle xix.

esperantologia /es.pe.ɾan.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /es.pe.ɾan.to.ɫoˈʒi.a/ /əs.pə.ɾən.to.ɫoˈʒi.ə/ /əs.pə.ɾən.tu.ɫuˈʒi.ə/ n masc
Esperantology

esperantòleg /es.pe.ɾanˈtɔ.ɫek/ /əs.pə.ɾənˈtɔ.ɫək/ n masc
Esperantologist

esperança /as.peˈɾan.sa/ /as.peˈɾan.sɛ/ /es.peˈɾan.sa/ /əs.peˈɾan.sə/ /əs.pəˈɾan.sə/ n fem
hope

esperar /as.peˈɾa/ /es.peˈɾa/ /es.peˈɾaɾ/ /əs.peˈɾa/ /əs.pəˈɾa/ v
wait expect
Estar pendent que passi una cosa, sovint coneguda.
hope
Tenir esperança en alguna cosa.

esperonar /as.pe.ɾoˈna/ /es.pe.ɾoˈna/ /es.pe.ɾoˈnaɾ/ /əs.pə.ɾoˈna/ /əs.pə.ɾuˈna/ v
spur
Picar amb els esperons al cavall.
(figuradament) Animar, encoratjar per fer alguna cosa.

esperó /es.peˈɾo/ /əs.pəˈɾo/ n masc
spur

espessament /esˌpɛ.saˈmen/ /esˌpɛ.saˈment/ /əsˌpɛ.səˈmen/ /əsˌpɛ.səˈment/ adv
thickly

espessir /as.peˈsi/ /es.peˈsi/ /es.peˈsiɾ/ /əs.pəˈsi/ v
thicken

espet /asˈpet/ /esˈpet/ /əsˈpət/ /əsˈpɛt/ n masc
European barracuda

espeternegar /es.pe.ter.neˈɣa/ /es.pe.teɾ.neˈɣa/ /es.pe.teɾ.neˈɣaɾ/ /əs.pə.tər.nəˈɣa/ v
stomp
Moure's les flames violentament, saltant espurnes.
Donar cops de peu a terra, agitar les cames o les potes.

espia /esˈpi.a/ /əsˈpi.ə/ n neut
spy

espiar /as.piˈa/ /es.piˈa/ /es.piˈaɾ/ /əs.piˈa/ v
spy

espiera /es.piˈe.ɾa/ /əs.piˈe.ɾə/ n fem
peephole

espieta /es.piˈe.ta/ /əs.piˈə.tə/ /əs.piˈɛ.tə/ n neut
sneak
Persona que espia per curiositat.
snitch
(col·loquial) Persona que intenta delatar el que fan els altres.

espifiada /es.pi.fiˈa.ða/ /əs.pi.fiˈa.ðə/ n fem
blunder

espiga /asˈpi.ɣa/ /asˈpi.ɣɛ/ /esˈpi.ɣa/ /əsˈpi.ɣə/ n fem
ear spike

espignet n masc
whistle

espigolar /as.pi.ɣoˈɫa/ /es.pi.ɣoˈɫa/ /es.pi.ɣoˈɫaɾ/ /əs.pi.ɣoˈɫa/ /əs.pi.ɣuˈɫa/ v
glean
Collir les espigues després de la segada.

espina /asˈpi.na/ /asˈpi.nɛ/ /esˈpi.na/ /əsˈpi.nə/ n fem
thorn spine
Extrems punxants presents en les tiges d'algunes plantes, per exemple el roser.
Esquelet dels peixos.

espinac /as.piˈnak/ /es.piˈnak/ /əs.piˈnak/ n masc
spinach

espinada /es.piˈna.ða/ /əs.piˈna.ðə/ n fem
spine
(popular) columna vertebral

espineta /es.piˈne.ta/ /əs.piˈnə.tə/ /əs.piˈnɛ.tə/ n fem
spinet

espira /esˈpi.ɾa/ /əsˈpi.ɾə/ n fem
spire

espiral /es.piˈɾaɫ/ /əs.piˈɾaɫ/ n fem
spiral

espiralment /es.piˌɾaɫˈmen/ /es.piˌɾaɫˈment/ /əs.piˌɾaɫˈmen/ /əs.piˌɾaɫˈment/ adv
spirally

espirantització /es.pi.ɾan.ti.d͡za.siˈo/ /es.pi.ɾan.ti.za.siˈo/ /əs.pi.ɾən.ti.d͡zə.siˈo/ n fem
spirantization

espiritisme /es.pi.ɾiˈtiz.me/ /əs.pi.ɾiˈtiz.mə/ n masc
spiritism

espiritista /es.pi.ɾiˈtis.ta/ /es.pi.ɾiˈtis.te/ /əs.pi.ɾiˈtis.tə/ adj
spiritualist
Relatiu a l’espiritisme.

espiritista /es.pi.ɾiˈtis.ta/ /es.pi.ɾiˈtis.te/ /əs.pi.ɾiˈtis.tə/ n neut
spiritualist
Persona seguidora de l’espiritisme.

espiritual /əs.pi.ɾi.tuˈaɫ/ adj
spiritual
Relatiu o pertanyent a l'esperit.

espiritualitat /es.pi.ɾi.tu.a.ɫiˈtat/ /əs.pi.ɾi.tu.ə.ɫiˈtat/ n fem
spiritual

espiritualitzar /es.pi.ɾi.tu.a.liˈd͡za/ /es.pi.ɾi.tu.a.liˈzaɾ/ /əs.pi.ɾi.tu.ə.ɫidˈza/ v
spiritualize

espiritualment /es.pi.ɾi.tuˌaɫˈmen/ /es.pi.ɾi.tuˌaɫˈment/ /əs.pi.ɾi.tuˌaɫˈmen/ /əs.pi.ɾi.tuˌaɫˈment/ adv
spiritually

espitllera /es.piʎˈʎe.ɾa/ /es.piˈʎe.ɾa/ /əs.piʎˈʎe.ɾə/ /əs.piˈʎe.ɾə/ n fem
loophole

espitllerar /es.pi.ʎeˈɾa/ /es.pi.ʎeˈɾaɾ/ /es.piʎ.ʎeˈɾa/ /əs.pi.ʎəˈɾa/ /əs.piʎ.ʎəˈɾa/ v
loophole

espitregat /es.pi.tɾeˈɣat/ /əs.pi.tɾəˈɣat/ adj
bare-breasted

esplai /asˈpɫaj/ /esˈpɫaj/ /əsˈpɫaj/ n masc
community centre

esplendor /es.pɫenˈdo/ /es.pɫenˈdoɾ/ /əs.pɫənˈdo/ n fem
shine
Esclat de claror d'una closa que brilla o resplendeix.
splendour
Apogeu, punt àlgid d'allò que ha aconseguit un alt grau de desenvolupament, de riquesa, de fama...

esplet /esˈpɫet/ /əsˈpɫət/ /əsˈpɫɛt/ n masc
crop
Acció o efecte d'espletar.
abundance
Gran quantitat, abundància.

esplugabous /esˌpɫu.ɣaˈbɔws/ /əsˌpɫu.ɣəˈβɔws/ n masc
cattle egret

esplugar /as.pɫuˈɣa/ /es.pɫuˈɣa/ /es.pɫuˈɣaɾ/ /əs.pɫuˈɣa/ v
deflea
Treure les puces, els polls.

esplèndid /əsˈpɫɛn.dit/ adj masc
splendid

esplèndidament /esˌpɫɛn.di.ðaˈmen/ /esˌpɫɛn.di.ðaˈment/ /əsˌpɫɛn.di.ðəˈmen/ /əsˌpɫɛn.di.ðəˈment/ adv
splendidly

espodosòl /es.po.ðoˈsɔɫ/ /əs.po.ðoˈsɔɫ/ /əs.pu.ðuˈsɔɫ/ n masc
spodosol

espoliació /es.po.ɫi.a.siˈo/ /əs.po.ɫi.ə.siˈo/ /əs.pu.ɫi.ə.siˈo/ n fem
robbery

espoliar /es.po.ɫiˈa/ /es.po.ɫiˈaɾ/ /əs.po.ɫiˈa/ /əs.pu.ɫiˈa/ v
ravage

espollar /as.poˈʎa/ /es.poˈʎa/ /es.poˈʎaɾ/ /əs.poˈʎa/ /əs.puˈʎa/ v
delouse

espolsar /as.poɫˈsa/ /es.poɫˈsa/ /es.poɫˈsaɾ/ /əs.poɫˈsa/ /əs.puɫˈsa/ v
dust
Treure la pols picant o fregant.
shake
Sacsejar perquè se’n desprenguin coses lleugeres.
(pronominal) Treure’s del damunt allò que fa nosa.

esponera /es.poˈne.ɾa/ /əs.poˈne.ɾə/ /əs.puˈne.ɾə/ n fem
wing

esponerosament /es.po.neˌɾo.zaˈmen/ /es.po.neˌɾo.zaˈment/ /əs.po.nəˌɾo.zəˈment/ /əs.pu.nəˌɾo.zəˈmen/ adv
abundantly

esponja /asˈpɔn.d͡ʒa/ /asˈpɔn.d͡ʒɛ/ /esˈpɔɲ.d͡ʒa/ /esˈpɔɲ.d͡ʒɔ/ /əsˈpoɲ.ʒə/ /əsˈpɔɲ.ʒə/ n fem
sponge

esponjós /es.poɲˈd͡ʒos/ /əs.poɲˈʒos/ /əs.puɲˈʒos/ adj masc
spongy

espontani /es.ponˈta.ni/ /əs.ponˈta.ni/ /əs.punˈta.ni/ adj masc
spontaneous

espontàniament /es.ponˌta.ni.aˈmen/ /es.ponˌta.ni.aˈment/ /əs.ponˌta.ni.əˈment/ /əs.punˌta.ni.əˈmen/ adv
spontaneously

espora /esˈpo.ɾa/ /əsˈpo.ɾə/ n fem
spore

esport /esˈpɔɾt/ n masc
sport

esport de pilota n masc
ball game

esport de raqueta n masc
racket sport

esportiu /es.poɾˈtiw/ /əs.poɾˈtiw/ /əs.purˈtiw/ adj masc
sporty

esportivament /es.porˌti.βaˈmen/ /es.poɾˌti.vaˈment/ /es.poɾˌti.βaˈmen/ /əs.poɾˌti.vəˈment/ /əs.purˌti.vəˈmen/ /əs.purˌti.βəˈmen/ adv
sportingly

esporuguir /as.po.ɾuˈɣi/ /es.po.ɾuˈɣi/ /es.po.ɾuˈɣiɾ/ /əs.po.ɾuˈɣi/ /əs.pu.ɾuˈɣi/ v
frighten
Fer agafar por a algú.

esporàdicament /es.poˌɾa.ði.kaˈmen/ /es.poˌɾa.ði.kaˈment/ /əs.poˌɾa.ði.kəˈment/ /əs.puˌɾa.ði.kəˈmen/ adv
sporadically

esposa /esˈpɔ.za/ /esˈpɔ.zɔ/ n fem
wife

esposallas n fem
wedding

esposar /es.poˈza/ /es.poˈzaɾ/ /əs.poˈza/ /əs.puˈza/ v
espouse

esposayes n fem
wedding

esprai /esˈpɾaj/ /əsˈpɾaj/ n masc
spray

espremedor /as.pɾe.meˈðo/ /es.pɾe.meˈðo/ /es.pɾe.meˈðoɾ/ /əs.pɾə.məˈðo/ n masc
squezer

esprémer /asˈpɾe.me/ /esˈpɾe.me/ /esˈpɾe.meɾ/ /əsˈpɾe.mə/ v
squeeze

espurna /asˈpuɾ.na/ /asˈpuɾ.nɛ/ /esˈpuɾ.na/ /əsˈpur.nə/ n fem
spark
Partícula inflamada que s'escapa d'un foc o de dues pedres copejades entre sí.
touch
Petita porció d'una cosa.

espurnejar /as.pur.neˈʒa/ /es.pur.neˈʒa/ /es.puɾ.neˈd͡ʒa/ /es.puɾ.neˈd͡ʒaɾ/ /əs.pur.nəˈʒa/ /əs.puɾ.nəˈd͡ʒa/ v
drizzle

espàrrec /asˈpa.rek/ /esˈpa.rek/ /əsˈpa.rek/ /əsˈpa.rək/ n masc
asparagus

espàtula /esˈpa.tu.ɫa/ n fem
spatula

espècia /esˈpɛ.si.a/ /əsˈpɛ.si.ə/ n fem
spice

espècie /esˈpɛ.si.e/ /əsˈpɛ.si.ə/ /əsˈpɛ.si/ n fem
species

espèculum /esˈpɛ.ku.ɫum/ /əsˈpɛ.ku.ɫum/ n masc
speculum

espès /asˈpes/ /esˈpes/ /əsˈpəs/ /əsˈpɛs/ adj masc
thick

espígol /asˈpi.ɣoɫ/ /esˈpi.ɣoɫ/ /əsˈpi.ɣoɫ/ /əsˈpi.ɣuɫ/ n masc
lavender

espín /esˈpin/ /əsˈpin/ n masc
spin

espòiler /esˈpɔj.ɫeɾ/ /əsˈpɔj.ɫər/ n masc
spoiler

espòs /esˈpɔs/ n masc
spouse

esquadró /es.kwaˈðɾo/ n masc
squadron

esquaix /esˈkwajʃ/ n masc
squash

esquat /esˈkwat/ /əsˈkwat/ n masc
squat

esquei /esˈkej/ /əsˈkɛj/ n masc
ridge

esquelet /es.keˈɫet/ /əs.kəˈɫət/ /əs.kəˈɫɛt/ n masc
skeleton
En general, conjunt de les parts dures (ossos i closques) que protegeixen o aguanten el cos d'un animal.

esquelet articulat n masc
articulated skeleton

esquellotada /es.ke.ʎoˈta.ða/ /əs.kə.ʎoˈta.ðə/ /əs.kə.ʎuˈta.ðə/ n fem
charivari

esquema /esˈke.ma/ /əsˈkɛ.mə/ n masc
schema scheme
Representació gràfica simplificada d'un conjunt funcional complex.

esquema corporal n masc
body image

esquema de coneixement n masc
knowledge schema

esquemàtic /es.keˈma.tik/ /əs.kəˈma.tik/ adj masc
schematic

esquemàticament /es.keˌma.ti.kaˈmen/ /es.keˌma.ti.kaˈment/ /əs.kəˌma.ti.kəˈmen/ /əs.kəˌma.ti.kəˈment/ adv
schematically

esquena /asˈke.na/ /asˈke.nɛ/ /esˈke.na/ /əsˈkə.nə/ /əsˈkɛ.nə/ n fem
back

esquer /esˈke/ /esˈkeɾ/ /esˈkɛɾ/ /əsˈke/ /əsˈkɛr/ n masc
bait

esquerda /asˈkɛr.da/ /asˈkɛr.dɛ/ /esˈkɛɾ.ða/ /əsˈcəɾ.ðə/ /əsˈkɛr.də/ /əsˈkɛr.ðə/ n fem
crack
Obertura allargada i estreta produïda en un cos dur per trencament.

esquerpament /esˌker.paˈmen/ /esˌkeɾ.paˈmen/ /esˌkeɾ.paˈment/ /əsˌker.pəˈmen/ /əsˌkeɾ.pəˈment/ adv
rudely

esquerra /esˈkɛ.ra/ /esˈkɛ.rɛ/ /əsˈkɛ.rə/ n fem
left
Costat esquerre.

esquerre /asˈkɛ.re/ /esˈkɛ.re/ /əsˈkɛ.rə/ adj masc
left

esquerrà /es.keˈra/ /əs.kəˈra/ adj masc
left-handed
Dit d'una persona que se serveix de la mà esquerra o del peu esquerre en allò en què la generalitat de les persones empren la mà dreta o el peu dret, com a resultat d'un predomini cerebral de l'hemisferi dret.

esquerrà /es.keˈra/ /əs.kəˈra/ n masc
leftist
Persona pertanyent a un partit d'esquerra, o que és d'esquerres.

esquetx /esˈket͡ʃ/ /əsˈkɛt͡ʃ/ n masc
sketch

esquiar /es.kiˈa/ /es.kiˈaɾ/ /əs.kiˈa/ v
ski

esquif /esˈkif/ /əsˈkif/ n masc
launch
Bot de servei que es porta en els vaixells.

esquifidament /es.kiˌfi.ðaˈmen/ /es.kiˌfi.ðaˈment/ /əs.kiˌfi.ðəˈmen/ /əs.kiˌfi.ðəˈment/ adv
poorly

esquilar /as.kiˈɫa/ /es.kiˈɫa/ /es.kiˈɫaɾ/ /əs.kiˈɫa/ v
shear

esquimal /es.kiˈmaɫ/ /əs.kiˈmaɫ/ adj
Eskimo
Relatiu al poble àrtic americà o a la seva llengua.

esquimal /es.kiˈmaɫ/ /əs.kiˈmaɫ/ n masc
Eskimo
Grup de llengües dels pobles àrtics americans.

esquimal /es.kiˈmaɫ/ /əs.kiˈmaɫ/ n neut
Eskimo
Individu del grup de pobles àrtics americans, des de Sibèria fins a Groenlàndia.

esquinç /asˈkins/ /esˈkins/ /əsˈkins/ n masc
sprain

esquinçar /as.kinˈsa/ /es.kinˈsa/ /es.kinˈsaɾ/ /əs.kinˈsa/ v
tear up

esquirol /as.kiˈɾɔɫ/ /es.kiˈɾɔɫ/ n masc
squirrel
Rosegador arbori de cua llarga i peluda (Sciurus vulgaris).

esquirol /as.kiˈɾɔɫ/ /es.kiˈɾɔɫ/ n neut
strikebreaker blackleg
(economia) Treballador que refusa seguir una vaga.

esquist /esˈkist/ /əsˈkist/ n masc
schist

esquitlla /esˈki.ʎa/ /esˈkiʎ.ʎa/ /əsˈki.ʎə/ /əsˈkiʎ.ʎə/ n fem
chip

esquitllada /as.kiʎˈʎa.ða/ /es.kiʎˈʎa.ða/ /es.kiˈʎa.ða/ /əs.kiʎˈʎa.ðə/ /əs.kiˈʎa.ðə/ n fem
foul tip

esquitllar /es.kiʎˈʎa/ /es.kiˈʎa/ /es.kiˈʎaɾ/ /əs.kiʎˈʎa/ /əs.kiˈʎa/ v
slip sneak out
Donar un cop a les ametlles per separar la clofolla del fruit.
Lliscar alguna cosa dels dits quan estava sent col·locada.
Marxar procurant de no ser vist.

esquitx /asˈkit͡ʃ/ /esˈkit͡ʃ/ /əsˈkit͡ʃ/ n masc
splash
Líquid o substància pastosa que s'escampa per l'aire i cau llançat.

esquitxar /as.kiˈt͡ʃa/ /es.kiˈt͡ʃa/ /es.kiˈt͡ʃaɾ/ /əs.kiˈt͡ʃa/ v
splash

esquiu /esˈkiw/ /əsˈkiw/ adj masc
elusive

esquivar /as.kiˈβa/ /es.kiˈvaɾ/ /es.kiˈβa/ /əs.kiˈva/ /əs.kiˈβa/ v
avoid

esquizofrènia /ez.ki.zoˈfɾɛ.ni.a/ /əz.ki.zuˈfɾɛ.ni.ə/ n fem
schizophrenia

esquí /esˈki/ /əsˈki/ n masc
ski skiing

esquí de riu n masc
river-ski

essa /ˈe.sa/ /ˈe.sə/ n fem
ess

essencial /e.sen.siˈaɫ/ /ə.sən.siˈaɫ/ adj
essential

essencialment /e.sen.siˌaɫˈmen/ /e.sen.siˌaɫˈment/ /ə.sən.siˌaɫˈmen/ /ə.sən.siˌaɫˈment/ adv
essentially

essiu /eˈsiw/ /əˈsiw/ n masc
essive

essència /eˈsɛn.si.a/ /əˈsɛn.si.ə/ n masc
essence guist
Allò que constitueix el fons de l'ésser, el que té de permanent i invariable.
Substància que genera partícules volàtils responsables de l'olor.
"en essència": Expressió per a referir-se al tema central d'un assumpte, la part més important.

est n masc
east

est-nord-est /ˌezˌnɔrtˈest/ n masc
east-northeast

est-sud-est /ˌesˌsutˈest/ /ˌeˌsutˈest/ n masc
east-southeast

establar /as.tabˈbɫa/ /es.tabˈbɫa/ /es.taˈbɫaɾ/ /es.taˈβɫa/ /əs.təbˈbɫa/ /əs.təˈβɫa/ v
stable

estable /esˈta.bɫe/ /esˈta.βɫe/ /esˈtab.bɫe/ /əsˈta.βɫə/ /əsˈtab.bɫə/ adj
stable
Establert o fixat amb fermesa.

estable /esˈta.bɫe/ /esˈta.βɫe/ /esˈtab.bɫe/ /əsˈta.βɫə/ /əsˈtab.bɫə/ n masc
stable
(per extensió) Lloc brut.

establement /esˌta.bɫeˈment/ /esˌta.βɫeˈmen/ /esˌtab.bɫeˈmen/ /əsˌta.βɫəˈmen/ /əsˌtab.bɫəˈmen/ /əsˌtab.bɫəˈment/ adv
stably

establir /as.tabˈbɫi/ /es.tabˈbɫi/ /es.taˈbɫiɾ/ /es.taˈβɫi/ /əs.təbˈbɫi/ /əs.təˈβɫi/ v
establish
Fundar o crear alguna cosa.

estabornir /as.ta.βorˈni/ /es.ta.boɾˈniɾ/ /es.ta.βorˈni/ /es.ta.βoɾˈni/ /əs.tə.boɾˈni/ /əs.tə.burˈni/ /əs.tə.βurˈni/ v
stun

estaca /asˈta.ka/ /asˈta.kɛ/ /esˈta.ka/ /əsˈta.kə/ n fem
stake

estacar /as.taˈka/ /as.taˈkaɾ/ /es.taˈka/ /es.taˈkaɾ/ /əs.təˈka/ v
tie

estació /es.ta.siˈo/ n fem
station
Parada d'un vehicle de transport col·lectiu.
season
Cadascun dels quatre períodes en què es divideix l'any.

estada /asˈta.ðɛ/ /esˈta.ða/ /əsˈta.ðə/ n fem
sojourn
Fet de romandre a un lloc determinat durant un temps determinat.
stage
Activitat educativa en la qual, durant uns dies, es dedica un temps important a fer una activitat concreta sota el guiatge de tècnics especialistes i, generalment, en un lloc fora de la residència habitual.

estadi /esˈta.ði/ n masc
stadium
Instal·lació de grans dimensions amb grades, apta per a la pràctica de diversos esports.
stage
Nom de les diverses etapes de desenvolupament en certs fenòmens, malalties, animals o plantes.

estadista /es.taˈðis.ta/ /es.taˈðis.te/ /əs.təˈðis.tə/ n neut
statist

estadística /es.taˈðis.ti.ka/ n fem
statistics

estadística descriptiva n fem
descriptive statistics

estadística inferencial n fem
inferential statistics

estafa /esˈta.fa/ /əsˈta.fə/ n fem
swindle

estafar /as.taˈfa/ /es.taˈfa/ /es.taˈfaɾ/ /əs.təˈfa/ v
defraud
Enganyar a algú per robar-lo o no pagar el que correspon.

estagnació /es.taŋ.na.siˈo/ /es.taɡ.na.siˈo/ /əs.təŋ.nə.siˈo/ n fem
stagnation

estalonar /as.ta.ɫoˈna/ /as.ta.ɫoˈnaɾ/ /es.ta.ɫoˈna/ /es.ta.ɫoˈnaɾ/ /əs.tə.ɫoˈna/ /əs.tə.ɫuˈna/ v
underpin
Sostenir una cosa amb estalons.
take off
Treure el calçat pressionant amb la punta del peu el taló de l'altre.

estalquejar /es.taɫ.keˈd͡ʒa/ /es.taɫ.keˈd͡ʒaɾ/ /es.taɫ.keˈʒa/ /əs.təɫ.kəˈd͡ʒa/ /əs.təɫ.kəˈʒa/ v
stalk

estalvi /asˈtaɫ.βi/ /esˈtaɫ.vi/ /esˈtaɫ.βi/ /əsˈtaɫ.vi/ n masc
saving

estalviar /as.taɫ.βiˈa/ /as.taɫ.βiˈaɾ/ /es.taɫ.viˈaɾ/ /es.taɫ.βiˈa/ /əs.təɫ.viˈa/ /əs.təɫ.βiˈa/ v
save

estalvis /esˈtaɫ.vis/ /esˈtaɫ.βis/ /əsˈtaɫ.vis/ /əsˈtaɫ.βis/ n masc
trivet

estament /es.taˈmen/ /es.taˈment/ /əs.təˈmen/ /əs.təˈment/ n masc
social class
Classe, conjunt d’individus amb la mateixa condició social.

estamenya /as.taˈme.ɲa/ /as.taˈme.ɲɛ/ /es.taˈme.ɲa/ /əs.təˈmə.ɲə/ /əs.təˈmɛ.ɲə/ n fem
worsted

estamordir /es.ta.morˈði/ /es.ta.moɾˈði/ /es.ta.moɾˈðiɾ/ /əs.tə.moɾˈði/ /əs.tə.murˈdi/ /əs.tə.murˈði/ v
stun

estampació /es.tam.pa.siˈo/ /əs.təm.pə.siˈo/ n fem
printing

estampar /as.tamˈpa/ /as.tamˈpaɾ/ /es.tamˈpa/ /es.tamˈpaɾ/ /əs.təmˈpa/ v
stamp
Crear uns dibuixos sobre una superfície (paper, roba) fent pressió sobre un motlle en forma de planxa.
fling
(figurat, amb la preposició a) Llançar violentament sobre alguna cosa.
crash
(pronominal, col·loquial) Xocar violentament, estavellar-se.

estand /esˈtan/ /esˈtant/ /əsˈtan/ /əsˈtant/ n masc
stand

estandardització n fem
standardization

estandarditzar /es.tan.dar.ðiˈd͡za/ /es.tan.daɾ.ðiˈza/ /es.tan.daɾ.ðiˈzaɾ/ /əs.tən.dər.diˈd͡za/ v
standardize

estanquer /es.taŋˈke/ /es.taŋˈkeɾ/ /əs.təŋˈke/ n masc
tobacconist

estany /asˈtaɲ/ /əsˈtaɲ/ n masc
pond
Massa d'aigua acumulada en una depressió del terreny relativament reduïda.
Bassa en un parc o jardí amb finalitat utilitària o ornamental.
tin
Element químic metàl·lic, mal·leable i dúctil, amb nombre atòmic 50 i símbol Sn.

estança /esˈtan.sa/ /əsˈtan.sə/ n fem
room
Habitació, cambra on s’està habitualment.
stanza
Estrofa formada per versos amb rima en consonant de disposició variable i amb estructura que es repeteix.

estar /asˈta/ /asˈtaɾ/ /esˈta/ /esˈtaɾ/ /əsˈta/ v
be
Ser-hi en un assumpte.

estar en grec v
it's all Greek to me

estat /asˈtat/ /esˈtat/ /əsˈtat/ n masc
state condition
Forma d’organització política caracteritzada per l’existència d’un territori delimitat, una població definida i una autoritat que s’atribueix un poder indiscutible.

estat d'ànim n masc
mood

estatitzar /es.ta.tiˈd͡za/ /es.ta.tiˈza/ /es.ta.tiˈzaɾ/ /əs.tə.tiˈd͡za/ v
nationalize

estatueta /es.ta.tuˈe.ta/ /əs.tə.tuˈə.tə/ /əs.tə.tuˈɛ.tə/ n fem
figurine

estatura /es.taˈtu.ɾa/ /əs.təˈtu.ɾə/ n fem
stature

estatus /esˈta.tus/ /əsˈta.tus/ n masc
status

estatus professional n masc
occupational status

estatut /es.taˈtut/ /əs.təˈtut/ n masc
statute

estatísticament /es.taˌtis.ti.kaˈmen/ /es.taˌtis.ti.kaˈment/ /əs.təˌtis.ti.kəˈmen/ /əs.təˌtis.ti.kəˈment/ adv
statistically

estavellar /as.ta.βeˈʎa/ /es.ta.veˈʎaɾ/ /es.ta.βeˈʎa/ /əs.tə.vəˈʎa/ /əs.tə.βəˈʎa/ v
crash
Fer miques una cosa violentament.

estel /asˈtɛɫ/ /esˈtɛɫ/ n masc
star
(astronomia) Astre que emet llum pròpia.
kite
Joguina voladora que s'eleva per la força del vent i que consta d'un centre i opcionalment d'una cua.

estela /esˈtɛ.la/ /əsˈtɛ.lə/ n fem
stele
monument commemoratiu en forma de pilar o làpida amb relleus o inscripcions

estelat /as.teˈɫat/ /es.teˈɫat/ /əs.təˈɫat/ adj masc
starry

estella /asˈte.ʎa/ /asˈte.ʎɛ/ /esˈte.ʎa/ /əsˈte.ʎə/ n fem
splinter

estellar /as.teˈʎa/ /as.teˈʎaɾ/ /es.teˈʎa/ /es.teˈʎaɾ/ /əs.təˈʎa/ v
splinter
D'alguna cosa fer-ne estelles.

estel·lar /es.teɫˈɫaɾ/ /es.teˈɫaɾ/ /əs.təɫˈɫar/ /əs.təɫˈɫaɾ/ /əs.təˈɫar/ adj
stellar
Relatiu o pertanyent als estels.

estendard /es.tenˈdaɾt/ /əs.tənˈdart/ n masc
standard

estendre /asˈten.dɾe/ /esˈten.dɾe/ /əsˈten.dɾə/ v
lay
Estirar una cosa ocupant el màxim d'espai possible.
hang out
Penjar la roba rentada d'un fil perquè s'eixugui amb l'aire natural.
draw up
Lliurar el duplicat autentificat d'un document.
extend
Estar entre dos límits, siguin físics o temporals.
spread
Col·laborar en la difusió d'una notícia.

estendre's com una taca d'oli v
spread

estenedor /as.te.neˈðo/ /as.te.neˈðoɾ/ /es.te.neˈðo/ /es.te.neˈðoɾ/ /əs.tə.nəˈðo/ n masc
clothesline

estentori /es.tenˈtɔ.ɾi/ /əs.tənˈtɔ.ɾi/ adj masc
stentorian

estepa /esˈte.pa/ /əsˈtə.pə/ /əsˈtɛ.pə/ n fem
steppe
Gran i vasta planura sense vegetació, erma.

estereofònic /esˌte.ɾe.oˈfɔ.nik/ /əsˌtɛ.ɾə.oˈfɔ.nik/ /əsˌtɛ.ɾə.uˈfɔ.nik/ adj masc
stereophonic

estereotipar /esˌte.ɾe.o.tiˈpa/ /esˌte.ɾe.o.tiˈpaɾ/ /əsˌtɛ.ɾə.o.tiˈpa/ /əsˌtɛ.ɾə.u.tiˈpa/ v
stereotype
Carregar (cert grup) d'un estereotip.

estereòbata /es.te.ɾeˈɔ.ba.ta/ /əs.tə.ɾeˈɔ.βə.tə/ n masc
stereobate

esterilitat /es.te.ɾi.ɫiˈtat/ /əs.tə.ɾi.ɫiˈtat/ n fem
sterility

esterilització /es.te.ɾi.ɫi.d͡za.siˈo/ /es.te.ɾi.ɫi.za.siˈo/ /əs.tə.ɾi.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
sterilization

esterilitzar /es.te.ɾi.ɫiˈd͡za/ /es.te.ɾi.ɫiˈza/ /es.te.ɾi.ɫiˈzaɾ/ v
sterilize
Fer tornar estèril, incapaç de reproduir-se.
(biologia) Deslliurar de microorganismes un producte, objecte o medi mitjançant el procés d'esterilització.

esternudar /as.tar.nuˈða/ /as.tor.nuˈðaɾ/ /es.ter.nuˈða/ /es.teɾ.nuˈða/ /es.teɾ.nuˈðaɾ/ v
sneeze

esternut /es.teɾˈnut/ /əs.tərˈnut/ n masc
sneeze

esteroïdal /es.te.ɾo.iˈðaɫ/ /əs.tə.ɾo.iˈðaɫ/ /əs.tə.ɾu.iˈðaɫ/ adj
steroidal

estesa /esˈte.za/ /əsˈtə.zə/ /əsˈtɛ.zə/ n fem
spread

estiba /asˈti.βa/ /esˈti.ba/ /əsˈti.βə/ n fem
stowage
Resultat d'estibar, col·locació adequada de la càrrega en una nau.

estibador /as.ti.βaˈoɾ/ /as.ti.βaˈðo/ /es.ti.baˈðoɾ/ /es.ti.βaˈðo/ /əs.ti.βəˈðo/ n masc
docker

estibar /as.tiˈβa/ /as.tiˈβaɾ/ /es.tiˈbaɾ/ /es.tiˈβa/ /əs.tiˈβa/ v
stow

estic /esˈtik/ /əsˈtik/ n masc
stick
(hoquei) Bastó acabat amb una part inferior corba, que s'utilitza per a conduir o impulsar la bola o el disc.
(hoquei sobre herba) Falta consistent a aixecar l'estic per sobre l'altura de l'espatlla per jugar la bola.

estic alt n masc
high stick

estic trencat n masc
broken stick penalty

esticomítia /es.ti.koˈmi.ti.a/ /əs.ti.kuˈmi.ti.ə/ n fem
stichomythia

estigma /esˈtiɡ.ma/ /əsˈtiɡ.mə/ n masc
stigma
Senyal indeleble fet com a càstig infamant o com a signe d'esclavitud.

estigmatització /es.tiɡ.ma.ti.d͡za.siˈo/ /es.tiɡ.ma.ti.za.siˈo/ /əs.tiɡ.mə.ti.d͡zə.siˈo/ n fem
stigmatization
Acte o efecte d'estigmatitzar.

estigmatitzar /es.tiɡ.ma.tiˈd͡za/ /es.tiɡ.ma.tiˈza/ /es.tiɡ.ma.tiˈzaɾ/ /əs.tiɡ.mə.tiˈd͡za/ v
stigmatize

estil /esˈtiɫ/ n masc
style

estil cognitiu n masc
cognitive style

estil d'aprenentatge n masc
learning style

estil d'ensenyament n masc
teaching style

estil de direcció n masc
leadership style

estilar-se /es.tiˈɫaɾ.se/ /əs.ti.ɫərˈsə/ /əs.tiˈɫar.sə/ /əs.tiˈɫaɾ.sə/ v
usual

estilet /es.tiˈɫet/ /əs.tiˈɫət/ /əs.tiˈɫɛt/ n masc
stiletto stylus
Punxó per escriure gratant una tauleta de cera.
Punyal de fulla molt estreta.

estilitzar /es.ti.liˈd͡za/ /es.ti.liˈzaɾ/ /əs.ti.lidˈza/ v
stylize

estilogràficament /es.ti.ɫoˌɣɾa.fi.kaˈmen/ /es.ti.ɫoˌɣɾa.fi.kaˈment/ /əs.ti.ɫoˌɣɾa.fi.kəˈment/ /əs.ti.ɫuˌɣɾa.fi.kəˈmen/ adv
stylographically

estilòbata /es.tiˈɫɔ.ba.ta/ /əs.tiˈɫɔ.βə.tə/ n masc
stylobate

estima /esˈti.ma/ /əsˈti.mə/ n fem
esteem
Opinió positiva que es té d'algú o alguna cosa per la seva honradesa, mèrit, bondat...
dead reckoning
Valoració del preu d'una cosa.
Càlcul de la posició i la direcció desitjada d'una nau.

estimació /es.ti.ma.siˈo/ /əs.ti.mə.siˈo/ n fem
estimation

estimar /as.tiˈma/ /as.tiˈmaɾ/ /es.tiˈma/ /es.tiˈmaɾ/ v
estimate
Valorar de forma aproximativa alguna cosa.
Jutjar valorant els pros i contres d'una situació.
love
Valorar molt positivament una persona o alguna cosa, sentir-ne afecte.
(especialment) Amar.

estimat /as.tiˈmat/ /es.tiˈmat/ /əs.tiˈmat/ adj masc
beloved
Que inspira sentiments d'afecte.

estimat /as.tiˈmat/ /es.tiˈmat/ /əs.tiˈmat/ n masc
lover
Persona amb qui es té una relació sexual i sentimental il·lícita.

estimulació primerenca n fem
early stimulation

estipendiar /es.ti.pen.diˈa/ /es.ti.pen.diˈaɾ/ /əs.ti.pən.diˈa/ v
remunerate

estira-i-arronsa /esˌti.ɾa.i.aˈron.sa/ /əsˌti.ɾə.i.əˈron.sə/ n masc
give-and-take

estiracabells /esˌti.ɾa.kaˈbeʎs/ /esˌti.ɾa.kaˈβeʎs/ /esˌti.ɾa.kaˈβeʎʃ/ /əsˌti.ɾə.kəˈbəʎs/ /əsˌti.ɾə.kəˈbɛjs/ /əsˌti.ɾə.kəˈβɛʎs/ n masc
hairy dragonfly

estirada /as.tiˈɾa.ðɛ/ /as.tiˈɾa/ /es.tiˈɾa.ða/ /əs.tiˈɾa.ðə/ n fem
pull
Acció o efecte d’estirar.
dive
(esports de pilota) Acció i efecte de llançar-se cap a un costat per jugar la pilota, la bola o el disc o bé, en el cas del porter, per rebutjar-la o retenir-la.

estirar /as.tiˈɾa/ /es.tiˈɾa/ /es.tiˈɾaɾ/ /əs.tiˈɾa/ v
stretch

estirar-se v
dive

estirp /esˈtiɾp/ /əsˈtirp/ n fem
lineage

estiu /asˈtiw/ /esˈtiw/ /isˈtiw/ n masc
summer

estiuejar /as.ti.weˈt͡ʃaɾ/ /as.ti.weˈʒa/ /es.ti.weˈd͡ʒa/ /es.ti.weˈd͡ʒaɾ/ /es.ti.weˈʒa/ /əs.ti.wəˈd͡ʒa/ /əs.ti.wəˈʒa/ v
summer

estival /es.tiˈvaɫ/ /es.tiˈβaɫ/ /əs.tiˈvaɫ/ /əs.tiˈβaɫ/ adj
summery

estoc /esˈtɔk/ /əsˈtɔk/ n masc
rapier
Espasa d'una mà de fulla fina i allargada, destinada principalment a atacar amb la punta.
stock
Conjunt de productes emmagatzemats per al subministrament.

estocolmès /es.to.koɫˈmes/ /əs.to.koɫˈməs/ /əs.tu.kuɫˈmɛs/ adj masc
Stockholmer
Relatiu o pertanyent a Estocolm.

estocolmès /es.to.koɫˈmes/ /əs.to.koɫˈməs/ /əs.tu.kuɫˈmɛs/ n masc
Stockholmer
Persona que habita o és originària d'Estocolm.

estocàstic /es.toˈkas.tik/ /əs.toˈkas.tik/ /əs.tuˈkas.tik/ adj masc
stochastic

estofa /esˈtɔ.fa/ /esˈtɔ.fɔ/ /əsˈtɔ.fə/ n fem
stuff

estofar /as.tuˈfa/ /es.toˈfa/ /es.toˈfaɾ/ /es.tuˈfa/ /əs.toˈfa/ /əs.tuˈfa/ v
stew
Coure a foc lent en un recipient ben tapat.

estofat /es.toˈfat/ /es.tuˈfat/ /əs.toˈfat/ /əs.tuˈfat/ n masc
stew
Guisat de carn amb verdures i espècies cuit a foc lent en recipient tancat sense evaporació.

estoic /esˈtɔjk/ /əsˈtɔjk/ adj masc
stoical

estoicament /esˌtɔj.kaˈmen/ /esˌtɔj.kaˈment/ /əsˌtɔj.kəˈmen/ /əsˌtɔj.kəˈment/ adv
stoically

estoig /esˈtot͡ʃ/ /əsˈtot͡ʃ/ n masc
case

estol /asˈtɔɫ/ /esˈtɔɫ/ /əsˈtɔɫ/ n masc
squadron
Conjunt de vaixells.

estola /asˈtɔ.ɫa/ /asˈtɔ.ɫɛ/ /esˈtɔ.ɫa/ /esˈtɔ.ɫɔ/ /əsˈtɔ.ɫə/ n fem
stole

estona /asˈto.na/ /asˈto.nɛ/ /esˈto.na/ /əsˈto.nə/ n fem
while moment

estonià /əs.to.niˈa/ /əs.tu.niˈa/ adj masc
Estonian
Relatiu a Estònia.

estonià /əs.to.niˈa/ /əs.tu.niˈa/ n masc
Estonian
Natural d’Estònia
(masculí singular) Llengua parlada a Estònia.

estopa /esˈto.pa/ /əsˈto.pə/ n fem
tow

estopar /es.toˈpa/ /es.toˈpaɾ/ /əs.toˈpa/ /əs.tuˈpa/ v
caulk

estoperol /es.to.peˈɾɔɫ/ /əs.tu.pəˈɾɔɫ/ n masc
tow
(nàutica) Metxa de filàstica.

estor /esˈtoɾ/ /əsˈtor/ n masc
sheer

estora /esˈto.ɾa/ /esˈto.ɾɛ/ /əsˈto.ɾə/ n fem
mat
Catifa feta d'espart o un altre material semblant, generalment emprada per espolsar les sabates abans d'entrar en una casa.
Peça tova de material espumós, sovint prima i flexible, que es fa servir com a amortiment o per comoditat en diverses activitats esportives per facilitar la pràctica d'exercicis a terra.
(botxes) Peça prima de material sintètic, amb perforacions per a col·locar-hi les botxes, que cobreix part del camp de joc en diferents proves d'embotxada.

estorar /as.toˈɾaɾ/ /es.toˈɾa/ /es.toˈɾaɾ/ /əs.toˈɾa/ /əs.tuˈɾa/ v
carpet

estordit /as.toɾˈðit/ /es.toɾˈðit/ /əs.toɾˈðit/ /əs.turˈdit/ /əs.turˈðit/ adj masc
stunned
En estat de pertorbació o confusió, minvat en la seva raó o enteniment.

estornell /as.toɾˈneʎ/ /es.toɾˈneʎ/ /əs.toɾˈneʎ/ /əs.turˈneʎ/ n masc
starling

estotjar /as.tuˈd͡ʒa/ /es.toˈd͡ʒa/ /es.toˈd͡ʒaɾ/ /əs.toˈd͡ʒa/ /əs.tuˈd͡ʒa/ v
keep

estovar /as.toˈvaɾ/ /as.toˈβa/ /es.toˈvaɾ/ /es.toˈβa/ /əs.toˈva/ /əs.tuˈva/ /əs.tuˈβa/ v
soften

estoïcisme /es.to.iˈsiz.me/ /əs.to.iˈsiz.mə/ /əs.tu.iˈsiz.mə/ n masc
stoicism

estrafer /as.tɾaˈfe/ /es.tɾaˈfe/ /es.tɾaˈfeɾ/ /əs.tɾəˈfe/ v
disguise
Canviar alguna cosa perquè no sigui reconeguda o que sembli pertànyer a un altre.
imitate
Imitar maldestrament una altra persona o un tret seu.

estrafolàriament /es.tɾa.foˌɫa.ɾi.aˈmen/ /es.tɾa.foˌɫa.ɾi.aˈment/ /əs.tɾə.foˌɫa.ɾi.əˈment/ /əs.tɾə.fuˌɫa.ɾi.əˈmen/ adv
extravagantly

estrall /esˈtɾaʎ/ /əsˈtɾaj/ /əsˈtɾaʎ/ n masc
havoc

estrambòticament /es.tɾamˌbɔ.ti.kaˈmen/ /es.tɾamˌbɔ.ti.kaˈment/ /əs.tɾəmˌbɔ.ti.kəˈmen/ /əs.tɾəmˌbɔ.ti.kəˈment/ adv
outlandishly

estranger /as.tɾanˈd͡ʒe/ /es.tɾaɲˈd͡ʒe/ /es.tɾaɲˈd͡ʒeɾ/ /əs.tɾəɲˈʒe/ adj masc
foreign alien
Que és d'un altre país.

estrangerisme /es.tɾaɲ.d͡ʒeˈɾiz.me/ /əs.tɾəɲ.ʒəˈɾiz.mə/ n masc
foreignism

estrangular /es.tɾaŋ.ɡuˈɫa/ /es.tɾaŋ.ɡuˈɫaɾ/ /əs.tɾəŋ.ɡuˈɫa/ v
strangle

estrany /asˈtɾaɲ/ /esˈtɾaɲ/ adj masc
strange
Que no segueix la norma, que no és comú (amb un cert matís despectiu).

estranyament /esˌtɾa.ɲaˈmen/ /esˌtɾa.ɲaˈment/ /əsˌtɾa.ɲəˈmen/ /əsˌtɾa.ɲəˈment/ adv
strangely

estrat /esˈtɾat/ /əsˈtɾat/ n masc
stratum

estratificar /es.tɾa.ti.fiˈka/ /es.tɾa.ti.fiˈkaɾ/ /əs.tɾə.ti.fiˈka/ v
stratify

estratègia /es.tɾaˈtɛ.ʒi.a/ /əs.tɾəˈtɛ.ʒi.ə/ n fem
strategy

estratègia didàctica n fem
didactic strategy

estratègic /es.tɾaˈtɛ.d͡ʒik/ /es.tɾaˈtɛ.ʒik/ /əs.tɾəˈtɛ.ʒik/ adj masc
strategic

estratègicament /es.tɾaˌtɛ.d͡ʒi.kaˈmen/ /es.tɾaˌtɛ.d͡ʒi.kaˈment/ /es.tɾaˌtɛ.ʒi.kaˈmen/ /əs.tɾəˌtɛ.ʒi.kəˈmen/ /əs.tɾəˌtɛ.ʒi.kəˈment/ adv
strategically

estrebada /as.tɾeˈβa.ðɛ/ /es.tɾeˈba.ða/ /əs.tɾəˈβa.ðə/ n fem
pull

estrella /asˈtɾe.ʎa/ /asˈtɾe.ʎɛ/ /esˈtɾe.ʎa/ /əsˈtɾə.ʎə/ /əsˈtɾɛ.ʎə/ n fem
star
(astrologia) Planeta que determina el destí d’una persona.
Persona que destaca en un camp concret.

estrellat /as.tɾeˈʎat/ /es.tɾeˈʎat/ /əs.tɾəˈʎat/ adj masc
starry
Que té forma d'estrella.

estremiment catari n masc
purring thrill

estremir /es.tɾeˈmi/ /es.tɾeˈmiɾ/ /əs.tɾəˈmi/ v
shake

estrena /esˈtɾe.na/ /əsˈtɾɛ.nə/ n fem
premiere
Acció i efecte d'estrenar o estrenar-se.
tip
(sovint en plural) Regal com a gratificació d’un servei ordinari.

estrenar /as.tɾeˈna/ /es.tɾeˈna/ /es.tɾeˈnaɾ/ /əs.tɾəˈna/ v
premiere
Referit a un espectacle, a una representació teatral, musical, etc. presentar-lo al públic per primer cop.

estrepitosament /es.tɾe.piˌto.zaˈmen/ /es.tɾe.piˌto.zaˈment/ /əs.tɾə.piˌto.zəˈmen/ /əs.tɾə.piˌto.zəˈment/ adv
noisily

estressar /es.tɾeˈsa/ /es.tɾeˈsaɾ/ /əs.tɾəˈsa/ v
stress

estret /asˈtɾet/ /esˈtɾet/ /əsˈtɾət/ /əsˈtɾɛt/ adj masc
narrow
Que té poca amplada.
strait
Pas marítim entre dues terres que estan a poca distància l'una de l'altra.

estretament /esˌtɾe.taˈmen/ /esˌtɾe.taˈment/ /əsˌtɾə.təˈment/ /əsˌtɾɛ.təˈmen/ adv
narrowly

estri n masc
tool

estria /esˈtɾi.a/ n fem
groove

estribord /es.tɾiˈboɾt/ /əs.tɾiˈβort/ n masc
starboard

estrictament /esˌtɾik.taˈmen/ /esˌtɾik.taˈment/ /əsˌtɾik.təˈmen/ /əsˌtɾik.təˈment/ adv
strictly

estricte /esˈtɾik.te/ adj masc
strict

estridentment /es.tɾiˌðemˈmen/ /es.tɾiˌðemˈment/ /əs.tɾiˌðemˈmen/ /əs.tɾiˌðemˈment/ adv
stridently

estrijolar /as.tɾi.ʒoˈɫa/ /es.tɾi.d͡ʒoˈɫa/ /es.tɾi.d͡ʒoˈɫaɾ/ /es.tɾi.ʒoˈɫa/ /əs.tɾi.ʒoˈɫa/ /əs.tɾi.ʒuˈɫa/ v
currycomb

estritllar-se /es.tɾiʎˈʎar.se/ /es.tɾiˈʎaɾ.se/ /əs.tɾi.ʎərˈsə/ /əs.tɾiʎˈʎar.sə/ /əs.tɾiˈʎaɾ.sə/ v
clarify

estrofa /esˈtɾɔ.fa/ /esˈtɾɔ.fɔ/ /əsˈtɾɔ.fə/ n fem
strophe
Conjunt de versos que segueixen un patró mètric determinat; qualsevol de les parts simètricament iguals a les altres de què consta una oda o cançó.
villain
Pervers.

estronci /əsˈtɾɔn.si/ n masc
strontium

estructura /es.tɾukˈtu.ɾa/ /əs.tɾukˈtu.ɾə/ n fem
structure
Distribució i ordre de les parts d'un edifici, o més genèricament, d'un ens.
Distribució i ordre amb què està composta alguna obra d'enginy, com un poema, una història, etc.

estructura cognitiva n fem
cognitive pattern

estructura d'armadura n fem
structure of armor

estructural /es.tɾuk.tuˈɾaɫ/ /əs.tɾuk.tuˈɾaɫ/ adj
structural

estructuralisme /es.tɾuk.tu.ɾaˈɫiz.me/ /əs.tɾuk.tu.ɾəˈɫiz.mə/ n masc
structuralism

estruç /esˈtɾus/ n masc
ostrich

estràbic /esˈtɾa.bik/ /əsˈtɾa.βik/ adj masc
squint-eyed

estrènuament /esˌtɾɛ.nu.aˈmen/ /esˌtɾɛ.nu.aˈment/ /əsˌtɾɛ.nu.əˈmen/ /əsˌtɾɛ.nu.əˈment/ adv
courageously

estrènyer /asˈtɾe.ɲe/ /esˈtɾe.ɲe/ /esˈtɾe.ɲeɾ/ /əsˈtɾə.ɲə/ /əsˈtɾɛ.ɲə/ v
narrow
Fer estreta o petita una cosa.
tighten up
Limitar el moviment, escanyar.

estrès /esˈtɾes/ /əsˈtɾes/ /əsˈtɾəs/ /əsˈtɾɛs/ n masc
stress

estríjol /asˈtɾi.ʒoɫ/ /esˈtɾi.d͡ʒoɫ/ /esˈtɾi.ʒoɫ/ /əsˈtɾi.ʒoɫ/ /əsˈtɾi.ʒuɫ/ n masc
currycomb

estuari /es.tuˈa.ɾi/ /əs.tuˈa.ɾi/ n masc
estuary

estudi /asˈtu.ði/ /esˈtu.ði/ n masc
study
Acció d'estudiar.
Habitació dedicada per estudiar.

estudi de casos n masc
case study

estudi de desenvolupament de videojocs n masc
video game development studio

estudi exclusiu n masc
second party developer

estudi independent n masc
third party developer

estudi intern n masc
first party developer

estudiadament /es.tu.ðiˌa.ðaˈmen/ /es.tu.ðiˌa.ðaˈment/ /əs.tu.ðiˌa.ðəˈmen/ /əs.tu.ðiˌa.ðəˈment/ adv
studiedly

estudiant /as.tu.ðiˈan/ /es.tu.ðiˈan/ /es.tu.ðiˈant/ /əs.tu.ðiˈan/ /əs.tu.ðiˈant/ n neut
student
Persona que estudia en l'ensenyament superior.

estudiantil /es.tu.ði.anˈtiɫ/ /əs.tu.ði.ənˈtiɫ/ adj
student

estudiar /as.tu.ðiˈa/ /es.tu.ðiˈa/ /es.tu.ðiˈaɾ/ v
study
Reflexionar, aplicar-se per comprendre alguna cosa.

estudiosament /es.tu.ðiˌo.zaˈmen/ /es.tu.ðiˌo.zaˈment/ /əs.tu.ðiˌo.zəˈmen/ /əs.tu.ðiˌo.zəˈment/ adv
studiously

estufa /esˈtu.fa/ /əsˈtu.fə/ n fem
stove

estufar /as.tuˈfa/ /es.tuˈfa/ /es.tuˈfaɾ/ /əs.tuˈfa/ v
soften
Fer disminuir l’atapeïment augmentant-ne el volum, la porositat.

estult /esˈtuɫt/ /əsˈtuɫt/ adj masc
stupid

estultament /esˌtuɫ.taˈmen/ /esˌtuɫ.taˈment/ /əsˌtuɫ.təˈmen/ /əsˌtuɫ.təˈment/ adv
stupidly

estupefacte /es.tu.peˈfak.te/ adj masc
thunderstruck

estupend /es.tuˈpen/ /es.tuˈpent/ /əs.tuˈpen/ /əs.tuˈpent/ adj masc
wonderful

estupendament /es.tuˌpen.daˈmen/ /es.tuˌpen.daˈment/ /əs.tuˌpen.dəˈmen/ /əs.tuˌpen.dəˈment/ adv
stupendously

estupidesa /es.tu.piˈðe.za/ /əs.tu.piˈðə.zə/ /əs.tu.piˈðɛ.zə/ n fem
stupidity

esturió /as.tu.ɾiˈo/ /es.tu.ɾiˈo/ /əs.tu.ɾiˈo/ n masc
sturgeon

esturió beluga n masc
beluga

esturió oscietra n masc
Danube sturgeon

esturió sevruga n masc
sevruga

estàndard /esˈtan.daɾt/ /əsˈtan.dərt/ adj
standard
D'acord amb una norma o especificació.

estàndard /esˈtan.daɾt/ /əsˈtan.dərt/ n masc
standard
norma, especificació

estàsim /esˈta.zim/ /əsˈta.zim/ n masc
stasimon

estàtic /esˈta.tik/ /əsˈta.tik/ adj masc
static

estàtica /esˈta.ti.ka/ /əsˈta.ti.kə/ n fem
statics

estàtua /esˈta.tu.a/ n fem
statue

estèril /esˈtɛ.ɾiɫ/ adj
sterile
Persona que no pot engendrar.

estèrilment /esˌtɛ.ɾiɫˈmen/ /esˌtɛ.ɾiɫˈment/ /əsˌtɛ.ɾiɫˈmen/ /əsˌtɛ.ɾiɫˈment/ adv
sterilely

estètic /esˈtɛ.tik/ /əsˈtɛ.tik/ adj masc
aesthetic

estètica /esˈtɛ.ti.ka/ /əsˈtɛ.ti.kə/ n masc
aesthetics

estèticament /esˌtɛ.ti.kaˈmen/ /esˌtɛ.ti.kaˈment/ /əsˌtɛ.ti.kəˈmen/ /əsˌtɛ.ti.kəˈment/ adv
aesthetically

estéreo /esˈte.ɾe.o/ /əsˈte.ɾe.o/ adj
stereo

estímul /esˈti.muɫ/ /əsˈti.muɫ/ n masc
stimulus

estòlidament /esˌtɔ.ɫi.ðaˈmen/ /esˌtɔ.ɫi.ðaˈment/ /əsˌtɔ.ɫi.ðəˈmen/ /əsˌtɔ.ɫi.ðəˈment/ adv
stupidly

estómac /esˈto.mak/ n masc
stomach

estúpid /esˈtu.pit/ /əsˈtu.pit/ adj masc
stupid

estúpidament /esˌtu.pi.ðaˈmen/ /esˌtu.pi.ðaˈment/ /əsˌtu.pi.ðəˈmen/ /əsˌtu.pi.ðəˈment/ adv
stupidly

esvair /az.βaˈi/ /az.βaˈiɾ/ /ez.vaˈiɾ/ /ez.βaˈi/ /əz.bəˈi/ /əz.vəˈi/ v
defeat
Desfer l’enemic.
dissipate
Dissipar, fer desaparèixer.
faint
(pronominal) Defallir.

esvalotadament /ez.va.ɫoˌta.ðaˈment/ /ez.βa.ɫoˌta.ðaˈmen/ /əz.bə.ɫuˌta.ðəˈmen/ /əz.və.ɫoˌta.ðəˈment/ /əz.və.ɫuˌta.ðəˈmen/ adv
hastily

esverar /ez.veˈɾaɾ/ /ez.βeˈɾa/ /əz.bəˈɾa/ /əz.vəˈɾa/ v
scare

esvoranc /az.βoˈɾaŋ/ /ez.voˈɾaŋk/ /ez.βoˈɾaŋ/ /əz.buˈɾaŋ/ /əz.voˈɾaŋk/ /əz.vuˈɾaŋk/ n masc
gap

esvàstica /ezˈvas.ti.ka/ /ezˈβas.ti.ka/ /əzˈbas.ti.kə/ /əzˈvas.ti.kə/ n fem
swastika

esòfag /eˈzɔ.fak/ n masc
oesophagus

et /et/ pronoun
you

eta /ˈe.ta/ /ˈɛ.tə/ n fem
eta

etapa /eˈta.pa/ /əˈta.pə/ n fem
stage

etapa alfabètica n fem
alphabetic stage

etapa educativa n fem
education stage

etapa logogràfica n fem
logographic stage

etapa ortogràfica n fem
orthographic stage

etcètera /etˈsɛ.te.ɾa/ /ətˈsɛ.tə.ɾə/ n masc
etcetera

etern /eˈtɛɾn/ /əˈtɛrn/ adj masc
eternal

eternitat /e.teɾ.niˈtat/ /ə.tər.niˈtat/ n fem
eternity

etimologia /e.ti.mo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /e.ti.mo.ɫoˈʒi.a/ /ə.ti.mo.ɫoˈʒi.ə/ /ə.ti.mu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
etymology

etimològicament /e.ti.moˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈmen/ /e.ti.moˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈment/ /e.ti.moˌɫɔ.ʒi.kaˈmen/ /ə.ti.moˌɫɔ.ʒi.kəˈment/ /ə.ti.muˌɫɔ.ʒi.kəˈmen/ adv
etymologically

etiologia /e.ti.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /e.ti.o.ɫoˈʒi.a/ /ə.ti.o.ɫoˈʒi.ə/ /ə.ti.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
etiology

etiopatogènia /e.ti.o.pa.toˈd͡ʒɛ.ni.a/ /e.ti.o.pa.toˈʒɛ.ni.a/ /ə.ti.o.pə.toˈʒɛ.ni.ə/ /ə.ti.u.pə.tuˈʒɛ.ni.ə/ n fem
etiopathogenesis

etiquetatge n masc
labelling

etiòpic /e.tiˈɔ.pik/ /ə.tiˈɔ.pik/ adj masc
Ethiopian
Relatiu o pertanyent a Etiòpia o al seu poble.

etiòpic /e.tiˈɔ.pik/ /ə.tiˈɔ.pik/ n masc
Ethiopian
Persona que habita o és originària d'Etiòpia.

etmoide /edˈmɔj.ðe/ /ədˈmɔj.ðə/ n masc
ethmoid
Petit os del crani situat en la fosa ocular a una alçada mitja d'aquesta que forma part de la cavitat nassal.

etmoïdal /ed.mo.iˈðaɫ/ /əd.mo.iˈðaɫ/ /əd.mu.iˈðaɫ/ adj
ethmoidal
Pertanyent o relatiu a l'etmoide.

etnocentrisme /ˌed.no.senˈtɾiz.me/ /ˌɛd.no.sənˈtɾiz.mə/ /ˌɛd.nu.sənˈtɾiz.mə/ n masc
ethnocentrism

etnografia /ed.no.ɣɾaˈfi.a/ /əd.no.ɣɾəˈfi.ə/ /əd.nu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
ethnography

etnologia /ed.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ed.no.ɫoˈʒi.a/ /əd.no.ɫoˈʒi.ə/ /əd.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
ethnology

etnometodologia /ˌed.no.me.to.ðo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ˌed.no.me.to.ðo.ɫoˈʒi.a/ /ˌɛd.no.mə.to.ðo.ɫoˈʒi.ə/ /ˌɛd.nu.mə.tu.ðu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
ethnomethodology

ets /əd͡z/ /ˈes/ /ˈets/ /ˈɛts/ v
are

etzibar /e.d͡ziˈbaɾ/ /e.d͡ziˈβa/ /ə.d͡ziˈβa/ v
hit
Donar un cop sobtadament.

eucariota /ew.ka.ɾiˈɔ.ta/ /əw.kə.ɾiˈɔ.tə/ n fem
eukaryote

eucaristia /ew.ka.ɾisˈti.a/ /əw.kə.ɾisˈti.ə/ n fem
Eucharist

eucarístic /ew.kaˈɾis.tik/ /əw.kəˈɾis.tik/ adj masc
eucharistic

eufoni /ewˈfɔ.ni/ /əwˈfɔ.ni/ n masc
euphon

eufònicament /ewˌfɔ.ni.kaˈmen/ /ewˌfɔ.ni.kaˈment/ /əwˌfɔ.ni.kəˈmen/ /əwˌfɔ.ni.kəˈment/ adv
euphonically

eufòria /ewˈfɔ.ɾi.a/ /əwˈfɔ.ɾi.ə/ n fem
euphoria

eurasiàtic /ew.ɾa.ziˈa.tik/ adj masc
Eurasian
Relatiu o pertanyent a Euràsia.

eurasiàtic /ew.ɾa.ziˈa.tik/ n masc
Eurasian
Persona que habita o és originària d'Euràsia.

euro /ˈew.ɾo/ /ˈɛw.ɾo/ /ˈɛw.ɾu/ n masc
euro

eurofan /ew.ɾoˈfan/ /əw.ɾoˈfan/ /əw.ɾuˈfan/ n
Eurofan

europeu /ew.ɾoˈpɛw/ /əw.ɾoˈpɛw/ /əw.ɾuˈpɛw/ adj masc
European
Relacionat amb Europa

europeu /ew.ɾoˈpɛw/ /əw.ɾoˈpɛw/ /əw.ɾuˈpɛw/ n masc
European
Natural d’Europa

europeïtzar /ew.ɾo.pe.iˈd͡za/ /ew.ɾo.pe.iˈza/ /ew.ɾo.pe.iˈzaɾ/ /əw.ɾo.pə.iˈd͡za/ /əw.ɾu.pə.iˈd͡za/ v
Europeanize

europi /əwˈɾɔ.pi/ n masc
europium

eurovisiu /ew.ɾo.viˈziw/ /ew.ɾo.βiˈziw/ /əw.ɾo.viˈziw/ /əw.ɾu.viˈziw/ /əw.ɾu.βiˈziw/ adj masc
Eurovision

eurozona /ˌɛw.ɾoˈzo.na/ /ˌɛw.ɾoˈzo.nə/ /ˌɛw.ɾuˈzo.nə/ n fem
Eurozone

eurítmicament /ewˌɾid.mi.kaˈmen/ /ewˌɾid.mi.kaˈment/ /əwˌɾid.mi.kəˈmen/ /əwˌɾid.mi.kəˈment/ adv
eurhythmically

eutanasiar /ew.ta.na.ziˈa/ /ew.ta.na.ziˈaɾ/ /əw.tə.nə.ziˈa/ v
euthanize

eutanàsia /ew.taˈna.zi.a/ /əw.təˈna.zi.ə/ n fem
euthanasia

evacuar /e.va.kuˈaɾ/ /e.βa.kuˈa/ /ə.və.kuˈa/ /ə.βə.kuˈa/ v
evacuate

evangeli /e.vaɲˈd͡ʒɛ.ɫi/ /e.βaɲˈd͡ʒɛ.ɫi/ /ə.vəɲˈʒɛ.ɫi/ /ə.βəɲˈʒɛ.ɫi/ n masc
gospel

evangelista /e.vaɲ.d͡ʒeˈɫis.te/ /e.βaɲ.d͡ʒeˈɫis.te/ /ə.vəɲ.ʒəˈɫis.tə/ /ə.βəɲ.ʒəˈɫis.tə/ n masc
evangelist

evangèlic /e.vaɲˈd͡ʒɛ.ɫik/ /e.βaɲˈd͡ʒɛ.ɫik/ /ə.vəɲˈʒɛ.ɫik/ adj
evangelical

evangèlicament /e.vaɲˌd͡ʒɛ.ɫi.kaˈment/ /e.βaɲˌd͡ʒɛ.ɫi.kaˈmen/ /ə.vəɲˌʒɛ.ɫi.kəˈmen/ /ə.vəɲˌʒɛ.ɫi.kəˈment/ /ə.βəɲˌʒɛ.ɫi.kəˈmen/ adv
evangelically

evaporació /e.va.po.ɾa.siˈo/ /e.βa.po.ɾa.siˈo/ /ə.və.po.ɾə.siˈo/ /ə.və.pu.ɾə.siˈo/ /ə.βə.pu.ɾə.siˈo/ n fem
evaporation

evaporar /e.va.poˈɾaɾ/ /e.βa.poˈɾa/ /ə.və.poˈɾa/ /ə.və.puˈɾa/ /ə.βə.puˈɾa/ v
evaporate

evasivament /e.vaˌzi.vaˈment/ /e.βaˌzi.βaˈmen/ /ə.vəˌzi.vəˈmen/ /ə.vəˌzi.vəˈment/ /ə.βəˌzi.βəˈmen/ adv
evasively

evasió fiscal n fem
tax evasion

eventualment /e.ven.tuˌaɫˈment/ /e.βen.tuˌaɫˈmen/ /ə.vən.tuˌaɫˈmen/ /ə.vən.tuˌaɫˈment/ /ə.βən.tuˌaɫˈmen/ adv
possibly

evidencialitat /e.vi.ðen.si.a.ɫiˈtat/ /e.βi.ðen.si.a.ɫiˈtat/ /ə.vi.ðən.si.ə.ɫiˈtat/ /ə.βi.ðən.si.ə.ɫiˈtat/ n fem
evidentiality

evidenciar /e.vi.ðen.siˈaɾ/ /e.βi.ðen.siˈa/ /ə.vi.ðən.siˈa/ /ə.βi.ðən.siˈa/ v
prove

evident /e.viˈðent/ /e.βiˈðen/ /ə.viˈðen/ /ə.viˈðent/ adj
evident

evidentment /e.viˌðemˈment/ /e.βiˌðemˈmen/ /ə.viˌðemˈmen/ /ə.viˌðemˈment/ /ə.βiˌðemˈmen/ adv
evidently

evitació /e.vi.ta.siˈo/ /e.βi.ta.siˈo/ /ə.vi.tə.siˈo/ n fem
avoidance

evitar /e.viˈtaɾ/ /e.βiˈta/ /e.βiˈtaɾ/ /ə.viˈta/ /ə.βiˈta/ v
avoid avert

evitern /e.viˈtɛɾn/ /e.βiˈtɛrn/ /e.βiˈtɛɾn/ /ə.viˈtɛɾn/ /ə.βiˈtɛrn/ adj masc
aeviternal

evocar /e.voˈkaɾ/ /e.βoˈka/ /ə.voˈka/ /ə.vuˈka/ v
evoke

evolucionar /e.vo.lu.si.oˈnaɾ/ /e.βo.lu.si.oˈna/ /e.βo.lu.si.oˈnaɾ/ /ə.vo.ɫu.si.oˈna/ /ə.vu.ɫu.si.uˈna/ /ə.βu.ɫu.si.uˈna/ v
evolve

evolució /e.vo.ɫu.siˈo/ /e.βo.ɫu.siˈo/ /ə.vo.ɫu.siˈo/ /ə.vu.ɫu.siˈo/ n fem
evolution

ex-libris /ˌeɡzˈɫi.bɾis/ /ˌɛɡzˈɫi.βɾis/ n masc
ex libris

exacerbar /eɡ.za.serˈβa/ /eɡ.za.seɾˈbaɾ/ /eɡ.za.seɾˈβa/ /əɡ.zə.sərˈba/ v
exacerbate

exactament /eɡˌzak.taˈmen/ /eɡˌzak.taˈment/ /əɡˌzak.təˈmen/ /əɡˌzak.təˈment/ adv
exactly

exacte /eɡˈzak.te/ /əɡˈzak.tə/ adj masc
exact
Precís, ajustat a un patró.
cert

exactitud /eɡ.zak.tiˈtut/ /əɡ.zək.tiˈtut/ n fem
exactitude
Puntualitat en l'execució d'alguna cosa.
Característica d'una mesura (o de l'aparell utilitzat per fer-la) que indica en quin grau s'acosta al valor real a determinar, diferent de la "precisió" i de la "fidelitat" d'una mesura.

exageradament /eɡ.za.d͡ʒeˌɾa.ðaˈmen/ /eɡ.za.d͡ʒeˌɾa.ðaˈment/ /eɡ.za.ʒeˌɾa.ðaˈmen/ /əɡ.zə.ʒəˌɾa.ðəˈmen/ /əɡ.zə.ʒəˌɾa.ðəˈment/ adv
exaggeratedly

exagerativament /eɡ.za.d͡ʒe.ɾaˌti.vaˈment/ /eɡ.za.d͡ʒe.ɾaˌti.βaˈmen/ /eɡ.za.ʒe.ɾaˌti.βaˈmen/ /əɡ.zə.ʒə.ɾəˌti.vəˈmen/ /əɡ.zə.ʒə.ɾəˌti.vəˈment/ /əɡ.zə.ʒə.ɾəˌti.βəˈmen/ adv
exaggeratively

exaltació /eɡ.zaɫ.ta.siˈo/ /əɡ.zəɫ.tə.siˈo/ n fem
exaltation

exaltar /eɡ.zaɫˈta/ /eɡ.zaɫˈtaɾ/ /əɡ.zəɫˈta/ v
exalt
Elevar a alguna persona o cosa a major auge o dignitat.

exalçament /eɡ.zaɫ.saˈmen/ /eɡ.zaɫ.saˈment/ /əɡ.zəɫ.səˈmen/ /əɡ.zəɫ.səˈment/ n masc
exaltation

exalçar /eɡ.zaɫˈsa/ /eɡ.zaɫˈsaɾ/ /əɡ.zəɫˈsa/ v
exalt

examen /eɡˈza.men/ /əɡˈza.mən/ n masc
exam

examen de prova n masc
mock

examen de recuperació n masc
resit examination

examen final n masc
final examination

examinador /eɡ.za.mi.naˈðo/ /eɡ.za.mi.naˈðoɾ/ /əɡ.zə.mi.nəˈðo/ n masc
examiner

examinand /eɡ.za.miˈnan/ /eɡ.za.miˈnant/ /əɡ.zə.miˈnan/ /əɡ.zə.miˈnant/ n masc
examinee

examinar /eɡ.za.miˈna/ /eɡ.za.miˈnaɾ/ /əɡ.zə.miˈna/ v
examine

exasperació /eɡ.zas.pe.ɾa.siˈo/ /əɡ.zəs.pə.ɾə.siˈo/ n fem
exasperation

exasperar /eɡ.zas.peˈɾa/ /eɡ.zas.peˈɾaɾ/ /əɡ.zəs.pəˈɾa/ v
exasperate

excavació /eks.ka.va.siˈo/ /eks.ka.βa.siˈo/ /əks.kə.və.siˈo/ /əks.kə.βə.siˈo/ n fem
excavation

excedent /ek.seˈðen/ /ek.seˈðent/ /ək.səˈðen/ /ək.səˈðent/ n masc
surplus

excedir /ek.seˈði/ /ek.seˈðiɾ/ /ək.səˈði/ v
exceed
Ésser superior en magnitud a una altra de la mateixa naturalesa.
go too far
(pronominal) Estar per sobre dels termes considerats adequats.

excedència /ek.seˈðɛn.si.a/ /ək.səˈðɛn.si.ə/ n fem
leave

excelsament /ekˌsɛɫ.saˈmen/ /ekˌsɛɫ.saˈment/ /əkˌsɛɫ.səˈmen/ /əkˌsɛɫ.səˈment/ adv
sublimely

excel·lent /ek.seɫˈɫen/ /ek.seɫˈɫent/ /ek.seˈɫen/ /ək.səɫˈɫen/ /ək.səɫˈɫent/ /ək.səˈɫen/ adj
excellent
De gran valor.

excel·lent /ek.seɫˈɫen/ /ek.seɫˈɫent/ /ek.seˈɫen/ /ək.səɫˈɫen/ /ək.səɫˈɫent/ /ək.səˈɫen/ n masc
A
La màxima qualificació d'un alumne.

excel·lentment /ek.seɫˌɫemˈmen/ /ek.seɫˌɫemˈment/ /ek.seˌɫemˈmen/ /ək.səɫˌɫemˈmen/ /ək.səɫˌɫemˈment/ /ək.səˌɫemˈmen/ adv
excellently

excel·lir /ek.seɫˈɫi/ /ek.seɫˈɫiɾ/ /ek.seˈɫi/ /ək.səɫˈɫi/ /ək.səˈɫi/ v
excel exceller

excel·lència /ek.seɫˈɫɛn.si.a/ /ek.seˈɫɛn.si.a/ /ək.səɫˈɫɛn.si.ə/ /ək.səˈɫɛn.si.ə/ n masc
excellence

excepcionalment /ek.sep.si.oˌnaɫˈmen/ /ek.sep.si.oˌnaɫˈment/ /ək.səp.si.oˌnaɫˈment/ /ək.səp.si.uˌnaɫˈmen/ adv
exceptionally

excepció /ek.sep.siˈo/ /ək.səp.siˈo/ n fem
exception

excessivament /ek.se.si.vaˈment/ /ek.se.si.βaˈmen/ /ək.sə.si.vəˈmen/ /ək.sə.si.vəˈment/ /ək.sə.si.βəˈmen/ adv
excessively

excitació /ek.si.ta.siˈo/ /ək.si.tə.siˈo/ n fem
xcitement

excitar /ek.siˈta/ /ek.siˈtaɾ/ /ək.siˈta/ v
excite
Provocar o activar vivament sentiments.
Estimular un òrgan del cos.
arouse
Despertar el desig sexual.

excloure /eksˈkɫɔw.ɾe/ /əksˈkɫɔw.ɾə/ v
suspend
(handbol) Expulsar un jugador del partit en curs durant un període de temps de dos minuts, després del qual pot tornar al camp de joc.

exclusiu /eks.kɫuˈziw/ /əks.kɫuˈziw/ adj masc
exclusive

exclusivament /eks.kɫuˌzi.vaˈment/ /eks.kɫuˌzi.βaˈmen/ /əks.kɫuˌzi.vəˈmen/ /əks.kɫuˌzi.vəˈment/ /əks.kɫuˌzi.βəˈmen/ adv
exclusively

exclusió social n fem
social exclusion

excomunió /eks.ko.mu.niˈo/ /əks.ko.mu.niˈo/ /əks.ku.mu.niˈo/ n fem
excommunications

excorticar /as.kul.tiˈɡa/ /eks.kor.tiˈka/ /eks.koɾ.tiˈka/ /eks.koɾ.tiˈkaɾ/ /əks.koɾ.tiˈka/ /əks.kur.tiˈka/ v
debark

excrement /eks.kɾeˈmen/ /eks.kɾeˈment/ /əks.kɾəˈmen/ /əks.kɾəˈment/ n masc
excrement

excrescència /eks.kɾeˈsɛn.si.a/ /əks.kɾəsˈsɛn.si.ə/ /əks.kɾəˈsɛn.si.ə/ n fem
excrescence

excreta /eksˈkɾe.ta/ /əksˈkɾe.tə/ n fem
excreta

excursionisme /eks.kuɾ.si.oˈniz.me/ /əks.kur.si.uˈniz.mə/ /əks.kuɾ.si.oˈniz.mə/ n masc
hiking

excursionista /eks.kuɾ.si.oˈnis.ta/ /eks.kuɾ.si.oˈnis.te/ /əks.kur.si.uˈnis.tə/ /əks.kuɾ.si.oˈnis.tə/ n neut
excursionist

excursió /eks.kuɾ.siˈo/ /əks.kur.siˈo/ n fem
field trip excursion

excusa /eksˈku.za/ /əksˈku.zə/ n fem
excuse

excèntricament /ekˌsɛn.tɾi.kaˈmen/ /ekˌsɛn.tɾi.kaˈment/ /əkˌsɛn.tɾi.kəˈmen/ /əkˌsɛn.tɾi.kəˈment/ adv
eccentrically

excés de jugadors al gel n masc
too many players on the ice

execrablement /eɡ.zeˌkɾa.bɫeˈment/ /eɡ.zeˌkɾa.βɫeˈmen/ /eɡ.zeˌkɾab.bɫeˈmen/ /əɡ.zəˌkɾa.βɫəˈmen/ /əɡ.zəˌkɾab.bɫəˈmen/ /əɡ.zəˌkɾab.bɫəˈment/ adv
execrably

execució /eɡ.ze.ku.siˈo/ /əɡ.zə.ku.siˈo/ n fem
execution

executar /eɡ.ze.kuˈta/ /eɡ.ze.kuˈtaɾ/ /əɡ.zə.kuˈta/ v
execute
Portar a terme un treball fins al final.
Aplicar la pena de mort a un condemnat per la justícia.
Tocar amb un instrument una obra musical.

executiu /eɡ.ze.kuˈtiw/ /əɡ.zə.kuˈtiw/ adj masc
executive

executivament /eɡ.ze.kuˌti.vaˈment/ /eɡ.ze.kuˌti.βaˈmen/ /əɡ.zə.kuˌti.vəˈmen/ /əɡ.zə.kuˌti.vəˈment/ /əɡ.zə.kuˌti.βəˈmen/ adv
executively

executor /eɡ.ze.kuˈto/ /eɡ.ze.kuˈtoɾ/ /əɡ.zə.kuˈto/ adj masc
executor

exemplar /eɡ.zemˈpɫaɾ/ /əɡ.zəmˈpɫa/ /əɡ.zəmˈpɫar/ adj
exemplary
Que pot servir d'exemple.

exemplar /eɡ.zemˈpɫaɾ/ /əɡ.zəmˈpɫa/ /əɡ.zəmˈpɫar/ n masc
specimen
Ésser viu que serveix de mostra o model representatiu de la seva espècie.
copy
Cada llibre d'una mateixa edició.

exemplarment /eɡ.zemˌpɫarˈmen/ /eɡ.zemˌpɫaɾˈmen/ /eɡ.zemˌpɫaɾˈment/ /əɡ.zəmˌpɫarˈmen/ /əɡ.zəmˌpɫaɾˈment/ adv
exemplarily

exemple /ejˈʃem.pɫe/ /eɡˈzem.pɫe/ /əˈʒem.pɫə/ n masc
example instance

exempt /eɡˈzemt/ /əɡˈzemt/ adj masc
exempt

exemptar /eɡ.zemˈta/ /eɡ.zemˈtaɾ/ /əɡ.zəmˈta/ v
exempt

exercici /eɡ.zeɾˈsi.si/ /əɡ.zərˈsi.si/ n masc
exercise

exercici estructural n masc
drill

exercici fiscal n masc
fiscal year

exercir /eɡ.zerˈsi/ /eɡ.zeɾˈsi/ /eɡ.zeɾˈsiɾ/ /əɡ.zərˈsi/ v
exert

exercitar /eɡ.zer.siˈta/ /eɡ.zeɾ.siˈta/ /eɡ.zeɾ.siˈtaɾ/ /əɡ.zər.siˈta/ v
exercise

exfoliació /eks.fo.ɫi.a.siˈo/ /əks.fo.ɫi.ə.siˈo/ /əks.fu.ɫi.ə.siˈo/ n fem
exfoliation

exhaurir /eɡ.zawˈɾi/ /eɡ.zawˈɾiɾ/ /əɡ.zəwˈɾi/ v
use up
Consumir completament, esgotar.

exhaustiu /eɡ.zawsˈtiw/ /əɡ.zəwsˈtiw/ adj masc
exhaustive

exhibir /eɡ.ziˈbiɾ/ /eɡ.ziˈβi/ /əɡ.ziˈβi/ v
exhibit

exhumar /eɡ.zuˈma/ /eɡ.zuˈmaɾ/ /əɡ.zuˈma/ v
exhume
desenterrar

exigent /eɡ.ziˈd͡ʒen/ /eɡ.ziˈd͡ʒent/ /eɡ.ziˈʒen/ /əɡ.ziˈʒen/ /əɡ.ziˈʒent/ adj
demanding

exigir /eɡ.ziˈd͡ʒi/ /eɡ.ziˈd͡ʒiɾ/ /eɡ.ziˈʒi/ /əɡ.ziˈʒi/ v
demand

exigu /eɡˈzi.ɣu/ /əɡˈzi.ɣu/ adj masc
exiguous

exiguament /eɡˌzi.ɣwaˈmen/ /eɡˌzi.ɣwaˈment/ /əɡˌzi.ɣwəˈmen/ /əɡˌzi.ɣwəˈment/ adv
exiguously

exili /eɡˈzi.ɫi/ /əɡˈzi.ɫi/ n masc
exile

exiliar /eɡ.zi.ɫiˈa/ /eɡ.zi.ɫiˈaɾ/ /əɡ.zi.ɫiˈa/ v
exile
Condemnar algú a l'exili.

exiliat /eɡ.zi.ɫiˈat/ /əɡ.zi.ɫiˈat/ adj masc
exiled

existencialisme /eɡ.zis.ten.si.aˈɫiz.me/ /əɡ.zis.tən.si.əˈɫiz.mə/ n masc
existentialism

existent /eɡ.zisˈten/ /eɡ.zisˈtent/ /əɡ.zisˈten/ /əɡ.zisˈtent/ adj
existent

existir /eɡ.zisˈti/ /eɡ.zisˈtiɾ/ /əɡ.zisˈti/ v
exist
Formar part de la realitat, especialment en contrast amb el qual és imaginari.
Haver-hi, restar alguna cosa.

existència /eɡ.zisˈtɛn.si.a/ /əɡ.zisˈtɛn.si.ə/ n fem
existence

exonerar /eɡ.zo.neˈɾa/ /eɡ.zo.neˈɾaɾ/ /əɡ.zo.nəˈɾa/ /əɡ.zu.nəˈɾa/ v
exonerate

exorbitantment /eɡ.zor.βiˌtamˈmen/ /eɡ.zoɾ.biˌtamˈment/ /eɡ.zoɾ.βiˌtamˈmen/ /əɡ.zoɾ.biˌtamˈment/ /əɡ.zur.biˌtamˈmen/ adv
exorbitantly

exorcisme /eɡ.zoɾˈsiz.me/ /əɡ.zoɾˈsiz.mə/ /əɡ.zurˈsiz.mə/ n masc
exorcism

exorcitzar /eɡ.zor.siˈd͡za/ /eɡ.zoɾ.siˈza/ /eɡ.zoɾ.siˈzaɾ/ /əɡ.zoɾ.siˈd͡za/ /əɡ.zur.siˈd͡za/ v
exorcise

exormador n masc
quack

exosquelet /eɡ.zos.keˈɫet/ /əɡ.zos.kəˈɫət/ /əɡ.zus.kəˈɫɛt/ n masc
exoskeleton

expandir /eks.panˈdi/ /eks.panˈdiɾ/ /əks.pənˈdi/ v
expand

expansivament /eks.panˌsi.vaˈment/ /eks.panˌsi.βaˈmen/ /əks.pənˌsi.vəˈmen/ /əks.pənˌsi.vəˈment/ /əks.pənˌsi.βəˈmen/ adv
expansively

expansió /eks.pan.siˈo/ /əks.pən.siˈo/ n fem
expansion

expectació /eks.pek.ta.siˈo/ /əks.pək.tə.siˈo/ n fem
expectation

expectativa /eks.pek.taˈti.va/ /eks.pek.taˈti.βa/ /əks.pək.təˈti.və/ /əks.pək.təˈti.βə/ n fem
expectancy

expectorar /eks.pek.toˈɾa/ /eks.pek.toˈɾaɾ/ /əks.pək.toˈɾa/ /əks.pək.tuˈɾa/ v
expectorate

expedició /eks.pe.ði.siˈo/ /əks.pə.ði.siˈo/ n fem
expedition

expedidor /eks.pe.ðiˈðo/ /eks.pe.ðiˈðoɾ/ /əks.pə.ðiˈðo/ n masc
sender

expedient /eks.pe.ðiˈen/ /eks.pe.ðiˈent/ /əks.pə.ðiˈen/ /əks.pə.ðiˈent/ n masc
file

expedient acadèmic n masc
academic record

expedir /eks.peˈði/ /eks.peˈðiɾ/ /əks.pəˈði/ v
dispatch send

expeditament /eks.peˌði.taˈmen/ /eks.peˌði.taˈment/ /əks.pəˌði.təˈmen/ /əks.pəˌði.təˈment/ adv
expeditely

expeditivament /eks.pe.ðiˌti.vaˈment/ /eks.pe.ðiˌti.βaˈmen/ /əks.pə.ðiˌti.vəˈmen/ /əks.pə.ðiˌti.vəˈment/ /əks.pə.ðiˌti.βəˈmen/ adv
expeditiously

expel·lir /eks.peɫˈɫi/ /eks.peɫˈɫiɾ/ /eks.peˈɫi/ /əks.pəɫˈɫi/ /əks.pəˈɫi/ v
expel

experiment /eks.pe.ɾiˈmen/ /eks.pe.ɾiˈment/ /əks.pə.ɾiˈmen/ /əks.pə.ɾiˈment/ n masc
experiment
Prova realitzada en condicions específiques i pensada per a treure conclusions del resultat.

experimentació /eks.pe.ɾi.men.ta.siˈo/ /əks.pə.ɾi.mən.tə.siˈo/ n fem
experimentation

experimental /eks.pe.ɾi.menˈtaɫ/ /əks.pə.ɾi.mənˈtaɫ/ adj
experimental

experimentalment /eks.pe.ɾi.menˌtaɫˈmen/ /eks.pe.ɾi.menˌtaɫˈment/ /əks.pə.ɾi.mənˌtaɫˈmen/ /əks.pə.ɾi.mənˌtaɫˈment/ adv
experimentally

experimentar /eks.pe.ɾi.menˈta/ /eks.pe.ɾi.menˈtaɾ/ /əks.pə.ɾi.mənˈta/ v
experiment
Tenir experiències.
Fer experiments.

experiència /eks.pe.ɾiˈɛn.si.a/ /əks.pə.ɾiˈɛn.si.ə/ n fem
experience

expert /eksˈpɛɾt/ /əksˈpɛrt/ adj masc
expert

expertament /eksˌpɛr.taˈmen/ /eksˌpɛɾ.taˈmen/ /eksˌpɛɾ.taˈment/ /əksˌpɛr.təˈmen/ /əksˌpɛɾ.təˈment/ adv
expertly

expertització /eks.per.ti.d͡za.siˈo/ /eks.peɾ.ti.za.siˈo/ /əks.pər.ti.d͡zə.siˈo/ n fem
appraisal

expertitzar /eks.per.tiˈd͡za/ /eks.peɾ.tiˈza/ /eks.peɾ.tiˈzaɾ/ /əks.pər.tiˈd͡za/ v
appraise

explanar /eks.pɫaˈna/ /eks.pɫaˈnaɾ/ /əks.pɫəˈna/ v
explain

explicació /eks.pɫi.ka.siˈo/ /əks.pɫi.kə.siˈo/ n fem
explanation

explicació masculina condescendent n fem
mansplaining

explicar /eks.pɫiˈka/ /eks.pɫiˈkaɾ/ /es.pɫiˈka/ /es.pɫiˈkaɾ/ /əs.pɫiˈka/ v
explain
Donar una lliçó, fer entendre continguts nous.
explain explicar
Justificar, aclarir.
Dir, contar.

explicatiu /eks.pɫi.kaˈtiw/ /əks.pɫi.kəˈtiw/ adj masc
explanatory
Que explica, que ofereix una explicació, que serveix per explicar.

explorar /eks.pɫoˈɾa/ /eks.pɫoˈɾaɾ/ /əks.pɫoˈɾa/ /əks.pɫuˈɾa/ v
explore

explosiu /eks.pɫoˈziw/ /əks.pɫoˈziw/ /əks.pɫuˈziw/ adj masc
explosive
Relatiu a l’explosió.

explosiu /eks.pɫoˈziw/ /əks.pɫoˈziw/ /əks.pɫuˈziw/ n masc
explosive
Substància o artefacte capaç d’explotar.

explosió /eks.pɫo.ziˈo/ /əks.pɫo.ziˈo/ /əks.pɫu.ziˈo/ n fem
explosion

explotació /eks.pɫo.ta.siˈo/ /əks.pɫo.tə.siˈo/ /əks.pɫu.tə.siˈo/ n fem
exploitation

explotar /eks.pɫoˈta/ /eks.pɫoˈtaɾ/ /əks.pɫoˈta/ /əks.pɫuˈta/ v
exploit
Treure profit d'un producte, d'un territori, jaciment, font d'ingressos...
explode blow up
Esclatar.

explícit /eksˈpɫi.sit/ /əksˈpɫi.sit/ adj masc
explicit

explícitament /eksˌpɫi.si.taˈmen/ /eksˌpɫi.si.taˈment/ /əksˌpɫi.si.təˈmen/ /əksˌpɫi.si.təˈment/ adv
explicitly

exponent /eks.poˈnen/ /eks.poˈnent/ /əks.poˈnent/ /əks.puˈnen/ n masc
exponent

exportar /eks.porˈta/ /eks.poɾˈta/ /eks.poɾˈtaɾ/ /əks.poɾˈta/ /əks.purˈta/ v
export

exposar /eks.poˈza/ /eks.poˈzaɾ/ /əks.poˈza/ /əks.puˈza/ v
expose

exposició /eks.po.zi.siˈo/ /əks.po.zi.siˈo/ /əks.pu.zi.siˈo/ n fem
exposition
exhibition exposition
Exhibició d'obres d'art, generalment pintures o escultures.

expresident /ˌeks.pɾe.ziˈðen/ /ˌeks.pɾe.ziˈðent/ /ˌɛks.pɾə.ziˈðen/ /ˌɛks.pɾə.ziˈðent/ n masc
ex-president

expressament /eksˌpɾe.saˈmen/ /eksˌpɾe.saˈment/ /əksˌpɾe.səˈmen/ /əksˌpɾe.səˈment/ adv
expressly

expressar /eks.pɾeˈsa/ /eks.pɾeˈsaɾ/ /əks.pɾəˈsa/ v
express

expressivament /eks.pɾeˌsi.vaˈment/ /eks.pɾeˌsi.βaˈmen/ /əks.pɾəˌsi.vəˈmen/ /əks.pɾəˌsi.vəˈment/ /əks.pɾəˌsi.βəˈmen/ adv
expressively

expressió /eks.pɾe.siˈo/ /əks.pɾə.siˈo/ n fem
expression
Manifestació del pensament, dels sentiments, dels desitjos, etc., per mitjà de qualsevol forma de representació.
Interpretació per mitjà d'instruments o la veu d'una obra musical, obtenint els sons i la melodia adequada.
Forma d'unitat lingüística que està fossilitzada i es transmet de manera tradicional, oral o escrita.

expressió corporal n fem
body expression

expressió escrita n fem
written expression

expressió oral n fem
oral expression

expressió visual i plàstica n fem
visual and plastic expression

expropiació /eks.pɾo.pi.a.siˈo/ /əks.pɾo.pi.ə.siˈo/ /əks.pɾu.pi.ə.siˈo/ n fem
expropriation

exprés /eksˈpɾes/ /əksˈpɾes/ adj
express special
Expressat o manifestat amb claredat, deixant-ne constància per escrit.
(també substantivat) Dit dels trens o autocars que són ràpids en fer un recorregut perquè fan poques aturades.
(també substantivat) Tipus de cafè elaborat amb poca aigua deixada caure a molta pressió i temperatura sobre el gra mòlt.

expulsar /eks.puɫˈsa/ /eks.puɫˈsaɾ/ /əks.puɫˈsa/ v
expel
Treure algú d’un lloc considerant que no hi pot estar.

expulsió /eks.puɫ.siˈo/ /əks.puɫ.siˈo/ n fem
expulsion

expulsió temporal n fem
suspension

expòsit /eksˈpɔ.zit/ /əksˈpɔ.zit/ adj masc
foundling
Noi o noia que ha estat posat a la porta d'alguna església, casa o altre paratge públic, per no tenir amb què criar-lo els seus pares, o perquè no es conegui quins són.

exquisidament /eks.kiˌzi.ðaˈmen/ /eks.kiˌzi.ðaˈment/ /əks.kiˌzi.ðəˈmen/ /əks.kiˌzi.ðəˈment/ adv
exquisitely

exsudar /ek.suˈða/ /ek.suˈðaɾ/ /ək.suˈða/ v
exude

extemporàniament /eks.tem.poˌɾa.ni.aˈmen/ /eks.tem.poˌɾa.ni.aˈment/ /əks.təm.poˌɾa.ni.əˈment/ /əks.təm.puˌɾa.ni.əˈmen/ adv
extemporaneously

extens /eksˈtens/ adj masc
wide

extensament /eksˌten.saˈmen/ /eksˌten.saˈment/ /əksˌtən.səˈment/ /əksˌtɛn.səˈmen/ adv
widely

extensivament /eks.tenˌsi.vaˈment/ /eks.tenˌsi.βaˈmen/ /əks.tənˌsi.vəˈmen/ /əks.tənˌsi.vəˈment/ /əks.tənˌsi.βəˈmen/ adv
extensively

extensió /eks.ten.siˈo/ /əks.tən.siˈo/ n fem
stretch
(beisbol) Moviment del llançador per a preparar un llançament consistent a aixecar els braços a l'altura del cap i abaixar-los fins a situar-los aproximadament davant de les espatlles.

extensió universitària n fem
university extension

exterior /eks.te.ɾiˈoɾ/ /əks.tə.ɾiˈo/ /əks.tə.ɾiˈor/ n masc
exterior
La part de fora.

exterior /eks.te.ɾiˈoɾ/ /əks.tə.ɾiˈo/ /əks.tə.ɾiˈor/ n neut
outfielder
(beisbol) Cadascun dels defensors situats al camp exterior que s'encarreguen d'agafar les pilotes llançades pel batedor que surten del camp interior.

exterior centre n neut
center fielder

exterior dret n masc
right fielder

exterior esquerre n masc
left fielder

exteriorment /eks.te.ɾiˌorˈmen/ /eks.te.ɾiˌoɾˈmen/ /eks.te.ɾiˌoɾˈment/ /əks.tə.ɾiˌorˈmen/ /əks.tə.ɾiˌoɾˈment/ adv
outwardly

exterminar /eks.ter.miˈna/ /eks.teɾ.miˈna/ /eks.teɾ.miˈnaɾ/ /əks.tər.miˈna/ v
exterminate

externament /eksˌtɛr.naˈmen/ /eksˌtɛɾ.naˈmen/ /eksˌtɛɾ.naˈment/ /əksˌtɛr.nəˈmen/ /əksˌtɛɾ.nəˈment/ adv
externally

exteroceptor /eks.te.ɾo.sepˈto/ /eks.te.ɾo.sepˈtoɾ/ /əks.tə.ɾo.səpˈto/ /əks.tə.ɾu.səpˈto/ n masc
exteroceptor

exteroreceptor /eks.te.ɾo.re.sepˈto/ /eks.te.ɾo.re.sepˈtoɾ/ /əks.tə.ɾo.rə.səpˈto/ /əks.tə.ɾu.rə.səpˈto/ n masc
exteroceptor

extinció /eks.tin.siˈo/ /əks.tin.siˈo/ n fem
extinction

extinció de conducta n fem
behaviour extinction

extingir /eks.tiɲˈd͡ʒi/ /eks.tiɲˈd͡ʒiɾ/ /əks.tiɲˈʒi/ v
extinguish

extirpació /eks.tiɾ.pa.siˈo/ /əks.tir.pə.siˈo/ n fem
extirpation

extirpar /eks.tirˈpa/ /eks.tiɾˈpa/ /eks.tiɾˈpaɾ/ /əks.tirˈpa/ v
remove

extorquir /eks.torˈki/ /eks.toɾˈki/ /eks.toɾˈkiɾ/ /əks.toɾˈki/ /əks.turˈki/ v
extort

extorsionar /eks.tor.si.oˈna/ /eks.toɾ.si.oˈna/ /eks.toɾ.si.oˈnaɾ/ /əks.toɾ.si.oˈna/ /əks.tur.si.uˈna/ v
extortion

extorsió /eks.toɾ.siˈo/ /əks.toɾ.siˈo/ /əks.tur.siˈo/ n fem
extortion

extra /ˈeks.tɾa/ /ˈɛks.tɾə/ adj
high-quality
De qualitat superior.

extra /ˈeks.tɾa/ /ˈɛks.tɾə/ n masc
extra
Cosa extraordinària, addicional a allò esperat.

extra /ˈeks.tɾa/ /ˈɛks.tɾə/ n neut
extra
Actor que treballa sense que hagi de dir un text.

extradir /eks.tɾaˈði/ /eks.tɾaˈðiɾ/ /əks.tɾəˈði/ v
extradite

extradural /eks.tɾa.ðuˈɾaɫ/ /əks.tɾə.ðuˈɾaɫ/ adj
extradural
Fora de la duramàter

extrajudicialment /ˌeks.tɾa.d͡ʒu.ði.siˌaɫˈmen/ /ˌeks.tɾa.d͡ʒu.ði.siˌaɫˈment/ /ˌeks.tɾa.ʒu.ði.siˌaɫˈmen/ /ˌɛks.tɾə.ʒu.ði.siˌaɫˈmen/ /ˌɛks.tɾə.ʒu.ði.siˌaɫˈment/ adv
extrajudicially

extraordinari /eks.tɾa.oɾ.ðiˈna.ɾi/ /əks.tɾə.oɾ.ðiˈna.ɾi/ /əks.tɾə.ur.diˈna.ɾi/ /əks.tɾə.ur.ðiˈna.ɾi/ adj masc
extraordinary

extraordinàriament /eks.tɾa.or.ðiˌna.ɾi.aˈmen/ /eks.tɾa.oɾ.ðiˌna.ɾi.aˈmen/ /eks.tɾa.oɾ.ðiˌna.ɾi.aˈment/ /əks.tɾə.oɾ.ðiˌna.ɾi.əˈment/ /əks.tɾə.ur.diˌna.ɾi.əˈmen/ /əks.tɾə.ur.ðiˌna.ɾi.əˈmen/ adv
extraordinarily

extrapolar /eks.tɾa.poˈɫa/ /eks.tɾa.poˈɫaɾ/ /əks.tɾə.poˈɫa/ /əks.tɾə.puˈɫa/ v
extrapolate

extraterrestre /ˌeks.tɾa.teˈres.tɾe/ /ˌɛks.tɾə.təˈres.tɾə/ adj
extraterrestrial

extraterritorial /ˌeks.tɾa.te.ri.to.ɾiˈaɫ/ /ˌɛks.tɾə.tə.ri.to.ɾiˈaɫ/ /ˌɛks.tɾə.tə.ri.tu.ɾiˈaɫ/ adj
extraterritorial

extravagant /eks.tɾa.vaˈɣant/ /eks.tɾa.βaˈɣan/ /əks.tɾə.vəˈɣan/ /əks.tɾə.vəˈɣant/ /əks.tɾə.βəˈɣan/ adj
extravagant

extravagantment /eks.tɾa.vaˌɣamˈment/ /eks.tɾa.βaˌɣamˈmen/ /əks.tɾə.vəˌɣamˈmen/ /əks.tɾə.vəˌɣamˈment/ /əks.tɾə.βəˌɣamˈmen/ adv
extravagantly

extraversió /ˌeks.tɾa.veɾ.siˈo/ /ˌeks.tɾa.βer.siˈo/ /ˌeks.tɾa.βeɾ.siˈo/ /ˌɛks.tɾə.vəɾ.siˈo/ /ˌɛks.tɾə.βər.siˈo/ n fem
extroversion

extravertit /ˌeks.tɾa.veɾˈtit/ /ˌeks.tɾa.βerˈtit/ /ˌeks.tɾa.βeɾˈtit/ /ˌɛks.tɾə.vəɾˈtit/ /ˌɛks.tɾə.βərˈtit/ adj masc
extraverted

extrem /eksˈtɾem/ /əksˈtɾem/ adj
extreme
Que està a un grau molt alt.

extrem /eksˈtɾem/ /əksˈtɾem/ n masc
extreme
Part d'un objecte situada més lluny respecte del qui parla.

extrem /eksˈtɾem/ /əksˈtɾem/ n neut
flank man
(esports de pilota) Cadascun dels dos davanters situats més a prop de les bandes.

extrem dret n masc
outside right

extrem esquerre n masc
left forward

extremadament /eks.tɾeˌma.ðaˈmen/ /eks.tɾeˌma.ðaˈment/ /əks.tɾəˌma.ðəˈmen/ /əks.tɾəˌma.ðəˈment/ adv
extremely

extremament /eksˌtɾe.maˈmen/ /eksˌtɾe.maˈment/ /əksˌtɾe.məˈmen/ /əksˌtɾe.məˈment/ adv
extremely

extremitat /eks.tɾe.miˈtat/ /əks.tɾə.miˈtat/ n fem
extremity

extreure /eksˈtɾew.ɾe/ /əksˈtɾɛw.ɾə/ v
extract

extrínsecament /eksˌtɾin.se.kaˈmen/ /eksˌtɾin.se.kaˈment/ /əksˌtɾin.sə.kəˈmen/ /əksˌtɾin.sə.kəˈment/ adv
extrinsically

exuberantment /eɡ.zu.beˌɾamˈment/ /eɡ.zu.βeˌɾamˈmen/ /əɡ.zu.bəˌɾamˈmen/ /əɡ.zu.bəˌɾamˈment/ /əɡ.zu.βəˌɾamˈmen/ adv
exuberantly

exultar /eɡ.zuɫˈta/ /eɡ.zuɫˈtaɾ/ /əɡ.zuɫˈta/ v
exult

exvot /ˌeɡzˈvɔt/ /ˌeɡzˈβɔt/ /ˌɛɡzˈbɔt/ /ˌɛɡzˈvɔt/ n masc
ex-voto

exèrcit /agˈzɛr.sit/ /ejˈʃɛɾ.sit/ /eɡˈzɛɾ.sit/ /əˈd͡zɛɾ.sit/ n masc
army
Conjunt organitzat de soldats.

exòtic /eɡˈzɔ.tik/ /əɡˈzɔ.tik/ adj masc
exotic

eòlic /eˈɔ.ɫik/ adj masc
Aeolic
Relatiu o pertanyent a Eòlia, als seus habitants o a la seva llengua.
aeolian
Relacionat amb el vent.

eòlic /eˈɔ.ɫik/ n masc
Aeolic
Dialecte del grec antic parlat pels eolis.

eó /eˈo/ /əˈo/ n masc
eon

fabricació /fa.bɾi.ka.siˈo/ /fə.βɾi.kə.siˈo/ n fem
fabrication

fabricar /fa.bɾiˈkaɾ/ /fa.βɾiˈka/ /fə.βɾiˈka/ v
manufacture

fabular /fa.βuˈla/ /fa.βuˈlaɾ/ /fə.βuˈɫa/ v
fantasize

fabulosament /fa.buˌɫo.zaˈment/ /fa.βuˌɫo.zaˈmen/ /fə.buˌɫo.zəˈmen/ /fə.buˌɫo.zəˈment/ /fə.βuˌɫo.zəˈmen/ adv
fabulously

facció /fak.siˈo/ /fək.siˈo/ n fem
faction

faceciosament /fa.se.siˌo.zaˈmen/ /fa.se.siˌo.zaˈment/ /fə.sə.siˌo.zəˈmen/ /fə.sə.siˌo.zəˈment/ adv
facetiously

facial /fa.siˈaɫ/ /fə.siˈəɫ/ adj
facial

facilitar /fa.si.ɫiˈta/ /fa.si.ɫiˈtaɾ/ /fə.si.ɫiˈta/ v
facilitate
Fer més fàcil alguna cosa.
issue
Donar a algú allò que necessita, proporcionar.

facilitat /fa.si.ɫiˈtat/ /fə.si.ɫiˈtat/ n fem
ease

facinerós /fa.si.neˈɾos/ adj masc
criminal

facsímil /fakˈsi.miɫ/ /fəkˈsi.miɫ/ n masc
facsimile
reproducció exacta d'un document original manuscrit o imprès, que es realitza utilitzant mitjans mecànics.

factible /fakˈti.bɫe/ /fakˈti.βɫe/ /fakˈtib.bɫe/ /fəkˈti.βɫə/ /fəkˈtib.bɫə/ adj
feasible

factici /fakˈti.si/ /fəkˈti.si/ adj masc
factitious

factor /fakˈto/ /fakˈtoɾ/ /fəkˈto/ n masc
maker
Persona que fa alguna cosa.
factor
Element que influeix en un resultat final.

facturar /fak.tuˈɾa/ /fak.tuˈɾaɾ/ /fək.tuˈɾa/ v
invoice
Fer constar en una factura el producte venut a un preu determinat.
register
Enregistrar en un centre de transports l’equipatge o mercaderies a trametre a una destinació.

factíciament /fakˌti.si.aˈmen/ /fakˌti.si.aˈment/ /fəkˌti.si.əˈmen/ /fəkˌti.si.əˈment/ adv
factitiously

factòtum /fakˈtɔ.tum/ /fəkˈtɔ.tum/ n neut
factotum

facultar /fa.kuɫˈta/ /fa.kuɫˈtaɾ/ /fə.kuɫˈta/ v
authorise

facultat /fa.kuɫˈtat/ /fə.kuɫˈtat/ n fem
faculty
Capacitat innata per fer una cosa.
Secció d'una universitat, a la qual correspon una o diverses àrees de coneixement contigües, on s'imparteixen els ensenyaments d'una carrera determinada o de diverses carreres afins.

facultativament /fa.kuɫ.taˌti.vaˈment/ /fa.kuɫ.taˌti.βaˈmen/ /fə.kuɫ.təˌti.vəˈmen/ /fə.kuɫ.təˌti.vəˈment/ /fə.kuɫ.təˌti.βəˈmen/ adv
facultatively

fada /ˈfa.ða/ n fem
fairy

fadament /ˌfa.ðaˈmen/ /ˌfa.ðaˈment/ /ˌfa.ðəˈmen/ /ˌfa.ðəˈment/ adv
tastelessly

fade n masc
cut

fadrí /faˈðɾi/ /fəˈðɾi/ n masc
youth
Persona jove sense casar, en estat de casar-se.
ornate wrasse
Peix marí de la família dels làbrids, de nom científic Thalassoma pavo.

fagina /faˈd͡ʒi.na/ /faˈʒi.na/ /fəˈʒi.nə/ n fem
marten

fagot /faˈɣɔt/ /fəˈɣɔt/ n masc
bassoon

fai /ˈfaj/ n masc
faille

faig /ˈfajk/ /ˈfat͡ʃ/ n masc
beech

faisà /fajˈza/ n masc
pheasant

faixa /ˈfa.ʃa/ /ˈfa.ʃə/ /ˈfaj.ʃa/ n fem
corset
Peça de roba interior elàstica que subjecta l’abdomen.
sash girdle
(pilota) Peça de l'equip d'un jugador consistent en una tira de roba, de color blau o vermell que cenyeix el tronc per la cintura, utilitzada per a identificar un jugador o un equip enfront de l'adversari.
ribbon fish
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Trachipterus trachypterus)

faixí /fajˈʃi/ /faˈʃi/ /fəˈʃi/ n masc
sash

faiçó /fajˈso/ /fəjˈso/ n fem
looka

falaguerament /fa.ɫaˌɣe.ɾaˈmen/ /fa.ɫaˌɣe.ɾaˈment/ /fə.ɫəˌɣe.ɾəˈmen/ /fə.ɫəˌɣe.ɾəˈment/ adv
pleasantly

falange /faˈɫaɲ.d͡ʒe/ /fəˈɫaɲ.ʒə/ n fem
phalanx
Qualsevol dels ossos que formen l'esquelet dels dits.

falb /ˈfaɫp/ adj masc
fulvous

falca /ˈfaɫ.ka/ n fem
wedge

falcó /faɫˈko/ n masc
falcon hawk

falda /ˈfaɫ.da/ /ˈfaɫ.də/ n fem
skirt
Part del vestit que penja de cintura avall.
lap
Part entre la cintura i els genolls d'una persona asseguda.
slope
Vessant inferior d'una muntanya.

faldilla /faɫˈdi.ʎa/ n fem
skirt
(sovint en plural) Peça de roba que cobreix el cos de la cintura en avall i que no té cap divisió que separi les cames.
(bàdminton) Element allargat de material sintètic d'un volant artificial.

faldistori /faɫ.disˈtɔ.ɾi/ /fəɫ.disˈtɔ.ɾi/ n masc
faldstool

falguera /faɫˈɣe.ɾa/ n fem
fern

falla /ˈfa.jə/ /ˈfa.ʎa/ /ˈfa.ʎə/ n fem
lack
Falta d’una cosa necessària.
fault
(geologia) Fractura de l’escorça terrestre amb un desplaçament relatiu de roca.

fallada /faˈʎa.ða/ /fəˈʎa.ðə/ n masc
error
(bowling) Quadre al final del qual un jugador no ha aconseguit tombar totes les bitlles, tot i no haver-hi unes banyes.

fallada de mercat n fem
market failure

fallar /faˈʎa/ /faˈʎaɾ/ /fəˈʎa/ v
fail

fallida /faˈʎi.ða/ n fem
crack

fals /ˈfaɫs/ adj masc
false
Que no s'ajusta a la veritat.

fals principiant n masc
false beginner

fals tall sil·làbic n masc
rebracketing

fals topspin n masc
topspin without spin

falsa orca n fem
false killer whale

falsament /ˌfaɫ.saˈmen/ /ˌfaɫ.saˈment/ /ˌfaɫ.səˈmen/ /ˌfaɫ.səˈment/ adv
falsely

falsedat /faɫ.seˈðat/ /fəɫ.səˈðat/ n fem
falsehood
Informació o dita falsa.

falsejar /faɫ.seˈd͡ʒa/ /faɫ.seˈd͡ʒaɾ/ /faɫ.seˈʒa/ /fəɫ.səˈd͡ʒa/ /fəɫ.səˈʒa/ v
falsify

falsificació /faɫ.si.fi.ka.siˈo/ /fəɫ.si.fi.kə.siˈo/ n fem
counterfeit

falta /ˈfaɫ.ta/ /ˈfaɫ.tə/ Interjection
fault

falta /ˈfaɫ.ta/ /ˈfaɫ.tə/ n fem
lack
Mancança d'una cosa necessària.
offence
Actuació contrària a un deure, considerat legalment una ofensa menor.
fault
(pilota basca) Servei antireglamentari executat de manera que la pilota, després de tocar el frontis, bota davant la línia de falta.
foul
(bowling) Contravenció del reglament consistent a tocar una part de la pista de bowling durant el llançament o després, a continuació d'haver tocat o traspassat la línia de falta.

falta antiesportiva n fem
misconduct penalty

falta d'equip n fem
team foul

falta d'interrupció n fem
interruption fault

falta de bloqueig n fem
blocking fault

falta de cop d'atac n fem
attack-hit fault

falta de cos n fem
body checking
(hoquei sobre patins, hoquei sobre herba) Falta d'un jugador de camp consistent a jugar la bola amb el cos.

falta de jugador n fem
player foul

falta de llançador n fem
balk

falta de peu Interjection
foot-fault

falta de peu n fem
foot fault
(esports de raqueta) Falta de servei en què el servidor trepitja una línia de l'àrea de servei en el moment de servir.
(bàdminton) Falta d'un receptor consistent a desplaçar un peu abans que el servidor hagi colpejat el volant en l'execució del servei.
feet
(hoquei sobre patins, hoquei sobre herba) Falta d'un jugador de camp consistent a jugar la bola amb el peu.

falta de posició n fem
error in the service

falta de rotació n fem
error in the rotation order

falta de servei n fem
service fault

falta de substitució n fem
substitution fault

falta desqualificant n fem
disqualifying foul

falta diferida n fem
delayed penalty

falta greu n fem
major penalty

falta intencionada n fem
intentional foul

falta involuntària n fem
unintentional foul

falta lleu n fem
minor penalty

falta múltiple n fem
multiple foul

falta personal n fem
personal fault

falta personal en atac n fem
offence foul

falta tàctica n fem
tactical foul

falta tècnica n fem
technical foul

faltar /faɫˈta/ /faɫˈtaɾ/ /fəɫˈta/ v
fail

faltat /faɫˈtat/ /fəɫˈtat/ adj masc
fool

faluca /faˈɫu.ka/ /fəˈɫu.kə/ n fem
felucca

faluga /faˈɫu.ɣa/ /fəˈɫu.ɣə/ n fem
felucca
Embarcació petita impulsada per vela o rems.
Persona o animal bellugadís.
Sensació de ventre remogut.

fal·laciosament /fa.ɫa.siˌo.zaˈmen/ /faɫ.ɫa.siˌo.zaˈmen/ /faɫ.ɫa.siˌo.zaˈment/ /fə.ɫə.siˌo.zəˈmen/ /fəɫ.ɫə.siˌo.zəˈmen/ /fəɫ.ɫə.siˌo.zəˈment/ adv
fallaciously

fal·laç /faɫˈɫas/ /faˈɫas/ /fəɫˈɫas/ /fəˈɫas/ adj
fallacious

fal·lera /faɫˈɫe.ɾa/ /fəɫˈɫe.ɾə/ n fem
weakness

fal·lible /faɫˈɫi.bɫe/ /faɫˈɫib.bɫe/ /faˈɫi.βɫe/ /fəɫˈɫib.bɫə/ /fəˈɫi.βɫə/ adj
deceitful

fal·locentrisme /fa.ɫo.senˈtɾiz.me/ /faɫ.ɫo.senˈtɾiz.me/ /fə.ɫu.sənˈtɾiz.mə/ /fəɫ.ɫo.sənˈtɾiz.mə/ /fəɫ.ɫu.sənˈtɾiz.mə/ n masc
phallocentrism

fal·locèntric /fa.ɫoˈsɛn.tɾik/ /faɫ.ɫoˈsɛn.tɾik/ /fə.ɫuˈsɛn.tɾik/ /fəɫ.ɫoˈsɛn.tɾik/ /fəɫ.ɫuˈsɛn.tɾik/ adj masc
phallocentric

fal·làcia /faɫˈɫa.si.a/ /faˈɫa.si.a/ /fəɫˈɫa.si.ə/ /fəˈɫa.si.ə/ n fem
fallacy

falç /ˈfaɫs/ n fem
sickle

fam n fem
hunger

fam canina n masc
ravenous hunger

fama /ˈfa.ma/ /ˈfa.mə/ n fem
fame

familiar /fa.mi.ɫiˈaɾ/ /fə.mi.ɫiˈa/ /fə.mi.ɫiˈar/ adj
family
Relatiu a la família.
familiar
Conegut, proper.

familiar /fa.mi.ɫiˈaɾ/ /fə.mi.ɫiˈa/ /fə.mi.ɫiˈar/ n neut
relative
Parent, membre de la mateixa família.

familiarització /fa.mi.ɫi.a.ɾi.d͡za.siˈo/ /fa.mi.ɫi.a.ɾi.za.siˈo/ /fə.mi.ɫi.ə.ɾi.d͡zə.siˈo/ n fem
familiarization

familiaritzar /fa.mi.ɫi.a.ɾiˈd͡za/ /fa.mi.ɫi.a.ɾiˈza/ /fa.mi.ɫi.a.ɾiˈzaɾ/ /fə.mi.ɫi.ə.ɾiˈd͡za/ v
familiarize
Fer esdevenir algú familiar amb algú altre o quelcom.

familiarment /fa.mi.ɫiˌarˈmen/ /fa.mi.ɫiˌaɾˈmen/ /fa.mi.ɫiˌaɾˈment/ /fə.mi.ɫiˌarˈmen/ /fə.mi.ɫiˌaɾˈment/ adv
familiarly

famolenc /fa.moˈɫeŋk/ /fə.muˈɫɛŋ/ adj masc
starving

famosament /faˌmo.zaˈmen/ /faˌmo.zaˈment/ /fəˌmo.zəˈmen/ /fəˌmo.zəˈment/ adv
famously

famèlicament /faˌmɛ.ɫi.kaˈmen/ /faˌmɛ.ɫi.kaˈment/ /fəˌmɛ.ɫi.kəˈmen/ /fəˌmɛ.ɫi.kəˈment/ adv
famishedly

família /faˈmi.ɫi.a/ /fəˈmi.ɫi/ n fem
family

família monoparental n fem
one-parent family

família nombrosa n fem
large family

famós /faˈmos/ /fəˈmos/ adj masc
famous

fan /ˈfan/ n masc
fan

fanal /faˈnaɫ/ /fəˈnaɫ/ n masc
lantern streetlight
Font lluminosa col·locada en una caixa destinada a la il·luminació de la via pública.

fanatisme /fa.naˈtiz.me/ /fə.nəˈtiz.mə/ n masc
fanatism

fandango /fanˈdaŋ.ɡo/ /fənˈdaŋ.ɡo/ /fənˈdaŋ.ɡu/ n masc
fandango

fanfarronada /faɱ.fa.roˈna.ða/ /fəɱ.fə.roˈna.ðə/ /fəɱ.fə.ruˈna.ðə/ n fem
boasting

fanfarró /faɱ.faˈro/ /fəɱ.fəˈro/ adj masc
boastful

fanfarró /faɱ.faˈro/ /fəɱ.fəˈro/ n masc
swaggerer

fang /ˈfaŋ/ /ˈfaŋk/ /ˈfaŋk/ n masc
mud
Barreja d'aigua i terra.

fansub /fanˈsup/ n masc
fansub

fansubejar /fan.su.beˈd͡ʒaɾ/ /fan.su.βeˈd͡ʒa/ /fan.su.βeˈʒa/ /fən.su.bəˈd͡ʒa/ /fən.su.bəˈʒa/ /fən.su.βəˈʒa/ v
fansub

fantasia /fan.taˈzi.a/ /fən.təˈzi.ə/ n fem
fantasy

fantasma /fanˈtaz.ma/ /fənˈtaz.mə/ n masc
phantom ghost

fantasmagoria /fan.taz.ma.ɣoˈɾi.a/ /fən.təz.mə.ɣoˈɾi.ə/ /fən.təz.mə.ɣuˈɾi.ə/ n fem
phantasmagoria

fantasmagòric /fan.taz.maˈɣɔ.ɾik/ adj masc
phantasmagoric

fantasmagòricament /fan.taz.maˌɣɔ.ɾi.kaˈmen/ /fan.taz.maˌɣɔ.ɾi.kaˈment/ /fən.təz.məˌɣɔ.ɾi.kəˈmen/ /fən.təz.məˌɣɔ.ɾi.kəˈment/ adv
phantasmagorically

fantasmal /fan.tasˈmaɫ/ /fən.tasˈmaɫ/ adj
phantasmal

fantoma /fanˈto.ma/ /fənˈto.mə/ n masc
phantom

fantotxe /fanˈto.t͡ʃe/ /fənˈtɔ.t͡ʃə/ n masc
mediocrity

fantàstic /fanˈtas.tik/ /fənˈtas.tik/ adj
fantastic
Relatiu a la fantasia.

fantàsticament /fanˌtas.ti.kaˈmen/ /fanˌtas.ti.kaˈment/ /fənˌtas.ti.kəˈmen/ /fənˌtas.ti.kəˈment/ adv
fantastically

fanàtic /faˈna.tik/ /fəˈna.tik/ adj masc
fanatical

fanàticament /faˌna.ti.kaˈmen/ /faˌna.ti.kaˈment/ /fəˌna.ti.kəˈmen/ /fəˌna.ti.kəˈment/ adv
fanatically

far n masc
lighthouse
Edificació en forma de torre amb un aparell lluminós a la part més alta que emet senyals de llum com a referència per a navegants.

faralló /fa.ɾaˈʎo/ /fə.ɾəˈʎo/ n masc
sea stack

faraó /fa.ɾaˈo/ /fə.ɾəˈo/ n masc
pharaoh
Màxim jerarca de la monarquia egípcia de l'antiguitat.
faro
Joc d'apostes en el que per guanyar cal endevinar el valor d'un naip que destaparà el crupier.

farcellet de brou xinès n masc
xiaolongbao

farcellet xinès n masc
wonton

farciment /far.siˈmen/ /faɾ.siˈmen/ /faɾ.siˈment/ /fər.siˈmen/ /fəɾ.siˈment/ n masc
stuffing
Contingut amb el que està farcida una cosa.

farcir /farˈsi/ /faɾˈsi/ /faɾˈsiɾ/ v
fill

farcit /faɾˈsit/ /fərˈsit/ adj masc
filled

farda /ˈfar.də/ /ˈfaɾ.ða/ n fem
gear
Provisions que porten els viatgers.
thicket
Conjunt de coses que no serveixen per a res.

fardell /faɾˈðeʎ/ /fərˈdeʎ/ n masc
bale

farfallós /faɾ.faˈʎos/ /fər.fəˈʎos/ adj masc
jabbering

farga /ˈfaɾ.ɣa/ n fem
forge

farigola /fa.ɾiˈɣɔ.ɫa/ /fa.ɾiˈɣɔ.ɫɔ/ /fɾiˈɣɔ.ɫa/ /fɾiˈɣɔ.ɫə/ n fem
thyme

farina /faˈɾi.na/ n fem
flour

farina de galeta n fem
breadcrumbs

farinetes /fa.ɾiˈne.tes/ /fə.ɾiˈnə.təs/ /fə.ɾiˈnɛ.təs/ n fem
porridge
Menjar fet amb farina de llegums, barrejada amb aigua bullint, sal i oli.
pap
Menjar per a nadons fet amb farina de cereals i llet o aigua.

faringalització /fa.ɾiŋ.ɡa.ɫi.d͡za.siˈo/ /fa.ɾiŋ.ɡa.ɫi.za.siˈo/ /fə.ɾiŋ.ɡə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
pharyngealization

faringe /faˈɾiɲ.d͡ʒe/ /fəˈɾiɲ.ʒə/ n fem
pharynx

farisaicament /fa.ɾiˌzaj.kaˈmen/ /fa.ɾiˌzaj.kaˈment/ /fə.ɾiˌzaj.kəˈmen/ /fə.ɾiˌzaj.kəˈment/ adv
pharisaically

faristol /fa.ɾisˈtɔɫ/ /fə.ɾisˈtɔɫ/ n masc
lectern

farmaciola /far.ma.siˈɔ.ɫa/ /faɾ.ma.siˈɔ.ɫa/ /faɾ.ma.siˈɔ.ɫɔ/ n fem
first aid kit

farmacovigilància /ˌfar.ma.ko.βi.ʒiˈɫan.si.a/ /ˌfar.mə.ku.vi.ʒiˈɫan.si.ə/ /ˌfar.mə.ku.βi.ʒiˈɫan.si.ə/ /ˌfaɾ.ma.ko.vi.d͡ʒiˈɫan.si.a/ /ˌfaɾ.ma.ko.βi.d͡ʒiˈɫan.si.a/ /ˌfaɾ.mə.ko.vi.ʒiˈɫan.si.ə/ n fem
pharmacovigilance

farmacèutic /faɾ.maˈsɛw.tik/ adj masc
pharmaceutical
Producte elaborat amb finalitats sanadores.

farmacèutic /faɾ.maˈsɛw.tik/ n masc
pharmacist druggist
Persona amb estudis de farmàcia.

farmàcia /faɾˈma.si.a/ /fəɾˈma.si/ n fem
pharmacy drugstore

farsa /ˈfar.sə/ /ˈfaɾ.sa/ n fem
farce farsa
Comèdia breu de caràcter burlesc.
farsa sham
Acció fingida amb la intenció d’enganyar.

fart /ˈfart/ adj masc
stuffed
Que ha menjat en excés.
fed up
Fastiguejat d’una cosa per l’excés.

fart /ˈfart/ n masc
stuffing
Excés de menjar.

fartaner /far.taˈne/ /faɾ.taˈneɾ/ /fər.təˈne/ n masc
glutton

fartet /faɾˈtet/ /fərˈtɛt/ /fəɾˈtət/ n masc
Iberian killifish

fascinació /fa.si.na.siˈo/ /fə.si.nə.siˈo/ /fəs.si.nə.siˈo/ n fem
fascination

fase /ˈfa.ze/ n fem
phase

fase dinàmica n fem
dynamic phase

fastigosament /fas.tiˌɣo.zaˈmen/ /fas.tiˌɣo.zaˈment/ /fəs.tiˌɣo.zəˈmen/ /fəs.tiˌɣo.zəˈment/ adv
disgustingly

fastigós /fas.tiˈɣos/ /fəs.tiˈɣos/ adj masc
disgusting
Que causa fàstic.
Que percep fàstic.

fastuosament /fas.tuˌo.zaˈmen/ /fas.tuˌo.zaˈment/ /fəs.tuˌo.zəˈmen/ /fəs.tuˌo.zəˈment/ adv
luxuriously

fat /ˈfat/ n masc
fate

fatal /faˈtaɫ/ /fəˈtaɫ/ adj
fatal
Que esdevindrà sense poder-ho evitar.

fatal /faˈtaɫ/ /fəˈtaɫ/ adv
terrible
Molt malament.

fatalista /fa.taˈɫis.ta/ /fa.taˈɫis.te/ /fə.təˈɫis.tə/ adj
fatalistic
Relatiu a la doctrina del fatalisme.
Partidari de la doctrina del fatalisme.

fatalista /fa.taˈɫis.ta/ /fa.taˈɫis.te/ /fə.təˈɫis.tə/ n neut
fatalist
Persona amb una actitud resignada a un desenllaç desfavorable.

fatalitat /fa.ta.ɫiˈtat/ /fə.tə.ɫiˈtat/ n fem
fatality

fatalment /faˌtaɫˈmen/ /faˌtaɫˈment/ /fəˌtaɫˈmen/ /fəˌtaɫˈment/ adv
fatally

fatiga /faˈti.ɣa/ /fəˈti.ɣə/ n fem
fatigue

fatigosament /fa.tiˌɣo.zaˈmen/ /fa.tiˌɣo.zaˈment/ /fə.tiˌɣo.zəˈmen/ /fə.tiˌɣo.zəˈment/ adv
fatiguingly

fatigós /fa.tiˈɣos/ /fə.tiˈɣos/ adj masc
burdensome

fatu /ˈfa.tu/ adj masc
conceited

fatxa /ˈfa.t͡ʃa/ /ˈfa.t͡ʃə/ n fem
look
(col·loquial) Aspecte extern d’una persona tal com és percebut pels altres.

fatxenda /faˈt͡ʃen.da/ /fəˈt͡ʃɛn.də/ n fem
presumptuousness
Actitud de presumpció o aspecte d’ostentació.

fatxenda /faˈt͡ʃen.da/ /fəˈt͡ʃɛn.də/ n neut
show-off
Persona que mostra presumpció.

fatídicament /faˌti.ði.kaˈmen/ /faˌti.ði.kaˈment/ /fəˌti.ði.kəˈmen/ /fəˌti.ði.kəˈment/ adv
fatedly

faula /ˈfaw.ɫa/ /ˈfaw.ɫə/ n fem
fable

fauna /ˈfaw.na/ n fem
fauna

faustament /ˌfaws.taˈmen/ /ˌfaws.taˈment/ /ˌfaws.təˈmen/ /ˌfaws.təˈment/ adv
fortunately

fava /ˈfa.va/ /ˈfa.və/ /ˈfa.βa/ /ˈfa.βə/ n fem
broad bean
Llavor i llegum de la favera.
dickhead
(vulgarisme) Gland del penis.

fava /ˈfa.va/ /ˈfa.və/ /ˈfa.βa/ /ˈfa.βə/ n neut
drip
Persona aturada, que no reacciona davant les dificultats.

favor /faˈβor/ /faˈβoɾ/ /fəˈvo/ /fəˈβor/ n masc
favor

favorablement /fa.voˌɾa.bɫeˈment/ /fa.βoˌɾa.βɫeˈmen/ /fa.βoˌɾab.bɫeˈmen/ /fə.voˌɾab.bɫəˈment/ /fə.vuˌɾab.bɫəˈmen/ /fə.βuˌɾa.βɫəˈmen/ /fə.βuˌɾab.bɫəˈmen/ adv
favourably

fax /ˈfaks/ n masc
fax
Màquina per l'emissió de documents en paper mitjançant el sistema anterior.
Qualsevol document quan s'ha enviat o rebut mitjançant el sistema anterior.

faç /ˈfas/ n fem
face

façana /faˈsa.na/ /fəˈsa.nə/ n fem
façade
Mur d'un edifici que es veure des de l'exterior, especialment el principal.

fe /ˈfe/ /ˈfə/ /ˈfɛ/ n fem
faith

feble /ˈfe.bɫe/ /ˈfe.βɫe/ /ˈfe.βɫə/ /ˈfeb.bɫe/ /ˈfeb.bɫə/ adj
weak
Sense prou força física.

feblement /ˌfe.bɫeˈment/ /ˌfe.βɫeˈmen/ /ˌfe.βɫəˈmen/ /ˌfeb.bɫeˈmen/ /ˌfeb.bɫəˈmen/ /ˌfeb.bɫəˈment/ adv
weakly

feblesa /febˈbɫe.za/ /feˈbɫe.za/ /feˈβɫe.za/ /fəbˈbɫə.zə/ /fəbˈbɫɛ.zə/ /fəˈβɫɛ.zə/ n fem
weakness

febre /ˈfe.bɾe/ n fem
fever

febrer /faˈbɾe/ /feˈβɾe/ /fəˈbɾe/ /fəˈβɾe/ n masc
February
Segon mes de l'any.

febrilment /feˌbɾiɫˈment/ /feˌβɾiɫˈmen/ /fəˌbɾiɫˈmen/ /fəˌbɾiɫˈment/ /fəˌβɾiɫˈmen/ adv
feverishly

febrosament /feˌbɾo.zaˈment/ /feˌβɾo.zaˈmen/ /fəˌbɾo.zəˈmen/ /fəˌbɾo.zəˈment/ /fəˌβɾo.zəˈmen/ adv
feverishly

fecal /feˈkaɫ/ /fəˈkaɫ/ adj
fecal

fecundació /fe.kun.da.siˈo/ /fə.kun.də.siˈo/ n fem
fertilization

fecundament /feˌkun.daˈmen/ /feˌkun.daˈment/ /fəˌkun.dəˈmen/ /fəˌkun.dəˈment/ adv
fecundly

fecundar /fe.kunˈda/ /fe.kunˈdaɾ/ /fə.kunˈda/ v
fecundate

federació /fe.ðe.ɾa.siˈo/ /fə.ðə.ɾə.siˈo/ n fem
federation

federar /fe.ðeˈɾa/ /fe.ðeˈɾaɾ/ /fə.ðəˈɾa/ v
federate

federativament /fe.ðe.ɾaˌti.vaˈment/ /fe.ðe.ɾaˌti.βaˈmen/ /fə.ðə.ɾəˌti.vəˈmen/ /fə.ðə.ɾəˌti.vəˈment/ /fə.ðə.ɾəˌti.βəˈmen/ adv
federatively

feina /ˈfej.na/ /ˈfəj.nə/ /ˈfɛj.nə/ n fem
employment
Activitat laboral que una persona realitza de manera quotidiana i generalment remunerada.
workplace job
Lloc de treball ofert per una empresa.

feinada /fejˈna.ða/ /fəjˈna.ðə/ n masc
toil

feinejar /fej.neˈd͡ʒa/ /fej.neˈd͡ʒaɾ/ /fej.neˈʒa/ /fəj.nəˈd͡ʒa/ /fəj.nəˈʒa/ v
potter about

feix /ˈfej/ /ˈfejʃ/ /ˈfeʃ/ /ˈfeʃ/ n masc
faggot
Grup de tiges col·locades en paral·lel i lligades.
bundle
Quantitat de paper equivalent a dues raimes, mil fulls.

feixa /ˈfe.ʃa/ /ˈfe.ʃə/ /ˈfej.ʃa/ n fem
terrace

feixar /fejˈʃa/ /fejˈʃaɾ/ /feˈʃa/ /fəˈʃa/ v
terrace
Fer feixes a la terra per a poder conrear-la.
sheaf
Reunir i lligar feixos.

feixisme /fejˈʃiz.me/ /feˈʃiz.me/ /fəˈʃiz.mə/ n masc
fascism

feixista /fejˈʃis.ta/ /fejˈʃis.te/ /feˈʃis.ta/ /feˈʃis.te/ /fəˈʃis.tə/ adj
fascist
Relatiu al feixisme.

feixista /fejˈʃis.ta/ /fejˈʃis.te/ /feˈʃis.ta/ /feˈʃis.te/ /fəˈʃis.tə/ n neut
fascist
Partidari del feixisme.

feixugament /fejˌʃu.ɣaˈmen/ /fejˌʃu.ɣaˈment/ /feˌʃu.ɣaˈmen/ /fəˌʃu.ɣəˈmen/ /fəˌʃu.ɣəˈment/ adv
heavily

feldspat /feɫsˈpat/ /fəɫsˈpat/ n masc
feldspar

feldspatoide /feɫs.paˈtɔj.ðe/ /fəɫs.pəˈtɔj.ðə/ n masc
feldspathoid

feldspatoídic /feɫs.pa.toˈi.ðik/ /fəɫs.pə.toˈi.ðik/ /fəɫs.pə.tuˈi.ðik/ adj masc
feldspathoidal

feldspàtic /feɫsˈpa.tik/ /fəɫsˈpa.tik/ adj masc
feldspathic

felicitació /fe.ɫi.si.ta.siˈo/ /fə.ɫi.si.tə.siˈo/ n fem
congratulation

felicitar /fe.ɫi.siˈta/ /fe.ɫi.siˈtaɾ/ /fə.ɫi.siˈta/ v
congratulate

felicitat /fe.ɫi.siˈtat/ n fem
happiness
Sentiment positiu de plenitud, satisfacció i alegria.

felinament /feˌɫi.naˈmen/ /feˌɫi.naˈment/ /fəˌɫi.nəˈmen/ /fəˌɫi.nəˈment/ adv
felinely

feliç /feˈɫis/ adj
happy lucky
Que sent felicitat.

feliçment /feˌɫizˈmen/ /feˌɫizˈment/ /fəˌɫizˈmen/ /fəˌɫizˈment/ adv
happily

fellonament /feˌʎo.naˈmen/ /feˌʎo.naˈment/ /fəˌʎo.nəˈmen/ /fəˌʎo.nəˈment/ adv
feloniously

fellonia /fe.ʎoˈni.a/ /fə.ʎoˈni.ə/ /fə.ʎuˈni.ə/ n fem
felony

feltre /ˈfeɫ.tɾe/ /ˈfeɫ.tɾə/ n masc
felt
Drap gruixut de superfície peluda compost de fibres adherides per pressió i humitat.
baize
(billar) Teixit suau, generalment de color verd, que recobreix uniformement tota la superfície d'una taula de billar i també les bandes.

fem /ˈfem/ /ˈfəm/ /ˈfɛm/ n masc
dung
Munt d’excrements d’animal.
manure
Adob format per excrements d’animal fermentats amb el jaç de l’explotació agrícola.

femar /feˈma/ /feˈmaɾ/ /fəˈma/ v
manure

femella /feˈme.ʎa/ /fəˈme.ʎə/ n fem
female
Individu animal o vegetal de sexe femení, o amb aparell reproductor femení, o que pertany al gènere sexual femení; és el gènere o sexe contraposat amb el del mascle.
nut
(botànica) En les plantes, individu que porta només flors femelles i lleva fruit.

femellam /fe.meˈʎam/ /fə.məˈʎam/ n masc
womenfolk

femellisme /fe.meˈʎiz.me/ /fə.məˈʎiz.mə/ n masc
female chauvinism

femení /fe.meˈni/ /fə.məˈni/ adj masc
female

femenívolament /fe.meˌni.vo.ɫaˈment/ /fe.meˌni.βo.ɫaˈmen/ /fə.məˌni.vo.ɫəˈment/ /fə.məˌni.vu.ɫəˈmen/ /fə.məˌni.βu.ɫəˈmen/ adv
femininely

feminicidi /fe.mi.niˈsi.ði/ /fə.mi.niˈsi.ði/ n masc
femicide

feminisme /fe.miˈniz.me/ /fə.miˈniz.mə/ n masc
feminism

feminisme radical transexcloent /fe.mi.niz.me /fə.mi.niz.mə n masc
trans-exclusionary radical feminist

femta /ˈfem.ta/ /ˈfəm.tə/ /ˈfɛm.tə/ n fem
dung

fenc /ˈfeŋ/ /ˈfeŋk/ /ˈfəŋk/ /ˈfɛŋ/ /ˈfɛŋk/ n masc
hay
Planta herbàcia dels trèvols, de tija dreta i flors vermelles (Trifolium incarnatum).
Farratge assecat per fenificació.

fendre /ˈfen.dɾe/ /ˈfən.dɾə/ /ˈfɛn.dɾə/ v
cleave

fenici /feˈni.si/ /fəˈni.si/ adj masc
Phoenician

fenomen /feˈnɔ.men/ /fəˈnɔ.mən/ n masc
phenomenon

fenomenalment /fe.no.meˌnaɫˈmen/ /fe.no.meˌnaɫˈment/ /fə.no.məˌnaɫˈment/ /fə.nu.məˌnaɫˈmen/ adv
phenomenally

fenomenologia n fem
phenomenology

fenotip /fe.noˈtip/ /fə.noˈtip/ /fə.nuˈtip/ n masc
phenotype

feocromocitoma /fe.o.kɾo.mo.siˈto.ma/ /fə.o.kɾo.mo.siˈto.mə/ /fə.u.kɾu.mu.siˈto.mə/ n masc
pheochromocytoma

fer /ˈfe/ /ˈfer/ /ˈfeɾ/ adj
fierce
Salvatge, no domesticat.

fer /ˈfe/ /ˈfer/ /ˈfeɾ/ v
do make
Portar a terme una acció.
get
(comodí) Amb un pronom, expressar un altre verb implícit o que hom no el vol repetir.

fer angle v
snow plow

fer angúnia v
angish
Produir malestar desplaent.

fer botar v
bounce

fer campana v
play hooky

fer dentetes v
show off

fer dissabte v
spring clean

fer el desentès v
turn a deaf ear

fer el pes v
please

fer el préssec v
be taken for a sucker

fer els ulls grossos v
turn a blind eye

fer goig v
look nice

fer l'andorrà v
play the fool

fer l'ullet v
wink

fer l'ànec v
kick the bucket

fer la baca v
toss

fer la contra v
go against

fer la pilota v
brownnose

fer la punyeta v
piss off

fer la traveta v
trip

fer lleig v
look bad

fer llengotes v
stick one's tongue out

fer llum de gas v
gaslight

fer mala espina v
smell fishy

fer malbé v
spoil

fer misto v
miscue

fer pam i pipa v
thumb one's nose

fer passes v
travel

fer pressió v
press

fer rodolar v
revolve

fer un contrapeu v
wrong-foot

fer un globus v
lob

fer un putt v
putt

fer un xat v
chat

fer un xip v
chip

fer una volea v
volley

fer via v
walk
Caminar per un lloc, anar a un lloc determinat.
hasten
Anar de pressa per acabar de fer una cosa.

fer-ne cinc cèntims v
inform roughly

fer-ne un gra massa v
go too far

fer-se veure v
make an exhibition of oneself

fera /ˈfe.ɾa/ /ˈfe.ɾə/ n fem
beast

ferament /ˌfe.ɾaˈmen/ /ˌfe.ɾaˈment/ /ˌfe.ɾəˈmen/ /ˌfe.ɾəˈment/ adv
fiercely

ferestament /feˌɾes.taˈmen/ /feˌɾes.taˈment/ /fəˌɾes.təˈmen/ /fəˌɾes.təˈment/ adv
fiercely

ferida /feˈɾi.ða/ n fem
injury wound
Lesió causada per un cop o tall; acte o efecte de ferir.

feridura /fe.ɾiˈðu.ɾa/ /fə.ɾiˈðu.ɾə/ n fem
blood vessel burst

ferir /feˈɾi/ /feˈɾiɾ/ /fəˈɾi/ v
wound injure
Provocar una ferida, fer mal a una persona o ésser viu.

ferm /ˈfeɾm/ /ˈfəɾm/ /ˈfɛrm/ adj masc
steady
Que està ben subjectat i és difícil de fer trontollar.

fermall /feɾˈmaʎ/ /fərˈmaj/ /fərˈmaʎ/ /fəɾˈmaʎ/ n masc
brooch
Conjunt de dues peces, una de les quals s'enganxa en l'altra i serveix per a subjectar dues parts d'un vestit o com a ornament.

fermament /ˌfer.maˈmen/ /ˌfeɾ.maˈmen/ /ˌfeɾ.maˈment/ /ˌfəɾ.məˈment/ /ˌfɛr.məˈmen/ adv
firmly

ferment /ferˈment/ /feɾˈmen/ /fərˈment/ /fəɾˈmen/ n masc
ferment

fermentació /feɾ.men.ta.siˈo/ /fər.mən.tə.siˈo/ n fem
fermentation

fermentar /fer.menˈta/ /feɾ.menˈtaɾ/ /fər.mənˈta/ v
brew

fermesa /feɾˈme.za/ /fərˈmɛ.zə/ /fəɾˈmə.zə/ n fem
firmness

fermi n masc
fermium

fermió n masc
fermion

feroçment /feˌɾozˈmen/ /feˌɾozˈment/ /fəˌɾozˈmen/ /fəˌɾozˈment/ adv
ferociously

feroès /fe.ɾoˈes/ /fə.ɾoˈəs/ /fə.ɾuˈɛs/ adj masc
Faroese
Relatiu a les illes Fèroe o als seus habitants.

feroès /fe.ɾoˈes/ /fə.ɾoˈəs/ /fə.ɾuˈɛs/ n masc
Faroese
Habitant de les illes Fèroe.
(només singular) Llengua germànica parlada a les illes Fèroe.

ferralla /feˈra.ʎa/ /fəˈra.ʎə/ n fem
scrap iron

ferramenta /fe.raˈmen.ta/ /fə.rəˈmen.tə/ n fem
ironwork

ferrar /feˈra/ /feˈraɾ/ /fəˈra/ v
shoe
Posar ferradures a un animal de peu rodó.

ferreny /feˈreɲ/ /fəˈrəɲ/ /fəˈrɛɲ/ adj masc
strong

ferrenyament /feˌre.ɲaˈmen/ /feˌre.ɲaˈment/ /fəˌrə.ɲəˈment/ /fəˌrɛ.ɲəˈmen/ adv
strongly

ferrer /feˈre/ /feˈreɾ/ n masc
smith blacksmith
Persona que treballa el ferro.

ferreria /fe.reˈɾi.a/ n fem
smithy

ferreter /fe.reˈte/ /fe.reˈteɾ/ /fə.rəˈte/ n masc
ironmonger
Persona que treballa en una ferreteria.
Mercader de ferro i altres metalls.

ferreteria /fe.re.teˈɾi.a/ /fə.rə.təˈɾi.ə/ n fem
hardware

ferri /ˈfɛ.ri/ adj masc
iron

ferri /ˈfɛ.ri/ n masc
ferry

ferro /ˈfɛ.ro/ /ˈfɛ.ru/ n masc
iron

ferrocarril /ˌfe.ro.kaˈriɫ/ /ˌfɛ.ru.kəˈriɫ/ n masc
railways

ferum /feˈɾum/ /fəˈɾum/ n masc
stench

ferventment /ferˌβemˈmen/ /feɾˌvemˈment/ /feɾˌβemˈmen/ /fərˌbemˈmen/ /fərˌvemˈmen/ /fəɾˌvemˈment/ adv
fervently

fervorosament /fer.βoˌɾo.zaˈmen/ /feɾ.voˌɾo.zaˈment/ /feɾ.βoˌɾo.zaˈmen/ /fər.buˌɾo.zəˈmen/ /fər.vuˌɾo.zəˈmen/ /fəɾ.voˌɾo.zəˈment/ adv
fervently

feréstegament /feˌɾes.te.ɣaˈmen/ /feˌɾes.te.ɣaˈment/ /fəˌɾes.tə.ɣəˈmen/ /fəˌɾes.tə.ɣəˈment/ adv
wildly

fes /ˈfes/ /ˈfəs/ /ˈfɛs/ adj masc
cleft
Mig partit amb un tall llarg.

fes /ˈfes/ /ˈfəs/ /ˈfɛs/ n masc
fez
Casquet troncocònic de feltre o de roba, de color vermell amb una borla fosca, usat tradicionalment en pobles àrabs i otomans.

festa /ˈfes.ta/ /ˈfes.tə/ n fem
party
Dia dedicat a la commemoració d'un esdeveniment, generalment comporta el lliurament laboral.

festejar /fes.teˈd͡ʒa/ /fes.teˈd͡ʒaɾ/ /fes.teˈʒa/ /fəs.təˈd͡ʒa/ /fəs.təˈʒa/ v
celebrate
Obsequiar amb festes a algú.
court
Afalagar algú per conquistar-lo.
be dating
Mantenir una relació sentimental prèvia al casament.

festival /fes.tiˈvaɫ/ /fes.tiˈβaɫ/ /fəs.tiˈvaɫ/ /fəs.tiˈβaɫ/ n masc
festival

festivament /fesˌti.vaˈment/ /fesˌti.βaˈmen/ /fəsˌti.vəˈmen/ /fəsˌti.vəˈment/ /fəsˌti.βəˈmen/ adv
festively

festivitat /fes.ti.viˈtat/ /fes.ti.βiˈtat/ /fəs.ti.viˈtat/ /fəs.ti.βiˈtat/ n fem
feast
Festa solemne, especialment religiosa.
festivity
Qualitat de festiu, d’exultació.

festuc /fesˈtuk/ /fəsˈtuk/ n masc
pistachio

fet /ˈfet/ n masc
fact
Quelcom que succeeix, que ocorre, que hom ha dut a terme.

fet i amagar n masc
hide and seek

feta /ˈfe.ta/ /ˈfe.tə/ n fem
deed
Fet assenyalat, notable.

feta la llei, feta la trampa idiom
every law has its loophole

fetal /feˈtaɫ/ /fəˈtaɫ/ adj
fetal

fetge /ˈfe.d͡ʒe/ /ˈfe.t͡ʃe/ n masc
liver
Òrgan i glàndula del cos humà i d'altres animals, encarregat de funcions digestives (segrega bilis), participa en el metabolisme, sintetitza la proteïna del plasma, emmagatzema vitamines, etc.

fetilla /feˈti.ʎa/ /fəˈti.ʎə/ n fem
spell

fetiller /fe.tiˈʎe/ /fe.tiˈʎeɾ/ /fə.tiˈʎe/ n masc
sorcerer

fetitxe /feˈti.t͡ʃe/ /fəˈti.t͡ʃə/ n masc
fetish

fetitxització /fa.ti.t͡ʃi.za.siˈo/ /fe.ti.t͡ʃi.d͡za.siˈo/ /fe.ti.t͡ʃi.za.siˈo/ /fə.ti.t͡ʃi.d͡zə.siˈo/ /fə.ti.t͡ʃi.zə.siˈo/ n fem
fetishization

fetitxitzar /fe.ti.t͡ʃiˈd͡za/ /fe.ti.t͡ʃiˈza/ /fe.ti.t͡ʃiˈzaɾ/ /fə.ti.t͡ʃiˈd͡za/ v
fetishize

feu /ˈfew/ /ˈfəw/ /ˈfɛw/ n masc
fief

feudal /fewˈðaɫ/ /fəwˈðaɫ/ adj
feudal

feudalment /fewˌðaɫˈmen/ /fewˌðaɫˈment/ /fəwˌðaɫˈmen/ /fəwˌðaɫˈment/ adv
feudally

fi adj masc
fine
Dit dels materials poc gruixuts.

fi n fem
end
Lloc on s'acaba una cosa.
phi
Vint-i-unena lletra de l'alfabet grec: φ ‎(f) Φ ‎(F).

fi n masc
purpose
Objectiu, finalitat o motivació.

fi de l'educació n masc
aim of education

fiabilitat /fi.a.bi.ɫiˈtat/ /fi.ə.βi.ɫiˈtat/ n fem
reliability

fiable /fiˈa.bɫe/ /fiˈa.βɫe/ /fiˈa.βɫə/ /fiˈab.bɫe/ /fiˈab.bɫə/ adj
reliable
Dit d'algú o d'allò que és digne de confiança.

fiador /fi.aˈðo/ /fi.aˈðoɾ/ /fi.əˈðo/ n masc
safety catch
Dispositiu de seguretat que serveix per a evitar que una arma de foc es dispari accidentalment.
guarantor
Persona que fa d'aval.

fiança /fiˈan.sa/ /fiˈan.sə/ n fem
bail

fiblada /fibˈbɫa.ða/ /fibˈbɫa.ðə/ /fiˈbɫa.ða/ /fiˈβɫa.ða/ /fiˈβɫa.ðə/ n fem
sting

fibló /fibˈbɫo/ /fiˈbɫo/ /fiˈβɫo/ n masc
sting

fibra /ˈfi.bɾa/ /ˈfi.βɾə/ n fem
fibre fiber

ficar /fiˈka/ /fiˈkaɾ/ v
put

ficar el nas v
meddle

ficar-se en bucs v
none of someone's business

ficcionar /fik.si.oˈna/ /fik.si.oˈnaɾ/ /fik.si.uˈna/ v
fictionalize

ficció n fem
fiction

fictíciament /fikˌti.si.aˈmen/ /fikˌti.si.aˈment/ /fikˌti.si.əˈmen/ /fikˌti.si.əˈment/ adv
fictiously

fidel /fiˈðɛɫ/ adj
loyal
que té fidelitat, que manté les conviccions, promeses o lligams amb una altra persona o causa

fidelitat /fi.ðe.ɫiˈtat/ /fi.ðə.ɫiˈtat/ n fem
accuracy fidelity

fidelitzar /fi.ðe.ɫiˈd͡za/ /fi.ðe.ɫiˈza/ /fi.ðe.ɫiˈzaɾ/ /fi.ðə.ɫiˈd͡za/ v
loyalise

fidelment /fiˌðɛɫˈmen/ /fiˌðɛɫˈment/ adv
faithfully

fideu /fiˈðɛw/ n masc
noodle

fideu de cabell d'àngel n masc
vermicelli

figa /ˈfi.ɣə/ n fem
fig prickly
Fruit de la figuera (gènere Ficus).

figle /ˈfi.ɣɫe/ /ˈfi.ɣɫə/ n masc
ophicleide

figuera /fiˈɣe.ɾə/ n fem
fig tree

figuera de les pagodes n fem
sacred fig

figuereta /fi.ɣeˈɾe.ta/ /fi.ɣəˈɾə.tə/ /fi.ɣəˈɾɛ.tə/ n fem
somersault
Moviment gimnàstic que s'efectua amagant el cap en direcció al pit i deixant-se caure cap endavant.

figura /fiˈɣu.ɾa/ /fiˈɣu.ɾə/ n masc
figure

figurativament /fi.ɣu.ɾaˌti.vaˈment/ /fi.ɣu.ɾaˌti.βaˈmen/ /fi.ɣu.ɾəˌti.vəˈmen/ /fi.ɣu.ɾəˌti.vəˈment/ /fi.ɣu.ɾəˌti.βəˈmen/ adv
figuratively

fil n masc
thread
Element prim i flexible de gran llargada, en especial el que s'utilitza en el tèxtil.
edge
(patinatge sobre gel, hoquei sobre gel) Cadascun dels dos costats de la fulla d'un patí de gel separats per una canal arrodonida, que el patinador posa en contacte directament amb el glaç per descriure un traçat en la direcció volguda.

fil exterior n masc
outer edge

fil interior n masc
inner edge

fil per randa adv
from soup to nuts

filaberquí /fi.ɫa.beɾˈki/ /fi.ɫə.βərˈki/ n masc
brace

filador /fi.ɫaˈðo/ /fi.ɫaˈðoɾ/ /fi.ɫəˈðo/ n masc
spinner

filagarsa /fi.ɫaˈɣaɾ.sa/ /fi.ɫəˈɣar.sə/ n fem
frayed thread

filantrop /fi.ɫanˈtɾɔp/ /fi.ɫənˈtɾɔp/ n masc
philanthropist

filantròpicament /fi.ɫanˌtɾɔ.pi.kaˈmen/ /fi.ɫanˌtɾɔ.pi.kaˈment/ /fi.ɫənˌtɾɔ.pi.kəˈmen/ /fi.ɫənˌtɾɔ.pi.kəˈment/ adv
philanthropically

filar /fiˈɫa/ /fiˈɫaɾ/ v
spin

filar prim /fiˌɫaɾˈpɾim/ /fiˌɫaˈpɾim/ v
split hairs

filera /fiˈɫe.ɾa/ /fiˈɫe.ɾə/ n fem
row

filferro /fiɫˈfɛ.ro/ /fiɫˈfɛ.ru/ n masc
wire
Fil metàl·lic, especialment d’acer dolç, flexible i tenaç.

filial /fi.ɫiˈaɫ/ adj
filial
Propi del fill.

filial /fi.ɫiˈaɫ/ n fem
subsidiary
(economia) Empresa que està sota el control d’una altra empresa.

filigrana /fi.ɫiˈɣɾa.na/ /fi.ɫiˈɣɾa.nə/ n fem
filigree
Decoració artística feta amb fils de metall preciós entrellaçats.
Obra delicada i exquisida.
watermark
Senyal fet el paper en forma d'empremta transparent que és visible a contrallum.
Dades inserides en un fitxer digital, normalment imatges, per a la subsegüent comprovació dels crèdits.

filigranar /fi.ɫi.gɾaˈna/ /fi.ɫi.gɾaˈnaɾ/ /fi.ɫi.gɾəˈna/ v
filigree

filipí adj masc
Filipino
Relatiu o pertanyent a les Filipines.

filipí n masc
Filipino
Persona que habita o és originària de les Filipines.
Varietat del tagal parlada a les Filipines.

fill /ˈfij/ /ˈfiʎ/ n masc
son

filla /ˈfi.jə/ /ˈfi.ʎa/ /ˈfi.ʎə/ n fem
daughter

fillastra /fiˈjas.tɾə/ /fiˈʎas.tɾa/ /fiˈʎas.tɾə/ n fem
stepdaughter

fillastre /fiˈjas.tɾə/ /fiˈʎas.tɾe/ /fiˈʎas.tɾə/ n masc
stepson

fillol /fiˈjɔɫ/ /fiˈʎɔɫ/ n masc
godson

filmar /fiɫˈma/ /fiɫˈmaɾ/ v
film

filmoteca /fiɫ.moˈte.ka/ /fiɫ.moˈtɛ.kə/ /fiɫ.muˈtɛ.kə/ n fem
film library

filogènesi /fi.ɫoˈd͡ʒɛ.ne.zi/ /fi.ɫoˈʒɛ.ne.zi/ /fi.ɫoˈʒɛ.nə.zi/ /fi.ɫuˈʒɛ.nə.zi/ n fem
phylogenese

filologia /fi.ɫo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /fi.ɫo.ɫoˈʒi.a/ /fi.ɫo.ɫoˈʒi.ə/ /fi.ɫu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
philology
Estudi d'una llengua o d'un conjunt d'aquestes i de la seva literatura basant-se en els seus texts.

filològic /fi.ɫoˈɫɔ.d͡ʒik/ /fi.ɫoˈɫɔ.ʒik/ /fi.ɫuˈɫɔ.ʒik/ adj masc
philological

filològicament /fi.ɫoˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈmen/ /fi.ɫoˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈment/ /fi.ɫoˌɫɔ.ʒi.kaˈmen/ /fi.ɫoˌɫɔ.ʒi.kəˈment/ /fi.ɫuˌɫɔ.ʒi.kəˈmen/ adv
philologically

filosa /fiˈɫo.za/ /fiˈɫo.zə/ n fem
distaff

filosofar /fi.lo.zoˈfa/ /fi.lo.zoˈfaɾ/ /fi.ɫu.zuˈfa/ v
philosophize

filosofia /fi.ɫo.zoˈfi.a/ /fi.ɫo.zoˈfi.ə/ /fi.ɫu.zuˈfi.ə/ n fem
philosophy

filosofia de l'educació n fem
philosophy of education

filosòfic /fi.ɫoˈzɔ.fik/ /fi.ɫuˈzɔ.fik/ adj masc
philosophical

filosòficament /fi.ɫoˌzɔ.fi.kaˈmen/ /fi.ɫoˌzɔ.fi.kaˈment/ /fi.ɫoˌzɔ.fi.kəˈment/ /fi.ɫuˌzɔ.fi.kəˈmen/ adv
philosophically

filtració /fiɫ.tɾa.siˈo/ /fiɫ.tɾə.siˈo/ n fem
spoiler

filtrar /fiɫˈtɾa/ /fiɫˈtɾaɾ/ v
filter leak
Fer passar una cosa a través d'un filtre per separar els components.
Passar un líquid o un gas a través d'una superfície sòlida.
Deixar passar una informació que havia de ser secreta.

filtratge de textura n masc
texture filtering

filtre /ˈfiɫ.tɾe/ /ˈfiɫ.tɾə/ n masc
filter

fil·loxera /fi.ɫokˈse.ɾa/ /fi.ɫukˈse.ɾə/ /fiɫ.ɫokˈse.ɾa/ /fiɫ.ɫokˈse.ɾə/ /fiɫ.ɫukˈse.ɾə/ n fem
phylloxera

filòleg /fiˈɫɔ.ɫek/ /fiˈɫɔ.ɫək/ n masc
philologist

filòsof /fiˈlɔ.zof/ /fiˈɫɔ.zuf/ n masc
philosopher

final /fiˈnaɫ/ adj
final
Que acaba, conclou o perfecciona alguna cosa.

final /fiˈnaɫ/ n fem
final
Competició o prova última que determina el guanyador.

final /fiˈnaɫ/ n masc
end
fi, última part d'alguna cosa

finalitat /fi.na.ɫiˈtat/ /fi.nə.ɫiˈtat/ n fem
purpose

finalitzar /fi.na.ɫiˈd͡za/ /fi.na.ɫiˈza/ /fi.na.ɫiˈzaɾ/ /fi.nə.ɫiˈd͡za/ v
finalize

finalment /fiˌnaɫˈmen/ /fiˌnaɫˈment/ adv
finally eventually

finament /ˌfi.naˈmen/ /ˌfi.naˈment/ /ˌfi.nəˈmen/ /ˌfi.nəˈment/ adv
finely

finançar /fi.nanˈsa/ /fi.nanˈsaɾ/ /fi.nənˈsa/ v
finance

finca /ˈfiŋ.ka/ /ˈfiŋ.kə/ n fem
property

finestra /fiˈnes.tɾa/ n fem
window

finestram /fi.nesˈtɾam/ /fi.nəsˈtɾam/ n masc
fenestration

finestreta /fi.nesˈtɾe.ta/ /fi.nəsˈtɾə.tə/ /fi.nəsˈtɾɛ.tə/ n fem
glass
Obertura amb vidre en un vehicle.
ticket office
Finestra petita per a despatxar o per a atendre al públic.

fingir /fiɲˈd͡ʒi/ /fiɲˈd͡ʒiɾ/ /fiɲˈʒi/ v
feign

fingit /fiɲˈd͡ʒit/ /fiɲˈʒit/ adj masc
pretended

finir /fiˈni/ /fiˈniɾ/ v
finish
(transitiu) Acabar, donar fi.
(intransitiu) Acabar-se, tenir fi.

finlandès /fin.ɫənˈdəs/ /fin.ɫənˈdɛs/ adj masc
Finnish
Relatiu o pertanyent a Finlàndia.

finlandès /fin.ɫənˈdəs/ /fin.ɫənˈdɛs/ n masc
Finn
Habitant de Finlàndia

finolis /fiˈnɔ.ɫis/ adj
snobby

fins preposition
until

finta d'estic n fem
feint with the stick

finta de bot n fem
running fake

finta de cames n fem
body fake

finta de cap n fem
head fake

finta de cos n fem
body feint

finta de desmarcatge n fem
unguarding fake

finta de llançament n fem
fake throw

finta de passada n fem
fake pass

finta de pilota n fem
ball fake

finta de tir n fem
fake shot

finta sense pilota n fem
fake without the ball

finès /fiˈnes/ /fiˈnəs/ /fiˈnɛs/ adj masc
Finnish
Relatiu o pertanyent a l'antic poble establert a Finlàndia i voltants, la seva cultura o la llengua.

finès /fiˈnes/ /fiˈnəs/ /fiˈnɛs/ n masc
Finn
Individu de l'antic poble establert a Finlàndia i voltants
Finnish
(només singular) Llengua parlada a Finlàndia.

fiola /fiˈɔ.ɫa/ /fiˈɔ.ɫɔ/ /fiˈɔ.ɫə/ n fem
vial

fira /ˈfi.ɾa/ /ˈfi.ɾə/ n fem
fair

firma /ˈfir.mə/ /ˈfiɾ.ma/ n fem
firm
(economia) empresa o casa comercial

firmiana n fem
Chinese parasol tree

fisc /ˈfisk/ n masc
treasury

fiscal adj
fiscal

fiscal n neut
prosecutor

fiscalitzable /fis.ka.ɫiˈd͡za.βɫe/ /fis.ka.ɫiˈd͡zab.bɫe/ /fis.ka.ɫiˈza.bɫe/ /fis.kə.ɫiˈd͡za.βɫə/ /fis.kə.ɫiˈd͡zab.bɫə/ adj
controllable

fiscalitzar /fis.ka.ɫiˈd͡za/ /fis.ka.ɫiˈza/ /fis.ka.ɫiˈzaɾ/ /fis.kə.ɫiˈd͡za/ v
tax
(dret, economia) Sotmetre (ciutadans, béns, terrenys, etc.) al pagament tributari.
inspect
(figurat) Examinar amb minúcia les accions d'algú.
control
(dret) Sotmetre a un examen fiscal.

fiscorn /fisˈkɔrn/ n masc
flugelhorn

fisetèrids /fi.zeˈtɛ.ɾits/ /fi.zəˈtɛ.ɾits/ n masc
Physeteridae

fisiognomònicament /fi.zi.oŋ.noˌmɔ.ni.kaˈmen/ /fi.zi.oŋ.noˌmɔ.ni.kəˈment/ /fi.zi.oɡ.noˌmɔ.ni.kaˈmen/ /fi.zi.oɡ.noˌmɔ.ni.kaˈment/ /fi.zi.uŋ.nuˌmɔ.ni.kəˈmen/ adv
physiognomically

fisiològic /fi.zi.oˈɫɔ.d͡ʒik/ /fi.zi.oˈɫɔ.ʒik/ /fi.zi.uˈɫɔ.ʒik/ adj masc
physiological

fisiològicament /fi.zi.oˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈmen/ /fi.zi.oˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈment/ /fi.zi.oˌɫɔ.ʒi.kaˈmen/ /fi.zi.oˌɫɔ.ʒi.kəˈment/ /fi.zi.uˌɫɔ.ʒi.kəˈmen/ adv
physiologically

fisioteràpia /ˌfi.zi.o.teˈɾa.pi.a/ /ˌfi.zi.o.təˈɾa.pi.ə/ /ˌfi.zi.u.təˈɾa.pi.ə/ n fem
physical therapy

fisonomia /fi.zo.noˈmi.a/ /fi.zo.noˈmi.ə/ /fi.zu.nuˈmi.ə/ n fem
physiognomy

fissionar /fi.si.oˈna/ /fi.si.oˈnaɾ/ /fi.si.uˈna/ v
fission
Produir una fissió.

fissura /fiˈsu.ɾa/ /fiˈsu.ɾə/ n fem
fissure

fit /ˈfit/ adj masc
fixed

fita /ˈfi.ta/ n fem
milestone
Marca sobre el terra que serveix per a delimitar un terme o finca o bé per a marcar el recorregut d'una via, camí o carretera.

fitora /fiˈto.ɾa/ /fiˈto.ɾə/ n fem
fizgig

fitxa /ˈfi.t͡ʃa/ /ˈfi.t͡ʃə/ n masc
file
Quadre resum dels continguts sobre una informació, generalment es desa en ordre alfabètic.
token
Petites peces que té cada jugador en alguns jocs de taula com ara el parxís o en alguns jocs d'atzar com ara la ruleta.

fitxar /fiˈt͡ʃa/ /fiˈt͡ʃaɾ/ v
file
(transitiu) Anotar les dades en una fitxa.
sign
(transitiu) Contractar un jugador amb fitxa federativa.
clock
(intransitiu) Enregistrar un treballador l'hora de la seva arribada al lloc de treball.

fix /ˈfiks/ adj
fixed

fixament /ˌfik.saˈmen/ /ˌfik.saˈment/ /ˌfik.səˈmen/ /ˌfik.səˈment/ adv
fixedly
D’una manera fixa.

fixar /fikˈsa/ /fikˈsaɾ/ v
fix
Deixar una cosa ben subjecta a una altra, de forma immòbil.
establish
Establir de forma definitiva.
pay attention
(pronominal) Mirar amb molta atenció.

flabiol /fla.βiˈɔɫ/ /fɫə.βiˈɔɫ/ n masc
flabiol

flac /ˈfɫak/ adj masc
gaunt

flacament /ˌfɫa.kaˈmen/ /ˌfɫa.kaˈment/ /ˌfɫa.kəˈmen/ /ˌfɫa.kəˈment/ adv
feebly

flagell /fɫaˈd͡ʒeʎ/ /fɫaˈʒeʎ/ /fɫəˈʒeʎ/ n masc
whip

flagel·lar /fra.d͡ʒeɫˈɫa/ /fɫa.d͡ʒeɫˈɫaɾ/ /fɫa.d͡ʒeˈɫa/ /fɫa.ʒeɫˈɫa/ /fɫa.ʒeˈɫa/ /fɫə.ʒəɫˈɫa/ /fɫə.ʒəˈɫa/ v
whip

flageolet n masc
flageolet

flagrant /fɫaˈɣɾan/ /fɫaˈɣɾant/ /fɫəˈɣɾan/ /fɫəˈɣɾant/ adj
flagrant

flairar /fɫajˈɾa/ /fɫajˈɾaɾ/ /fɫəjˈɾa/ v
smell

flairosament /fɫajˌɾo.zaˈmen/ /fɫajˌɾo.zaˈment/ /fɫəjˌɾo.zəˈmen/ /fɫəjˌɾo.zəˈment/ adv
smellily

flam /ˈfɫam/ n masc
crème caramel
Dolç gelatinós de rovell d'ou, llet i sucre preparat al bany maria dins un motlle.

flama /ˈfɫa.ma/ /ˈfɫa.mə/ n fem
flame

flamant /fɫaˈman/ /fɫaˈmant/ /fɫəˈman/ /fɫəˈmant/ adj
brand new

flamenc /fɫaˈmeŋ/ /fɫaˈmeŋk/ /fɫəˈməŋk/ /fɫəˈmɛŋ/ /fɫəˈmɛŋk/ adj masc
Flemish
Relatiu o pertanyent a Flandes.
flamenco
Propi dels costums o l'art d'origen gitano incorporats al folklore andalús.

flamenc /fɫaˈmeŋ/ /fɫaˈmeŋk/ /fɫəˈməŋk/ /fɫəˈmɛŋ/ /fɫəˈmɛŋk/ n masc
Flemish
Persona que habita o és originària de Flandes.
flamenco
Música i cant d'origen gitano popular del folklore andalús.
flamingo
(epicè) Ocell de la família dels fenicoptèrids, de coll i bec llargs i plomatge rosat.

flascó /fɫasˈko/ /fɫəsˈko/ n masc
vial

flassada /fɫaˈsa.ða/ /fɫəˈsa.ðə/ n fem
blanket

flauta /ˈfɫaw.ta/ n fem
flute

flauta de Pan n fem
panpipe

flauta dolça n fem
recorder

flauta travessera n fem
transverse flute

flautista /fɫawˈtis.ta/ /fɫawˈtis.te/ /fɫəwˈtis.tə/ n neut
flutist

flautí /fɫawˈti/ /fɫəwˈti/ n masc
little flute

fleca /ˈfɫe.ka/ /ˈfɫɛ.kə/ n fem
bakery

flegma /ˈfɫeɡ.ma/ /ˈfɫɛɡ.mə/ n fem
phlegm

flegmàticament /fɫeɡˌma.ti.kaˈmen/ /fɫeɡˌma.ti.kaˈment/ /fɫəɡˌma.ti.kəˈmen/ /fɫəɡˌma.ti.kəˈment/ adv
phlegmatically

flegmó /fɫeɡˈmo/ /fɫəɡˈmo/ n masc
phlegmon

flequer /fɫeˈke/ /fɫeˈkeɾ/ /fɫəˈke/ n masc
baker

flerovi /fɫeˈɾɔ.βi/ /fɫəˈɾɔ.vi/ /fɫəˈɾɔ.βi/ n masc
flerovium

fletxa /ˈfɫe.t͡ʃa/ n fem
arrow
Vara prima amb punta aguda i normalment metàl·lica llançada com a projectil per un arc o una ballesta, emprada per a caçar animals o com a arma de guerra.
shaft
(billar) Part més prima d'un tac de dues o més peces, unida a la porra per un extrem.

flexatò /fɫek.saˈtɔ/ /fɫək.səˈtɔ/ n masc
flexatone

flexibilitat /fɫek.si.bi.ɫiˈtat/ /fɫək.si.βi.ɫiˈtat/ n fem
flexibility

flexible /fɫekˈsi.bɫe/ /fɫekˈsi.βɫe/ /fɫekˈsib.bɫe/ /fɫəkˈsi.βɫə/ /fɫəkˈsib.bɫə/ adj
flexible

flexionar /fɫek.si.oˈna/ /fɫek.si.oˈnaɾ/ /fɫək.si.oˈna/ /fɫək.si.uˈna/ v
inflect

flexiseguretat /fɫek.si.ze.ɣu.ɾeˈtat/ /fɫək.si.zə.ɣu.ɾəˈtat/ n fem
flex-security

flic n masc
flick

flip /ˈfɫip/ n masc
flick
(tennis de taula) Cop ofensiu executat sobre una pilota curta.
flip pass
(hoquei sobre gel) Passada executada aixecant el disc per mitjà d'un moviment ràpid dels canells, amb acompanyament de la pala de l'estic, que s'utilitza per a superar per sobre l'estic d'un adversari.

floc /ˈfɫɔk/ n masc
flake
Petita porció de neu.

flonjament /ˌfɫɔɲ.d͡ʒaˈmen/ /ˌfɫɔɲ.d͡ʒaˈment/ /ˌfɫɔɲ.ʒəˈmen/ /ˌfɫɔɲ.ʒəˈment/ adv
softly

flor /ˈfrɔr/ /ˈfɫo/ /ˈfɫɔ/ /ˈfɫɔɾ/ n fem
flower blossom

flora /ˈfɫɔ.ɾa/ /ˈfɫɔ.ɾə/ n fem
flora

florentí /fɫo.ɾenˈti/ /fɫo.ɾənˈti/ /fɫu.ɾənˈti/ adj masc
Florentine
Relatiu o pertanyent a Florència.

florentí /fɫo.ɾenˈti/ /fɫo.ɾənˈti/ /fɫu.ɾənˈti/ n masc
Florentine
Persona que habita o és originària de Florència.

floridament /fɫoˌɾi.ðaˈmen/ /fɫoˌɾi.ðaˈment/ /fɫoˌɾi.ðəˈment/ /fɫuˌɾi.ðəˈmen/ adv
flourishingly

floridura /fɫo.ɾiˈðu.ɾa/ /fɫo.ɾiˈðu.ɾə/ /fɫu.ɾiˈðu.ɾə/ n fem
mold

florilegi /fɫo.ɾiˈɫɛ.d͡ʒi/ /fɫo.ɾiˈɫɛ.ʒi/ /fɫu.ɾiˈɫɛ.ʒi/ n masc
florilegium

florir /fɫoˈɾi/ /fɫoˈɾiɾ/ /fɫuˈɾi/ v
flourish blühen
Obrir-se les flors o fer-ne flors una planta.

floronco /fɫoˈɾoŋ.ko/ /fɫuˈɾoŋ.ku/ n masc
furuncle

florí /fɫoˈɾi/ /fɫuˈɾi/ n masc
guilder

flota /ˈfɫɔ.ta/ /ˈfɫɔ.tɔ/ /ˈfɫɔ.tə/ n fem
fleet

flotació /fɫo.ta.siˈo/ /fɫo.tə.siˈo/ /fɫu.tə.siˈo/ n fem
flotation

flotar /fɫoˈta/ /fɫoˈtaɾ/ /fɫuˈta/ v
sag off
(basquetbol) Marcar un jugador des d'una certa distància per tenir la possibilitat de fer altres accions defensives, com ara interceptar una passada o ajudar un company d'equip.

flotilla /fɫoˈti.ʎa/ /fɫoˈti.ʎə/ /fɫuˈti.ʎə/ n fem
flotilla

fluctuar /fɫuk.tuˈa/ /fɫuk.tuˈaɾ/ v
fluctuate

fluid /ˈfɫujt/ n masc
fluid
Material quan pren un estat gasós, líquid o pastós, pel fet d'adaptar-se fàcilment a la forma del continent que l'inclou.

fluidament /ˌfɫuj.ðaˈmen/ /ˌfɫuj.ðaˈment/ /ˌfɫuj.ðəˈmen/ /ˌfɫuj.ðəˈment/ /ˌfɫwi.ðaˈmen/ adv
fluidly

fluir /fɫuˈi/ /fɫuˈiɾ/ v
flow

fluix /ˈfɫujʃ/ /ˈfɫuʃ/ adj masc
loose
Mancat de força.

fluix /ˈfɫujʃ/ /ˈfɫuʃ/ adv
weak
Amb poca força.

fluix /ˈfɫujʃ/ /ˈfɫuʃ/ n masc
flux
Vessament d’un líquid orgànic, especialment el fluix vaginal.

fluixament /ˌfɫu.ʃaˈmen/ /ˌfɫu.ʃəˈmen/ /ˌfɫu.ʃəˈment/ /ˌfɫuj.ʃaˈmen/ /ˌfɫuj.ʃaˈment/ adv
softly

fluor /fɫuˈor/ n masc
fluorine

fluvisòl /fɫu.viˈsɔɫ/ /fɫu.viˈsɔɫ/ /fɫu.βiˈsɔɫ/ n masc
fluvisol

flux /ˈfɫuks/ n masc
flow

flux de caixa /ˌfɫukz.ðeˈka.ʃa/ /ˌfɫukz.ðeˈkaj.ʃa/ n masc
cash flow

fluïdal /fɫu.iˈðaɫ/ adj
fluidal

flàccid /ˈfɫak.sit/ adj masc
flaccid

flèbilment /ˌfɫɛ.biɫˈmen/ /ˌfɫɛ.biɫˈment/ /ˌfɫɛ.βiɫˈmen/ adv
dolefully

flòridament /ˌfɫɔ.ɾi.ðaˈmen/ /ˌfɫɔ.ɾi.ðaˈment/ /ˌfɫɔ.ɾi.ðəˈmen/ /ˌfɫɔ.ɾi.ðəˈment/ adv
floristically

foc n masc
fire
Quelcom que crema, que produeix combustió.
Encenedor, llumí, misto.
Un dels elements de l'antiguitat (referit tant al foc físic, a la foguera) com al metafòric.
Tret d'arma, acte de disparar

foca /ˈfo.ka/ /ˈfo.kə/ n fem
seal

foca barbuda n fem
bearded seal

foca blanca n fem
crabeater seal

foca comuna n fem
harbour seal

foca de Groenlàndia n fem
harp seal

foca de Ross n fem
Ross seal

foca de Weddell n fem
Weddell seal

foca de bandes n fem
ribbon seal

foca de cresta n fem
hooded seal

foca del Baikal n fem
Baikal seal

foca del Caspi n fem
Caspian seal

foca grisa n fem
grey seal

foca lleopard n fem
leopard seal

foca marbrada n fem
ringed seal

foca monjo de Hawaii n fem
Hawaiian monk seal

foca monjo del Carib n fem
Caribbean monk seal

foca tacada n fem
larga seal

focal /foˈkaɫ/ /fuˈkaɫ/ adj
focal

focus /ˈfɔ.kus/ n masc
focus
(física) Punt de convergència d’un feix de radiacions.
(geometria) Punt que manté una relació constant amb els punts d’un corba.
floodlight
Feix molt intens de llum que es concentra en un punt determinat.

fogainer /fo.ɣajˈne/ /fo.ɣajˈneɾ/ /fo.ɣəjˈne/ /fu.ɣəjˈne/ n masc
stoker

fogassa /foˈɣa.sə/ /fuˈɣa.sə/ n fem
flatbread
Pa rodó aplanat.

fogosament /foˌɣo.zaˈmen/ /foˌɣo.zaˈment/ /foˌɣo.zəˈment/ /fuˌɣo.zəˈmen/ adv
fierily

fogot /foˈɣɔt/ /fuˈɣɔt/ n masc
suffocation
Sensació de calor sobtada que experimenta una persona.

foguera /foˈɣe.ɾa/ /foˈɣe.ɾə/ /fuˈɣe.ɾə/ n fem
campfire

fogó /foˈɣo/ /fuˈɣo/ n masc
burner
Suport on es produeix combustió per a cuinar o escalfar.

foie gras /ˌfwaˈɣɾas/ n masc
foie gras

folgadament /foɫˌɣa.ðaˈmen/ /foɫˌɣa.ðaˈment/ /foɫˌɣa.ðəˈment/ /fuɫˌɣa.ðəˈmen/ adv
comfortably

foli /ˈfɔ.ɫi/ n masc
folio

folklore /fuɫˈkɫɔ.ɾə/ /ˌfɔɫˈkɫɔɾ/ n masc
folklore

foll /ˈfoʎ/ adj masc
mad

follament /ˌfo.ʎaˈmen/ /ˌfo.ʎaˈment/ /ˌfo.ʎəˈmen/ /ˌfo.ʎəˈment/ adv
madly

follar /foˈʎa/ /foˈʎaɾ/ /fuˈʎa/ v
tread
(viticultura) Esprémer el raïm veremat trepitjant-lo per extreure'n el most.
fuck
(vulgarisme) Fornicar, tenir relacions sexuals.

follet /foˈʎet/ /foˈʎət/ /fuˈʎɛt/ n masc
sprite
Personatge de l'imaginari popular, trapella però no especialment cruel. Se'l representa típicament com un humanoide petit i amb les orelles punxegudes.

folrar /foɫˈra/ /foɫˈraɾ/ /fuɫˈra/ v
line

folre /ˈfoɫ.re/ /ˈfɔɫ.rə/ n masc
lining

fol·licle /foɫˈɫi.kɫe/ /foɫˈɫi.kɫə/ /foˈɫi.kɫe/ /fuɫˈɫi.kɫə/ /fuˈɫi.kɫə/ n masc
follicle
(botànica) Fruit sec originat d'un sol carpel, que a l'obrir-se per alliberar les seves llavors es divideix en llargada en una sola zona de ruptura, a diferència d'una llegum què s'obre a la sutura ventral i a la dorsal, per alliberar les llavors.

fomentar /fo.menˈta/ /fo.menˈtaɾ/ /fu.mənˈta/ v
provide

fona /ˈfo.na/ /ˈfo.nə/ n fem
sling
Arma per a caçar o per a la guerra, consistent en una corda no gaire llarga amb una part més ampla en el mig. El funcionament és el següent: s'agafada pels dos extrems, es col·loca un projectil en la part ampla del mig, es fa voleiar en cercles per impel·lir energia cinètica al projectil fins que es deixa anar un extrem de la corda, la qual cosa allibera el projectil del moviment circular i el dirigeix en moviment recte al seu objectiu.

fonador /fo.naˈðo/ /fo.naˈðoɾ/ /fo.nəˈðo/ /fu.nəˈðo/ adj masc
phonatory

fonament /fo.naˈmen/ /fo.naˈment/ /fo.nəˈment/ /fu.nəˈmen/ n masc
foundation
Dipòsit de material sòlid, prèvi a la construcció d'un edifici, que es fa servir com a base ferma i anivellada.
Argument jurídic en què es basa una petició o demanda.

fonamental /fo.na.menˈtaɫ/ /fo.nə.mənˈtaɫ/ /fu.nə.mənˈtaɫ/ adj
fundamental

fonamentalisme /fo.na.men.taˈɫiz.me/ /fo.nə.mən.təˈɫiz.mə/ /fu.nə.mən.təˈɫiz.mə/ n masc
fundamentalism

fonamentalment /fo.na.menˌtaɫˈmen/ /fo.na.menˌtaɫˈment/ /fo.nə.mənˌtaɫˈment/ /fu.nə.mənˌtaɫˈmen/ adv
fundamentally

fonda /ˈfon.da/ n fem
inn

fondo /ˈfon.do/ /ˈfon.du/ adj masc
deep

fondre /ˈfon.dɾe/ /ˈfon.dɾə/ v
melt
(transitiu, pronominal) Fer passar un sòlid a líquid aplicant calor.
fuse
(pronominal) Trencar-se el filament per una sobrecàrrega elèctrica.
cast
(transitiu) Fabricar un objecte amb un motlle i una substància feta líquida.
melt away
(pronominal) Desaparèixer sobtadament.

fondue xinesa n fem
Chinese fondue

foner /foˈne/ /foˈneɾ/ /fuˈne/ n masc
slinger

fong /ˈfoŋ/ /ˈfoŋk/ /ˈfoŋk/ n masc
fungus

fonoll /foˈnoʎ/ /fuˈnoj/ /fuˈnoʎ/ n masc
fennel

fonoteca /fo.noˈte.ka/ /fo.noˈtɛ.kə/ /fu.nuˈtɛ.kə/ n fem
phonograph records library

fons n masc
end of the court
(tennis) Cadascuna de les dues zones d'una pista de joc més pròximes al costat interior de les línies de fons.
lunge
(bàdminton) Passa llarga feta amb la cama corresponent al braç amb què el jugador sosté la raqueta al final d'un desplaçament per a arribar al volant.
fondo
(pilota basca) Extrem inferior còncau d'una cesta punta.

fons endavant n masc
forward lunge

fons enrere n masc
backward lunge

fons lateral n masc
side lunge

font /ˈfon/ /ˈfun/ /ˈfɔn/ /ˈfɔnt/ n fem
spring
Punt d'on brolla un curs d'aigua.

font del currículum n fem
source of curriculum

fonèticament /foˌnɛ.ti.kaˈmen/ /foˌnɛ.ti.kaˈment/ /foˌnɛ.ti.kəˈment/ /fuˌnɛ.ti.kəˈmen/ adv
phonetically

foques /ˈfo.kes/ /ˈfo.kəs/ n fem
earless seals
Família de mamífers marins carnívors pinnípedes amb les potes posteriors girades enrere (Phocidae).

fora /ˈfɔ.ɾa/ /ˈfɔ.ɾɔ/ /ˈfɔ.ɾə/ Interjection
out
(esports de raqueta) Expressió amb què el jutge de línia o l'anotador anuncia que la pilota o el volant ha sortit dels límits de la pista de joc.
foul
(beisbol) Expressió amb què un dels àrbitres indica que la pilota ha caigut al terreny de fora.

fora /ˈfɔ.ɾa/ /ˈfɔ.ɾɔ/ /ˈfɔ.ɾə/ adv
outside out
A l'exterior de

fora de banda adv
out of bounds

fora de banda n masc
out

fora de combat adv
knockout

fora de joc n masc
offside
(futbol, rugbi, waterpolo) Situació de joc consistent en la localització d'un atacant sense pilota en una posició determinada del camp contrari susceptible de fer-lo incórrer en falta.
(hoquei sobre patins) Situació de joc consistent en la immobilització de la bola entre les guardes o les cames del porter o bé en una part exterior de la carcassa de la porteria.
(hoquei sobre gel) Falta d'un atacant consistent a penetrar abans que el disc en la zona d'atac, amb tots dos patins a l'interior d'aquesta zona o bé a sobre la línia blava.
(futbol americà) Falta d'un defensor consistent a penetrar en la línia de scrimmage mentre s'efectua l'snap.

fora de joc diferit n masc
delayed offside

fora de límits adv
out of bounds

foradar /fo.ɾaˈða/ /fo.ɾaˈðaɾ/ /fo.ɾəˈða/ /fu.ɾəˈða/ v
pierce

foradataps /foˌɾa.ðaˈtaps/ /foˌɾa.ðəˈtaps/ /fuˌɾa.ðəˈtaps/ n masc
cork borer

foraster /fo.ɾasˈte/ /fo.ɾasˈteɾ/ /fo.ɾəsˈte/ /fu.ɾəsˈte/ adj masc
stranger

forat /foˈɾat/ /fuˈɾat/ n masc
hole golf hole
(golf) Cadascun dels terrenys delimitats d'un camp de golf que comprenen un lloc de sortida, un carrer, obstacles, un green i el rough adjacent.
hole
(pilota basca) Cadascun dels espais que queden sense cobrir entre les posicions dels jugadors a la canxa.

forat de desempat n masc
extra hole

forat en un n masc
ace

forat negre /foˌɾadˈne.ɣɾe/ /foˌɾadˈnə.ɣɾə/ /fuˌɾadˈnɛ.ɣɾə/ n masc
black hole

forca /ˈfor.kə/ /ˈfoɾ.ka/ n fem
gallows
Instal·lació per a executar els condemnats a mort composta per una estructura, típicament de fusta, d'on penja una corda que ha de lligar el coll de la víctima i per on quedarà suspès el seu cos provocant la mort per estrangulació.

forcadella /foɾ.kaˈðe.ʎa/ /foɾ.kəˈðe.ʎə/ /fur.kəˈðe.ʎə/ n fem
swallowtail sea perch

forcadella falsa n fem
parrot seaperch

forcar /forˈka/ /foɾˈka/ /foɾˈkaɾ/ /furˈka/ v
furcate

forcat /foɾˈkat/ /furˈkat/ adj masc
fork junction
Dit del camí que es divideix en dos.

forces aèries n fem
air forces

forcívolament /forˌsi.βo.ɫaˈmen/ /foɾˌsi.vo.ɫaˈment/ /foɾˌsi.vo.ɫəˈment/ /foɾˌsi.βo.ɫaˈmen/ /furˌsi.vu.ɫəˈmen/ /furˌsi.βu.ɫəˈmen/ adv
forcefully

forense /foˈɾen.se/ /fuˈɾɛn.sə/ adj
forensic

forest /foˈɾest/ /fuˈɾest/ n fem
forest
(literari) Boscúria, selva.
(dret) Terreny no cultivat sotmès a l’administració pública.

forestal /fo.ɾesˈtaɫ/ /fo.ɾəsˈtaɫ/ /fu.ɾəsˈtaɫ/ adj
forest

forfet /foɾˈfet/ /furˈfɛt/ n masc
pass

forja /ˈfɔr.d͡ʒa/ /ˈfɔr.ʒə/ /ˈfɔɾ.d͡ʒa/ /ˈfɔɾ.d͡ʒɔ/ n fem
forge

forma /ˈfor.mə/ /ˈfoɾ.ma/ n fem
shape form

formació /foɾ.ma.siˈo/ /foɾ.mə.siˈo/ /fur.mə.siˈo/ n fem
formation

formació a l'organització n fem
in-company training

formació australiana n fem
Australian doubles

formació contínua n fem
continuing education

formació de recepció n fem
receiving formation

formació de servei n fem
formation at own service

formació del professorat n fem
teacher education

formació en W n fem
W formation

formació inicial n fem
initial training

formació ocupacional n fem
job training

formació permanent n fem
continuing education

formació professional n fem
vocational education

formació professional de grau mitjà n fem
intermediate specific vocational training

formació professional de grau superior n fem
advanced specific vocational training

formador /for.maˈðo/ /foɾ.maˈðoɾ/ /foɾ.məˈðo/ /fur.məˈðo/ n masc
trainer

formal /foɾˈmaɫ/ /furˈmaɫ/ adj
formal

formalment /forˌmaɫˈmen/ /foɾˌmaɫˈmen/ /foɾˌmaɫˈment/ /furˌmaɫˈmen/ adv
formally

formar /forˈma/ /foɾˈma/ /foɾˈmaɾ/ /furˈma/ v
form shape
Donar forma

format /foɾˈmat/ /furˈmat/ n masc
format

formatació /foɾ.ma.ta.siˈo/ /foɾ.mə.tə.siˈo/ /fur.mə.tə.siˈo/ n masc
formatting

formatar /for.maˈta/ /foɾ.maˈta/ /foɾ.maˈtaɾ/ /foɾ.məˈta/ /fur.məˈta/ v
format

formatge /foɾˈma.d͡ʒə/ /furˈma.d͡ʒə/ n masc
cheese

formidable /for.miˈðab.bɫe/ /foɾ.miˈða.bɫe/ /foɾ.miˈða.βɫe/ /foɾ.miˈðab.bɫə/ /fur.miˈða.βɫə/ /fur.miˈðab.bɫə/ adj
formidable

formidablement /for.miˌðab.bɫeˈmen/ /foɾ.miˌða.bɫeˈment/ /foɾ.miˌða.βɫeˈmen/ /foɾ.miˌðab.bɫəˈment/ /fur.miˌða.βɫəˈmen/ /fur.miˌðab.bɫəˈmen/ adv
formidably

formiga /foɾˈmi.ɣə/ /furˈmi.ɣə/ n fem
ant pismire

formigó /foɾ.miˈɣo/ /fur.miˈɣo/ n masc
concrete formication
Material de construcció força dur quan solidifica, compost per una mescla de diverses parts sòlides (grava, còdols, arena), un aglutinant (ciment, calç, etc.) i aigua.
Sensació a la pell semblant al moviment de formigues, causada per una mala circulació de la sang.

formulari /foɾ.muˈɫa.ɾi/ /fur.muˈɫa.ɾi/ n masc
form

forn n masc
bakery furnace oven
Lloc clos dins el qual un tipus d'energia, generalment química o elèctrica, es transforma en energia calorífica per tal de transformar física o químicament la matèria que s'introdueix.

forn de microones n masc
microwave oven

fornada /foɾˈna.ða/ /foɾˈna.ðə/ /furˈna.ðə/ n fem
batch
Quantitat de pa o d'un altre aliment que es cou de cop en un forn.
(figurat) Grup de persones relacionats entre si perquè són de la mateixa promoció lectiva, d'un mateix any esportiu, etc.

forner /forˈne/ /foɾˈne/ /furˈne/ n masc
baker

fornicació /foɾ.ni.ka.siˈo/ /foɾ.ni.kə.siˈo/ /fur.ni.kə.siˈo/ n fem
fornication

fornicar /for.niˈka/ /foɾ.niˈka/ /foɾ.niˈkaɾ/ /fur.niˈka/ v
fornicate

fornir /forˈni/ /foɾˈni/ /foɾˈniɾ/ /furˈni/ v
supply

forquilla /foɾˈki.ʎa/ /foɾˈki.ʎə/ /furˈki.ʎə/ n fem
fork
Cobert per menjar dotat de vàries puntes.

forrellat /fo.reˈʎat/ /fo.rəˈʎat/ /fu.raˈʎat/ /fu.rəˈjat/ /fu.rəˈʎat/ n masc
bolt

fort adj masc
strong
Dotat de fortalesa, robust.
intense
De gran importància o intensitat.

fort adv
strongly
Amb força.

fort n masc
fort
Construcció permanent de defensa d'un indret.

forta maror n fem
moderate sea

fortalesa /foɾ.taˈɫe.za/ /foɾ.təˈɫə.zə/ /fur.təˈɫɛ.zə/ n fem
strength
Qualitat d'ésser fort en sentit espiritual o moral.
fortress
Construcció per a protegir un indret, amb torres, muralles i bones defenses.

fortament /ˌfɔr.taˈmen/ /ˌfɔr.təˈmen/ /ˌfɔɾ.taˈmen/ /ˌfɔɾ.taˈment/ /ˌfɔɾ.təˈment/ adv
strongly

forte /ˈfɔɾ.te/ adv
forte

fortificació /foɾ.ti.fi.ka.siˈo/ /foɾ.ti.fi.kə.siˈo/ /fur.ti.fi.kə.siˈo/ n fem
fortification
Edifici pensat per resistir l'atac de l'enemic.

fortissimo /forˈti.si.mo/ adv
fortissimo

fortitud /foɾ.tiˈtut/ /fur.tiˈtut/ n fem
fortitude

fortuna /foɾˈtu.na/ /foɾˈtu.nə/ /furˈtu.nə/ n fem
fortune
Sort, particularment quan és bona.
Patrimoni o propietats que hom posseeix.

fortunal /foɾ.tuˈnaɫ/ /fur.tuˈnaɫ/ adj
favorable
(antic) favorable

fortuïtament /for.tuˌi.taˈmen/ /foɾ.tuˌi.taˈmen/ /foɾ.tuˌi.taˈment/ /foɾ.tuˌi.təˈment/ /fur.tuˌi.təˈmen/ adv
fortuitously

forà /foˈɾa/ /fuˈɾa/ adj masc
foreign

força /ˈfɔr.sa/ /ˈfɔɾ.sa/ /ˈfɔɾ.sɔ/ n fem
force strength

força magnetomotriu n fem
magnetomotive force

forçadament /forˌsa.ðaˈmen/ /foɾˌsa.ðaˈmen/ /foɾˌsa.ðaˈment/ /foɾˌsa.ðəˈment/ /furˌsa.ðəˈmen/ adv
inevitably

forçar /forˈsa/ /forˈsaɾ/ /furˈsa/ v
force

forçar una eliminació v
force out

forçar una falta personal v
charge an opponent

forçosament /forˌso.zaˈmen/ /foɾˌso.zaˈmen/ /foɾˌso.zaˈment/ /foɾˌso.zəˈment/ /furˌso.zəˈmen/ adv
compulsorily

forçut /foɾˈsut/ /furˈsut/ adj masc
tough

fosc adj masc
dark
Sense llum.

foscament /ˌfos.kaˈmen/ /ˌfos.kaˈment/ /ˌfos.kəˈmen/ /ˌfos.kəˈment/ adv
sombrely

foscor /fosˈko/ /fosˈkoɾ/ /fusˈko/ n fem
darkness

fossa /ˈfo.sa/ /ˈfo.sə/ /ˈfɔ.sa/ /ˈfɔ.sɔ/ /ˈfɔ.sə/ n fem
pit

fossa nasal n fem
nasal cavity

fossat /foˈsat/ /fuˈsat/ n masc
pit

fossilització /fo.si.ɫi.d͡za.siˈo/ /fo.si.ɫi.d͡zə.siˈo/ /fo.si.ɫi.za.siˈo/ /fu.si.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
fossilisation

fotesa /foˈte.za/ /foˈtə.zə/ /fuˈtɛ.zə/ n fem
trifle
Cosa insignificant, sense importància, utilitat o interès, desproveïda de sentit.

fotimer /fo.tiˈme/ /fo.tiˈmeɾ/ /fu.tiˈme/ n masc
shedload

fotja /ˈfo.d͡ʒa/ /ˈfo.d͡ʒə/ /ˈfɔ.d͡ʒa/ /ˈfɔ.d͡ʒɔ/ /ˈfɔ.d͡ʒə/ n fem
coot
Ocell de la família dels ràl·lids, de plomatge negre i bec blanc amb una placa còrnia blanca al front (Fulica atra).
pool
Sot ple d’aigua o de fang.

foto /ˈfo.to/ /ˈfo.tu/ n fem
photo

fotocopiadora /fo.to.ko.pi.aˈðo.ɾa/ /fo.to.ko.pi.əˈðo.ɾə/ /fu.tu.ku.pi.əˈðo.ɾə/ n fem
photocopier

fotografia /fo.to.ɣɾaˈfi.a/ /fo.to.ɣɾəˈfi.ə/ /fu.tu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
photography

fotograma /fo.toˈɣɾa.ma/ /fo.toˈɣɾa.mə/ /fu.tuˈɣɾa.mə/ n masc
photogram

fotogrames per segon n masc
frame rate

fotogràficament /fo.toˌɣɾa.fi.kaˈmen/ /fo.toˌɣɾa.fi.kaˈment/ /fo.toˌɣɾa.fi.kəˈment/ /fu.tuˌɣɾa.fi.kəˈmen/ adv
photographically

fotogènia /fo.toˈd͡ʒɛ.ni.a/ /fo.toˈʒɛ.ni.a/ /fo.toˈʒɛ.ni.ə/ /fu.tuˈʒɛ.ni.ə/ n fem
photogenicity

fotoparament /ˌfo.to.pa.ɾaˈmen/ /ˌfo.to.pa.ɾaˈment/ /ˌfo.to.pə.ɾəˈment/ /ˌfo.tu.pə.ɾəˈmen/ n masc
phototrapping

fotoperiodisme /ˌfo.to.pe.ɾi.oˈðiz.me/ /ˌfo.to.pə.ɾi.oˈðiz.mə/ /ˌfo.tu.pə.ɾi.uˈðiz.mə/ n masc
photojournalism

fotosíntesi /ˌfo.toˈsin.te.zi/ /ˌfo.toˈsin.tə.zi/ /ˌfo.tuˈsin.tə.zi/ n fem
photosynthesis

fotovoltaic /fo.to.voɫˈtajk/ /fo.to.βoɫˈtajk/ /fu.tu.vuɫˈtajk/ /fu.tu.βuɫˈtajk/ adj masc
photovoltaic
Relatiu a l'electricitat generada per efecte de la llum.

fotre /ˈfo.tɾe/ /ˈfo.tɾə/ v
fuck do
(vulgarisme, intransitiu) Fer el coit, l’acte sexual.
bug
(col·loquial, transitiu) Molestar, perjudicar, danyar, voler-li mal, a algú.
give
(col·loquial, usat en tercera persona) No importar una cosa o un fet, ésser indiferent, ésser igual.

fotut /foˈtut/ /fuˈtut/ adj masc
fucked
(col·loquial) Que es troba en una situació difícil, crítica, desesperada.
(col·loquial) Que deixa en una situació difícil, crítica, desesperada.
fucking
(col·loquial) Anteposat al nom, hostil, menyspreatiu, desplaent.

fotòlisi /foˈtɔ.ɫi.zi/ /fuˈtɔ.ɫi.zi/ n fem
photolysis

fotó /foˈto/ /fuˈto/ n masc
photon

foursome n masc
foursome

fracció /fɾak.siˈo/ /fɾək.siˈo/ n fem
fraction
Cadascun dels fragments resultants d'una partició. Ex.:"Això que hem trobat és una fracció d'una antiga gerra".
Expressió numèrica emprada en matemàtica en què es té en compte una part en relació al nombre total de parts del que abans era una totalitat.

fractal /fɾakˈtaɫ/ /fɾəkˈtaɫ/ adj
fractal
Relatiu a les fractals.

fractal /fɾakˈtaɫ/ /fɾəkˈtaɫ/ n fem
fractal
(geometria) Figura composta per unes formes cadascuna de les quals alhora està formada per les mateixes formes (en mida inferior) i així reiteradament i infinita.

fractura /fɾakˈtu.ɾa/ /fɾəkˈtu.ɾə/ n fem
fracture

fracàs /fɾaˈkas/ /fɾəˈkas/ n masc
failure

fracàs escolar n masc
school failure

fragata /fɾaˈɣa.ta/ /fɾəˈɣa.tə/ n fem
frigate

fragilitzar /fɾa.d͡ʒi.ɫiˈza/ /fɾa.d͡ʒi.ɫiˈzaɾ/ /fɾa.ʒi.ɫiˈd͡za/ /fɾə.ʒi.ɫiˈd͡za/ v
traumatise

fragmentari /fɾaɡ.menˈta.ɾi/ /fɾəɡ.mənˈta.ɾi/ adj masc
fragmentary

fragmentàriament /fɾaɡ.menˌta.ɾi.aˈmen/ /fɾaɡ.menˌta.ɾi.aˈment/ /fɾəɡ.mənˌta.ɾi.əˈmen/ /fɾəɡ.mənˌta.ɾi.əˈment/ adv
fragmentarily

fragor /fɾaˈɣoɾ/ /fɾəˈɣor/ n
din

franc /ˈfɾaŋ/ /ˈfɾaŋk/ /ˈfɾaŋk/ n masc
franc
Moneda d'origen francès i d'altres estats francòfons.

franc albir n masc
free will

francament /ˌfɾaŋ.kaˈmen/ /ˌfɾaŋ.kaˈment/ /ˌfɾaŋ.kəˈmen/ /ˌfɾaŋ.kəˈment/ adv
frankly

franci n masc
francium

francmaçoneria /ˌfɾaŋ.ma.so.neˈɾi.a/ /ˌfɾaŋ.mə.so.nəˈɾi.ə/ /ˌfɾaŋ.mə.su.nəˈɾi.ə/ n fem
Freemasonry freemasonry

francmaçó /ˌfɾaŋ.maˈso/ n masc
Freemason freemason

francès /fɾənˈsəs/ /fɾənˈsɛs/ adj masc
French
Relatiu o pertanyent a França, als seus habitants o a la llengua francesa.

francès /fɾənˈsəs/ /fɾənˈsɛs/ n masc
French
(gentilici) Individu natural de França.
(només singular) Llengua romànica parlada a França, al Quebec, a Valònia, a la Suïssa Romanya, al Congo i a la majoria d'excolònies franceses.

francès antic n masc
Old French

francès mitjà n masc
Middle French

franel·la /fɾaˈnɛ.ɫa/ /fɾaˈnɛ.ɫɛ/ /fɾaˈnɛɫ.ɫa/ /fɾəˈnɛ.ɫə/ /fɾəˈnɛɫ.ɫə/ n fem
flannel

franel·lògraf /fɾa.neɫˈɫɔ.ɣɾaf/ /fɾa.neˈɫɔ.ɣɾaf/ /fɾə.nəɫˈɫɔ.ɣɾəf/ /fɾə.nəˈɫɔ.ɣɾəf/ n masc
flannelgraph

franja /ˈfɾaɲ.d͡ʒa/ n fem
fringe
Espai llarg i estret.

franqueig /fɾaŋˈket͡ʃ/ /fɾəŋˈkət͡ʃ/ /fɾəŋˈkɛt͡ʃ/ n masc
postage

franquejar /fɾaŋ.keˈd͡ʒa/ /fɾaŋ.keˈd͡ʒaɾ/ /fɾaŋ.keˈʒa/ /fɾəŋ.kəˈd͡ʒa/ /fɾəŋ.kəˈʒa/ v
be frank cross prepay
Pagar el cost de l'enviament d'una carta o un paquet.
Alliberar del pagament de taxes.
Anar més enllà d'un obstacle.
Tractar algú amb franquesa.

franquesa /fɾaŋˈke.za/ /fɾəŋˈkə.zə/ /fɾəŋˈkɛ.zə/ n fem
frankness

franquisme /fɾaŋˈkiz.me/ /fɾəŋˈkiz.mə/ n masc
Francoism

franquista /fɾaŋˈkis.ta/ /fɾaŋˈkis.te/ /fɾəŋˈkis.tə/ adj
franquist

frare /ˈfɫa.ɾe/ /ˈfɫa.ɾi/ /ˈfɾa.ɾa/ /ˈfɾa.ɾe/ /ˈfɾa.ɾə/ /ˈfɾa.ɾə/ n masc
friar
Home que viu la seva religiositat en un monestir, amb altres companys.

fraret /fɾaˈɾet/ /fɾəˈɾət/ /fɾəˈɾɛt/ n masc
puffin
Ocell de la família dels àlcids, de plomatge blanc i negre, de bec triangular comprimit (Fratercula arctica).

frase /ˈfɾa.ze/ n fem
Sentence sentence
Unió de subjecte i predicat, oració.

frase feta /ˌfɾa.ze n fem
set phrase

fraseologia /fɾə.zə.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
wordage

fraternalment /fɾa.terˌnaɫˈmen/ /fɾa.teɾˌnaɫˈmen/ /fɾa.teɾˌnaɫˈment/ /fɾə.tərˌnaɫˈmen/ /fɾə.təɾˌnaɫˈment/ adv
fraternally

fraternitat /fɾa.teɾ.niˈtat/ /fɾə.tər.niˈtat/ n fem
fraternity

fraternitzar /fɾa.teɾ.niˈd͡za/ /fɾa.teɾ.niˈzaɾ/ /fɾə.təɾ.nidˈza/ v
fraternize

frau /ˈfɾaw/ n masc
fraud

fraudulentament /fɾaw.ðuˌɫen.taˈmen/ /fɾaw.ðuˌɫen.taˈment/ /fɾəw.ðuˌɫen.təˈmen/ /fɾəw.ðuˌɫen.təˈment/ adv
fraudulently

fre /ˈfɾe/ /ˈfɾə/ /ˈfɾɛ/ n masc
brake

fred /ˈfɾet/ /ˈfɾət/ /ˈfɾɛt/ adj masc
cold chilly
De baixa temperatura.

fred /ˈfɾet/ /ˈfɾət/ /ˈfɾɛt/ n masc
cold
Sensació experimentada en baixar la temperatura.

fredament /ˌfɾe.ðaˈmen/ /ˌfɾe.ðaˈment/ /ˌfɾə.ðəˈment/ /ˌfɾɛ.ðəˈmen/ adv
coldly

fredolic /fɾe.ðoˈɫik/ /fɾə.ðoˈɫik/ /fɾə.ðuˈɫik/ adj masc
chilly
Que té fred quan els altres no en tenen.

fredor /fɾeˈðo/ /fɾeˈðoɾ/ /fɾəˈðo/ n fem
coldness

fregador /fɾe.ɣaˈðo/ /fɾe.ɣaˈðoɾ/ /fɾə.ɣəˈðo/ n masc
rubber
Qui frega.

fregall /fɾeˈɣaʎ/ /fɾəˈɣaj/ /fɾəˈɣaʎ/ n masc
scourer

fregar /fɾeˈɣa/ /fɾeˈɣaɾ/ /fɾəˈɣa/ v
scrub

fregata /fɾeˈɣa.ta/ /fɾəˈɣa.tə/ n fem
frigatebird

fregir /fɾeˈd͡ʒi/ /fɾeˈʒi/ /fɾəˈʒi/ v
fry

fregit /fɾeˈd͡ʒit/ /fɾeˈʒit/ /fɾəˈʒit/ adj masc
fried
Dit d'un aliment cuit en oli o un altre líquid bullent.

freixura /fɾejˈʃu.ɾa/ /fɾeˈʃu.ɾa/ /fɾəˈʃu.ɾə/ n fem
lights

frenada /fɾeˈna.ða/ /fɾəˈna.ðə/ n fem
braking

frenar /fɾeˈna/ /fɾeˈnaɾ/ /fɾəˈna/ v
brake

frenèticament /fɾeˌnɛ.ti.kaˈmen/ /fɾeˌnɛ.ti.kaˈment/ /fɾəˌnɛ.ti.kəˈmen/ /fɾəˌnɛ.ti.kəˈment/ adv
frenetically

freqüent /fɾeˈkwen/ /fɾeˈkwent/ /fɾəˈkwen/ /fɾəˈkwent/ adj
frequent

freqüentment /fɾeˌkwemˈmen/ /fɾeˌkwemˈment/ /fɾəˌkwemˈmen/ /fɾəˌkwemˈment/ adv
frequently

freqüència /fɾeˈkwɛn.si.a/ /fɾəˈkwɛn.si.ə/ n fem
frequency

fresa /ˈfɾe.za/ /ˈfɾə.zə/ /ˈfɾɛ.zə/ n fem
spawning

fresc /ˈfɾesk/ /ˈfɾəsk/ /ˈfɾɛsk/ adj masc
fresh
Acabat de fer.

fresc /ˈfɾesk/ /ˈfɾəsk/ /ˈfɾɛsk/ n masc
fresco
Pintura figurativa que es fa sobre una paret, barrejant els pigments amb guix i que, per tant, només s'adhereix mentre el guix està fresc.

frescament /ˌfɾes.kaˈmen/ /ˌfɾes.kaˈment/ /ˌfɾəs.kəˈment/ /ˌfɾɛs.kəˈmen/ adv
freshly

fressa /ˈfɾe.sa/ /ˈfɾɛ.sə/ n fem
noise

fressosament /fɾeˌso.zaˈmen/ /fɾeˌso.zaˈment/ /fɾəˌso.zəˈmen/ /fɾəˌso.zəˈment/ adv
noisily

fretura /fɾeˈtu.ɾa/ /fɾəˈtu.ɾə/ n fem
shortage
Mancança, escassetat, deficiència, carestia o falta d'allò necessari; necessitat.

freturós /fɾe.tuˈɾos/ /fɾə.tuˈɾos/ adj masc
lacking

fricatiu /fɾi.kaˈtiw/ /fɾi.kəˈtiw/ adj masc
fricative

frigorífic /fɾi.ɣoˈɾi.fik/ /fɾi.ɣuˈɾi.fik/ adj masc
refrigerating
Que manté una temperatura baixa.

frigorífic /fɾi.ɣoˈɾi.fik/ /fɾi.ɣuˈɾi.fik/ n masc
refrigerator
Aparell per a la conservació de productes a baixa temperatura.

friqui n neut
freak

fris n masc
frieze

frisosament /fɾiˌzo.zaˈmen/ /fɾiˌzo.zaˈment/ /fɾiˌzo.zəˈmen/ /fɾiˌzo.zəˈment/ adv
impatiently

frisó /fɾiˈzo/ adj masc
Frisian
Relatiu o pertanyent a Frísia.

frisó /fɾiˈzo/ n masc
Frisian
Persona que habita o és originària de Frísia.
(invariant) Llengua germànica parlada a Frísia.

frisó occidental n masc
West Frisian

frisós /fɾiˈzos/ adj masc
fidgety

friülà /fɾi.uˈɫa/ adj masc
Friulian
Relatiu o pertanyent a la regió del Friül.

friülà /fɾi.uˈɫa/ n masc
Friulian
Persona que habita o és originària de la regió del Friül.

frondós /fɾonˈdos/ /fɾunˈdos/ adj masc
leafy

front /ˈfɾon/ /ˈfɾont/ n masc
forehead
Part de la cara per sobre dels ulls
front
Bàndol de combat

frontal /fɾonˈtaɫ/ /fɾunˈtaɫ/ adj
frontal

frontal /fɾonˈtaɫ/ /fɾunˈtaɫ/ n masc
frontal bone

frontera /fɾonˈte.ɾa/ /fɾonˈte.ɾə/ /fɾunˈte.ɾə/ n fem
boundary border
Línia en un mapa que separa els territoris pertanyents a dos territoris administrativament diferenciats.

fronterer /fɾon.teˈɾe/ /fɾon.teˈɾeɾ/ /fɾon.təˈɾe/ /fɾun.təˈɾe/ adj masc
bordered
Que té fronteres amb un altre territori.

frontis /ˈfɾon.tis/ n masc
facade
Frontispici d'un edifici.
front wall
Part davantera d'un moble de fusta, d'un altar, d'un armari, etc.

frontispici /fɾon.tisˈpi.si/ /fɾun.tisˈpi.si/ n masc
frontispiece
Façana principal i destacada d’un edifici
Pàgina del llibre que hi ha davant la portada.

frontissa /fɾonˈti.sa/ /fɾonˈti.sə/ /fɾunˈti.sə/ n fem
hinge

frontó /fɾonˈto/ /fɾunˈto/ n masc
fronton
(pilota) Pista de joc de pilota constituïda per la canxa, amb el frontis, la paret de l'esquerra i la paret de rebot als límits, i per la contracanxa, generalment també amb una zona d'espectadors.

frontó curt n masc
short fronton

frontó llarg n masc
long fronton

fru-fru /ˌfɾuˈfɾu/ n masc
frou-frou

fructíferament /fɾukˌti.fe.ɾaˈmen/ /fɾukˌti.fe.ɾaˈment/ /fɾukˌti.fə.ɾəˈmen/ /fɾukˌti.fə.ɾəˈment/ adv
fruitfully

frugal /fɾuˈɣaɫ/ adj
frugal

frugalitat /fɾu.ɣa.ɫiˈtat/ /fɾu.ɣə.ɫiˈtat/ n fem
frugality

frugalment /fɾuˌɣaɫˈmen/ /fɾuˌɣaɫˈment/ adv
frugally

fruir /fɾuˈi/ /fɾuˈiɾ/ v
enjoy

fruit n masc
fruit
Producte generat per les plantes fecundades utilitzat com a mecanisme per estendre la llavor.

fruita /ˈfɾuj.ta/ /ˈfɾwi.ta/ n fem
fruit
Fruit mengívol.

fruites del bosc n fem
berry

frunzir /fɾunˈzi/ /fɾunˈziɾ/ v
gather

frustració n fem
frustration

fràgil /ˈfɾa.d͡ʒiɫ/ /ˈfɾa.ʒiɫ/ adj
fragile frail

fràgilment /ˌfɾa.d͡ʒiɫˈmen/ /ˌfɾa.d͡ʒiɫˈment/ /ˌfɾa.ʒiɫˈmen/ /ˌfɾa.ʒiɫˈment/ adv
fragilely

frígid /ˈfɾi.d͡ʒit/ /ˈfɾi.ʒit/ adj masc
frigid
Molt fred.
(medicina) Sense resposta a l’estímul sexual, especialment una dona.

frívol /ˈfɾi.voɫ/ /ˈfɾi.vuɫ/ /ˈfɾi.βoɫ/ /ˈfɾi.βuɫ/ adj masc
frivolous

frívolament /ˌfɾi.vo.ɫaˈment/ /ˌfɾi.vo.ɫəˈment/ /ˌfɾi.vu.ɫəˈmen/ /ˌfɾi.βo.ɫaˈmen/ /ˌfɾi.βu.ɫəˈmen/ adv
frivolously

fuet /fuˈət/ /fuˈɛt/ n masc
whip
Corretja amb un mànec utilitzada per a colpejar.
fuet
(aliments) Llonganissa llarga, prima i assecada.
claquette
Instrument idiòfon de percussió format per dos llistons de fusta units mitjançant una frontissa, en el qual el so és generat fent xocar els llistons.

fuga /ˈfu.ɣa/ /ˈfu.ɣə/ n fem
fugue
(música) Composició polifònica amb una melodia que segueix les regles del contrapunt.

fugaç /fuˈɣas/ adj
fleeting

fugaçment /fuˌɣazˈmen/ /fuˌɣazˈment/ adv
fleetingly

fugida /fuˈd͡ʒi.ða/ /fuˈʒi.ða/ /fuˈʒi.ðə/ n fem
flight

fugir /fuˈd͡ʒi/ /fuˈd͡ʒiɾ/ /fuˈʒi/ v
run away escape
Una cosa, allunyar-se ràpidament.
escape
Escapar-se.
fly
Transcórrer ràpidament.

fugisserament /fu.d͡ʒiˌse.ɾaˈmen/ /fu.d͡ʒiˌse.ɾaˈment/ /fu.ʒiˌse.ɾaˈmen/ /fu.ʒiˌse.ɾəˈmen/ /fu.ʒiˌse.ɾəˈment/ adv
fleetingly

fugitiu /fu.d͡ʒiˈtiw/ /fu.ʒiˈtiw/ adj masc
fugitive
Que fuig, que s’ha escapat.

fugitiu /fu.d͡ʒiˈtiw/ /fu.ʒiˈtiw/ n masc
fugitive
Persona que fuig.

fuita /ˈfuj.ta/ /ˈfuj.tə/ /ˈfwi.ta/ n fem
escape

fulcre /ˈfuɫ.kɾe/ /ˈfuɫ.kɾə/ n masc
fulcrum

fulgurar /fuɫ.ɣuˈɾa/ /fuɫ.ɣuˈɾaɾ/ v
glitter

full /ˈfuj/ /ˈfuʎ/ n masc
sheet

full d'anotació n masc
box score

full d'arbitratge n masc
judge's paper

full de rotació n masc
lineup sheet

fulla /ˈfu.jə/ /ˈfu.ʎa/ /ˈfu.ʎə/ n fem
leaf blade
(botànica) Òrgan de color verd dels vegetals que apareix a la tija o al tronc.
blade
Part tallant d'un objecte.
(patinatge sobre gel, hoquei sobre gel) Làmina metàl·lica d'un patí de gel fixada perpendicularment al llarg de la sola, que posa en contacte el patinador amb el glaç.
(tennis de taula) Làmina prima de fusta que forma la part ampla d'una pala.

fullaraca /fu.ʎaˈɾa.ka/ /fu.ʎəˈɾa.kə/ n fem
fallen leaves

fullat /fuˈjat/ /fuˈʎat/ adj masc
leafy
Que ha tret fulla.
leaved
Fet de fulls.

fullatge /fuˈja.d͡ʒə/ /fuˈʎa.d͡ʒe/ /fuˈʎa.d͡ʒə/ n masc
foliage
Conjunt unitari de fulles d’una planta.

fullejar /fu.jəˈʒa/ /fu.ʎeˈd͡ʒa/ /fu.ʎeˈd͡ʒaɾ/ /fu.ʎeˈʒa/ /fu.ʎəˈd͡ʒa/ /fu.ʎəˈʒa/ v
skim

fullet /fuˈʎet/ /fuˈʎət/ /fuˈʎɛt/ n masc
brochure

fulletó /fu.ʎeˈto/ /fu.ʎəˈto/ n masc
feuilleton
Obra literària de contingut novel·lesc o melodramàtic, que es publica per capítols.
soap opera
Telenovel·la molt llarga.

fullola /fuˈjɔ.ɫə/ /fuˈʎɔ.ɫa/ /fuˈʎɔ.ɫɔ/ /fuˈʎɔ.ɫə/ n fem
veneer

fum n masc
smoke fume
Vapor visible exhalat o substància que aparenta l’exhalació d’una combustió.

fumador /fu.maˈðo/ /fu.maˈðoɾ/ /fu.məˈðo/ n masc
smoker
Persona que fuma.
Lloc destinat a fumar, a sotmetre al fumatge.

fumar /fuˈma/ /fuˈmaɾ/ v
smoke

fumat /fuˈmat/ adj masc
smoked
Sotmès al fumatge.
smoky
De color gris fosc semblant al del fum.

fumble Interjection
fumble

fumera /fuˈme.ɾa/ /fuˈme.ɾə/ n fem
chimney

fumet /fuˈmɛt/ n masc
broth
L'aigua amb la qual s'ha bullit peix.
whiff
Fum no gaire espès.

funcional /fun.si.oˈnaɫ/ /fun.si.uˈnaɫ/ adj
functional

funcionament /fun.si.o.naˈmen/ /fun.si.o.naˈment/ /fun.si.o.nəˈment/ /fun.si.u.nəˈmen/ n masc
function

funcionar /fun.si.oˈna/ /fun.si.oˈnaɾ/ /fun.si.uˈna/ v
work

funcionari /fun.si.oˈna.ɾi/ /fun.si.uˈna.ɾi/ n masc
civil servant

funció n fem
function

funda /ˈfun.da/ /ˈfun.də/ n fem
sheath

fundació /fun.da.siˈo/ n fem
foundation
Tipus de persona jurídica que es caracteritza per ser una organització sense ànim o fins de lucre. Dotada amb un patrimoni propi atorgat pels seus fundadors, la fundació ha de perseguir les fins que es van contemplar en el seu objecte social, si bé ha de també cuidar del seu patrimoni com a mitjà per a la consecució dels fins.

fundació educativa n fem
educational foundation

fundador /fun.daˈðo/ /fun.daˈðoɾ/ /fun.dəˈðo/ n masc
founder

fundar /funˈda/ /funˈdaɾ/ v
found
Establir, erigir, instituir.
base
Recolzar amb raons o motius.

funest /fuˈnest/ adj masc
funest

funestament /fuˌnes.taˈmen/ /fuˌnes.taˈment/ /fuˌnes.təˈmen/ /fuˌnes.təˈment/ adv
fatally

funàmbul /fuˈnam.buɫ/ n masc
tightrope walker

fur /ˈfur/ n masc
fuero
Dret de competència jurisdiccional, bé territorial o bé especial per raó de càrrec, estament o matèria litigant.
law code
(històric) Dret local vigent en un territori, bé consuetudinari o bé per concessió sobirana.

fura /ˈfu.ɾa/ /ˈfu.ɾə/ n fem
ferret
Mamífer semblant a la mostela (Mustela putorius furo).
busybody
(figuradament) Persona que es fica a tot arreu per a esbrinar coses d’altri.
three-bearded rockling
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Gaidropsarus vulgaris)

fura de fons n fem
Mediterranean bigeye rockling

furar /fuˈɾa/ /fuˈɾaɾ/ v
ferret

furga /ˈfur.ɡə/ /ˈfuɾ.ɣa/ n fem
poker

furgar /furˈɡa/ /furˈɣa/ /fuɾˈɣa/ /fuɾˈɣaɾ/ v
root
Remoure la terra amb el morro com fa el porc i altres animals.
rummage
Remenar les coses de l’interior.
snoop
Indagar ficant-se insistentment en un assumpte.

furgoneta /fur.ɡuˈnɛ.tə/ /fur.ɣuˈnɛ.tə/ /fuɾ.ɣoˈne.ta/ /fuɾ.ɣoˈnə.tə/ n fem
van
Vehicle automòbil de càrrega lleuger amb la caixa posterior tancada.

furgó /furˈɡo/ n masc
van
Vehicle llarg, més petit que un camió, destinat normalment al transport de mercaderies o equipatges.
freight wagon
En un tren, vagó on es transporten els equipatges dels passatgers.

furientment /fu.ɾiˌemˈmen/ /fu.ɾiˌemˈment/ adv
impetuously

furiosament /fu.ɾiˌo.zaˈmen/ /fu.ɾiˌo.zaˈment/ /fu.ɾiˌo.zəˈmen/ /fu.ɾiˌo.zəˈment/ adv
furiously

furt /ˈfurt/ n masc
theft

furtar /furˈta/ /fuɾˈta/ /fuɾˈtaɾ/ v
steal

furtivament /furˌti.vəˈmen/ /furˌti.βaˈmen/ /furˌti.βəˈmen/ /fuɾˌti.vaˈment/ /fuɾˌti.vəˈment/ /fuɾˌti.βaˈmen/ adv
furtively

fus /ˈfus/ n masc
spindle
Instrument, ample del mig i estret als extrems, que es fa servir per a convertir matèries primeres (flocs de llana, boles de cotó) en fil.
time zone
Cadascun dels espais entre meridians que es fan servir per a marcar les diferents zones horàries del planeta Terra.

fusa /ˈfu.za/ /ˈfu.zə/ n fem
demisemiquaver

fuselatge /fu.zeˈɫa.d͡ʒe/ /fu.zəˈɫa.d͡ʒə/ n masc
fuselage

fusell /fuˈzeʎ/ n masc
rifle

fusible /fuˈzi.bɫe/ /fuˈzi.βɫe/ /fuˈzi.βɫə/ /fuˈzib.bɫe/ /fuˈzib.bɫə/ n masc
fuse

fusió /fu.ziˈo/ n fem
fusion

fust /ˈfust/ n masc
shaft
Part d'una columna entre el capitell i la base.

fusta /ˈfus.ta/ n fem
wood
(normalment no comptable) Material tret dels arbres i vegetals.
(golf) Bastó d'empunyadura llarga i cap rodó, que s'utilitza per a fer els cops més llargs.
fusta
Tipus de vaixell.
wood frame shot
(tennis) Cop d'execució incorrecta en què el contacte de la raqueta amb la pilota o el volant s'efectua en part o totalment per mitjà del marc de la raqueta.

fustejar /fus.teˈd͡ʒa/ /fus.teˈd͡ʒaɾ/ /fus.teˈʒa/ /fus.təˈd͡ʒa/ /fus.təˈʒa/ v
carpenter

fuster /fusˈte/ /fusˈteɾ/ n masc
carpenter
(professions) Persona que treballa amb fusta.

fustet /fusˈtet/ /fusˈtət/ /fusˈtɛt/ n masc
smoke tree

fustigar /fus.tiˈɣa/ /fus.tiˈɣaɾ/ v
fustigate

futbol /fubˈbɔɫ/ /fudˈbɔɫ/ n masc
football soccer

futbol 7 n masc
football-7

futbol americà n masc
American football

futbol flag n masc
flag football

futbol sala n masc
futsal

futbolístic /fub.boˈɫis.tik/ /fub.buˈɫis.tik/ /fud.boˈɫis.tik/ adj masc
football

futur /fuˈtu/ /fuˈtuɾ/ adj masc
future
Que ha de venir.

futur /fuˈtu/ /fuˈtuɾ/ n masc
future
Temps que ha de venir.
Temps verbal diferent del present i del passat.

futurament /fuˌtu.ɾaˈmen/ /fuˌtu.ɾaˈment/ /fuˌtu.ɾəˈmen/ /fuˌtu.ɾəˈment/ adv
futureward

futvòlei n masc
footvolley

fàbrica /ˈfa.bɾi.ka/ n fem
manufacture
Acció i efecte de fabricar.
factory plant
Paratge destinat a fabricar alguna cosa.
Edifici sumptuós.

fàcil adj
easy
Que es pot fer o obtenir sense esforç.

fàcula /ˈfa.ku.ɫa/ /ˈfa.ku.ɫə/ n fem
facula

fàrmac /ˈfaɾ.mak/ /ˈfaɾ.mək/ n masc
drug

fàstic /ˈfas.tik/ n masc
disgust

fàtic /ˈfa.tik/ adj masc
phatic

fàtuament /ˌfa.tu.aˈmen/ /ˌfa.tu.aˈment/ /ˌfa.tu.əˈmen/ /ˌfa.tu.əˈment/ adv
fatuously

fèmur /ˈfɛ.mur/ n masc
femur

fènix /ˈfɛ.niks/ n masc
phoenix

fènyer /ˈfe.ɲe/ /ˈfe.ɲeɾ/ /ˈfə.ɲə/ /ˈfɛ.ɲə/ v
knead

fèrtilment /ˌfɛr.tiɫˈmen/ /ˌfɛɾ.tiɫˈmen/ /ˌfɛɾ.tiɫˈment/ adv
fertilely

fèrula /ˈfɛ.ɾu.ɫa/ n fem
splint

fètid adj masc
fetid

fètidament /ˌfɛ.ti.ðaˈmen/ /ˌfɛ.ti.ðaˈment/ /ˌfɛ.ti.ðəˈmen/ /ˌfɛ.ti.ðəˈment/ adv
fetidly

fíbula /ˈfi.bu.ɫa/ /ˈfi.βu.ɫə/ n fem
fibula

fímbria /ˈfim.bɾi.a/ /ˈfim.bɾi.ə/ n fem
hem
Vora de baix d’un vestit llarg.
fimbria
(botànica) Part d’un òrgan dividida en lacínies, segments estrets semblant a unes franges.

físic /ˈfi.zik/ adj
physical
Relatiu o pertanyent a la física.

físic /ˈfi.zik/ n masc
physicist
Persona l'ofici de la qual és la física.

física /ˈfi.zi.ka/ n fem
physics
Ciència que estudia les propietats i interaccions de la matèria, de l'espai, del temps i de l'energia.

físicament /ˌfi.zi.kaˈmen/ /ˌfi.zi.kaˈment/ /ˌfi.zi.kəˈmen/ /ˌfi.zi.kəˈment/ adv
physically

fístula /ˈfis.tu.ɫa/ /ˈfis.tu.ɫə/ n fem
fistula

fòbia /ˈfɔ.bi.a/ /ˈfɔ.βi.ə/ n fem
phobia

fòbia a l'escola n fem
school phobia

fòmit /ˈfɔ.mit/ n masc
fomite

fòrint /ˈfɔ.ɾin/ /ˈfɔ.ɾint/ n masc
forint

fòrum n masc
forum

fòsfor /ˈfɔs.foɾ/ /ˈfɔs.fur/ n masc
phosphorus

fòvea /ˈfɔ.ve.a/ /ˈfɔ.ve.ə/ /ˈfɔ.βe.a/ /ˈfɔ.βe.ə/ n fem
fovea

fórmula /ˈfɔr.mu.ɫə/ n fem
formula

fúcsia /ˈfuk.si.a/ /ˈfuk.si.ə/ n fem
fuchsia

fúnebrement /ˌfu.ne.bɾeˈment/ /ˌfu.ne.βɾeˈmen/ /ˌfu.nə.bɾəˈmen/ /ˌfu.nə.bɾəˈment/ /ˌfu.nə.βɾəˈmen/ adv
funereally

fúrcula /ˈfur.ku.ɫə/ /ˈfuɾ.ku.ɫa/ n fem
furcula

fúria /ˈfu.ɾi.a/ n fem
fury

fútil /ˈfu.tiɫ/ adj
futile

fútilment /ˌfu.tiɫˈmen/ /ˌfu.tiɫˈment/ adv
futilely

gabinet /ɡa.biˈnet/ /ɡə.biˈnət/ /ɡə.biˈnɛt/ /ɡə.βiˈnɛt/ n masc
cabinet

gabonès /ɡa.boˈnes/ /ɡə.boˈnəs/ /ɡə.buˈnɛs/ /ɡə.βuˈnɛs/ adj masc
Gabonese
Relatiu o pertanyent al Gabon.

gabonès /ɡa.boˈnes/ /ɡə.boˈnəs/ /ɡə.buˈnɛs/ /ɡə.βuˈnɛs/ n masc
Gabonese
Persona que habita o és originària del Gabon.

gadità /ɡə.ðiˈta/ adj masc
Gaditanian
Pertanyent o relatiu a Cadis.

gadità /ɡə.ðiˈta/ n masc
Gaditanian
Persona originària de Cadis.

gadolini /ɡə.ðoˈɫi.ni/ /ɡə.ðuˈɫi.ni/ n masc
gadolinium

gafa /ˈɡa.fa/ /ˈɡa.fə/ n fem
boathook clamp
Peça de ferro per a subjectar objectes o per a fixar-lo a un suport.

gaiament /ˌɡa.jaˈmen/ /ˌɡa.jaˈment/ /ˌɡa.jəˈmen/ /ˌɡa.jəˈment/ adv
merrily

gaiata /ɡaˈja.ta/ /ɡəˈja.tə/ n fem
crook

gaire /ˈɡaj.ɾe/ /ˈɡaj.ɾə/ adj
very
(en certes frases) molt

gairebé /ˌɡaj.ɾeˈbe/ adv
almost nearly

gal /ˈɡaɫ/ adj masc
Gallic
Originari, pertanyent o relatiu a la Gàl·lia.

gal /ˈɡaɫ/ n masc
Gaul
Natural de la Gàl·lia.
gal
Unitat d'acceleració en el sistema cegesimal, equivalent a un centímetre dividit per un segon al quadrat.

gala /ˈɡa.ɫa/ /ˈɡa.ɫə/ n fem
gala
Ostentació en una festa.
gall
(micologia) Nom popular dels cecidis d’algunes espècies arbòries.

galanejar /ɡa.ɫa.neˈd͡ʒa/ /ɡa.ɫa.neˈd͡ʒaɾ/ /ɡa.ɫa.neˈʒa/ /ɡə.ɫə.nəˈd͡ʒa/ /ɡə.ɫə.nəˈʒa/ v
entice

galant /ɡaˈɫan/ /ɡaˈɫant/ /ɡəˈɫan/ /ɡəˈɫant/ adj
gallant
Obsequiós, especialment amb les dones.
flirtatious
Amorós, que cerca obsequis amorosos.
remarkable
(anteposat) Notable, gentil.

galant /ɡaˈɫan/ /ɡaˈɫant/ /ɡəˈɫan/ /ɡəˈɫant/ n masc
lead
(teatre, cinema) Actor que representa un dels personatges principals, especialment jove i obsequiós amb les dones.

galanteria /ɡa.ɫan.teˈɾi.a/ /ɡə.ɫən.təˈɾi.ə/ n fem
gallantry

galantment /ɡaˌɫamˈmen/ /ɡaˌɫamˈment/ /ɡəˌɫamˈmen/ /ɡəˌɫamˈment/ adv
gallantly

galdós /ɡaɫˈdos/ /ɡəɫˈdos/ adj masc
lamentable

galejar v
flaunt

galera /ɡaˈɫe.ɾa/ /ɡəˈɫe.ɾə/ n fem
galley
Vaixell de guerra de l'antiguitat mogut amb la força del vent i dels rems.

galeria n fem
gallery

galeta /ɡaˈɫe.ta/ /ɡəˈɫə.tə/ /ɡəˈɫɛ.tə/ n fem
cookie biscuit
Tros petit de forma geomètrica diversa de pasta de farina, sucre i greix, cuita al forn.

galiassa n fem
galleass

galileu /ɡa.ɫiˈɫɛw/ /ɡə.ɫiˈɫɛw/ adj masc
Galilean
Relatiu o pertanyent a Galilea.

galileu /ɡa.ɫiˈɫɛw/ /ɡə.ɫiˈɫɛw/ n masc
Galilean
Persona que habita o és originària de Galilea.

galimaties /ɡa.ɫi.maˈti.es/ /ɡə.ɫi.məˈti.əs/ n masc
nonsense

galindó /ga.linˈdo/ /gə.ɫinˈdo/ n masc
bunion

galiota /ɡa.ɫiˈɔ.ta/ /ɡa.ɫiˈɔ.tɔ/ /ɡə.ɫiˈɔ.tə/ n fem
galliot

galió /ɡa.ɫiˈo/ /ɡə.ɫiˈo/ n masc
galleon
Vaixell de vela, armat amb canons, amb capacitat de navegació oceànica, dedicat al tràfic mercant o a la guerra, utilitzat entre els segles XVI i XVIII. Es caracteritza per els seus castells alterosos a popa i proa, els seus tres o quatre pals, a més del bauprès, els dos primers (pals trinquet i major) amb veles quadrades, i les seves grans dimensions en comparació als vaixells de l'època. La propulsió és exclusivament mitjançant veles a excepció d'algunes unitats especials d'algunes flotes (espanyola, turca) que també tenen una coberta ocupada per remers.

gall n masc
cock rooster
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Gallus gallus).
atlantic John Dory
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Zeus faber)

gall dindi n masc
turkey

gallardament /ɡaˌʎar.ðaˈmen/ /ɡaˌʎaɾ.ðaˈmen/ /ɡaˌʎaɾ.ðaˈment/ /ɡəˌjar.ðəˈmen/ /ɡəˌʎar.dəˈmen/ /ɡəˌʎaɾ.ðəˈment/ adv
sprightly

gallec /ɡaˈʎek/ adj masc
Galician
Relatiu o pertanyent a Galícia, als seus habitants o a la llengua gallega.

gallec /ɡaˈʎek/ n masc
Galician
Natural de Galícia
(només singular) Llengua parlada a Galícia, la zona occidental d'Astúries, la comarca del Bierzo, a l'oest de Zamora i al nord de Portugal.

galleda /ɡaˈʎe.ða/ /ɡəˈʎə.ðə/ /ɡəˈʎɛ.ðə/ n fem
bucket pail

gallerbo /ɡaˈʎɛɾ.bo/ /ɡəˈʎɛr.bu/ /ɡəˈʎɛɾ.bo/ n masc
peacock blenny

gallet /ɡaˈʎet/ /ɡəˈʎət/ /ɡəˈʎɛt/ n masc
trigger
Palanca pensada per ser premuda tancant el dit índex i que és utilitzada en diverses eines per fer-les actuar (trepants, etc.), així com per fer disparar diverses armes, en especial armes portàtils de foc i ballestes.
shoulder button
(videojocs) Botó d'un comandament de joc, generalment analògic, que es troba a la banda del comandament més allunyada del jugador i es prem habitualment amb el dit índex o amb el dit del mig, que serveix per a activar una acció.
boarfish
(peixos) Peix de la família dels caproids de cos oval, dors vermellós, ventre argentat i la boca protràctil (Capros aper).

gallina /ɡaˈʎi.na/ n fem
hen
Au de corral.

gallina tacada n fem
common torpedo

gallinaire /ɡa.ʎiˈnaj.ɾe/ /ɡə.ʎiˈnaj.ɾə/ n neut
poulterer

galliner /ɡa.ʎiˈne/ /ɡa.ʎiˈneɾ/ /ɡə.ʎiˈne/ n masc
henhouse chicken coop

galop /ɡaˈɫɔp/ /ɡəˈɫɔp/ n masc
gallop

galopar /ga.ɫoˈpa/ /ga.ɫoˈpaɾ/ /gə.ɫuˈpa/ v
gallop

galta /ˈɡaɫ.ta/ n fem
cheek

galtada /ɡaɫˈta.ða/ /ɡəɫˈta.ðə/ n fem
buffet

galteres /ɡaɫˈte.ɾes/ /ɡəɫˈte.ɾəs/ n fem
mumps
(central, nord-occidental, eivissenc) Inflamació de les galtes paròtides.

galvanitzar /gaɫ.va.niˈzaɾ/ /gaɫ.βa.niˈd͡za/ /gaɫ.βa.niˈzaɾ/ /gəɫ.və.nidˈza/ /gəɫ.βə.nidˈza/ v
galvanize

gal·li /ˈɡa.ɫi/ /ˈɡaɫ.ɫi/ n masc
gallium

gal·licisme /ɡa.ɫiˈsiz.me/ /ɡaɫ.ɫiˈsiz.me/ /ɡə.ɫiˈsiz.mə/ /ɡəɫ.ɫiˈsiz.mə/ n masc
gallicism Gallizismus

gal·loromà /ɡa.ɫo.roˈma/ /ɡaɫ.ɫo.roˈma/ /ɡə.ɫu.ruˈma/ /ɡəɫ.ɫo.roˈma/ /ɡəɫ.ɫu.ruˈma/ adj masc
Gallo-Roman

gal·lès /ɡaɫˈɫes/ /ɡəɫˈɫəs/ /ɡəɫˈɫɛs/ /ɡəˈɫɛs/ adj masc
Welsh
Relatiu a Gal·les o la seva llengua.

gal·lès /ɡaɫˈɫes/ /ɡəɫˈɫəs/ /ɡəɫˈɫɛs/ /ɡəˈɫɛs/ n masc
Welshman
Individu de Gal·les.
Welsh
(només singular) Llengua celta pròpia de Gal·les.

galà /ɡaˈɫa/ /ɡəˈɫa/ adj masc
charming

galàxia /ɡaˈɫak.si.a/ n fem
galaxy

galó /ɣaˈɫo/ /ɣəˈɫo/ n masc
gallon

gamarús /ɡa.maˈɾus/ n masc
tawny owl
Ocell de la família de les estrígides (Strix aluco).
dolt
Persona rústica, aturada.

gamba /ˈɡam.ba/ /ˈɡam.bə/ n fem
prawn shrimp
Un dels diversos crustacis comestibles de l’ordre dels decàpodes i del grup dels macrurs amb abdomen translúcid llarg i potes primes.

gambal /ɡamˈbaɫ/ /ɡəmˈbaɫ/ n masc
stirrup leather
Corretja a cada banda de sella que sosté els estreps.

gambejar v
move

gambià /ɡam.biˈa/ adj masc
Gambian
Relatiu o pertanyent a Gàmbia.

gambià /ɡam.biˈa/ n masc
Gambian
Persona que habita o és originària de Gàmbia.

gamelan /ga.meˈlan/ /gə.məˈɫan/ n masc
gamelan

gamma /ˈɡam.ma/ /ˈɡam.mə/ n fem
gamma

gammapatia /gam.ma.paˈti.a/ /gəm.mə.pəˈti.ə/ n fem
gammaglobulinopathy

gana n fem
hunger
Desig de menjar, sensació impulsada per la necessitat d'aliment.
(sovint en plural) Desig de fer alguna cosa o que aquesta cosa s'esdevingui.

gandul /ɡanˈduɫ/ /ɡənˈduɫ/ adj masc
lazy
Mancat de ganes de treballar o de fer cap esforç.

gandul /ɡanˈduɫ/ /ɡənˈduɫ/ n masc
idler
Persona mancada de ganes de treballar o de fer cap esforç.

gandula /ɡanˈdu.ɫa/ n fem
deck chair

ganduleria /ɡan.du.ɫeˈɾi.a/ /ɡən.du.ɫəˈɾi.ə/ n fem
idleness

ganivet /ɡa.niˈvet/ /ɡa.niˈβet/ /ɡə.niˈvət/ /ɡə.niˈvɛt/ n masc
knife
Estri destinat a tallar, en especial el menjar, i de vegades també a punxar, que consta d'un mànec i d'una part en serra o esmolada.

ganivetada /ɡa.ni.veˈta.ða/ /ɡa.ni.βeˈta.ða/ /ɡə.ni.vəˈta.ðə/ /ɡə.ni.βəˈta.ðə/ n masc
stab

gansament /ˌɡan.saˈmen/ /ˌɡan.saˈment/ /ˌɡan.səˈmen/ /ˌɡan.səˈment/ adv
lazily

ganxet /ɡaɲˈt͡ʃet/ /ɡəɲˈʃət/ /ɡəɲˈʃɛt/ n masc
crochet

ganxo /ˈɡaɲ.t͡ʃo/ /ˈɡaɲ.ʃo/ /ˈɡaɲ.ʃu/ n masc
hook
Peça de metall corbada que es fa servir per penjar coses.
(golf) Cop, generalment defectuós, que imprimeix una trajectòria corba a la bola amb un efecte pronunciat de dreta a esquerra, en el cas d'un jugador dretà, o d'esquerra a dreta, en el cas d'un jugador esquerrà.
hairpin
Peça de metall plegada que es fa servir per subjectar cabells.
hook shot
(basquetbol) Llançament fet de costat arquejant el braç per sobre el cap.

ganàpia /ɡaˈna.pi.a/ /ɡəˈna.pi.ə/ n neut
baby
(central) Aquell que fa criaturades malgrat haver superat l'edat dels infants.

garant /ɡaˈɾan/ /ɡaˈɾant/ /ɡəˈɾan/ /ɡəˈɾant/ n neut
guarantor

garantia /ɡa.ɾanˈti.a/ /ɡə.ɾənˈti.ə/ n fem
warranty

garantir /ɡa.ɾanˈti/ /ɡa.ɾanˈtiɾ/ v
guarantee

garatge /ɡaˈɾa.d͡ʒe/ /ɡəˈɾa.d͡ʒə/ n masc
garage

garba /ˈɡar.bə/ /ˈɡaɾ.ba/ n fem
sheaf

garbell /ɡaɾˈbeʎ/ /ɡərˈbeʎ/ n masc
sieve

garbellar /ɡar.βeˈʎa/ /ɡaɾ.beˈʎaɾ/ /ɡaɾ.βeˈʎa/ /ɡər.bəˈʎa/ v
sift

garbí /ɡaɾˈbi/ /ɡərˈbi/ n masc
southwesterly

garbó /ɡaɾˈbo/ /ɡərˈbo/ n masc
fagot

gardeny /ɡaɾˈðeɲ/ /ɡərˈdɛɲ/ n masc
grunt

gargall /ɡaɾˈɣaʎ/ /ɡərˈɡaʎ/ /ɡərˈɣaj/ /ɡəɾˈɣaʎ/ n masc
phlegm

gargot /ɡaɾˈɣɔt/ n masc
doodle
Traç irregular que sovint és el resultat d'un dibuix mal fet.

garguirot /ɡaɾ.ɣiˈɾɔt/ /ɡər.ɡiˈɾɔt/ n masc
flick

garjola /ɡarˈd͡ʒɔ.ɫa/ /ɡaɾˈd͡ʒɔ.ɫa/ /ɡaɾˈd͡ʒɔ.ɫɔ/ n fem
pokey
(col·loquial) presó

garlanda /ɡaɾˈɫan.da/ /ɡərˈɫan.də/ n fem
garland
Corona o diadema, generalment teixida de flors, herbes, branques o fulles, per adonar el cap.

garnatxa /ɡaɾˈna.t͡ʃa/ /ɡərˈna.t͡ʃə/ n
grenache
Vi dolç natural produït amb una part de most de raïm garnatxa sobremadurat i fermentat i una part de most no fermentat.

garneu /ɡaɾˈnɛw/ /ɡərˈnɛw/ n masc
piper gurnard
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Trigla lyra)

garrafa /ɡaˈra.fa/ /ɡəˈra.fə/ n fem
demijohn

garrapatea /ɡa.ra.paˈte.a/ /ɡə.rə.pəˈte.ə/ n fem
quasihemidemisemiquaver

garriga /ɡaˈri.ɣa/ /ɡəˈri.ɣə/ n fem
garrigue

garrinada /ɡa.riˈna.ða/ /ɡə.riˈna.ðə/ n fem
farrow

garrinar /ɡa.riˈna/ /ɡa.riˈnaɾ/ v
farrow

garrofa /ɡaˈrɔ.fa/ /ɡaˈrɔ.fɔ/ /ɡəˈrɔ.fə/ n fem
carob

garrofer /ɡa.roˈfe/ /ɡa.roˈfeɾ/ /ɡə.roˈfe/ /ɡə.ruˈfe/ n masc
carob tree

garrular /ɡa.ruˈɫa/ /ɡa.ruˈɫaɾ/ /ɡə.ruˈɫa/ v
tweet

garrí /ɡaˈri/ /ɡəˈri/ n masc
piglet

garró /ɡaˈro/ /ɡəˈro/ n masc
knuckle
Genoll del porc.

garsa /ˈɡaɾ.sa/ n fem
magpie

gas n masc
gas
Matèria en un estat en què les forces de cohesió són dèbils tendint a expandir-se i omplir el recipient que el conté.

gasa /ˈɡa.za/ /ˈɡa.zə/ n fem
gauze

gasela /ɡaˈzɛ.ɫa/ /ɡaˈzɛ.ɫɛ/ /ɡəˈzɛ.ɫə/ n fem
gazelle

gasiu /ɡaˈziw/ /ɡəˈziw/ adj masc
stingy

gasivament /ɡaˌzi.vaˈment/ /ɡaˌzi.βaˈmen/ /ɡəˌzi.vəˈmen/ /ɡəˌzi.vəˈment/ /ɡəˌzi.βəˈmen/ adv
stingily

gasoil /ˌɡaˈzɔjɫ/ n masc
diesel

gasolina /ɡa.zoˈɫi.na/ /ɡə.zoˈɫi.nə/ /ɡə.zuˈɫi.nə/ n fem
petrol
Combustible líquid, transparent o gairebé, derivat de la destil·lació del petroli. S'utilitza principalment per alimentar els motors a explosió.

gasolinera /ɡa.zo.ɫiˈne.ɾa/ /ɡə.zo.ɫiˈne.ɾə/ /ɡə.zu.ɫiˈne.ɾə/ n fem
gas station

gasosa /gaˈzo.za/ /gəˈzo.zə/ n fem
soda

gastar /ɡasˈta/ /ɡasˈtaɾ/ v
spend

gastroenteritis /ˌɡas.tɾo.en.teˈɾi.tis/ /ˌɡas.tɾon.təˈɾi.tis/ /ˌɡas.tɾun.təˈɾi.tis/ n fem
gastroenteritis

gastronomia /ɡas.tɾo.noˈmi.a/ /ɡəs.tɾo.noˈmi.ə/ /ɡəs.tɾu.nuˈmi.ə/ n fem
gastronomy

gastronòmicament /ɡas.tɾoˌnɔ.mi.kaˈmen/ /ɡas.tɾoˌnɔ.mi.kaˈment/ /ɡəs.tɾoˌnɔ.mi.kəˈment/ /ɡəs.tɾuˌnɔ.mi.kəˈmen/ adv
gastronomically

gastrotomia /ɡas.tɾo.toˈmi.a/ /ɡəs.tɾo.toˈmi.ə/ /ɡəs.tɾu.tuˈmi.ə/ n fem
gastrotomy

gasós /ɡaˈzos/ adj masc
gaseous
Relatiu al gas o existent com a gas.

gat n masc
cat
Mamífer felí (Felis silvestris catus), de dimensions reduïdes, domesticat i bastant llest.
jack
Eina pensada per a aixecar objectes pesats des de sota tot fent-la expandir cap a munt sense gaire esforç.
smallspotted catshark
(peixos) caçó
(peixos) gatvaire

gat salvatge n masc
wildcat

gata /ˈga.tə/ n fem
cat

gatejar /ɡa.teˈd͡ʒa/ /ɡa.teˈʒa/ /ɡə.təˈd͡ʒa/ /ɡə.təˈʒa/ v
crawl

gatinada /ɡa.tiˈna.ða/ n fem
litter

gatinar /ɡa.tiˈna/ /ɡa.tiˈnaɾ/ /ɡə.tiˈna/ v
kitten

gatonera /ɡa.toˈne.ɾa/ /ɡə.toˈne.ɾə/ /ɡə.tuˈne.ɾə/ n fem
cat flap

gatvaire /ˌɡabˈvaj.ɾə/ /ˌɡadˈbaj.ɾe/ /ˌɡadˈbaj.ɾə/ /ˌɡadˈvaj.ɾe/ n masc
dog-fish

gatzara /ɡaˈd͡za.ɾa/ /ɡəˈd͡za.ɾə/ n fem
uproar
Cridòria o brogit amb què una colla de gent expressa la seva alegria.

gatòfil /ɡaˈtɔ.fiɫ/ /ɡəˈtɔ.fiɫ/ n masc
catlover

gató /ɡaˈto/ /ɡəˈto/ n masc
kitten

gaudir /ɡawˈði/ /ɡawˈðiɾ/ v
enjoy

gavatx /ɡaˈvat͡ʃ/ /ɡaˈβat͡ʃ/ /ɡəˈvat͡ʃ/ /ɡəˈβat͡ʃ/ adj masc
frog
(pejoratiu) francès

gavella /ɡaˈve.ʎa/ /ɡaˈβe.ʎa/ /ɡəˈve.ʎə/ /ɡəˈβe.ʎə/ n fem
sheaf

gavina /ɡaˈvi.na/ /ɡaˈβi.na/ /ɡəˈvi.nə/ n fem
black-headed gull

gazià /ɡa.ziˈa/ /ɡə.ziˈa/ adj masc
Gazan
Relatiu o pertanyent a Gaza o la Franja de Gaza, als seus habitants, la cultura o la llengua.

gazià /ɡa.ziˈa/ /ɡə.ziˈa/ n masc
Gazan
Individu de Gaza o la Franja de Gaza.

gaèlic escocès n masc
Scottish Gaelic

ge /d͡ʒe/ /ʒe/ n fem
gee

gebrada /d͡ʒeˈbɾa.ða/ /ʒəˈβɾa.ðə/ n fem
hoarfrost

gebre /ˈd͡ʒe.bɾe/ /ˈʒe.βɾə/ n masc
hoarfrost

gegant /d͡ʒeˈɣan/ /d͡ʒeˈɣant/ /ʒəˈɣan/ /ʒəˈɣant/ adj
giant

gegant /d͡ʒeˈɣan/ /d͡ʒeˈɣant/ /ʒəˈɣan/ /ʒəˈɣant/ n masc
giant
Ésser d'estatura desmesurada.

gegantinament /d͡ʒe.ɣanˌti.naˈmen/ /d͡ʒe.ɣanˌti.naˈment/ /ʒə.ɣənˌti.nəˈmen/ /ʒə.ɣənˌti.nəˈment/ adv
gigantically

geisha /ˈɡej.ʃa/ /ˈɡej.ʃə/ n fem
geisha

gel /ˈd͡ʒɛɫ/ n masc
ice
Estat sòlid de l'aigua, en circumstàncies normals sota els zero graus Celsius.

gelar /d͡ʒeˈɫa/ /d͡ʒeˈɫaɾ/ /ʒəˈɫa/ v
freeze

gelat /ʒəˈɫat/ n masc
ice cream ice
(aliments) Aliment típicament dolç, menjat sovint en les postres, format per un líquid solidificat per congelació.

gelateria /d͡ʒe.ɫa.teˈɾi.a/ /ʒə.ɫə.təˈɾi.ə/ n fem
ice cream shop

gelatina /d͡ʒe.ɫaˈti.na/ /ʒə.ɫəˈti.nə/ n fem
jelly
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los.

gelisòl /d͡ʒe.ɫiˈsɔɫ/ /ʒə.ɫiˈsɔɫ/ n masc
gelisol

gelosament /d͡ʒeˌɫo.zaˈmen/ /d͡ʒeˌɫo.zaˈment/ /ʒəˌɫo.zəˈmen/ /ʒəˌɫo.zəˈment/ adv
jealously

gelosia /d͡ʒe.ɫoˈzi.a/ /ʒə.ɫoˈzi.ə/ /ʒə.ɫuˈzi.ə/ n fem
jealousy latticework
Sentiment d'enveja o de refús envers una persona que gaudeix d'alguna cosa o d'algú que voldríem per a nosaltres.
Tipus de paret d'obra o de fusta que permet passar parcialment l'aire i la llum, emprat per refrescar interiors i veure sense ser vist o també com a suport per fer créixer plantes enfiladisses.

gelós /d͡ʒeˈɫos/ /ʒəˈɫos/ adj masc
jealous

gemec /d͡ʒeˈmek/ /ʒəˈmek/ n masc
wail

gemecor n fem
whine

gemegor /d͡ʒe.meˈɣo/ /d͡ʒe.meˈɣoɾ/ /ʒə.məˈɣo/ n fem
whine

gemegosament /d͡ʒe.meˌɣo.zaˈmen/ /d͡ʒe.meˌɣo.zaˈment/ /ʒə.məˌɣo.zəˈmen/ /ʒə.məˌɣo.zəˈment/ adv
querulously

geminar /d͡ʒe.miˈna/ /d͡ʒe.miˈnaɾ/ /ʒə.miˈna/ v
geminate

gemma /ˈd͡ʒem.ma/ /ˈʒɛm.mə/ n fem
gem

gen /ˈd͡ʒen/ /ˈʒɛn/ n masc
gene

gendre /ˈd͡ʒɛn.dɾe/ /ˈʒɛn.dɾə/ n masc
son-in-law

gener /d͡ʒaˈne/ /d͡ʒeˈne/ /ʒəˈne/ /ʒəˈne/ n masc
January
Primer mes de l'any.

generació /d͡ʒe.ne.ɾa.siˈo/ n fem
generation

generador elèctric n masc
electrical generator

generalitat /d͡ʒe.ne.ɾa.ɫiˈtat/ /ʒə.nə.ɾə.ɫiˈtat/ n fem
generality

generalització /d͡ʒe.ne.ɾa.ɫi.d͡za.siˈo/ /d͡ʒe.ne.ɾa.ɫi.za.siˈo/ /ʒə.nə.ɾə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
generalisation

generalment /d͡ʒe.neˌɾaɫˈmen/ /d͡ʒe.neˌɾaɫˈment/ /ʒə.nəˌɾaɫˈmen/ /ʒə.nəˌɾaɫˈment/ adv
generally

generar /d͡ʒe.neˈɾa/ /d͡ʒe.neˈɾaɾ/ /ʒə.nəˈɾa/ v
join

generitzar /d͡ʒe.ne.ɾiˈd͡za/ /d͡ʒe.ne.ɾiˈza/ /d͡ʒe.ne.ɾiˈzaɾ/ /ʒə.nə.ɾiˈd͡za/ v
gender

generosament /d͡ʒe.neˌɾo.zaˈmen/ /d͡ʒe.neˌɾo.zaˈment/ /ʒə.nəˌɾo.zəˈmen/ /ʒə.nəˌɾo.zəˈment/ adv
generously

generositat /d͡ʒe.ne.ɾo.ziˈtat/ /ʒə.nə.ɾo.ziˈtat/ /ʒə.nə.ɾu.ziˈtat/ n fem
generosity

generós /d͡ʒe.neˈɾos/ adj masc
generous

genet /d͡ʒeˈnet/ /ʒəˈnət/ /ʒəˈnɛt/ n masc
horseman
Cavaller, persona que va a cavall.

genetista /d͡ʒe.neˈtis.ta/ /d͡ʒe.neˈtis.te/ /ʒə.nəˈtis.tə/ n neut
geneticist

geni /ˈd͡ʒɛ.ni/ /ˈd͡ʒɛ.nit/ /ˈʒɛ.ni/ /ˈʒɛ.nit/ n masc
genius
Persona dotada d'una capacitat, preparació i desenvolupament mentals extraordinaris respecte a la mitjana d'altres individus de la mateixa edat per a crear o inventar una obra artística o científica admirable.

genialment /d͡ʒe.niˌaɫˈmen/ /d͡ʒe.niˌaɫˈment/ /ʒə.niˌaɫˈmen/ /ʒə.niˌaɫˈment/ adv
brilliantly

genitiu /d͡ʒe.niˈtiw/ /ʒə.niˈtiw/ adj masc
genitive

genitor /d͡ʒe.niˈto/ /d͡ʒe.niˈtoɾ/ /ʒə.niˈto/ n masc
genitor

geniva /d͡ʒeˈni.va/ /d͡ʒeˈni.βa/ /ʒəˈni.və/ /ʒəˈni.βə/ n fem
gums gum

genocidi /d͡ʒe.noˈsi.ði/ /ʒə.noˈsi.ði/ /ʒə.nuˈsi.ði/ n masc
genocide

genoll /d͡ʒeˈnoʎ/ /ʒiˈnoʎ/ /ʒuˈnoʎ/ /ʒəˈnoʎ/ n masc
knee
(anatomia) articulació de la cama que la divideix en dues parts i que permet el seu moviment i flexió.

genollada /d͡ʒe.noˈʎa.ða/ /ʒə.noˈʎa.ðə/ /ʒə.nuˈja.ðə/ /ʒə.nuˈʎa.ðə/ n fem
kneeing

genollera /d͡ʒe.noˈʎe.ɾa/ /ʒə.noˈʎe.ɾə/ /ʒə.nuˈje.ɾə/ n fem
kneepad

genovès /d͡ʒe.noˈves/ /d͡ʒe.noˈβes/ /ʒə.noˈvəs/ /ʒə.nuˈvɛs/ adj masc
Genovese
Relatiu o pertanyent a Gènova.

genovès /d͡ʒe.noˈves/ /d͡ʒe.noˈβes/ /ʒə.noˈvəs/ /ʒə.nuˈvɛs/ n masc
Genovese
Persona que habita o és originària de Gènova.

gens /ˈd͡ʒens/ /ˈʒens/ adv
not at all
Absència de quantitat respecte d'una totalitat anterior.
any
(interrogatiu, condicional) Quantitat mínima d'una suposició.

gent /ˈd͡ʒen/ /ˈd͡ʒent/ /ˈʒen/ /ˈʒent/ n fem
people

gentada /d͡ʒenˈta.ða/ n fem
crowd

gentil /d͡ʒenˈtiɫ/ /d͡ʒɛnˈtil/ /ʒənˈtiɫ/ /ʒənˈtiɫ/ adj
gentle
Que actua amb cortesia.

gentil /d͡ʒenˈtiɫ/ /d͡ʒɛnˈtil/ /ʒənˈtiɫ/ /ʒənˈtiɫ/ n neut
gentile
Per als jueus, els estrangers, els pertanyents a qualsevol altra ètnia.

gentilesa /d͡ʒen.tiˈɫe.za/ /ʒən.tiˈɫə.zə/ /ʒən.tiˈɫɛ.zə/ n fem
kindness

gentilici /d͡ʒen.tiˈli.si/ /ʒən.tiˈɫi.si/ n masc
demonym

gentilment /d͡ʒenˌtiɫˈmen/ /d͡ʒenˌtiɫˈment/ /ʒənˌtiɫˈmen/ /ʒənˌtiɫˈment/ adv
kindly

gentrificació /d͡ʒen.tɾi.fi.ka.siˈo/ /ʒən.tɾi.fi.kə.siˈo/ n fem
gentrification

gentrificar /d͡ʒen.tɾi.fiˈka/ /d͡ʒen.tɾi.fiˈkaɾ/ /ʒən.tɾi.fiˈka/ v
gentrify

genuflexió /d͡ʒe.nu.fɫek.siˈo/ /ʒə.nu.fɫək.siˈo/ n fem
genuflexion

genuí /d͡ʒe.nuˈi/ adj masc
genuine

genuïnament /d͡ʒe.nuˌi.naˈmen/ /d͡ʒe.nuˌi.naˈment/ /ʒə.nuˌi.nəˈmen/ /ʒə.nuˌi.nəˈment/ adv
genuinely

genèricament /d͡ʒeˌnɛ.ɾi.kaˈmen/ /d͡ʒeˌnɛ.ɾi.kaˈment/ /ʒəˌnɛ.ɾi.kəˈmen/ /ʒəˌnɛ.ɾi.kəˈment/ adv
generically

genètic /d͡ʒeˈnɛ.tik/ /ʒəˈnɛ.tik/ adj masc
genetic

genètica /d͡ʒeˈnɛ.ti.ka/ /ʒəˈnɛ.ti.kə/ n fem
genetics

genísser /d͡ʒeˈni.seɾ/ /ʒəˈni.sər/ n masc
janissary

geo- /ˈd͡ʒe.o/ /ˈʒe.o/ /ˈʒe.u/ prefix
geo-

geografia /d͡ʒe.o.ɣɾaˈfi.a/ /ʒə.o.ɣɾəˈfi.ə/ /ʒə.u.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
geography
Ciència que estudia la terra en especial la seva superfície, però també la seva forma i composició i les capes de l'atmosfera. També és l'estudi de les característiques d'altres astres. Exemple: la geografia de la lluna.

geogràfic /d͡ʒe.oˈɣɾa.fik/ /ʒə.oˈɣɾa.fik/ /ʒə.uˈɣɾa.fik/ adj masc
geographic

geogràficament /d͡ʒe.oˌɣɾa.fi.kaˈmen/ /d͡ʒe.oˌɣɾa.fi.kaˈment/ /ʒə.oˌɣɾa.fi.kəˈment/ /ʒə.uˌɣɾa.fi.kəˈmen/ adv
geographically

geologia /d͡ʒe.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /d͡ʒe.o.ɫoˈʒi.a/ /ʒə.o.ɫoˈʒi.ə/ /ʒə.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
geology
Ciència que estudia la terra, la seva història i els processos que li han donat forma.

geometria /d͡ʒe.o.meˈtɾi.a/ /ʒə.o.məˈtɾi.ə/ /ʒə.u.məˈtɾi.ə/ n fem
geometry

geomètric /d͡ʒe.oˈmɛ.tɾik/ /ʒə.oˈmɛ.tɾik/ /ʒə.uˈmɛ.tɾik/ adj masc
geometric

geomètricament /d͡ʒe.oˌmɛ.tɾi.kaˈmen/ /d͡ʒe.oˌmɛ.tɾi.kaˈment/ /ʒə.oˌmɛ.tɾi.kəˈment/ /ʒə.uˌmɛ.tɾi.kəˈmen/ adv
geometrically

georgià /ʒə.oɾ.ʒiˈa/ /ʒə.ur.ʒiˈa/ n masc
Georgian
(masculí singular) Llengua parlada a Geòrgia.

geosinònim /ˌd͡ʒe.o.siˈnɔ.nim/ /ˌʒe.o.siˈnɔ.nim/ /ˌʒe.u.siˈnɔ.nim/ n masc
geosynonym

geostacionari /ˌd͡ʒe.os.ta.si.oˈna.ɾi/ /ˌʒɛ.os.tə.si.oˈna.ɾi/ /ˌʒɛ.us.tə.si.uˈna.ɾi/ adj masc
geostationary

gep /ˈd͡ʒep/ n masc
hump

geperut /d͡ʒe.peˈɾut/ /ʒə.pəˈɾut/ adj masc
hunchbacked
Que té un gep.

geperut /d͡ʒe.peˈɾut/ /ʒə.pəˈɾut/ n masc
hunchback
Persona que té un gep.

gerd /ˈd͡ʒɛɾt/ n masc
raspberry

gerent /d͡ʒeˈɾen/ /d͡ʒeˈɾent/ /ʒəˈɾen/ /ʒəˈɾent/ n neut
manager

germana /d͡ʒeɾˈma.na/ n fem
sister
Filla dels mateixos pares.
Membre d'una comunitat religiosa.
Col·lega, companya, sòcia.

germanastre /d͡ʒeɾ.maˈnas.tɾe/ /ʒər.məˈnas.tɾə/ n masc
half-brother
Germà que només comparteix un dels pares.
stepbrother
Fill del padrastre o de la madrastra.

germandat /d͡ʒeɾ.manˈdat/ /ʒər.mənˈdat/ n fem
sibbling
Conjunt de germans i germanes.
brotherhood
Associació amb un vincle de solidaritat i d’auxili mutu.

germani /ʒərˈma.ni/ n masc
germanium

germen /ˈd͡ʒeɾ.men/ /ˈʒɛr.mən/ n masc
germ

germinar /d͡ʒeɾ.miˈnaɾ/ /ʒeɾ.miˈna/ /ʒəɾ.miˈna/ v
germinate

germà /d͡ʒeɾˈma/ n masc
brother
Fill de la mateixa mare i del mateix pare.

germànic /d͡ʒeɾˈma.nik/ /ʒərˈma.nik/ adj
Germanic
Relacionat amb Alemanya, la seva cultura o llengua
Relacionat amb el germani

germànic /d͡ʒeɾˈma.nik/ /ʒərˈma.nik/ n masc
German
Habitant de l'antiga Germània
Germanic
Llengua dels antic habitants de Germània
Grup de llengües europees a la que pertanyen: el danès, l'islandès, el suec, l'anglès, l'alemany, l'holandès, el frisó, l'austríac i el noruec

gerna /ˈd͡ʒɛr.na/ /ˈd͡ʒɛɾ.na/ /ˈd͡ʒɛɾ.nɛ/ /ˈʒɛr.nə/ n fem
dogtooth grouper

gerontologia educativa n fem
educational gerontology

gerra /ˈd͡ʒɛ.ra/ /ˈd͡ʒɛ.rɛ/ /ˈʒɛ.rə/ n fem
jug pitcher
Recipient per contenir líquids, de boca ampla i amb ventre.

gerret flabioler n masc
curled picarel

gerro /ˈd͡ʒɛ.ro/ /ˈʒɛ.ro/ /ˈʒɛ.ru/ n masc
vase
Recipient portàtil per a ficar-hi aigua o flors.

gerundi /d͡ʒeˈɾun.di/ /ʒəˈɾun.di/ n masc
gerund

gerència /d͡ʒeˈɾɛn.si.a/ /ʒəˈɾɛn.si.ə/ n fem
management

gespa /ˈd͡ʒes.pa/ /ˈʒes.pə/ n fem
grass lawn

gest /ˈd͡ʒest/ /ˈʒest/ n masc
gesture

gestacional /d͡ʒes.ta.si.oˈnaɫ/ /ʒəs.tə.si.oˈnaɫ/ /ʒəs.tə.si.uˈnaɫ/ adj
gestational

gestació /d͡ʒes.ta.siˈo/ /ʒəs.tə.siˈo/ n fem
gestation

gestaltisme n masc
Gestalt psychology

gestar /d͡ʒesˈta/ /d͡ʒesˈtaɾ/ /ʒəsˈta/ v
gestate
Portar un embrió o fetus des de la concepció fins al moment del part.

gestió /d͡ʒes.tiˈo/ /ʒəs.tiˈo/ n fem
management

gestió d'un centre educatiu n fem
management of educational institution

gestió de conflictes n fem
conflict management

gestió de la informació n fem
information management information processing
Tècnica que es basa en la selecció, la interpretació, l'anàlisi i la distribució d'informació en una organització, i en el disseny i el desenvolupament de sistemes d'informació en l'àmbit de les noves tecnologies.

geòmetra /d͡ʒeˈɔ.me.tɾa/ /ʒeˈɔ.mə.tɾə/ n neut
geometer

ghanès /ɡaˈnes/ /ɡəˈnəs/ /ɡəˈnɛs/ adj masc
Ghanaian
Relatiu o pertanyent a Ghana.

ghanès /ɡaˈnes/ /ɡəˈnəs/ /ɡəˈnɛs/ n masc
Ghanaian
Persona que habita o és originària de Ghana.

ghata n masc
ghata

ghayn /ˈɡajn/ n fem
ghayn

gibraltareny /d͡ʒi.bɾaɫ.taˈɾeɲ/ /ʒi.bɾəɫ.təˈɾəɲ/ /ʒi.bɾəɫ.təˈɾɛɲ/ /ʒi.βɾəɫ.təˈɾɛɲ/ adj masc
Gibraltarian
Relatiu o pertanyent al Gibraltar.

gibraltareny /d͡ʒi.bɾaɫ.taˈɾeɲ/ /ʒi.bɾəɫ.təˈɾəɲ/ /ʒi.bɾəɫ.təˈɾɛɲ/ /ʒi.βɾəɫ.təˈɾɛɲ/ n masc
Gibraltarian
Persona que habita o és originària del Gibraltar.

gibrell /d͡ʒiˈbɾeʎ/ /ʒiˈβɾeʎ/ n masc
basin
Tradicionalment, recipient de terrissa envernissada, rodó, aproximadament d'un pam d'alçada, que des del cul es va eixamplant fins a la boca, i serveix principalment per a rentar.

gibrella /d͡ʒiˈbɾe.ʎa/ /ʒiˈβɾe.ʎə/ n fem
washbowl

gibrelleta /d͡ʒi.bɾeˈʎe.ta/ /ʒi.bɾəˈʎə.tə/ /ʒi.bɾəˈʎɛ.tə/ /ʒi.βɾəˈʎɛ.tə/ n fem
washbowl
Diminutiu de gibrella.
urinal
Bacineta per a orinar u orinal que habitualment es deixa sota el llit per evitar haver-s'hi de desplaçar al vàter.

gibós /d͡ʒiˈbos/ /ʒiˈβos/ adj masc
gibbous

giga /ˈd͡ʒi.ɣa/ /ˈʒi.ɣə/ n fem
gigue
Dansa molt animada d'època barroca.

gigoló /d͡ʒi.ɣoˈɫo/ /ʒi.ɣoˈɫo/ /ʒi.ɣuˈɫo/ n masc
gigolo
stripper

gihadisme /d͡ʒi.haˈðiz.me/ /ʒi.həˈðiz.mə/ n masc
jihadism

gimcana /d͡ʒimˈka.na/ /ʒimˈka.nə/ n fem
gymkhana

gimnàs /d͡ʒimˈnas/ /ʒimˈnas/ n masc
gymnasium
Espai tancat destinat a realitzar exercicis gimnàstics.

gimnàstic /d͡ʒimˈnas.tik/ /ʒimˈnas.tik/ adj masc
gymnastic

gimnàstica /d͡ʒimˈnas.ti.ka/ /ʒimˈnas.ti.kə/ n fem
gymnastics
Exercitació dels músculs del cos amb l'objectiu del benestar físic.
Disciplina esportiva consistent en l'execució exacta i harmònica d'una sèrie de moviments corporals definits de manera precisa.

ginebra /d͡ʒiˈne.bɾa/ n fem
gin

ginebre /d͡ʒiˈne.bɾe/ n masc
juniper

ginebrí /d͡ʒi.neˈbɾi/ /ʒi.nəˈβɾi/ adj masc
Genevan
Relatiu o pertanyent a Ginebra.

ginebrí /d͡ʒi.neˈbɾi/ /ʒi.nəˈβɾi/ n masc
Genevan
Persona que habita o és originària de Ginebra.

ginecologia /d͡ʒi.ne.ko.ɫoˈd͡ʒi.a/ /d͡ʒi.ne.ko.ɫoˈʒi.a/ /ʒi.nə.ko.ɫoˈʒi.ə/ /ʒi.nə.ku.ɫuˈʒi.ə/ n fem
gynecology

ginecològic /d͡ʒi.ne.koˈɫɔ.d͡ʒik/ /d͡ʒi.ne.koˈɫɔ.ʒik/ /ʒi.nə.koˈɫɔ.ʒik/ /ʒi.nə.kuˈɫɔ.ʒik/ adj masc
gynecological

ginesta /d͡ʒiˈnes.ta/ n fem
Spanish broom

gintònic /d͡ʒinˈtɔ.nik/ /ʒinˈtɔ.nik/ n masc
gin and tonic

giny /ˈd͡ʒiɲ/ /ˈʒiɲ/ n masc
wit
Capacitat resolutiva.
widget
(informàtica) Petit programa com a interfície d’usuari amb accés ràpid a funcions d’ús freqüent.

gipsisòl /d͡ʒip.siˈsɔɫ/ /ʒip.siˈsɔɫ/ n masc
gypsisol

gira /ˈd͡ʒi.ɾa/ /ˈʒi.ɾə/ n fem
tour
Sèrie d’actuacions itinerants d’un espectacle.

gira-sol /ˌd͡ʒi.ɾaˈsɔɫ/ n masc
sunflower

giradora /d͡ʒi.ɾaˈðo.ɾa/ /ʒi.ɾəˈðo.ɾə/ n fem
turner

girafa /d͡ʒiˈɾa.fa/ n fem
giraffe
Mamífer remugant de la família dels giràfids (Giraffa camelopardalis), de coll molt llarg, pelatge grogós amb taques fosques, propi de l'Àfrica.
boom
(cinema) Suport amb una perxa per a apropar un micròfon als actors durant el rodatge.

giragonsa /d͡ʒi.ɾaˈɣon.sa/ /ʒi.ɾəˈɣon.sə/ n fem
bending

girar /d͡ʒiˈɾa/ /d͡ʒiˈɾaɾ/ /ʒiˈɾa/ v
turn
(intransitiu) Moure's al voltant del propi eix.
(intransitiu) Canviar de direcció en un trajecte.
(hoquei sobre patins, hoquei sobre gel) Canviar la pròpia trajectòria de desplaçament mitjançant un moviment dels patins.
draw
(transitiu) Donar la volta a un objecte.
(transitiu, comerç) Expedir ordres de pagament.

girar cua v
turn around

girar en rodó v
turn around

gitanalla /d͡ʒi.taˈna.ʎa/ /ʒi.təˈna.ʎə/ n fem
gypsyism

gitano /d͡ʒiˈta.no/ /ʒiˈta.no/ /ʒiˈta.nu/ adj masc
Romani
Relatiu als gitanos o al romaní.

gitano /d͡ʒiˈta.no/ /ʒiˈta.no/ /ʒiˈta.nu/ n masc
Romani
Individu d’un poble nòmada originari del nord-oest de l’Índia antiga, establert a Occident des del segle XI.

gla n fem
acorn

glabel·la /ɡɫaˈbɛɫ.ɫa/ /ɡɫaˈβɛ.ɫa/ /ɡɫaˈβɛ.ɫɛ/ /ɡɫaˈβɛɫ.ɫa/ /ɡɫəˈbɛɫ.ɫə/ /ɡɫəˈβɛ.ɫə/ /ɡɫəˈβɛɫ.ɫə/ n fem
glabella

glabre /ˈɡɫa.bɾe/ /ˈɡɫa.βɾə/ adj masc
glabrous
Sense pèls.

glacial /ɡɫa.siˈaɫ/ adj
glacial
Relatiu o pertanyent al glaç.

glacialment /ɡɫa.siˌaɫˈmen/ /ɡɫa.siˌaɫˈment/ /ɡɫə.siˌaɫˈmen/ /ɡɫə.siˌaɫˈment/ adv
glacially

glaciologia /ɡɫa.si.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ɡɫa.si.o.ɫoˈʒi.a/ /ɡɫə.si.o.ɫoˈʒi.ə/ /ɡɫə.si.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
glaciology

glacis /ˈɡɫa.sis/ n masc
glacis

glaciòleg /ɡɫa.siˈɔ.ɫek/ /ɡɫə.siˈɔ.ɫək/ n masc
glaciologist

gland /ˈɡɫan/ /ˈɡɫant/ n masc
glans

glauc /ɡɫawk/ adj masc
glaucous
(científic, poètic) Verd pàl·lid grisós.

glaucoma /ɡɫawˈko.ma/ /ɡɫəwˈko.mə/ n masc
glaucoma

glaça /ˈɡɫa.sa/ /ˈɡɫa.sə/ n fem
icing
Cobertura de pastisseria feta de pasta de sucre i clara d’ou.

glaçada /gɫaˈsa.ða/ /gɫəˈsa.ðə/ n fem
frost

glaçar /ɡɫaˈsa/ /ɡɫaˈsaɾ/ /ɡɫəˈsa/ v
freeze

glenoïdal /ɡɫe.no.iˈðaɫ/ /ɡɫə.no.iˈðaɫ/ /ɡɫə.nu.iˈðaɫ/ adj
glenoid

gleva /ˈɡɫe.va/ /ˈɡɫe.βa/ /ˈɡɫə.və/ /ˈɡɫɛ.və/ /ˈɡɫɛ.βə/ n fem
turf
Bloc de terra compactada per la presència d'arrels.
divot
(golf) Tros de gespa arrencat amb el cap del bastó en colpejar la bola, generalment a conseqüència d'un intent d'aconseguir un efecte de retrocés.

gleïsòl /ɡɫe.iˈsɔɫ/ /ɡɫə.iˈsɔɫ/ n masc
gleysol

glicirizina /ɡɫi.si.riˈzi.na/ /ɡɫi.si.riˈzi.nə/ n fem
glycyrrhihzin

glicoràquia /ɡɫi.koˈra.ki.a/ /ɡɫi.koˈra.ki.ə/ /ɡɫi.kuˈra.ki.ə/ n fem
glycorrhachia

gliptogènesi /ɡlip.toˈd͡ʒɛ.ne.zi/ /ɡlip.tuˈʒɛ.nə.zi/ n fem
glyptogenesis

global /ɡɫoˈbaɫ/ /ɡɫuˈbaɫ/ /ɡɫuˈβaɫ/ adj
global
Total, pres en conjunt.

globalisme /ɡɫo.baˈɫiz.me/ /ɡɫo.bəˈɫiz.mə/ /ɡɫu.bəˈɫiz.mə/ /ɡɫu.βəˈɫiz.mə/ n masc
globalism

globalització /ɡɫo.ba.ɫi.za.siˈo/ /ɡɫo.bə.ɫi.d͡zə.siˈo/ /ɡɫo.βa.ɫi.d͡za.siˈo/ /ɡɫu.bə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
globalisation
Acció i efecte de globalitzar.
Procés pel qual un fenomen polític, econòmic, social o cultural esdevé d'àmbit universal.

globalment /ɡɫoˌbaɫˈment/ /ɡɫoˌβaɫˈmen/ /ɡɫuˌbaɫˈmen/ /ɡɫuˌβaɫˈmen/ adv
globally

globus n masc
globe
Figura en forma esfèrica.
balloon
Mitjà aeri de transport, format per una mena de bossa, típicament amb forma ovoide, que conté un gas més lleuger que l'aire que li permet flotar en l'atmosfera.
lob
(esports de raqueta) Cop que imprimeix una trajectòria elevada a la pilota o el volant fins al fons del camp de l'adversari.
(futbol) Xut en què la pilota descriu una trajectòria elevada i cobreix una distància horitzontal de desplaçament molt curta.

globus defensiu n masc
defensive lob

globus ofensiu n masc
attacking lob

globus sonda n masc
weather balloon
(meteorologia) Globus aerostàtic no tripulat que porta instruments per mesurar, enregistrar i enviar en altitud dades atmosfèriques com la pressió, la temperatura i la humitat.
test the waters
(periodisme, política) Notícia intencionada difosa amb el propòsit d’observar la reacció que provoca i obtenir informació per a prendre una decisió.

gloriosament /ɡɫo.ɾiˌo.zaˈmen/ /ɡɫo.ɾiˌo.zaˈment/ /ɡɫo.ɾiˌo.zəˈment/ /ɡɫu.ɾiˌo.zəˈmen/ adv
gloriously

glossa /ˈɡɫɔ.sa/ /ˈɡɫɔ.sɔ/ /ˈɡɫɔ.sə/ n fem
gloss
Explicació del sentit d’un mot.

glossilla /ɡɫoˈsi.ʎa/ /ɡɫoˈsi.ʎə/ /ɡɫuˈsi.ʎə/ n fem
minion

glotament /ˌɡɫo.taˈmen/ /ˌɡɫo.taˈment/ /ˌɡɫo.təˈmen/ /ˌɡɫo.təˈment/ adv
gluttonously

glotodidàctica n fem
glottodidactics

glucagonoma /ɡɫu.ka.ɣoˈno.ma/ /ɡɫu.kə.ɣoˈno.mə/ /ɡɫu.kə.ɣuˈno.mə/ n masc
glucagonoma

glucosa /ɡɫuˈko.za/ /ɡɫuˈko.zə/ n fem
glucose

glucèmia /ɡɫuˈsɛ.mi.a/ /ɡɫuˈsɛ.mi.ə/ n fem
glycemia blood sugar

gluten /ˈɡɫu.ten/ /ˈɡɫu.tən/ n masc
gluten

gluó n masc
gluon

glàndula /ˈɡɫan.du.ɫa/ /ˈɡɫan.du.ɫə/ n fem
gland

glàsnost /ˌɡɫazˈnost/ n fem
glasnost

glícid /ˈɡɫi.sit/ n masc
carbohydrate

glòria /ˈɡɫɔ.ɾi.a/ /ˈɡɫɔ.ɾi.ə/ n fem
glory

gobi /ˈɡɔ.βi/ n masc
gudgeon

gobi cristal·lí n masc
crystal goby

godomací /ɡo.ðo.maˈsi/ /ɡo.ðo.məˈsi/ /ɡu.ðu.məˈsi/ n masc
dildo

gofra /ˈɡo.fɾa/ /ˈɡo.fɾə/ n fem
waffle

gofrar /ɡoˈfɾa/ /ɡoˈfɾaɾ/ /ɡuˈfɾa/ v
emboss

goig /ˈɡɔt͡ʃ/ n masc
joy
Emoció que resulta d'allò que es posseeix, es desitja o complau.

goja /ˈɡɔ.d͡ʒa/ /ˈɡɔ.d͡ʒɔ/ /ˈɡɔ.ʒa/ /ˈɡɔ.ʒə/ n fem
nymph

gojosament /ɡoˌd͡ʒo.zaˈmen/ /ɡoˌd͡ʒo.zaˈment/ /ɡoˌʒo.zaˈmen/ /ɡoˌʒo.zəˈment/ /ɡuˌʒo.zəˈmen/ adv
joyfully

gojós /ɡoˈd͡ʒos/ /ɡoˈʒos/ /ɡuˈʒos/ adj masc
joyous

gol /ˈɡɔɫ/ n masc
goal
(esports de pilota, polo) Acció i efecte d'introduir la pilota, la bola o el disc a una porteria fins a traspassar totalment la línia de gol.

gol d'or n masc
golden goal
(esports de pilota) Sistema de desempat de determinades competicions consistent a prorrogar un partit durant un temps màxim establert fins que un dels dos equips marca un gol, que li atorga la victòria.
(esports de pilota) Gol marcat durant la pròrroga del gol d'or.

gola /ˈɡo.ɫa/ /ˈɡo.ɫə/ n fem
throat
(anatomia) Zona del cos de persones i animals, que comença al final de l'interior de la boca i acaba a l'inici de l'esòfag.
gorge
(geografia) Entrada o camí estret.
gluttony
Excés en menjar i en beure destinat només a fruir-ne i no pas a alimentar-se ni a assedegar-se.
gorget
En l'exèrcit, planxa metàl·lica en forma corba amb les punxes cap a munt, agafada amb cadena o cordill i portada en forma de collaret per sobre el pit, que antigament duien alguns oficials per indicar el seu rang i com a reminiscència del que havia estat la cuirassa.

golafre /ɡoˈɫa.fɾe/ /ɡoˈɫa.fɾə/ /ɡuˈɫa.fɾə/ adj
glouton

golbol n masc
goal ball

golejador /ɡo.ɫe.d͡ʒaˈðoɾ/ /ɡo.ɫe.ʒaˈðo/ /ɡo.ɫə.ʒəˈðo/ /ɡu.ɫə.ʒəˈðo/ n masc
scorer

golf /ˈɡoɫf/ n masc
gulf
Porció de mar tancada parcialment de terra.
golf
Esport de pilota practicat a l'aire lliure en un camp de golf que consisteix a introduir una bola en una sèrie de forats successius colpejant-la amb un bastó.

golfa /ˈɡoɫ.fa/ /ˈɡoɫ.fə/ n fem
loft

golfo /ˈgoɫ.fo/ /ˈgoɫ.fu/ n masc
hinge

golosament /ɡoˌɫo.zaˈmen/ /ɡoˌɫo.zaˈment/ /ɡoˌɫo.zəˈment/ /ɡuˌɫo.zəˈmen/ adv
greedily

goma /ˈɡo.ma/ /ˈɡo.mə/ n fem
rubber gum covering rubber
Substància d'alt pes molecular que tendeix a inflar-se amb l'aigua i a transformar-se en una massa gelatinosa.
Cosa que es fa servir per esborrar les marques de llapis sobre paper.
Substància obtinguda de la resina de les acàcies, que serveix per enganxar.
(tennis de taula) Revestiment d'una o totes dues cares de la fulla d'una pala format per una o dues capes de goma o cautxú.
Material elàstic que es fa servir per subjectar coses.

goma antitopspin n fem
antitopspin rubber

goma d'esborrar n fem
rubber

goma de pics n fem
pimpled rubber

goma de pics llargs n fem
long pimples rubber

goma elàstica n fem
elastic band

goma llisa n fem
backside rubber

goma sandvitx n fem
sandwich rubber

gomboldar /ɡom.boɫˈda/ /ɡom.boɫˈdaɾ/ /ɡum.buɫˈda/ v
take care
Cuidar d'algú.

gomet /ɡoˈmet/ /ɡoˈmət/ /ɡuˈmɛt/ n masc
dot sticker
Adhesiu de colors i formes diverses utilitzat en pedagogia preescolar en molts exercicis.

gonfanó n masc
gonfalon

gong /ˈɡɔŋ/ /ˈɡɔŋk/ /ˈɡɔŋk/ n masc
gong

googlejar /ɡu.ɣɫeˈd͡ʒa/ /ɡu.ɣɫeˈd͡ʒaɾ/ /ɡu.ɣɫeˈʒa/ /ɡu.ɣɫəˈd͡ʒa/ /ɡu.ɣɫəˈʒa/ v
google

googol /ɡuˈɣoɫ/ n masc
googol

gorg /ˈɡork/ n masc
pool

gorgera /ɡoɾˈd͡ʒe.ɾa/ /ɡoɾˈʒe.ɾə/ /ɡurˈʒe.ɾə/ n fem
bib

goril·la /ɡoˈɾiɫ.ɫa/ /ɡoˈɾiɫ.ɫə/ /ɡuˈɾi.ɫə/ /ɡuˈɾiɫ.ɫə/ n masc
gorilla
Primat herbívor de grans dimensions de la família dels pòngids, amb moltes similituds amb l'ésser humà i que habita una part reduïda de l'Àfrica central.

gorja /ˈɡɔr.d͡ʒa/ /ˈɡɔr.ʒə/ /ˈɡɔɾ.d͡ʒa/ /ˈɡɔɾ.d͡ʒɔ/ n fem
gorge

gormand /ɡorˈman/ /ɡoɾˈman/ /ɡoɾˈmant/ /ɡurˈman/ n masc
gourmand

gorra /ˈɡo.ra/ /ˈɡo.rə/ n fem
cap

gorra de beisbol n fem
piqued cap

gorra de plat n fem
piqued cap

gos n masc
dog gos
Mamífer de la família dels cànids (Canis lupus familiaris), domesticat, subespècie del llop gris, d'olfacte molt desenvolupat i en general obedient al seu amo.

gos d'aigua n masc
water dog

gosadia /ɡo.zaˈði.a/ /ɡo.zəˈði.ə/ /ɡu.zəˈði.ə/ n fem
boldness

gosar /ɡoˈza/ /ɡoˈzaɾ/ /ɡuˈza/ v
dare

gossa /ˈɡo.sə/ n fem
bitch

gosset /ɡoˈsət/ /ɡuˈsɛt/ n masc
whelp

got /ˈɡot/ adj masc
Gothic
Relatiu al poble germànic dels gots.

got /ˈɡot/ n masc
glass
Recipient obert per dalt i sense peu, pensat per agafar-se amb la mà i, en acostar-lo a la boca, poder beure el líquid que conté.
Unitat per a mesurar la capacitat; té com a referent un got de mida mitjana.
Goth
Individu d'un poble germànic originari d’Escandinàvia que va envair gran part de l’Imperi romà.

gota /ˈɡo.ta/ /ˈɡo.tə/ n fem
drop
Petita esfera (o esferoide) líquida, popularment idealitzada en una forma punxeguda per dalt.
gutta
Element ornamental arquitectònic en forma de gota idealitzada, en especial les que es troben sota els tríglifs.
gout
(medicina) Malaltia provocada per l'àcid úric que ataca a les articulacions, el ronyó i els teixits tous, especialment temuda pels seus atacs aguts de dolor.

gotellada /ɡo.teˈʎa.ða/ /ɡo.təˈʎa.ðə/ /ɡu.təˈʎa.ðə/ n fem
downpour

goteró /ɡo.teˈɾo/ /ɡo.təˈɾo/ /ɡu.təˈɾo/ n masc
drip

govern /ɡoˈvɛɾn/ /ɡoˈβɛrn/ /ɡoˈβɛɾn/ /ɡuˈvɛrn/ n masc
government administration
Òrgan que té el poder d'un territori.

governador /ɡo.veɾ.naˈðoɾ/ /ɡo.vəɾ.nəˈðo/ /ɡo.βer.naˈðo/ /ɡo.βeɾ.naˈðoɾ/ /ɡu.vər.nəˈðo/ /ɡu.βər.nəˈðo/ n masc
governor

governall /ɡo.veɾˈnaʎ/ /ɡo.vəɾˈnaʎ/ /ɡo.βerˈnaʎ/ /ɡo.βeɾˈnaʎ/ /ɡu.vərˈnaʎ/ /ɡu.βərˈnaʎ/ n masc
helm

governança /ɡo.veɾˈnan.sa/ /ɡo.vəɾˈnan.sə/ /ɡo.βerˈnan.sa/ /ɡo.βeɾˈnan.sa/ /ɡu.vərˈnan.sə/ /ɡu.βərˈnan.sə/ n fem
governance

governar /ɡo.veɾˈnaɾ/ /ɡo.vəɾˈna/ /ɡo.βerˈna/ /ɡo.βeɾˈna/ /ɡu.vərˈna/ v
steer
Dirigir una embarcació amb l'ajuda del timó.
govern
Dirigir la conducta de persones o coses.
Dirigir i administrar els afers públics, exercir l'autoritat del govern.

governativament /ɡo.veɾ.naˌti.vaˈment/ /ɡo.vəɾ.nəˌti.vəˈment/ /ɡo.βer.naˌti.βaˈmen/ /ɡo.βeɾ.naˌti.βaˈmen/ /ɡu.vər.nəˌti.vəˈmen/ /ɡu.βər.nəˌti.βəˈmen/ adv
governmentally

gra /ˈɡra/ n masc
grain

graa Interjection
grr

graciosament /ɡɾa.siˌo.zaˈmen/ /ɡɾa.siˌo.zaˈment/ /ɡɾə.siˌo.zəˈmen/ /ɡɾə.siˌo.zəˈment/ adv
gracefully

graciós /ɡɾa.siˈos/ /ɡɾə.siˈos/ adj masc
funny

graduació /ɡɾa.ðu.a.siˈo/ /ɡɾə.ðu.ə.siˈo/ n fem
graduation
Acció d'obtenir un grau o títol en una universitat.
gradation
Sistema d'organització de l'alumnat que divideix el seu progrés en graus, cadascun dels quals es cursa en un any acadèmic.

graduadament /ɡɾa.ðuˌa.ðaˈmen/ /ɡɾa.ðuˌa.ðaˈment/ /ɡɾə.ðuˌa.ðəˈmen/ /ɡɾə.ðuˌa.ðəˈment/ adv
gradationally

gradualment /ɡɾa.ðuˌaɫˈmen/ /ɡɾa.ðuˌaɫˈment/ /ɡɾə.ðuˌaɫˈmen/ /ɡɾə.ðuˌaɫˈment/ adv
gradually

graduat n masc
graduate

graella /ɡɾaˈe.ʎa/ /ɡɾəˈe.ʎə/ n fem
grill

grafit n masc
graphit
Un dels principals minerals en què es presenta el carboni, caracteritzat pel seu color negre lluent i la seva bona conductivitat.
graffiti
Dibuix o escriptura de traç ràpid feta sobre murs, monuments, portes, etc., especialment en espais públics i normalment de forma il·legal.

grafospasme /ɡɾa.fosˈpaz.me/ /ɡɾə.fosˈpaz.mə/ /ɡɾə.fusˈpaz.mə/ n masc
graphospasm

grafoteràpia /ˌɡɾa.fo.teˈɾa.pi.a/ /ˌɡɾa.fo.təˈɾa.pi.ə/ /ˌɡɾa.fu.təˈɾa.pi.ə/ n fem
graphotherapy

grall /ˈɡɾaj/ /ˈɡɾaʎ/ n masc
scream
Crit fort, estrident.

gralla /ˈɡɾa.jə/ /ˈɡɾa.ʎa/ /ˈɡɾa.ʎə/ n fem
jackdaw
Ocell de l’ordre dels passeriformes i de la família dels còrvids, de plomatge molt fosc (Coloeus monedula).
gralla
Instrument aeròfon de fusta, de doble llengüeta, pavelló obert i tub cònic, d’ús popular.

grallar /ɡɾaˈʎa/ /ɡɾaˈʎaɾ/ v
caw

gram /ˈɡɾam/ n masc
gram
Bermuda grass

gramaticalment /ɡɾa.ma.tiˌkaɫˈmen/ /ɡɾa.ma.tiˌkaɫˈment/ /ɡɾə.mə.tiˌkaɫˈmen/ /ɡɾə.mə.tiˌkaɫˈment/ adv
grammatically

gramàtica /ɡɾaˈma.ti.ka/ n fem
grammar

gran adj
big
De dimensions considerables, que excedeix les mides ordinàries o esperades, en espai, envergadura, quantitat, etc.
old
D'edat avançada, que excedeix un límit de creixença o maduresa.
important
Que excedeix el nivell ordinari quant a mèrits, qualitats morals, etc.

gran eslam n masc
grand slam

gran grup n masc
large group

grana /ˈɡɾa.nə/ adj
claret
Dit dels teixits, de color carmí.
scarlett
Dit dels ocells, de color escarlata.

grana /ˈɡɾa.nə/ n fem
seed
Menjar que es dóna a les haveries, especialment civada.

granada /ɡɾaˈna.ða/ /ɡɾəˈna.ðə/ n fem
grenade
Bomba de mà.

granadí /ɡɾa.naˈði/ /ɡɾə.nəˈði/ adj masc
Granadan

granalla /ɡɾaˈna.ʎa/ /ɡɾəˈna.ʎə/ n masc
shot

granat /ɡɾəˈnat/ adj masc
ripe
Madur, amb el gra ben format.

granat /ɡɾəˈnat/ n masc
garnet
Mineral del grup dels silicats format per un metall bivalent i un de trivalent.
(invariable) Color roig fosc com la pedra preciosa.

grandiosament /ɡɾan.diˌo.zaˈmen/ /ɡɾan.diˌo.zaˈment/ /ɡɾən.diˌo.zəˈmen/ /ɡɾən.diˌo.zəˈment/ adv
grandiosely

grandària /ɡɾanˈda.ɾi.a/ /ɡɾənˈda.ɾi.ə/ n fem
size
Capacitat, extensió, mida. Les dimensions o mesures d'un objecte. Per a objectes d'una dimensió, és la longitud, alçada o amplada. Per a objectes de dues dimensions, és la superfície. Per a objectes de tres dimensions, és el volum. L'altura o longitud o amplada d'un ésser viu. L'alçada d'una persona. Parlant de ciutats, gairebé sempre es refereix a la seva extensió o superfície.

graner /ɡɾaˈne/ /ɡɾaˈneɾ/ /ɡɾəˈne/ n masc
granary
(agricultura) Lloc on s'emmagatzema el gra.
Lloc fèrtil on abunda el gra.

granja /ˈɡɾaɲ.d͡ʒa/ n fem
farm

granja de clics n fem
click farm

granja escola n fem
school farm

granment /ˌɡɾamˈmen/ /ˌɡɾamˈment/ adv
greatly

granota /ɡɾaˈnɔ.ta/ /ɡɾaˈnɔ.tɔ/ /ɡɾəˈnɔ.tə/ n fem
frog
(zoologia) Nom d'ús generalitzat per designar diversos amfibis de l'ordre dels anurs.
boilersuit
Peça de roba que cobreix la major part del cos i que està dotada de camals i mànigues, usada principalment com a indumentària de treball.

granulometria /ɡɾa.nu.ɫo.meˈtɾi.a/ /ɡɾə.nu.ɫo.məˈtɾi.ə/ /ɡɾə.nu.ɫu.məˈtɾi.ə/ n fem
granulometry

grapa /ˈɡɾa.pa/ /ˈɡɾa.pə/ n fem
claw
Part de les extremitats d'un quadrúpede que toca a terra.
staple
Peça metàl·lica que, doblegada, serveix per ajuntar papers o cartons.

grapadora /ɡɾa.paˈðo.ɾa/ /ɡɾə.pəˈðo.ɾə/ n fem
stapler

grapat /graˈpat/ /grəˈpat/ n masc
handful
Porció d’alguna cosa que cap dins el puny o la mà closa.

graponerament /ɡɾa.poˌne.ɾaˈmen/ /ɡɾa.poˌne.ɾaˈment/ /ɡɾə.poˌne.ɾəˈment/ /ɡɾə.puˌne.ɾəˈmen/ adv
clumsily

gras /ˈɡɾas/ adj masc
fatty
Que conté greix.
fat
Amb molt de greix al cos, voluminós.

grassofòbia /ˌɡɾa.soˈfɔ.bi.a/ /ˌɡɾa.soˈfɔ.bi.ə/ /ˌɡɾa.suˈfɔ.bi.ə/ /ˌɡɾa.suˈfɔ.βi.ə/ n fem
fatphobia

grassonet /ɡɾa.soˈnet/ /ɡɾə.soˈnət/ /ɡɾə.suˈnɛt/ adj masc
chubby

grat /ˈɡɾat/ adj masc
pleasant

grat /ˈɡɾat/ n masc
liking

grata-sòl /ˌɡɾa.taˈsɔɫ/ /ˌɡɾa.təˈsɔɫ/ n masc
landscraper

gratacel /ˌɡɾa.taˈsɛɫ/ /ˌɡɾa.təˈsɛɫ/ n masc
skyscraper
Edifici d'alçada molt superior a la normal i dividit en un gran nombre de plantes

gratament /ɡɾa.taˈmen/ /ɡɾa.taˈment/ /ɡɾə.təˈmen/ /ɡɾə.təˈment/ /ˌɡɾa.taˈmen/ /ˌɡɾa.taˈment/ /ˌɡɾa.təˈmen/ /ˌɡɾa.təˈment/ adv
pleasingly
D’una manera grata.

gratament /ɡɾa.taˈmen/ /ɡɾa.taˈment/ /ɡɾə.təˈmen/ /ɡɾə.təˈment/ /ˌɡɾa.taˈmen/ /ˌɡɾa.taˈment/ /ˌɡɾa.təˈmen/ /ˌɡɾa.təˈment/ n masc
scratching
Acció de gratar.

gratar /ɡɾaˈta/ /ɡɾaˈtaɾ/ /ɡɾəˈta/ v
scratch

gratar-se v
scratch

gratificant /ɡɾa.ti.fiˈkan/ /ɡɾa.ti.fiˈkant/ /ɡɾə.ti.fiˈkan/ /ɡɾə.ti.fiˈkant/ adj
gratifying

gratificar /ɡɾa.ti.fiˈka/ /ɡɾa.ti.fiˈkaɾ/ /ɡɾə.ti.fiˈka/ v
reward

gratitud /ɡɾa.tiˈtut/ /ɡɾə.tiˈtut/ n fem
gratitude thankfulness

gratuït /ɡɾa.tuˈit/ /ɡɾə.tuˈit/ adj masc
free of charge

gratuïtament /ɡɾa.tuˌi.taˈmen/ /ɡɾa.tuˌi.taˈment/ /ɡɾə.tuˌi.təˈmen/ /ɡɾə.tuˌi.təˈment/ adv
freely gratuitously

grau n masc
bachelor
Títol o graduació que en les universitats es dona al que es gradua.

grau d'instrucció n masc
educational level

graula /ˈɡɾaw.ɫa/ /ˈɡɾaw.ɫə/ n fem
rook
Ocell de l’ordre dels passeriformes i de la família dels còrvids, de plomatge negre amb part de la cara nua (Coloeus frugilegus).

grava /ˈɡɾa.va/ /ˈɡɾa.və/ /ˈɡɾa.βa/ /ˈɡɾa.βə/ n fem
gravel
(construcció) Conjunt de fragments de roca, natural o esmicolada, amb un diàmetre entre 4 i 254 mm..
(geomorfologia) Conjunt de fragments de roca sedimentària amb un diàmetre entre 2 i 20 mm.
(geoarqueologia) Conjunt de fragments de roca sedimentària amb un diàmetre entre 10 i 200 mm.

gravador /ɡɾa.vaˈðoɾ/ /ɡɾa.βaˈðo/ /ɡɾa.βaˈðoɾ/ /ɡɾə.vəˈðo/ /ɡɾə.βəˈðo/ n masc
engraver

gravamen /ɡɾaˈva.men/ /ɡɾaˈβa.men/ /ɡɾəˈva.mən/ /ɡɾəˈβa.mən/ n masc
tax

gravar /ɡɾaˈvaɾ/ /ɡɾaˈβa/ /ɡɾəˈva/ /ɡɾəˈβa/ v
engrave
Traçar una figura o una inscripció sobre una matèria dura amb una eina punxeguda.
tax
(dret) Carregar amb un impost.
film
Fixar una idea o un sentiment amb profunditat en algú.

gravetat /ɡɾa.veˈtat/ /ɡɾa.βeˈtat/ /ɡɾə.vəˈtat/ /ɡɾə.βəˈtat/ n fem
gravity
L'estat o condició de ser greu.
Força que atrau els objectes cap al centre de la Terra.

gravitó n masc
graviton

grec adj masc
Greek
Relatiu a Grècia, als habitants, la cultura o la llengua.

grec n masc
Greek
Ciutadà de Grècia.
(només singular) Llengua parlada a Grècia.

grec antic n masc
Ancient Greek Altgriechisch

grec modern n masc
Modern Greek

greda /ˈɡɾe.ða/ /ˈɡɾə.ðə/ /ˈɡɾɛ.ðə/ n fem
clay

green /ˈɡɾin/ n masc
green

green de pitchs n masc
pitching green

green de pràctiques n masc
practice green

green en regla n masc
green in regulation

green equivocat n masc
wrong putting green

green provisional n masc
temporary green

greensome n masc
greensome

gregal /ɡɾeˈɣaɫ/ /ɡɾəˈɣaɫ/ n masc
gregale

gregari /ɡɾeˈɣa.ɾi/ /ɡɾəˈɣa.ɾi/ adj masc
gregarious

gregorià /ɡɾe.ɣo.ɾiˈa/ /ɡɾə.ɣo.ɾiˈa/ /ɡɾə.ɣu.ɾiˈa/ adj masc
Gregorian

greix /ˈgɾejʃ/ /ˈgɾeʃ/ n masc
fat grease

greixar /ɡɾejˈʃa/ /ɡɾejˈʃaɾ/ /ɡɾeˈʃa/ /ɡɾəˈʃa/ v
grease

gremi /ˈɡɾɛ.mi/ n masc
guild

gresca /ˈɡɾes.ka/ /ˈɡɾəs.kə/ /ˈɡɾɛs.kə/ n fem
revelry
Baralla sorollosa entre diverses persones (generalment amb el verb buscar).

gresol /ɡɾeˈzɔɫ/ /ɡɾəˈzɔɫ/ n masc
melting pot
(metal·lúrgia) Recipient de material refractari per a fondre metalls a alta temperatura.
Situació en què té lloc una assimilació sociocultural entre individus de procedències diverses.
crucible
(metal·lúrgia) Cavitat inferior d’un forn de cup.

greu /ˈɡɾew/ adj
bass
Aplicat a la música o la parla, de to baix.
grave
Dit d'una situació, que no admet bromes, seriosa.

greuge /ˈɡɾew.d͡ʒe/ /ˈɡɾew.ʒə/ n masc
affront
Allò que ataca la dignitat d'una persona, societat, etc.

greument /ˌɡɾewˈmen/ /ˌɡɾewˈment/ adv
gravely

grill /ˈɡɾiʎ/ n fem
cricket
Insecte saltador diverses espècies de la família dels gríl·lids, de color negre rogenc, característic pel carrisqueig que fan els mascles per fricció dels èlitres.
shoot
Brot tendre d'una llavor, d'un tubercle, d’un bulb.
segment
Part, separada per membranes, de certs fruits, especialment cítrics.

grimpar /ɡɾimˈpa/ /ɡɾimˈpaɾ/ v
climb

grinyol /ɡɾiˈɲɔɫ/ n masc
squeak
So agut que fa certs materials quan freguen amb un altre.
yelp
Crit agut de queixa del gos i altres animals.

grinyolar /ɡɾi.ɲoˈɫa/ /ɡɾi.ɲoˈɫaɾ/ /ɡɾi.ɲuˈɫa/ v
squeak
Fer un sorolls estridents provocats pel fregadís entre objectes.
yelp
Cridar de forma aguda el gos, o altres animals, de dolor o per queixar-se.

grip n fem
flu influenza

gripau n masc
toad

gris adj masc
grey gray
Color entre el negre i el blanc, el to propi de la cendra o el ciment.

gris n masc
cold wind
Aire amb fred viu.

gris de payne n masc
Payne's grey

grisejar /ɡɾi.zeˈd͡ʒa/ /ɡɾi.zeˈd͡ʒaɾ/ /ɡɾi.zeˈʒa/ /ɡɾi.zəˈd͡ʒa/ /ɡɾi.zəˈʒa/ v
be grayish

grisenc /ɡɾiˈzeŋ/ /ɡɾiˈzeŋk/ /ɡɾiˈzəŋk/ /ɡɾiˈzɛŋ/ /ɡɾiˈzɛŋk/ adj masc
grayish

grisú /ɡɾiˈzu/ n masc
firedamp

griu /ˈɡɾiw/ n masc
griffin griffon

groc adj masc
yellow
Del color de l'or, el safrà o la llimona.

groc n masc
yellow
Color de l'espectre entre el verd i el taronja.

groc de Nàpols /ˌɡɾɔɡ.dəˈna.poɫs/ /ˌɡɾɔɡ.dəˈna.puɫs/ n masc
Naples yellow

groc de cadmi /ˌɡɾɔɡ.dəˈkad.mi/ n masc
cadmium yellow

groc de l'Índia /ˌɡɾɔɡ.dəˈɫin.di.ə/ n masc
Indian yellow

groc llimona n masc
lemon yellow

groenlandès /ɡɾo.ən.ɫənˈdəs/ /ɡɾu.ən.ɫənˈdɛs/ adj masc
Greenlandic
Relatiu o pertanyent a Groenlàndia, als seus habitants o a la seva llengua.

groenlandès /ɡɾo.ən.ɫənˈdəs/ /ɡɾu.ən.ɫənˈdɛs/ n masc
Greenlander
Individu natural de Groenlàndia.
Greenlandic
(només singular) Llengua esquimoaleuta parlada a Groenlàndia.

grog /ˈɡɾɔk/ n masc
grog

groguejar /ɡɾo.ɣeˈd͡ʒa/ /ɡɾo.ɣeˈd͡ʒaɾ/ /ɡɾo.ɣeˈʒa/ /ɡɾo.ɣəˈd͡ʒa/ /ɡɾu.ɣəˈʒa/ v
be yellowish

groguenc /ɡɾoˈɣeŋ/ /ɡɾoˈɣeŋk/ /ɡɾoˈɣəŋk/ /ɡɾuˈɣɛŋ/ /ɡɾuˈɣɛŋk/ adj masc
yellowish

grogui /ˈɡɾɔ.ɣi/ adj
groggy

groller /ɡɾoˈʎe/ /ɡɾoˈʎeɾ/ /ɡɾuˈʎe/ adj masc
coarse

grollerament /ɡɾoˌʎe.ɾaˈmen/ /ɡɾoˌʎe.ɾaˈment/ /ɡɾoˌʎe.ɾəˈment/ /ɡɾuˌʎe.ɾəˈmen/ adv
rudely

gronxador /ɡɾoɲ.t͡ʃaˈðo/ /ɡɾoɲ.t͡ʃaˈðoɾ/ /ɡɾoɲ.ʃəˈðo/ /ɡɾuɲ.ʃəˈðo/ n masc
swing

gronxar /ɡɾoɲˈt͡ʃa/ /ɡɾoɲˈt͡ʃaɾ/ /ɡɾoɲˈʃa/ /ɡɾuɲˈʃa/ v
swing

grop /ˈɡɾop/ n masc
storm cloud
Nuvolada tempestuosa formada de sobte.

gropa /ˈɡɾo.pa/ /ˈɡɾo.pə/ n fem
croup

gros adj masc
big
Considerable en volum.

gros n masc
main
La part més important d'un tot.

grossa /ˈɡɾɔ.sa/ /ˈɡɾɔ.sɔ/ /ˈɡɾɔ.sə/ n fem
gross
Dotze dotzenes

grossament /ˌɡɾɔ.saˈmen/ /ˌɡɾɔ.saˈment/ /ˌɡɾɔ.səˈmen/ /ˌɡɾɔ.səˈment/ adv
roughly

grosserament /ɡɾoˌse.ɾaˈmen/ /ɡɾoˌse.ɾaˈment/ /ɡɾoˌse.ɾəˈment/ /ɡɾuˌse.ɾəˈmen/ adv
rudely

grossesa /ɡɾoˈse.za/ /ɡɾoˈsə.zə/ /ɡɾuˈsɛ.zə/ n fem
baby bump
Senyals visibles d’embaràs amb una panxa grossa.

grosz n masc
grosz

grotesc /ɡɾoˈtesk/ /ɡɾoˈtəsk/ /ɡɾuˈtɛsk/ adj masc
grotesque

grotescament /ɡɾoˌtes.kaˈmen/ /ɡɾoˌtes.kaˈment/ /ɡɾoˌtəs.kəˈment/ /ɡɾuˌtɛs.kəˈmen/ adv
grotesquely

grua /ˈɡɾu.a/ /ˈɡɾu.ə/ n fem
crane
Ocell de la família dels gruids de més d’un metre de llargada, plomatge gris, coll i cara negres (Grus grus).
Màquina per a aixecar i moure càrregues pesades amb un braç articulat.
tow truck
Camió per a remolcar vehicles.

gruix /ˈɡɾujʃ/ /ˈɡɾuʃ/ n masc
thickness

gruixut /ɡɾujˈʃut/ /ɡɾuˈʃut/ adj masc
thick

grumeig /ɡɾuˈmet͡ʃ/ /ɡɾuˈmət͡ʃ/ /ɡɾuˈmɛt͡ʃ/ n masc
bait

grumet /ɡɾuˈmet/ /ɡɾuˈmɛt/ n masc
cabin boy

grumoll /ɡɾuˈmoʎ/ n masc
lump

gruny /ˈɡɾuɲ/ n masc
grunt

grunyir /ɡɾuˈɲi/ /ɡɾuˈɲiɾ/ v
growl grunt
Rondinar d’irritació el gos, el gat, el porc.

grunyit /ɡɾuˈɲit/ n masc
grunt

grup /ˈɡɾup/ n masc
group

grup amino n masc
amino group

grup classe n masc
class

grup de col·loqui n masc
colloquial group

grup de discussió n masc
discussion group

grup de recerca n masc
research group

grup de risc n masc
risk group

grup de treball n masc
work group

grup diana n masc
target group

grup escolar n masc
school complex

grup heterogeni n masc
heterogeneous group

grup homogeni n masc
homogeneous group

grup social n masc
social group

gruta /ˈɡɾu.ta/ /ˈɡɾu.tə/ n fem
grotto

gruyère /ɡɾuˈjɛr/ n masc
Gruyère

gràcia /ˈɡɾa.si.a/ /ˈɡɾa.si.ə/ /ˈɡɾa.sja/ /ˈɡɾa.sjə/ n fem
fun
Resultar plaent.
serif
Traç decoratiu que forma la terminació de les astes dels caràcters d'una tipografia.

gràcies /ˈɡɾa.si.əs/ Interjection
thank you
Expressió per a manifestar agraïment.

gràfic vectorial n masc
vector graphics

gràficament /ˌɡɾa.fi.kaˈmen/ /ˌɡɾa.fi.kaˈment/ /ˌɡɾa.fi.kəˈmen/ /ˌɡɾa.fi.kəˈment/ adv
graphically

grèvol /ˈɡɾe.voɫ/ /ˈɡɾe.βoɫ/ /ˈɡɾɛ.voɫ/ /ˈɡɾɛ.vuɫ/ n masc
holly
Fusta del grèvol, molt apreciada en ebenisteria.
hazel grouse
Ocell fasianiforme de la família dels tetraònids (Tetrastes bonasia o Bonasia bonasia) de color gris terrós i tacat a franges, que viu al centre i nord d'Europa i algunes regions d'Àsia.

grímpola /ˈɡɾim.po.ɫa/ /ˈɡɾim.po.ɫə/ /ˈɡɾim.pu.ɫə/ n fem
telltale

grípia /ˈɡɾi.pi.a/ /ˈɡɾi.pi.ə/ n fem
manger

grívia /ˈɡɾi.vi.a/ /ˈɡɾi.vi.ə/ /ˈɡɾi.βi.a/ /ˈɡɾi.βi.ə/ n fem
ballan wrasse
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Labrus bergylta)
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Labrus viridis)

guacamole /ɡwa.kaˈmo.ɫe/ /ɡwə.kəˈmo.ɫe/ n masc
guacamole

guaitar /ɡwajˈta/ /ɡwajˈtaɾ/ /ɡwəjˈta/ v
watch look
aguaitar
look
mirar

gual /ˈɡwaɫ/ n masc
ford
En un riu, zona amb el fons ferm i la fondària prou reduïda per poder passar-hi a peu o en vehicle.
dip
Enfonsament suau en una vorera per facilitar l'accés a vehicles.

guant /ˈɡwan/ /ˈɡwant/ n masc
glove
Peça que cobreix la mà i de vegades part del braç, emprat com a vestimenta o com a protecció de la pell.
(pilota basca) Bossa de cuir amb didals d'una cesta, situada a l'extrem superior i subjectada al canell, dintre la qual el jugador introdueix la mà per sostenir la cesta.

guant de batre n masc
batting glove

guant del porter n masc
catching glove

guant del primera base n masc
first baseman's mitt

guant del receptor n masc
catcher's mitt

guantera /ɡwanˈte.ɾa/ /ɡwənˈte.ɾə/ n fem
glove box
Calaix petit al costat del tauler dels automòbils usat per tal de desar coses.

guany /ˈˈɡwaɲ/ n masc
gain

guanyador /ɡwa.ɲaˈðo/ /ɡwa.ɲaˈðoɾ/ /ɡwə.ɲəˈðo/ adj masc
winning
Que guanya o ha guanyat alguna cosa.

guanyador /ɡwa.ɲaˈðo/ /ɡwa.ɲaˈðoɾ/ /ɡwə.ɲəˈðo/ n masc
winner
Persona que guanya o ha guanyat alguna cosa.

guanyar /ɡoˈɲa/ /ɡuˈɲa/ /ɡwaˈɲa/ /ɡwaˈɲaɾ/ v
win

guanyar una base v
advance a base

guanyar-se la vida v
make a living

guanàbana /ɡwaˈna.ba.na/ /ɡwəˈna.βə.nə/ n fem
soursop

guaraní /ɡwa.ɾaˈni/ /ɡwə.ɾəˈni/ n masc
Guaraní
(invariable) Llengua ameríndia parlada al Paraguai i part dels estats limítrofes.
guaraní
Unitat monetària del Paraguai.

guaraní /ɡwa.ɾaˈni/ /ɡwə.ɾəˈni/ n neut
guarani

guarda /ˈɡwar.də/ /ˈɡwaɾ.ða/ n fem
goal pad
(hoquei sobre patins, hoquei sobre herba) Peça de l'equip d'un porter que s'utilitza per a protegir-se la cama.
guard
(futbol americà) Cadascun dels dos jugadors de la línia ofensiva situats a banda i banda del central, que s'encarreguen principalment de protegir el quarterback de les entrades dels adversaris.

guarda dret n masc
right guard

guarda esquerre n masc
left guard

guardabosc /ˌɡwar.dəˈβɔsk/ /ˌɡwaɾ.ðaˈbɔsk/ n neut
gamekeeper

guardabraç n masc
arm guard

guardaespatlles /ˌɡwar.dəsˈpaʎ.ʎəs/ /ˌɡwar.ða.esˈpaʎ.ʎes/ /ˌɡwaɾ.ða.esˈpaɫ.ɫes/ /ˌɡwaɾ.ðəsˈpaɫ.ɫəs/ n neut
bodyguard

guardamalucs /ˌɡwar.də.məˈɫuks/ /ˌɡwaɾ.ða.maˈɫuks/ n masc
hip pad

guardamà /ˌɡwar.dəˈma/ /ˌɡwaɾ.ðaˈma/ n masc
hand guard

guardar /ɡwarˈða/ /ɡwaɾˈða/ /ɡwaɾˈðaɾ/ /ɡwərˈda/ v
keep
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los.

guardià /ɡwaɾ.ðiˈa/ /ɡwər.diˈa/ n masc
guard

guardonat /ɡwaɾ.ðoˈnat/ /ɡwər.duˈnat/ /ɡwər.ðuˈnat/ /ɡwəɾ.ðoˈnat/ adj masc
prizewinner

guaret /ɡwaˈɾet/ /ɡwəˈɾet/ n masc
fallow

guarir /ɡwaˈɾi/ /ɡwaˈɾiɾ/ /ɡwəˈɾi/ v
cure

guarnició /ɡwaɾ.ni.siˈo/ /ɡwər.ni.siˈo/ n fem
garrison
Conjunt de soldats que protegeixen un punt estratègic.
garniture
Complements per a guarnir, en especial en elements tèxtils.

guarnir /ɡwarˈni/ /ɡwaɾˈni/ /ɡwaɾˈniɾ/ /ɡwərˈni/ v
garnish
Preparar quelcom o un lloc estratègic per protegir-lo o fer-lo útil militarment.
Equipar i preparar una màquina o qualsevol objecte perquè realitzi certa funció.

guarnit /ɡwaɾˈnit/ /ɡwərˈnit/ adj masc
decorated

guatemalenc /ɡwa.te.maˈɫeŋ/ /ɡwə.tə.məˈɫəŋk/ /ɡwə.tə.məˈɫɛŋ/ /ɡwə.tə.məˈɫɛŋk/ adj masc
Guatemalan

guatlla /ˈɡwaɫ.ɫa/ /ˈɡwaɫ.ɫə/ /ˈɡwaʎ.ʎa/ n fem
quail

gueg /ˈɡɛk/ n masc
Gheg

guerra /ˈɡɛ.ra/ /ˈɡɛ.rɛ/ n fem
war
Conflicte amb armes.

guerrejar /ɡe.reˈd͡ʒa/ /ɡe.reˈd͡ʒaɾ/ /ɡe.reˈʒa/ /ɡə.rəˈd͡ʒa/ /ɡə.rəˈʒa/ v
war
Lluitar en una guerra.

guerrer /ɡeˈre/ /ɡeˈreɾ/ /ɡəˈre/ n masc
warrior
Persona que fa la guerra, bel·licosa.

guerrilla /ɡeˈri.ʎa/ /ɡəˈri.ʎə/ n fem
guerrilla

guerxar /ɡerˈt͡ʃa/ /ɡeɾˈt͡ʃa/ /ɡeɾˈt͡ʃaɾ/ /ɡərˈʃa/ v
warp
(transitiu) Deformar un cos pla fent-lo prendre una forma corba.

guetització /ge.ti.d͡za.siˈo/ /gə.tid.zə.siˈo/ n fem
ghettoization

guetitzar /ɡe.tiˈd͡za/ /ɡe.tiˈd͡zaɾ/ /ɡə.tidˈza/ v
ghettoize

gueto /ˈɡe.to/ /ˈɡɛ.tu/ n masc
ghetto

guia /ˈɡi.a/ /ˈɡi.ə/ n fem
guide
Manual que serveix per orientar-se amb una tasca o en un lloc desconegut.
Via per la qual discorre un objecte.

guia /ˈɡi.a/ /ˈɡi.ə/ n neut
guide
Persona que vol guiar una altra.
coach
(beisbol) Cadascun dels dos membres d'un equip atacant situats al box del guia que s'encarreguen de transmetre les indicacions de l'entrenador al batedor i els corredors, i de dirigir-los.

guia de primera base n neut
first base coach

guia de tercera base n neut
third base coach

guia didàctica n fem
teacher's guide

guia turística n fem
turistic guide

guiar /ɡiˈa/ /ɡiˈaɾ/ v
guide
Fer de guia.

guiatge /ɡiˈa.d͡ʒe/ /ɡiˈa.d͡ʒə/ n masc
guidance
Acció de guiar.
guiding
Moviment escolta femení.

guilleume /ɡiˈʎɛw.me/ /ɡiˈʎɛw.mə/ n masc
rebate plane

guillotinar /ɡi.ʎo.tiˈna/ /ɡi.ʎo.tiˈnaɾ/ /ɡi.ʎu.tiˈna/ v
guillotine

guimbarda /ɡimˈbar.də/ /ɡimˈbaɾ.ða/ n fem
jew's harp

guineu n fem
fox
Mamífer de la família dels cànids (Vulpes vulpes), salvatge i carnívor, semblant als llops, però bastant més petit (té poc més de mig metre de llarg) i el morro més agut. Té especial fama d'astut.
thresher shark
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Alopias vulpinus)

guineà adj masc
Guinean
Relatiu o pertanyent a Guinea, Guinea Bissau o Guinea Equatorial.

guineà n masc
Guinean
Persona que habita o és originària de Guinea, Guinea Bissau o Guinea Equatorial.

guingueta /ɡiŋˈɡe.ta/ /ɡiŋˈɡə.tə/ /ɡiŋˈɡɛ.tə/ n fem
stall
Construcció portàtil per allotjar una petita atracció de fira.
beach bar
Establiment o construcció no fixa situada a la vora d'una platja per vendre-hi begudes o aliments.

guinyol /ɡiˈɲɔɫ/ n masc
puppet theater

guionista /ɡi.oˈnis.ta/ /ɡi.oˈnis.te/ /ɡi.oˈnis.tə/ /ɡi.uˈnis.tə/ n neut
scriptwriter screenwriter

guirigall /ɡi.ɾiˈɣaj/ /ɡi.ɾiˈɣaʎ/ n masc
hubbub

guisa /gi.za/ /gi.zə/ n fem
way

guitarra /ɡiˈta.ra/ n fem
guitar

guitarra acústica n fem
acoustic guitar

guitarra batent n fem
battente guitar

guitarra clàssica n fem
classical guitar

guitarra de doble mànec n fem
double-neck guitar

guitarra elèctrica n fem
electric guitar

guitarra flamenca n fem
flamenco guitar

guitarra lira n fem
lyre-guitar

guitarra llatina n fem
Latin guitar

guitarra llaüt n fem
lute-guitar

guitarra moresca n fem
moresque guitar

guitarró /gi.taˈro/ /gi.təˈro/ n masc
small discant guitar

guix n masc
plaster
Mineral de sulfat de calci hidratat CaSO4·2H2O que s’usa com a material de construcció i en l’escultura.
chalk gypsum
Barreta de mineral usada per a escriure a la pissarra.
chalk
(billar) Dau compost de guix amb una base de cola que s'aplica a la sola d'un tac, utilitzat per a evitar que el tac rellisqui en impactar contra la bola d'atac.

guió /ɡiˈo/ n masc
dash
Un dels signes utilitzats en l'alfabet braille.
script
Argument on s'expressen tots els detalls d'una obra teatral, de cinema, anunci televisiu, o qualsevol altre actuació que mereixí ser pautada i, fins i tot, els còmics.

guió il·lustrat n masc
storyboard

gujarati /ɡu.d͡ʒaˈɾa.ti/ /ɡu.ʒaˈɾa.ti/ /ɡu.ʒəˈɾa.ti/ n masc
Gujarati

gules /ˈɡu.ɫes/ /ˈɡu.ɫəs/ n masc
gules

gumener /ɡu.meˈne/ /ɡu.meˈneɾ/ /ɡu.məˈne/ n masc
ropemaker

gurmet /ɡurˈmɛt/ /ɡuɾˈmet/ n neut
gourmet

guru /ˈɡu.ɾu/ n masc
guru
Guia espiritual hindú.

gusarapa /ɡu.zaˈɾa.pa/ /ɡu.zəˈɾa.pə/ n fem
bogeyman
Fantasma nocturn que atemoreix a les criatures.

gusla /ˈɡuz.ɫa/ /ˈɡuz.ɫə/ n fem
gusli

guspirejar /ɡus.pi.ɾeˈd͡ʒa/ /ɡus.pi.ɾeˈd͡ʒaɾ/ /ɡus.pi.ɾeˈʒa/ /ɡus.pi.ɾəˈd͡ʒa/ /ɡus.pi.ɾəˈʒa/ v
spark

gust /ˈɡust/ n masc
taste
Sentit que permet percebre els sabors.
sabor

gustar /ɡusˈta/ /ɡusˈtaɾ/ v
taste

gustosament /ɡusˌto.zaˈmen/ /ɡusˌto.zaˈment/ /ɡusˌto.zəˈmen/ /ɡusˌto.zəˈment/ adv
tastily

gustós adj masc
tasty
Que agrada, que té el sabor adequat.

gutxo /ˈɡu.t͡ʃo/ /ˈɡu.t͡ʃu/ n masc
Portuguese dogfish
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Centroscymnus coelolepis)
gulper shark
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Centrophorus granulosus)

gutxo boreal n masc
greenland shark

guàrdia /ˈɡwar.di.ə/ /ˈɡwaɾ.ði.a/ n fem
guard
Cos armat encarregat de la protecció o custòdia d’una persona o d’una cosa.

guèiser /ˈɡɛj.zeɾ/ /ˈɡɛj.zər/ n masc
geyser

guímel /ˈɡi.meɫ/ /ˈɡi.məɫ/ n fem
gimel

gàbia /ˈɡa.bi.a/ /ˈɡa.βi.ə/ n fem
cage

gàlib /ˈɡa.ɫip/ n masc
loading gauge
Conjunt de dimensions màximes d’un vehicle i de les construccions per on pot passar.
model
Plantilla de les quadernes d’una nau per a la seva construcció.

gàl·lic /ˈɡa.ɫik/ /ˈɡaɫ.ɫik/ adj
Gallic
Relatiu a la Gàl·lia o els gals.

gàrgola /ˈɡar.ɡu.ɫə/ /ˈɡar.ɣu.ɫə/ /ˈɡaɾ.ɣo.ɫa/ /ˈɡaɾ.ɣo.ɫə/ n fem
gargoyle

gèlid /ˈd͡ʒɛ.ɫit/ /ˈʒɛ.ɫit/ adj masc
gelid

gèminis /ˈd͡ʒɛ.mi.nis/ /ˈʒɛ.mi.nis/ n neut
Gemini

gènere n masc
gender
Conjunt de persones o coses amb característiques semblants.
Distinció entre paraules que poden anar acompanyades amb determinants masculins i les que poden anar amb determinants femenins.

gènere femení n masc
feminine gender
Categoria gramatical corresponent a tots els termes referits al sexe femení o assimilables per l’ús.
female gender
Conjunt de totes les dones.

gènesi /ˈd͡ʒɛ.ne.zi/ /ˈʒɛ.nə.zi/ n fem
genesis

gínjol /ˈʒiɲ.ʒoɫ/ /ˈʒiɲ.ʒuɫ/ n masc
jujube

gòbids /ˈɡɔ.βits/ n masc
gobies

gòspel /ˈɡɔs.peɫ/ /ˈɡɔs.pəɫ/ n masc
gospel

gòtic /ˈɡɔ.tik/ adj masc
Goth

góndol /ˈɡon.doɫ/ /ˈɡon.duɫ/ n masc
gudgeon

h aspirada n fem
aspirated h

ha /ˈha/ Interjection
ha
Expressió usada per a indicar el riure o, repetida, una riallada.

ha ha /ˈhaˈha/ Interjection
ha-ha
Imitació d’una riallada.

habilitar /a.bi.ɫiˈtaɾ/ /a.βi.ɫiˈta/ /ə.βi.ɫiˈta/ v
enable

habilitat /a.βi.liˈtat/ /ə.βi.ɫiˈtat/ n fem
skill

habilitat social n fem
social ability

habitació /a.bi.ta.siˈo/ n fem
room

habitacle /a.biˈta.kɫe/ /ə.βiˈta.kɫə/ n masc
dwelling

habitant /a.βiˈtan/ /a.βiˈtant/ /ə.βiˈtan/ /ə.βiˈtant/ n neut
inhabitant
Persona que viu (habita) en un zona determinada (casa, barri, població, país, etc).
Cadascun dels éssers vius, i en especial els animals, que viu (habita) en un zona determinada (arbre, bosc, regió, etc).

habitar /a.βiˈta/ /a.βiˈtaɾ/ /ə.βiˈta/ v
inhabit

habitatge /a.biˈta.d͡ʒe/ n masc
housing

habitual /a.bi.tuˈaɫ/ /ə.βi.tuˈaɫ/ adj
habitual

habitualment /a.bi.tuˌaɫˈment/ /a.βi.tuˌaɫˈmen/ /ə.bi.tuˌaɫˈmen/ /ə.bi.tuˌaɫˈment/ /ə.βi.tuˌaɫˈmen/ adv
habitually

habituar /a.bi.tuˈaɾ/ /a.βi.tuˈa/ /ə.βi.tuˈa/ v
accustom

habitud /a.biˈtut/ /ə.βiˈtut/ n fem
habit

hac /ˈak/ n fem
aitch

haca /ˈa.ka/ /ˈa.kə/ n fem
pony

hacanea /a.kaˈne.a/ /ə.kəˈne.ə/ n fem
hack

hadró n masc
hadron

hafni n masc
hafnium

hagiotoponímia /a.d͡ʒi.o.to.poˈni.mi.a/ /a.ʒi.o.to.poˈni.mi.a/ /ə.ʒi.o.to.poˈni.mi.ə/ /ə.ʒi.u.tu.puˈni.mi.ə/ n fem
hagiotoponymy

hagiotopònim /a.d͡ʒi.o.toˈpɔ.nim/ /a.ʒi.o.toˈpɔ.nim/ /ə.ʒi.o.toˈpɔ.nim/ /ə.ʒi.u.tuˈpɔ.nim/ n masc
hagiotoponym

haiduc /ajˈðuk/ /əjˈðuk/ n masc
hajdúk

haik /ˈhajk/ n masc
haik

haitià /aj.tiˈa/ /əj.tiˈa/ adj masc
Haitian
Relatiu o pertanyent a Haití.

haitià /aj.tiˈa/ /əj.tiˈa/ n masc
Haitian
Persona que habita o és originària de Haití.

haixix /ajˈʃiʃ/ /aˈʃiʃ/ /əˈʃiʃ/ n masc
hashish

halal /haˈɫaɫ/ /həˈɫaɫ/ adj
halal

halar /aˈɫa/ /aˈɫaɾ/ /haˈɫa/ /haˈɫaɾ/ /həˈɫa/ /həˈɫa/ /əˈɫa/ /ʒəˈla/ v
haul
(argot mariner) Estirar un cap, ormeig o embarcació per treure'l de l'aigua.

halibut /a.ɫiˈbut/ /ə.ɫiˈβut/ n masc
halibut

hall /ˈhɔɫ/ n masc
hall

halloweenià /ha.ɫo.wi.niˈa/ adj masc
Hallowe'eny

halo /ˈa.ɫo/ /ˈa.ɫu/ n masc
halo

halogen /aˈɫɔ.d͡ʒen/ /aˈɫɔ.ʒen/ /əˈɫɔ.ʒən/ n masc
halogen

ham /ˈam/ n masc
fish hook

hamburguesa /am.buɾˈɣe.za/ /əm.burˈɡɛ.zə/ /əm.burˈɣɛ.zə/ /əm.buɾˈɣə.zə/ n fem
Hamburger

hamburguès /am.buɾˈɣes/ /əm.burˈɡɛs/ /əm.burˈɣɛs/ /əm.buɾˈɣəs/ adj masc
Hamburger
Relatiu o pertanyent a Hamburg.

hamburguès /am.buɾˈɣes/ /əm.burˈɡɛs/ /əm.burˈɣɛs/ /əm.buɾˈɣəs/ n masc
Hamburger
Persona que habita o és originària de Hamburg.

handbol /amˈbɔɫ/ /andˈbɔɫ/ /əmˈbɔɫ/ n masc
handball

handbol d'onze n masc
field-handball

handicap /ˈhan.di.kap/ /ˈhan.di.kəp/ n masc
handicap

handicap del camp n masc
course handicap

handicapar /an.di.kaˈpa/ /an.di.kaˈpaɾ/ /ən.di.kəˈpa/ v
handicap

haplologia /a.pɫo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /a.pɫo.ɫoˈʒi.a/ /ə.pɫo.ɫoˈʒi.ə/ /ə.pɫu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
haplology

haram /haˈɾam/ /həˈɾam/ adj
haram

harmala /aɾˈma.ɫa/ /ərˈma.ɫə/ n fem
harmal

harmonia /aɾ.moˈni.a/ /ər.muˈni.ə/ n fem
harmony

harmoniosament /ar.mo.niˌo.zaˈmen/ /aɾ.mo.niˌo.zaˈmen/ /aɾ.mo.niˌo.zaˈment/ /ər.mu.niˌo.zəˈmen/ /əɾ.mo.niˌo.zəˈment/ adv
harmoniously

harmonitzar /ar.mo.niˈd͡za/ /aɾ.mo.niˈd͡zaɾ/ /ər.mu.nidˈza/ v
harmonize
(intransitiu) Estar en harmonia.

harmònica /aɾˈmɔ.ni.ka/ n fem
harmonica

harmònicament /arˌmɔ.ni.kaˈmen/ /aɾˌmɔ.ni.kaˈmen/ /aɾˌmɔ.ni.kaˈment/ /ərˌmɔ.ni.kəˈmen/ /əɾˌmɔ.ni.kəˈment/ adv
harmonically

harmònium /aɾˈmɔ.ni.um/ n masc
harmonium

harúspex /aˈɾus.peks/ /əˈɾus.pəks/ n masc
haruspex
Endeví de l'antiga Roma que interpretava presagis a través de l'estudi de les vísceres de les víctimes.

hassi n masc
hassium

hat-trick /ˌhatˈtɾik/ n masc
hat trick

haussa /ˈhaw.sa/ /ˈhaw.sə/ n masc
Hausa
Llengua txadiana parlada pel poble del nord de Nigèria i del sud-est de Níger, i com a llengua franca principalment al Txad, el Sudan i Ghana.

haver /aˈver/ /aˈveɾ/ /aˈβe/ /əˈvə/ /əˈvɛ/ n masc
property
Possessió d'algú, moble o immoble.

haver /aˈver/ /aˈveɾ/ /aˈβe/ /əˈvə/ /əˈvɛ/ v
have
Tenir en possessió.

haver begut oli v
done for

haver de v
have to
(seguit d’infinitiu) Valor d’obligació o necessitat.
must
(seguit d’infinitiu) Valor de possibilitat o probabilitat.
will
(seguit d’infinitiu) Valor de futur o prospecció.

haver-hi /aˈve.ɾi/ /aˈβe.ɾi/ /ə.vəˈɾi/ /əˈvə.ɾi/ /əˈvɛ.ɾi/ /əˈβɛ.ɾi/ v
there be

havà /aˈva/ /aˈβa/ /əˈva/ adj masc
Havanan
Relatiu o pertanyent a l'Havana.

havà /aˈva/ /aˈβa/ /əˈva/ n masc
Havanan
Persona que habita o és originària de l'Havana.

hawaià /ha.waˈja/ /hə.wəˈja/ adj masc
Hawaiian
Relatiu o pertanyent a Hawaii, als seus habitants o a la seva llengua.

hawaià /ha.waˈja/ /hə.wəˈja/ n masc
Hawaiian
Individu natural de Hawaii.
(només singular) Llengua polinèsia de Hawaii, de la família austronèsica.

haüyna /aˈuj.na/ /aˈwi.na/ /əˈuj.nə/ n fem
hauynite

he /ˈaj/ /ˈe/ n fem
he

he he /ˈheˈhe/ Interjection
hehe

hebraïtzar /e.bɾa.iˈzaɾ/ /e.βɾa.iˈd͡za/ /e.βɾa.iˈza/ /ə.βɾə.iˈd͡za/ v
Hebraize

hebreu /eˈbɾɛw/ /əˈbɾɛw/ adj masc
Hebrew
Relatiu o pertanyent a l'hebraisme o judaisme.

hebreu /eˈbɾɛw/ /əˈbɾɛw/ n masc
Hebrew
Llengua semítica parlada a Israel.

hebreu antic n masc
Ancient Hebrew

hebreu bíblic n masc
Biblical Hebrew

hecatombe /e.kaˈtom.be/ /ə.kəˈtom.bə/ n fem
hecatomb

hectàrea /ekˈta.ɾe.a/ /əkˈta.ɾe.ə/ n fem
hectare

hedonisme /e.ðoˈniz.me/ /ə.ðoˈniz.mə/ /ə.ðuˈniz.mə/ n masc
hedonism

hegemonia /e.d͡ʒe.moˈni.a/ /ə.ʒə.muˈni.ə/ n fem
hegemony

heli n masc
helium

helicoïdal /e.ɫi.ko.iˈðaɫ/ /ə.ɫi.ko.iˈðaɫ/ /ə.ɫi.ku.iˈðaɫ/ adj
helicoidal

helicòpter /e.ɫiˈkɔp.teɾ/ n masc
helicopter
Aeronau amb capacitat d'enlairament i aterrament vertical i propulsada per una gran hèlice motoritzada o més col·locades en posició horitzontal o gairebé (conegudes típicament com a rotors).

helicó /e.liˈko/ /ə.ɫiˈko/ n masc
helicon

heliotropi /ə.ɫi.oˈtɾɔ.pi/ /ə.ɫi.uˈtɾɔ.pi/ n masc
heliotrope
Planta del gènere Heliotropium de flors oloroses i petites en cimes denses que només apareixen a la cara de la planta que dóna al Sol.

helvètic /eɫˈvɛ.tik/ /eɫˈβɛ.tik/ /əɫˈvɛ.tik/ /əɫˈβɛ.tik/ adj masc
Helvetian
Relatiu o pertanyent a la Confederació Helvètica o a Helvècia.

helvètic /eɫˈvɛ.tik/ /eɫˈβɛ.tik/ /əɫˈvɛ.tik/ /əɫˈβɛ.tik/ n masc
Helvetian
Persona que habita o és originària de la Confederació Helvètica o d'Helvècia.

hel·lenisme /e.ɫeˈniz.me/ /eɫ.ɫeˈniz.me/ /ə.ɫəˈniz.mə/ /əɫ.ɫəˈniz.mə/ n masc
Hellenism

hel·lenitzar /e.ɫe.niˈd͡za/ /e.ɫe.niˈza/ /eɫ.ɫe.niˈd͡za/ /eɫ.ɫe.niˈzaɾ/ /ə.ɫə.niˈd͡za/ /əɫ.ɫə.niˈd͡za/ v
Hellenize

hel·lè /eɫˈɫe/ /eˈɫe/ /əɫˈɫɛ/ /əˈɫɛ/ n masc
Hellene

hel·lènic /eɫˈɫɛ.nik/ /eˈɫɛ.nik/ /əɫˈɫɛ.nik/ /əˈɫɛ.nik/ adj
Hellenic

hem /ˈem/ /ˈəm/ /ˈɛm/ Interjection
hem

hematologia /e.ma.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /e.ma.to.ɫoˈʒi.a/ /ə.mə.to.ɫoˈʒi.ə/ /ə.mə.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
hematology

hematològic /e.ma.toˈɫɔ.d͡ʒik/ /e.ma.toˈɫɔ.ʒik/ /ə.mə.toˈɫɔ.ʒik/ /ə.mə.tuˈɫɔ.ʒik/ adj masc
haematologic

hematoma /e.maˈto.ma/ /ə.məˈto.mə/ n masc
hematoma

hematúria /e.maˈtu.ɾi.a/ /ə.məˈtu.ɾi.ə/ n fem
hematuria

hemeroteca /e.me.ɾoˈte.ka/ /ə.mə.ɾoˈtɛ.kə/ /ə.mə.ɾuˈtɛ.kə/ n fem
periodicals collection
Col·lecció ordenada de diaris, revistes i altres publicacions periòdiques.
periodicals library periodicals collection
Lloc que conté una col·lecció ordenada de diaris, revistes i altres publicacions periòdiques.
periodicals library
Servei cultural que organitza i manté el dipòsit, la classificació, la conservació i la consulta o lectura de diaris, revistes i altres publicacions periòdiques.

hemisferi /e.misˈfɛ.ɾi/ /ə.misˈfɛ.ɾi/ n masc
hemisphere

hemisferoïdal /e.mis.fe.ɾo.iˈðaɫ/ /ə.mis.fə.ɾo.iˈðaɫ/ /ə.mis.fə.ɾu.iˈðaɫ/ adj
hemispheroidal

hemoglobina /e.mo.ɣɫoˈbi.na/ /ə.mo.ɣɫoˈbi.nə/ /ə.mu.ɣɫuˈbi.nə/ /ə.mu.ɣɫuˈβi.nə/ n fem
hemoglobin

hemolític /e.moˈɫi.tik/ /ə.moˈɫi.tik/ /ə.muˈɫi.tik/ adj masc
hemolytic

hemorroide /e.moˈrɔj.ðe/ /ə.moˈrɔj.ðə/ /ə.muˈrɔj.ðə/ n fem
hemorrhoid

hemorroïdal /e.mo.ro.iˈðaɫ/ /ə.mo.ro.iˈðaɫ/ /ə.mu.ru.iˈðaɫ/ adj
hemorrhagic

hemorràgia /e.moˈra.d͡ʒi.a/ /e.moˈra.ʒi.a/ /ə.moˈra.ʒi.ə/ /ə.muˈra.ʒi.ə/ n fem
hemorrhage

hendíadis /enˈði.a.ðis/ /ənˈði.ə.ðis/ n masc
hendiadys

hepatitis /e.paˈti.tis/ /ə.pəˈti.tis/ n fem
hepatitis

heptaedre /ep.taˈe.ðɾe/ /əp.təˈɛ.ðɾə/ n masc
heptahedron

heptosa /epˈto.za/ /əpˈto.zə/ n fem
heptose

heptàgon /epˈta.ɣon/ /əpˈta.ɣon/ /əpˈta.ɣun/ n masc
heptagon

hepàtic /eˈpa.tik/ /əˈpa.tik/ adj masc
hepatic

herba /ˈer.bə/ n fem
herb grass

herbaci /eɾˈba.si/ /ərˈba.si/ adj masc
herbaceous
De la naturalesa o qualitat de l'herba. Per exemple, una planta herbàcia és aquella amb aspecte d'herba.
Dit de les plantes no lignificades o amb la tija més o menys dura i rígida, en contraposició amb les plantes llenyoses.

herbari /eɾˈba.ɾi/ n masc
herbarium

herbejar /er.βeˈd͡ʒa/ /eɾ.βeˈd͡ʒaɾ/ /ər.bəˈʒa/ v
graze
Pasturar l'herba.

herboritzar /er.βo.ɾiˈd͡za/ /eɾ.bo.ɾiˈzaɾ/ /eɾ.βo.ɾiˈza/ /ər.bu.ɾiˈd͡za/ /əɾ.bo.ɾiˈd͡za/ v
herborize

heretar /e.ɾeˈta/ /e.ɾeˈtaɾ/ v
inherit
Succeir a l'universal dret d'algun difunt.

heretat /e.ɾeˈtat/ /ə.ɾəˈtat/ n fem
estate

heretge /eˈɾe.d͡ʒe/ n neut
heretic

hereu /eˈɾew/ /əˈɾəw/ /əˈɾɛw/ n masc
heir
Persona que rep una herència.
eldest
Primogènit home, que antigament tenia el dret a la part més important de l'herència, és a dir, l'hisenda i les terres.

hermafrodita /eɾ.ma.fɾoˈði.ta/ /ər.mə.fɾuˈði.tə/ /əɾ.mə.fɾoˈði.tə/ adj
hermaphroditic

hermenèutica n fem
hermeneutics

hermèticament /erˌmɛ.ti.kaˈmen/ /eɾˌmɛ.ti.kaˈmen/ /eɾˌmɛ.ti.kaˈment/ /ərˌmɛ.ti.kəˈmen/ /əɾˌmɛ.ti.kəˈment/ adv
hermetically

herniar /er.niˈa/ /eɾ.niˈa/ /eɾ.niˈaɾ/ /ər.niˈa/ v
rupture

heroi /eˈɾɔj/ /əˈɾɔj/ n masc
hero

heroic /eˈɾɔjk/ /əˈɾɔjk/ adj masc
heroic

heroicament /eˌɾɔj.kaˈmen/ /eˌɾɔj.kaˈment/ /əˌɾɔj.kəˈmen/ /əˌɾɔj.kəˈment/ adv
heroically

heroïna /e.ɾoˈi.na/ /ə.ɾoˈi.nə/ /ə.ɾuˈi.nə/ n fem
heroine
Forma femenina de heroi.

heroïna /e.ɾoˈi.na/ /ə.ɾoˈi.nə/ /ə.ɾuˈi.nə/ n masc
heroin
(química) Derivat diacetil de la morfina, de fórmula C21H23NO5, de marcada toxicitat, el consum de la qual crea gran dependència.

hertz /ˈɛrt͡s/ n masc
hertz

hertzià /eɾ.d͡ziˈa/ /ər.d͡ziˈa/ adj masc
hertzian

herència /eˈɾɛn.si.a/ /əˈɾɛn.si.ə/ n fem
heritage
Llegat.
inheritance
Diners o béns que deixa una persona a altres en morir.
heredity
Conjunt de característiques controlades genèticament que es transmeten d'una generació a la següent.

herètic /eˈɾɛ.tik/ adj masc
heretical

herèticament /eˌɾɛ.ti.kaˈmen/ /eˌɾɛ.ti.kaˈment/ /əˌɾɛ.ti.kəˈmen/ /əˌɾɛ.ti.kəˈment/ adv
heretically

hesitar /e.ziˈta/ /e.ziˈtaɾ/ /ə.ziˈta/ v
hesitate

het /ˈet/ /ˈɛt/ n fem
heth

hetero- prefix
hetero-

heteroavaluació n fem
heteroevaluation

heterodinar /e.te.ɾo.ðiˈna/ /e.te.ɾo.ðiˈnaɾ/ /ə.tə.ɾu.ðiˈna/ v
heterodyne

heterofòbia /e.te.ɾoˈfɔ.bi.a/ /ə.tə.ɾoˈfɔ.bi.ə/ /ə.tə.ɾuˈfɔ.bi.ə/ /ə.tə.ɾuˈfɔ.βi.ə/ n fem
heterophobia

heterograma /e.te.ɾoˈɣɾa.ma/ /ə.tə.ɾoˈɣɾa.mə/ /ə.tə.ɾuˈɣɾa.mə/ n masc
heterogram

heterogàmia /e.te.ɾoˈɣa.mi.a/ /ə.tə.ɾoˈɣa.mi.ə/ /ə.tə.ɾuˈɣa.mi.ə/ n fem
anisogamy

heteronomia /e.te.ɾo.noˈmi.a/ /ə.tə.ɾu.nuˈmi.ə/ n fem
heteronomy

heteropatriarcat /ˌe.te.ɾo.pa.tɾi.aɾˈkat/ /ˌe.tə.ɾo.pə.tɾi.əɾˈkat/ /ˌe.tə.ɾu.pə.tɾi.ərˈkat/ n masc
heteropatriarchy

heterosexual /ˌe.te.ɾo.sek.suˈaɫ/ /ˌe.tə.ɾo.sək.suˈaɫ/ /ˌe.tə.ɾu.sək.suˈaɫ/ adj
heterosexual

heterosexualitat /ˌe.te.ɾo.sek.su.a.ɫiˈtat/ /ˌe.tə.ɾo.sək.su.ə.ɫiˈtat/ /ˌe.tə.ɾu.sək.su.ə.ɫiˈtat/ n fem
heterosexuality

heteròcron /e.teˈɾɔ.kɾon/ /ə.təˈɾɔ.kɾon/ /ə.təˈɾɔ.kɾun/ adj masc
heterochronic

heterònim /e.teˈɾɔ.nim/ /ə.təˈɾɔ.nim/ n masc
heteronym

heura /ˈew.ɾa/ /ˈew.ɾə/ n fem
ivy

heurístic /ewˈɾis.tik/ /əwˈɾis.tik/ adj masc
heuristical

heurística /ewˈɾis.ti.ka/ /əwˈɾisˈti.kə// n fem
heuristic

hexadecimal /eɡ.za.ðe.siˈmaɫ/ /əɡ.zə.ðə.siˈmaɫ/ adj
hexadecimal

hexaedre /eɡ.zaˈe.ðɾe/ /əɡ.zəˈɛ.ðɾə/ n masc
hexahedron

hexàgon /eɡˈza.ɣon/ /əɡˈza.ɣon/ /əɡˈza.ɣun/ n masc
hexagon

hi hi /ˈhiˈhi/ Interjection
tee hee

hiat /ˈjat/ n masc
hiatus

hiatal /jaˈtaɫ/ /jəˈtaɫ/ adj
hiatal
(anatomia) Relatiu a un hiat

hibernació /i.βeɾ.na.siˈo/ /i.βər.nə.siˈo/ n fem
hibernation

hibernar /i.beɾˈnaɾ/ /i.βerˈna/ /i.βeɾˈna/ /i.βərˈna/ v
hibernate

hibridar /i.bɾiˈðaɾ/ /i.βɾiˈða/ v
hybridize

hidrastis /iˈðɾas.tis/ n masc
goldenseal

hidrat /iˈðɾat/ n masc
hydrate

hidratar /i.ðɾaˈta/ /i.ðɾaˈtaɾ/ /i.ðɾəˈta/ v
hydrate
(química) Combinar una substància amb aigua, convertir en hidrat.

hidrogen /iˈðɾɔ.ʒen/ /iˈðɾɔ.ʒən/ n masc
hydrogen

hidrogenar /i.ðɾo.d͡ʒeˈnaɾ/ /i.ðɾo.ʒeˈna/ /i.ðɾu.ʒəˈna/ v
hydrogenate

hidrolitzar /i.ðɾo.liˈd͡za/ /i.ðɾo.liˈzaɾ/ /i.ðɾu.ɫidˈza/ v
hydrolize

hidronímia /i.ðɾoˈni.mi.a/ /i.ðɾoˈni.mi.ə/ /i.ðɾuˈni.mi.ə/ n fem
hydronymy

hidropesia /i.ðɾo.peˈzi.a/ /i.ðɾo.pəˈzi.ə/ /i.ðɾu.pəˈzi.ə/ n fem
dropsy
Malaltia causada per un dipòsit d'aigua que es fa en alguna part del cos.

hidrostàtic /i.ðɾosˈta.tik/ /i.ðɾusˈta.tik/ adj masc
hydrostatic

hidrostàtica /i.ðɾosˈta.ti.ka/ /i.ðɾosˈta.ti.kə/ /i.ðɾusˈta.ti.kə/ n fem
hydrostatics

hidroxil /i.ðɾokˈsiɫ/ /i.ðɾukˈsiɫ/ n masc
hydroxyl

hidrònim /iˈðɾɔ.nim/ n masc
hydronym

hiena /ˈje.na/ n fem
hyena hyaena

hiena tacada n fem
spotted hyena

hieràticament /jeˌɾa.ti.kaˈmen/ /jeˌɾa.ti.kaˈment/ /jəˌɾa.ti.kəˈmen/ /jəˌɾa.ti.kəˈment/ adv
hieratically

higiene /i.d͡ʒiˈe.ne/ /i.d͡ʒiˈɛ.ne/ /i.ʒiˈe.ne/ /i.ʒiˈɛ.nə/ /i.ʒiˈɛ.nə/ n fem
hygiene

higiene escolar n fem
school hygiene

higiènic /i.d͡ʒiˈɛ.nik/ /i.ʒiˈɛ.nik/ adj masc
hygienic

higiènicament /i.d͡ʒiˌɛ.ni.kaˈmen/ /i.d͡ʒiˌɛ.ni.kaˈment/ /i.ʒiˌɛ.ni.kaˈmen/ /i.ʒiˌɛ.ni.kəˈmen/ /i.ʒiˌɛ.ni.kəˈment/ adv
hygienically

hijab /hiˈd͡ʒap/ /hiˈʒap/ n masc
hijab

himne /ˈim.ne/ /ˈim.nə/ n masc
hymn anthem

hindi /ˈhin.di/ /ˈin.di/ n masc
Hindi
Llengua parlada a l'Índia.

hinterland /ˈhin.ter.ɫan/ /ˈhin.teɾ.ɫan/ /ˈhin.teɾ.ɫant/ n masc
hinterland

hioide /ˈjɔj.ðe/ /ˈjɔj.ðə/ adj
hyoid

hioïdal /jo.iˈðaɫ/ /ju.iˈðaɫ/ adj
hyoid

hiperactiu /i.pe.ɾakˈtiw/ adj masc
hyperactive

hiperactivitat n fem
hyperactivity

hiperbòlicament /i.perˌβɔ.ɫi.kaˈmen/ /i.peɾˌbɔ.ɫi.kaˈment/ /i.peɾˌβɔ.ɫi.kaˈmen/ /i.pərˌbɔ.ɫi.kəˈmen/ /i.pəɾˌbɔ.ɫi.kəˈment/ adv
hyperbolically

hiperemotivitat n fem
hyperemotivity

hiperinflació /i.pe.ɾiɱ.fɫa.siˈo/ /i.pə.ɾiɱ.fɫə.siˈo/ n fem
hyperinflation

hipermercat /i.peɾ.meɾˈkat/ /i.pər.mərˈkat/ n masc
hypermarket

hipermèdia /i.peɾˈmɛ.ði.a/ /i.pərˈmɛ.ði.ə/ n masc
hypermedia

hiperreal /i.pe.reˈaɫ/ /i.pə.reˈaɫ/ adj
hyperreal

hipersexualització /ˌi.per.sek.su.a.ɫi.d͡za.siˈo/ /ˌi.peɾ.sek.su.a.ɫi.za.siˈo/ /ˌi.pər.sək.su.ə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
hypersexualization

hipersexualitzar /i.per.sek.su.a.ɫiˈd͡za/ /i.peɾ.sek.su.a.ɫiˈza/ /i.peɾ.sek.su.a.ɫiˈzaɾ/ /i.pər.sək.su.ə.ɫiˈd͡za/ v
hypersexualize

hipertext /i.peɾˈtekst/ /i.pərˈtekst/ n masc
hypertext

hipertrofiar /i.per.tɾo.fiˈa/ /i.peɾ.tɾo.fiˈa/ /i.peɾ.tɾo.fiˈaɾ/ /i.pər.tɾu.fiˈa/ /i.pəɾ.tɾo.fiˈa/ v
hypertrophy

hipertímic /i.peɾˈti.mik/ /i.pərˈti.mik/ adj masc
hyperthymic

hiperventilar /i.per.βen.tiˈɫa/ /i.peɾ.ven.tiˈɫaɾ/ /i.peɾ.βen.tiˈɫa/ /i.pər.bən.tiˈɫa/ /i.pəɾ.vən.tiˈɫa/ v
hyperventilate

hipervigilància /i.per.βi.ʒiˈɫan.si.a/ /i.peɾ.vi.d͡ʒiˈɫan.si.a/ /i.peɾ.βi.d͡ʒiˈɫan.si.a/ /i.pər.bi.ʒiˈɫan.si.ə/ /i.pəɾ.vi.ʒiˈɫan.si.ə/ n fem
hyper-surveillance
(política, tecnologia) Vigilància excessiva, extremada.

hiperònim /i.peˈɾɔ.nim/ /i.pəˈɾɔ.nim/ n masc
hypernym

hipnopèdia /ib.noˈpɛ.ði.a/ /ib.nuˈpɛ.ði.ə/ n fem
hypnopedia

hipnosi /ibˈnɔ.zi/ n fem
hypnosis

hipnotitzador /ib.no.ti.d͡zaˈðo/ /ib.no.ti.d͡zəˈðo/ /ib.no.ti.zaˈðoɾ/ /ib.nu.ti.d͡zəˈðo/ n masc
hypnotist

hipnotitzar /ib.no.tiˈd͡za/ /ib.no.tiˈza/ /ib.no.tiˈzaɾ/ /ib.nu.tiˈd͡za/ v
hypnotize

hipoacúsia n fem
hypacusis

hipocamp /i.poˈkam/ /i.poˈkamp/ /i.puˈkam/ /i.puˈkamp/ n masc
hippocampus
(anatomia) Eminència del cervell de forma allargada amb protrusió situada en la part externa del diverticle esfenoidal de cadascun dels ventricles laterals, implicada en el procés de memorització.

hipocondria /i.po.konˈdɾi.a/ /i.po.konˈdɾi.ə/ /i.pu.kunˈdɾi.ə/ n fem
hypochondria

hipocresia /i.po.kɾeˈzi.a/ /i.pu.kɾəˈzi.ə/ n fem
hypocrisy

hipofàgia /i.poˈfa.d͡ʒi.a/ /i.poˈfa.ʒi.a/ /i.poˈfa.ʒi.ə/ /i.puˈfa.ʒi.ə/ n fem
hippophagy
Alimentació amb carn de cavall.

hiponatrèmia /i.po.naˈtɾɛ.mi.a/ /i.po.nəˈtɾɛ.mi.ə/ /i.pu.nəˈtɾɛ.mi.ə/ n fem
hyponatremia

hipopotomonstrosesquipedaliofòbia /i.poˌpɔ.toˌmɔns.tɾo.ses.ki.peˌða.ɫi.oˈfɔ.bi.a/ /i.poˌpɔ.toˌmɔns.tɾo.səs.ki.pəˌða.ɫi.oˈfɔ.bi.ə/ /i.puˌpɔ.tuˌmɔns.tɾu.səs.ki.pəˌða.ɫi.uˈfɔ.bi.ə/ /i.puˌpɔ.tuˌmɔns.tɾu.səs.ki.pəˌða.ɫi.uˈfɔ.βi.ə/ n fem
hippopotomonstrosesquipedaliophobia

hipopòtam /i.poˈpɔ.tam/ /i.poˈpɔ.təm/ /i.puˈpɔ.təm/ n masc
hippopotamus hippo

hiporaquis /i.poˈra.kis/ /i.puˈra.kis/ n masc
afterfeather

hipostàticament /i.posˌta.ti.kaˈmen/ /i.posˌta.ti.kaˈment/ /i.posˌta.ti.kəˈment/ /i.pusˌta.ti.kəˈmen/ adv
hypostatically

hipoteca /i.poˈte.ka/ /i.puˈtɛ.kə/ n fem
mortgage

hipotecar /i.po.teˈka/ /i.po.teˈkaɾ/ /i.po.təˈka/ /i.pu.təˈka/ v
mortgage

hipotecari /i.po.teˈka.ɾi/ /i.pu.təˈka.ɾi/ adj masc
mortgage
pertanyent a la hipoteca

hipotenusa /i.po.teˈnu.za/ /i.po.təˈnu.zə/ /i.pu.təˈnu.zə/ n fem
hypotenuse

hipotèticament /i.poˌtɛ.ti.kaˈmen/ /i.poˌtɛ.ti.kaˈment/ /i.poˌtɛ.ti.kəˈment/ /i.puˌtɛ.ti.kəˈmen/ adv
hypothetically

hipotímic /i.poˈti.mik/ /i.puˈti.mik/ adj masc
hypothymic

hipèrbaton /iˈpɛr.bə.tun/ /iˈpɛɾ.ba.ton/ /iˈpɛɾ.bə.ton/ n masc
hyperbaton

hipèrbole /iˈpɛr.bu.ɫə/ /iˈpɛɾ.bo.ɫe/ /iˈpɛɾ.bo.ɫə/ n fem
hyperbole

hipòcrita /iˈpɔ.kɾi.ta/ /iˈpɔ.kɾi.tə/ adj
hypocritical
Caracteritzat per hipocresia o ser hipòcrita.

hipòcrita /iˈpɔ.kɾi.ta/ /iˈpɔ.kɾi.tə/ n neut
hypocrite
Persona que obra amb hipocresia, amb falsa moral.

hipòcritament /iˌpɔ.kɾi.taˈmen/ /iˌpɔ.kɾi.taˈment/ /iˌpɔ.kɾi.təˈmen/ /iˌpɔ.kɾi.təˈment/ adv
hypocritically

hipòdrom /iˈpɔ.ðɾom/ /iˈpɔ.ðɾum/ n masc
hippodrome

hipònim /iˈpɔ.nim/ n masc
hyponym

hipòtesi /iˈpɔ.te.zi/ /iˈpɔ.tə.zi/ /iˈpɔ.tə.zi/ /iˈpɔ.tɛ.zi/ n fem
hypothesis

hiragana /hi.ɾaˈɣa.na/ n masc
hiragana

hisenda pública n fem
public finance

hispanoamericà /isˌpa.no.a.me.ɾiˈka/ /isˌpa.no.ə.mə.ɾiˈka/ /isˌpa.nu.ə.mə.ɾiˈka/ adj masc
Latin American
D’Hispanoamèrica.

hispanoamericà /isˌpa.no.a.me.ɾiˈka/ /isˌpa.no.ə.mə.ɾiˈka/ /isˌpa.nu.ə.mə.ɾiˈka/ n masc
Latin American
Habitant o natural d’Hispanoamèrica.

hispà /isˈpa/ adj masc
Hispanic
(històric) Originari de la província romana d’Hispània.

hispà /isˈpa/ n masc
Hispanic
(històric) Persona de l’antiga Hispània.

hispànic /isˈpa.nik/ adj masc
Hispanic

hissar /iˈsa/ /iˈsaɾ/ v
hoist

histocompatibilitat /is.to.kom.pa.ti.βi.ɫiˈtat/ /is.tu.kum.pə.ti.βi.ɫiˈtat/ n fem
histocompatibility

histologia /is.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /is.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
histology

historiador /is.to.ɾi.aˈðo/ /is.to.ɾi.aˈðoɾ/ /is.to.ɾi.əˈðo/ /is.tu.ɾi.əˈðo/ n masc
historian

historiar /is.to.ɾiˈa/ /is.to.ɾiˈaɾ/ /is.tu.ɾiˈa/ v
chronicle

histosòl /is.toˈsɔɫ/ /is.tuˈsɔɫ/ n masc
histosol

història /isˈtɔ.ɾi.a/ /isˈtɔ.ɾi/ n fem
story history
relat
history story
Disciplina que estudia la societat humana des de la seva aparició.

història de vida n fem
life history

històric adj masc
historical

històricament /isˌtɔ.ɾi.kaˈmen/ /isˌtɔ.ɾi.kaˈment/ /isˌtɔ.ɾi.kəˈmen/ /isˌtɔ.ɾi.kəˈment/ adv
historically

hittita /itˈti.ta/ /itˈti.tə/ adj
Hittite
Relatiu al poble hittita o a la seva llengua.

hittita /itˈti.ta/ /itˈti.tə/ n masc
Hittite
Llengua indoeuropea extinta del grup anatòlic pròpia del poble hittita.

hittita /itˈti.ta/ /itˈti.tə/ n neut
Hittite
Individu d’un poble que establí un imperi a Anatòlia en el II mil·lenni aC.

hivern /iˈvɛɾn/ /iˈvɛɾn/ /iˈβɛrn/ /iˈβɛɾn/ n masc
winter

hivernacle /i.veɾˈna.kɫe/ /i.vəɾˈna.kɫə/ /i.βerˈna.kɫe/ /i.βeɾˈna.kɫe/ /i.βərˈna.kɫə/ n masc
conservatory greenhouse

hivernal /i.veɾˈnaɫ/ /i.vəɾˈnaɫ/ /i.βerˈnaɫ/ /i.βeɾˈnaɫ/ /i.βərˈnaɫ/ adj
wintry

hivernar /i.veɾˈnaɾ/ /i.vəɾˈna/ /i.βerˈna/ /i.βeɾˈna/ /i.βərˈna/ v
winter

ho /aw/ /ew/ /o/ /u/ /w/ /əw/ /ˈo/ pronoun
it

hobby /ˈhɔ.βi/ n masc
hobby

hodonímia /o.ðoˈni.mi.a/ /o.ðoˈni.mi.ə/ /u.ðuˈni.mi.ə/ n fem
odonymy

hola /ˈo.ɫa/ Interjection
hello hi
(castellanisme) Expressió de salutació familiar.

holandès /o.ɫənˈdəs/ /u.ɫənˈdɛs/ n masc
Hollander
Natural d'Holanda (regió neerlandesa).

holisme /oˈɫiz.me/ /uˈɫiz.mə/ n masc
holism Holismus

holmi n masc
holmium

holocaust /o.ɫoˈkawst/ /u.ɫuˈkawst/ n masc
holocaust

holocàustic /o.ɫoˈkaws.tik/ /u.ɫuˈkaws.tik/ adj masc
Holocaust

holograma /o.ɫoˈɣɾa.ma/ /o.ɫoˈɣɾa.mə/ /u.ɫuˈɣɾa.mə/ n masc
hologram

holístic /oˈɫis.tik/ /uˈɫis.tik/ adj masc
holistic

hom /ˈɔm/ pronoun
anyone one

home /ˈɔ.mə/ n masc
man Mann
Persona del sexe masculí.
husband Mann
Marit, independentment de la situació legal.

homenatge /o.meˈna.d͡ʒe/ /o.məˈna.d͡ʒə/ /u.məˈna.d͡ʒə/ n masc
homage

homenatjar /o.me.naˈd͡ʒa/ /o.me.naˈd͡ʒaɾ/ /o.mə.nəˈd͡ʒa/ /u.mə.nəˈd͡ʒa/ v
honour

homenejar /o.me.neˈd͡ʒa/ /o.me.neˈd͡ʒaɾ/ /u.mə.nəˈʒa/ v
man

homeostàtic /o.me.osˈta.tik/ /o.mə.osˈta.tik/ /u.mə.usˈta.tik/ adj masc
homeostatic

homeòstasi /o.meˈɔs.ta.zi/ /o.meˈɔs.tə.zi/ /u.meˈɔs.tə.zi/ n fem
homeostasis

homicida /o.miˈsi.ða/ /o.miˈsi.ðə/ /u.miˈsi.ðə/ adj
homicidal
Relatiu a l’homicidi.

homicida /o.miˈsi.ða/ /o.miˈsi.ðə/ /u.miˈsi.ðə/ n neut
homicide
Qui comet un homicidi.

homicidi /o.miˈsi.ði/ /u.miˈsi.ði/ n masc
homicide

homo /ˈo.mo/ /ˈɔ.mo/ /ˈɔ.mu/ n masc
homo

homo- /oˈmɔ/ /uˈmɔ/ /ˈo.mo/ /ˈɔ.mu/ prefix
homo-

homofonia /o.mo.foˈni.a/ /o.mo.foˈni.ə/ /u.mu.fuˈni.ə/ n fem
homophony

homogeneïtzar /o.mo.d͡ʒe.ne.iˈza/ /o.mo.d͡ʒe.ne.iˈzaɾ/ /o.mo.ʒe.ne.iˈd͡za/ /o.mo.ʒə.nə.iˈd͡za/ /u.mu.ʒə.nə.iˈd͡za/ v
homogenize

homogeni /o.moˈd͡ʒɛ.ni/ /o.moˈʒɛ.ni/ /u.muˈʒɛ.ni/ adj masc
homogeneous

homogèniament /o.moˌd͡ʒɛ.ni.aˈmen/ /o.moˌd͡ʒɛ.ni.aˈment/ /o.moˌʒɛ.ni.aˈmen/ /o.moˌʒɛ.ni.əˈment/ /u.muˌʒɛ.ni.əˈmen/ adv
homogeneously

homologació /o.mo.ɫo.ɣa.siˈo/ /o.mo.ɫo.ɣə.siˈo/ /u.mu.ɫu.ɣə.siˈo/ n fem
homologation

homologar /o.mo.ɫoˈɣa/ /o.mo.ɫoˈɣaɾ/ /u.mu.ɫuˈɣa/ v
homologate
Contrastar els compliment de determinats requisits oficials.

homonímia /o.moˈni.mi.a/ /o.moˈni.mi.ə/ /u.muˈni.mi.ə/ n fem
homonymy

homosexual /ˌo.mo.sek.suˈaɫ/ /ˌɔ.mo.sək.suˈaɫ/ /ˌɔ.mu.sək.suˈaɫ/ adj
homosexual
(LGBTI) Relatiu o propi de l’atracció pel mateix sexe.

homosexual /ˌo.mo.sek.suˈaɫ/ /ˌɔ.mo.sək.suˈaɫ/ /ˌɔ.mu.sək.suˈaɫ/ n neut
homosexual gay
(LGBTI) Persona que se sent atreta sexualment per persones del mateix sexe.

homosexualitat /ˌo.mo.sek.su.a.ɫiˈtat/ /ˌɔ.mo.sək.su.ə.ɫiˈtat/ /ˌɔ.mu.sək.su.ə.ɫiˈtat/ n fem
homosexuality

homosexualitzar /ˌo.mo.sek.su.a.ɫiˈd͡za/ /ˌo.mo.sek.su.a.ɫiˈza/ /ˌo.mo.sek.su.a.ɫiˈzaɾ/ /ˌɔ.mo.sək.su.ə.ɫiˈd͡za/ /ˌɔ.mu.sək.su.ə.ɫiˈd͡za/ v
homosexualize

homèricament /oˌmɛ.ɾi.kaˈmen/ /oˌmɛ.ɾi.kaˈment/ /oˌmɛ.ɾi.kəˈment/ /uˌmɛ.ɾi.kəˈmen/ adv
Homerically

homòfon /oˈmɔ.fon/ /uˈmɔ.fun/ adj masc
homophone
D'igual pronúncia però diferent escriptura; que posseeix homofonia.

homògraf /oˈmɔ.ɣɾaf/ /oˈmɔ.ɣɾəf/ /uˈmɔ.ɣɾəf/ adj masc
homographic
Dit d'aquelles paraules que tenen una mateixa grafia.

homògraf /oˈmɔ.ɣɾaf/ /oˈmɔ.ɣɾəf/ /uˈmɔ.ɣɾəf/ n masc
homograph
Paraula que té la mateixa grafia que una altra.

homòleg /oˈmɔ.ɫek/ /oˈmɔ.ɫək/ /uˈmɔ.ɫək/ adj
homologous

homòleg /oˈmɔ.ɫek/ /oˈmɔ.ɫək/ /uˈmɔ.ɫək/ n masc
counterpart

homòlogament /oˌmɔ.ɫo.ɣaˈmen/ /oˌmɔ.ɫo.ɣaˈment/ /oˌmɔ.ɫo.ɣəˈment/ /uˌmɔ.ɫu.ɣəˈmen/ adv
homologously

homònim /oˈmɔ.nim/ /uˈmɔ.nim/ adj masc
homonymous

homònim /oˈmɔ.nim/ /uˈmɔ.nim/ n masc
homonym

hondureny /on.duˈɾəɲ/ /un.duˈɾɛɲ/ adj masc
Honduran
Relatiu o pertanyent a Hondures.

hondureny /on.duˈɾəɲ/ /un.duˈɾɛɲ/ n masc
Honduran
Persona que habita o és originària d'Hondures.

honest /oˈnest/ /uˈnest/ adj masc
honest

honestament /oˌnes.taˈmen/ /oˌnes.taˈment/ /oˌnes.təˈment/ /uˌnes.təˈmen/ adv
honestly

honestedat /o.nes.teˈðat/ /o.nəs.təˈðat/ /u.nəs.təˈðat/ n fem
honesty

hongarès /oŋ.ɡəˈɾəs/ /uŋ.ɡəˈɾɛs/ adj masc
Hungarian
Relatiu a Hongria, als seus habitants o a la seva llengua.

hongarès /oŋ.ɡəˈɾəs/ /uŋ.ɡəˈɾɛs/ n masc
Hungarian
Natural d'Hongria.
(masculí singular) Llengua originària d'Hongria.

honor /oˈno/ /oˈnoɾ/ /oˈnoɾ/ /uˈno/ /uˈnor/ n
honor
Qualitat moral que empeny algú a no fer res que perjudiqui la seva imatge social o la seva autoestima.
(golf) Dret de ser el primer a jugar des del lloc de sortida d'un forat, atorgat al jugador amb un resultat millor en el forat anterior o bé, en el cas del primer forat, al jugador guanyador d'un sorteig.

honorablement /o.noˌɾa.bɫeˈment/ /o.noˌɾa.βɫeˈmen/ /o.noˌɾab.bɫeˈmen/ /o.noˌɾab.bɫəˈment/ /u.nuˌɾa.βɫəˈmen/ /u.nuˌɾab.bɫəˈmen/ adv
honorably

honorari /o.noˈɾa.ɾi/ /u.nuˈɾa.ɾi/ adj masc
honorary

honorificar /o.no.ɾi.fiˈka/ /o.no.ɾi.fiˈkaɾ/ /u.nu.ɾi.fiˈka/ v
honour

honorífic /o.noˈɾi.fik/ /u.nuˈɾi.fik/ adj masc
honorific
que dona honor

honoríficament /o.noˌɾi.fi.kaˈmen/ /o.noˌɾi.fi.kaˈment/ /o.noˌɾi.fi.kəˈment/ /u.nuˌɾi.fi.kəˈmen/ adv
honorifically

honradament /onˌra.ðaˈmen/ /onˌra.ðaˈment/ /onˌra.ðəˈment/ /unˌra.ðəˈmen/ adv
honestly

honrar /onˈra/ /onˈraɾ/ /unˈra/ v
honour

honrat adj masc
honest

honrosament /onˌro.zaˈmen/ /onˌro.zaˈment/ /onˌro.zəˈment/ /unˌro.zəˈmen/ adv
honorably

hoquei /oˈkej/ /uˈkɛj/ n masc
hockey

hoquei sala n masc
indoor hockey

hoquei sobre gel n masc
ice hockey

hoquei sobre herba n masc
field hockey

hoquei sobre patins n masc
rink-hockey

hoquei sobre patins en línia n masc
in-line hockey

hoquei subaquàtic n masc
underwater hockey

hora /ˈo.ɾə/ /ˈɔ.ɾa/ /ˈɔ.ɾɔ/ n fem
hour

horabaixa /ˌɔ.ɾaˈbaj.ʃa/ /ˌɔ.ɾaˈβa.ʃa/ /ˌɔ.ɾaˈβaj.ʃa/ /ˌɔ.ɾəˈβa.ʃə/ n
nightfall
(literari) Hora pròxima a la posta de sol.

horari escolar n masc
school timetable

horitzontal /o.ɾi.d͡zonˈtaɫ/ /o.ɾi.zonˈtaɫ/ /u.ɾi.d͡zunˈtaɫ/ adj
horizontal

horitzontalment /o.ɾi.d͡zonˌtaɫˈmen/ /o.ɾi.d͡zonˌtaɫˈment/ /o.ɾi.zonˌtaɫˈmen/ /o.ɾi.zonˌtaɫˈment/ /u.ɾi.d͡zunˌtaɫˈmen/ adv
horizontally

horitzó /o.ɾiˈd͡zo/ /o.ɾiˈzo/ /u.ɾiˈd͡zo/ n masc
horizon

hormogoni /or.moˈɣɔ.ni/ /or.muˈɣɔ.ni/ n masc
hormogonium

hormona /oɾˈmo.na/ /oɾˈmo.nə/ /urˈmo.nə/ n fem
hormone

hormonal /oɾ.moˈnaɫ/ /ur.muˈnaɫ/ adj
hormonal

hornabec /oɾ.naˈbɛk/ /oɾ.nəˈbɛk/ /ur.nəˈbɛk/ /ur.nəˈβɛk/ n masc
hornwork

horrible /oˈri.bɫe/ /oˈri.βɫe/ /oˈrib.bɫe/ /oˈrib.bɫə/ /uˈri.βɫə/ /uˈrib.bɫə/ adj
horrible

horriblement /oˌri.bɫeˈment/ /oˌri.βɫeˈmen/ /oˌrib.bɫeˈmen/ /oˌrib.bɫəˈment/ /uˌri.βɫəˈmen/ /uˌrib.bɫəˈmen/ adv
horribly

horror /oˈro/ /oˈroɾ/ /uˈro/ /uˈror/ n
horror

horroritzar /o.ro.ɾiˈd͡za/ /o.ro.ɾiˈza/ /o.ro.ɾiˈzaɾ/ /u.ru.ɾiˈd͡za/ v
horrify
Causar horror.

horrorosament /o.roˌɾo.zaˈmen/ /o.roˌɾo.zaˈment/ /o.roˌɾo.zəˈment/ /u.ruˌɾo.zəˈmen/ adv
horrifyingly

hort /ˈɔrt/ n masc
garden
Unitat de mesura de superfície de la terra agrícola a Mallorca que és equivalent a 443,94 m². Cada hort es correspon amb 25 destres amb un quadrat de quatre costats de 21 pams lineals. Quatre horts fan un quartó.

hort escolar n masc
school garden

horta /ˈɔr.ta/ /ˈɔr.tə/ /ˈɔɾ.ta/ /ˈɔɾ.tɔ/ n fem
market garden

hortal /oɾˈtaɫ/ /urˈtaɫ/ n masc
vegetable garden

hortalissa /oɾ.taˈɫi.sa/ /oɾ.təˈɫi.sə/ /ur.təˈɫi.sə/ n fem
vegetable

hospici /osˈpi.si/ /usˈpi.si/ n masc
﻿hospice

hospital /os.piˈtaɫ/ /us.piˈtaɫ/ n masc
hospital sickhouse
Edifici destinat a tenir cura de la salut dels malalts i quan correspon a internar-los pel seu tractament o diagnòstic.

hospitalitzar /os.pi.ta.liˈd͡za/ /os.pi.ta.liˈzaɾ/ /us.pi.tə.ɫidˈza/ v
hospitalize

hospitalàriament /os.pi.taˌɫa.ɾi.aˈmen/ /os.pi.taˌɫa.ɾi.aˈment/ /os.pi.təˌɫa.ɾi.əˈment/ /us.pi.təˌɫa.ɾi.əˈmen/ adv
hospitably

host /ˈɔst/ n fem
army

hostal /osˈtaɫ/ /usˈtaɫ/ n masc
hostel

hostaler /os.taˈɫe/ /os.taˈɫeɾ/ /os.təˈɫe/ /us.təˈɫe/ n masc
landlord

hostatge /osˈta.d͡ʒe/ /osˈta.d͡ʒə/ /usˈta.d͡ʒə/ n masc
guest
Persona que s'allotja en casa aliena.
lodging
Lloc on allotjar-se, especialment si s'ha de passar la nit.

hostatjar /os.taˈd͡ʒa/ /os.taˈd͡ʒaɾ/ /os.təˈd͡ʒa/ /us.təˈd͡ʒa/ v
lodge stay
Rebre hostes a casa donant-los allotjament.

hoste /ˈɔs.te/ /ˈɔs.tə/ n masc
guest host
Persona que allotja una altra persona a casa seva.

hoste de pista n masc
host of the court

hostejar /os.teˈd͡ʒa/ /os.teˈd͡ʒaɾ/ /us.təˈʒa/ v
camp
Fer vida de campanya, en un campament.

hostessa /osˈte.sa/ /osˈtə.sə/ /usˈtɛ.sə/ n fem
hostess

hostiar /os.tiˈa/ /os.tiˈaɾ/ /us.tiˈa/ v
thwack

hostilitat /os.ti.ɫiˈtat/ /us.ti.ɫiˈtat/ n fem
hostility

hostilitzar /os.ti.liˈd͡za/ /os.ti.liˈzaɾ/ /us.ti.ɫidˈza/ v
harass

hostilment /osˌtiɫˈmen/ /osˌtiɫˈment/ /usˌtiɫˈmen/ adv
hostilely

hotel /oˈteɫ/ /oˈtɛɫ/ /uˈtɛɫ/ n masc
hotel

hotel rural n masc
rural hotel

hoteler /o.teˈɫe/ /o.teˈɫeɾ/ /o.təˈɫe/ /u.təˈɫe/ adj masc
hotel

hoteler /o.teˈɫe/ /o.teˈɫeɾ/ /o.təˈɫe/ /u.təˈɫe/ n masc
hotelier

hrívnia /ˈχɾif.ni.a/ n fem
hryvnia

humanament /uˌma.naˈmen/ /uˌma.naˈment/ /uˌma.nəˈmen/ /uˌma.nəˈment/ adv
humanly

humanitat /u.ma.niˈtat/ /u.mə.niˈtat/ n fem
humanity

humanitats n fem
humanities

humanitzar /u.ma.niˈd͡za/ /u.ma.niˈza/ /u.ma.niˈzaɾ/ /u.mə.niˈd͡za/ v
humanize
Adquirir qualitats humanes.

humanitàriament /u.ma.niˌta.ɾi.aˈmen/ /u.ma.niˌta.ɾi.aˈment/ /u.mə.niˌta.ɾi.əˈmen/ /u.mə.niˌta.ɾi.əˈment/ adv
humanitarianly

humanoide /u.maˈnɔj.ðe/ /u.məˈnɔj.ðə/ adj
humanoid
Que té forma humana o que coincideix amb l'ésser humà en molts trets principals.

humanoide /u.maˈnɔj.ðe/ /u.məˈnɔj.ðə/ n neut
humanoid
Ésser que té forma humana o que coincideix amb l'ésser humà en molts trets principals.

humil /uˈmiɫ/ adj
humble
Que no és orgullós ni es vanta dels seus mèrits, sense pretensions.
low
De baixa renda o condició social, pobre.

humiliació /u.mi.ɫi.a.siˈo/ /u.mi.ɫi.ə.siˈo/ n fem
humiliation abasement

humiliar /u.mi.ɫiˈa/ /u.mi.ɫiˈaɾ/ v
humiliate
Ofendre algú en el seu orgull a través de paraules o accions.
humble
(pronominal) Fer actes d'humilitat.

humilitat /u.mi.ɫiˈtat/ n fem
humility

humilment /uˌmiɫˈmen/ /uˌmiɫˈment/ adv
humbly

humit /uˈmit/ adj masc
humid damp
Que té humitat.

humitat /u.miˈtat/ n fem
humidity wetness

humitejar /u.mi.teˈd͡ʒa/ /u.mi.teˈd͡ʒaɾ/ /u.mi.təˈʒa/ v
humidify

humor /uˈmo/ /uˈmor/ /uˈmoɾ/ n
humor
Qualsevol líquid d'un ésser viu, sigui normal o patològic.
mood humor
Estat d'ànim amb tendència cap a una emoció en concret
humour humor
Capacitat per entendre bromes, la gràcia d'una expressió amb doble sentit, riure per una situació còmica.

humorístic /u.moˈɾis.tik/ /u.muˈɾis.tik/ adj masc
humorous

humorísticament /u.moˌɾis.ti.kaˈmen/ /u.moˌɾis.ti.kaˈment/ /u.moˌɾis.ti.kəˈment/ /u.muˌɾis.ti.kəˈmen/ adv
humoristically

humà n masc
human

huracà /u.ɾaˈka/ /u.ɾəˈka/ n masc
hurricane

husky /ˈhus.ki/ n masc
husky

hutu /ˈu.tu/ n neut
Hutu

hàbil /ˈa.βiɫ/ adj
skillful
Apte, adequat, a propòsit.
able
Destre, capaç, intel·ligent.

hàbilment /ˌa.biɫˈmen/ /ˌa.biɫˈment/ /ˌa.βiɫˈmen/ adv
cleverly

hàbit d'estudi n masc
study habit

hàbit de lectura n masc
reading habit

hàbitat /ˈa.bi.tat/ /ˈa.βi.tət/ n masc
habitat
Localització on viu la població humana.
Lloc físic on viu un organisme viu, sovint caracteritzat per una peculiaritat física dominant.

hàl·lux /ˈa.ɫuks/ /ˈaɫ.ɫuks/ n masc
hallux

hàmster /ˈhams.teɾ/ /ˈhams.tər/ n masc
hamster

hàpax /ˈa.paks/ /ˈa.pəks/ n masc
hapax

hèrnia /ˈɛr.ni.ə/ /ˈɛɾ.ni.a/ n fem
hernia

híbrid /ˈi.βɾit/ adj masc
hybrid
En biologia dit de l'ésser que prové de l'encreuament entre individus genèticament diferents. Ex.: El mul és un animal híbrid. Aquest gos és híbrid, no és de cap raça.

híligaynon /ˈi.ɫi.ɣaj.non/ /ˈi.ɫi.ɣəj.non/ /ˈi.ɫi.ɣəj.nun/ n masc
Hiligaynon
Llengua parlada a les Filipines.

hípica /ˈi.pi.ka/ /ˈi.pi.kə/ n fem
horse riding

hòmens n masc
men
Especialment en valencià i eivissenc, plural d'home; homes.

hòrrid /ˈɔ.rit/ adj masc
horrid
Que causa por o estupor.

hòrridament /ˌɔ.ri.ðaˈmen/ /ˌɔ.ri.ðaˈment/ /ˌɔ.ri.ðəˈmen/ /ˌɔ.ri.ðəˈment/ adv
horridly

hòstia /ˈɔs.ti.a/ /ˈɔs.ti.ə/ /ˈɔs.ti.ɛ/ Interjection
damn
(vulgarisme) Exclamació de sorpresa.

hòstia /ˈɔs.ti.a/ /ˈɔs.ti.ə/ /ˈɔs.ti.ɛ/ n fem
host communion wafer
Làmina de pa circular que representa el cos de Crist, emprada en el ritual catòlic.
blow
(vulgarisme) Cop fort, bufetada.

húmer /ˈu.meɾ/ /ˈu.mər/ n masc
humerus

hússar /ˈu.saɾ/ /ˈu.sər/ n masc
hussar
Membre d'algunes unitats de cavalleria (motoritzada) modernes, les quals en altres èpoques estaven formades per hússars de la primera accepció.

i conjunction
and
Nexe coordinant copulatiu que suma dos conceptes o frases.

i n fem
i
Tercera vocal.

i ara Interjection
what

i encara adv
just as well
Afortunadament perquè hauria pogut ser pitjor.

i grega n fem
wy

iaio /ˈja.jo/ /ˈja.ju/ n masc
grandpa
(infantil) Avi.

iambe n masc
iamb

ianqui n neut
Yankee

iarda /ˈjaɾ.ða/ n fem
yard
Unitat de longitud originària del sistema anglès que equival a 0,914 m.

iber /iˈβer/ n masc
Iberian

ibèric /iˈβɛ.ɾik/ adj masc
Iberian

icona /iˈko.na/ /iˈko.nə/ n fem
icon

iconicitat /i.ko.ni.siˈtat/ /i.ku.ni.siˈtat/ n fem
iconicity

iconoclasta /i.ko.noˈkɫas.ta/ /i.ku.nuˈkɫas.tə/ n neut
iconoclast

iconografia /i.ko.no.ɣɾaˈfi.a/ /i.ku.nu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
iconography

iconòfor /i.koˈnɔ.foɾ/ /i.kuˈnɔ.fur/ n masc
iconophor

icosaedre /i.ko.zaˈe.ðɾe/ /i.ko.zəˈɛ.ðɾə/ /i.ku.zəˈɛ.ðɾə/ n masc
icosahedron

icositetraedre /i.ko.zi.te.tɾaˈe.ðɾe/ /i.ko.zi.tə.tɾəˈɛ.ðɾə/ /i.ku.zi.tə.tɾəˈɛ.ðɾə/ n masc
icositetrahedron

ics /ˈiks/ n fem
ex

icterícia /ik.teˈɾi.si.a/ n fem
jaundice

ictus /ˈik.tus/ n masc
stroke

idea /iˈðe.a/ n fem
idea
Representació mental d'una cosa, d'un concepte o de quelcom que es vol fer.

idea principal n fem
main idea

idea secundària n fem
secondary idea

ideal /i.ðeˈaɫ/ adj
ideal
Que no és real, que només està en la ment.
perfecte
De gran qualitat, bellesa, sabor o qualsevol altra cosa desitjada.

ideal /i.ðeˈaɫ/ n masc
ideal
Model de referència de cosa bella, ben feta, sana o qualsevol altre valor positiu.

ideal de l'educació n masc
educational ideal

idealisme /i.ðe.aˈɫiz.me/ /i.ðe.əˈɫiz.mə/ n masc
idealism

idealitzar /i.ðe.a.lidˈza/ /i.ðe.a.liˈzaɾ/ /i.ðe.ə.ɫidˈza/ v
idealize

idealment /i.ðeˌaɫˈmen/ /i.ðeˌaɫˈment/ adv
ideally

idear /i.ðeˈa/ /i.ðeˈaɾ/ v
think up

identificador /i.ðen.ti.fi.kaˈðo/ /i.ðen.ti.fi.kaˈðoɾ/ /i.ðən.ti.fi.kəˈðo/ adj masc
identifying

identificar /i.ðen.ti.fiˈka/ /i.ðen.ti.fiˈkaɾ/ /i.ðən.ti.fiˈka/ v
identify

identitat /i.ðen.tiˈtat/ /i.ðən.tiˈtat/ /i.ðən.tiˈðat/ n fem
identity

identitat cultural n fem
cultural identity

ideologia /i.ðe.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /i.ðe.o.ɫoˈʒi.a/ /i.ðə.o.ɫoˈʒi.ə/ /i.ðə.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
ideology

idil·li /iˈðiɫ.ɫi/ n masc
idyll

idiolecte /i.ði.oˈɫɛk.te/ /i.ði.oˈɫɛk.tə/ /i.ði.uˈɫɛk.tə/ n masc
idiolect

idioma /i.ðiˈo.ma/ n masc
idiom
Forma d’una llengua pròpia d'una comunitat, d’un lloc, d’una època.

idiopatia /i.ði.o.paˈti.a/ /i.ði.u.pəˈti.ə/ n fem
idiopathy

idiopàtic /i.ði.oˈpa.tik/ /i.ði.uˈpa.tik/ adj masc
idiopathic

idiosincràsia /i.ði.o.ziŋˈkɾa.zi.a/ /i.ði.o.ziŋˈkɾa.zi.ə/ /i.ði.u.ziŋˈkɾa.zi.ə/ n fem
idiosyncrasy

idiota /i.ðiˈo.ta/ /i.ðiˈɔ.tə/ adj
idiotic
(medicina) Dit de qui pateix idiòcia.

idiota /i.ðiˈo.ta/ /i.ðiˈɔ.tə/ n neut
idiot
(pejoratiu) estúpid

ido /ˈi.ðo/ /ˈi.ðu/ n masc
Ido

idolatrar /i.ðo.laˈtɾa/ /i.ðo.laˈtɾaɾ/ /i.ðu.ɫəˈtɾa/ v
idolize

idolatria /i.ðo.ɫaˈtɾi.a/ /i.ðo.ɫəˈtɾi.ə/ /i.ðu.ɫəˈtɾi.ə/ n fem
idolatry

idolàtricament /i.ðoˌɫa.tɾi.kaˈmen/ /i.ðoˌɫa.tɾi.kaˈment/ /i.ðoˌɫa.tɾi.kəˈment/ /i.ðuˌɫa.tɾi.kəˈmen/ adv
idolatrously

idoneïtat /i.ðo.ne.iˈtat/ /i.ðo.nə.iˈtat/ /i.ðo.nə.iˈðat/ /i.ðu.nə.iˈtat/ n fem
suitability

idèntic adj masc
identic identical

idènticament /iˌðɛn.ti.kaˈmen/ /iˌðɛn.ti.kaˈment/ /iˌðɛn.ti.kəˈmen/ /iˌðɛn.ti.kəˈment/ adv
identically

idíl·lic /iˈði.ɫik/ /iˈðiɫ.ɫik/ adj masc
idyllic

idòniament /iˌðɔ.ni.aˈmen/ /iˌðɔ.ni.aˈment/ /iˌðɔ.ni.əˈmen/ /iˌðɔ.ni.əˈment/ adv
suitably

ien /ˈjen/ n masc
yen

iglú /iˈɣɫu/ n masc
igloo
Edifici en forma de casquet esfèric fet de peces de gel usat principalment pels esquimals.

igni /ˈiŋ.ni/ /ˈiɡ.ni/ adj masc
igneous

ignifugar /iŋ.ni.fuˈɣa/ /iɡ.ni.fuˈɣa/ /iɡ.ni.fuˈɣaɾ/ v
fireproof

ignominiosament /iŋ.no.mi.niˌo.zaˈmen/ /iŋ.no.mi.niˌo.zəˈment/ /iŋ.nu.mi.niˌo.zəˈmen/ /iɡ.no.mi.niˌo.zaˈmen/ /iɡ.no.mi.niˌo.zaˈment/ adv
ignominiously

ignorantment /iŋ.noˌɾamˈmen/ /iŋ.noˌɾamˈment/ /iŋ.nuˌɾamˈmen/ /iɡ.noˌɾamˈmen/ /iɡ.noˌɾamˈment/ adv
ignorantly

ignorar /iŋ.noˈɾa/ /iŋ.nuˈɾa/ /iɡ.noˈɾa/ /iɡ.noˈɾaɾ/ v
ignorant ignore
No saber, no entendre, no conèixer alguna cosa.
ignore
Deixar de banda, no fer cas o no voler acceptar algú o alguna cosa.

ignorància /iŋ.noˈɾan.si.a/ /iŋ.noˈɾan.si.ə/ /iŋ.nuˈɾan.si.ə/ /iɡ.noˈɾan.si.a/ n fem
ignorance

igual /iˈɣwaɫ/ adj
equal
Dit de les figures geomètriques que, si són transportades, conserven les característiques topològiques que tenien.

igual /iˈɣwaɫ/ n masc
equal
Persona considerada del mateix rang que una altra.
equals equal
Signe emprat en matemàtiques per equiparar dues expressions numèriques o algebraiques.

igualar /i.ɣwaˈɫa/ /i.ɣwaˈɫaɾ/ /i.ɣwəˈɫa/ v
equal
Fer que diverses coses es tornin iguals, posar al mateix nivell.
Ser igual una persona o cosa a una altra.
level
Aplanar, posar a nivell, compensar, equilibrar.

igualat /i.ɣwaˈɫat/ /i.ɣwəˈɫat/ adj masc
close

igualment /iˌɣwaɫˈmen/ /iˌɣwaɫˈment/ adv
equally

iguals /iˈɣwaɫs/ Interjection
deuce

iguals /iˈɣwaɫs/ adv
all

igualtat /i.ɣwaɫˈtat/ /i.ɣwəɫˈtat/ n fem
equality

iguana /iˈɣwa.na/ /iˈɣwa.nə/ n fem
iguana

ikastola /i.kasˈtɔ.ɫa/ /i.kəsˈtɔ.ɫə/ n fem
ikastola

ileïtis /i.ɫeˈi.tis/ /i.ɫəˈi.tis/ n fem
ileitis

ili /ˈi.ɫi/ n masc
ileum
ilium

illa /ˈi.ʎa/ n fem
island isle
Porció de terra isolada per la mar.
block
Conjunt de cases.

illa de la Reunió pn
Réunion
Illa i departament francès d’ultramar situat a l’oceà Índic a l’est de Madagascar.

illes Balears pn
Balearic Islands

illes Britàniques pn
British Isles
Arxipèlag europeu al nord-oest de França i a l'Oest de Bèlgica, Països Baixos i Dinamarca. L'illa principal és la Gran Bretanya i inclou la major part del Regne Unit concretament, Anglaterra, Gales i Escòcia. A l'oest de la Gran Bretanya i separada pel mar d'Irlanda, es troba la segona illa més gran de l'arxipèlag, Irlanda, inclou el país homònim i Irlanda del Nord que pertany al Regne Unit. Altres illes importants però de mida molt inferior són Man, Shetland, Wight i els grups d'illes Hèbrides i Òrcades.

illes Cook pn
Cook Islands

illes Fèroe /ˌi.ʎesˈfɛ.ɾo.e/ /ˌi.ʎəsˈfɛ.ɾo.e/ pn
Faroe Islands

illes Malvines pn
Falkland Islands

illes Mariannes Septentrionals pn
Northern Mariana Islands

illes Marshall /ˌi.ʎəzˈmar.ʃəɫ/ pn
Marshall Islands
Estat independent oceànic que ocupa centenars d'illes i que està situada al nord de Nauru i Kiribati, a l'est dels Estats Federats de Micronèsia i al sud de l'illa de Wake. El nom oficial és República de les Illes Marshall.

illes Turks i Caicos pn
Turks and Caicos Islands

illes Verges britàniques pn
British Virgin Islands

illes Verges nord-americanes pn
United States Virgin Islands

il·latiu /i.ɫaˈtiw/ /i.ɫəˈtiw/ /iɫ.ɫaˈtiw/ /iɫ.ɫəˈtiw/ n masc
illative

il·legal /i.ɫeˈɣaɫ/ /i.ɫəˈɣaɫ/ /iɫ.ɫeˈɣaɫ/ /iɫ.ɫəˈɣaɫ/ adj
illegal

il·legalitat /i.ɫe.ɣa.ɫiˈtat/ /i.ɫə.ɣə.ɫiˈtat/ /iɫ.ɫe.ɣa.ɫiˈtat/ /iɫ.ɫə.ɣə.ɫiˈtat/ n fem
illegality

il·legalitzar /i.ɫe.ɣa.ɫiˈd͡za/ /i.ɫe.ɣa.ɫiˈza/ /i.ɫə.ɣə.ɫiˈd͡za/ /iɫ.ɫe.ɣa.ɫiˈd͡za/ /iɫ.ɫe.ɣa.ɫiˈzaɾ/ /iɫ.ɫə.ɣə.ɫiˈd͡za/ v
illegalize

il·legalment /i.ɫeˌɣaɫˈmen/ /i.ɫəˌɣaɫˈmen/ /iɫ.ɫeˌɣaɫˈmen/ /iɫ.ɫeˌɣaɫˈment/ /iɫ.ɫəˌɣaɫˈmen/ /iɫ.ɫəˌɣaɫˈment/ adv
illegally

il·legibilitat /i.ɫe.d͡ʒi.βi.ɫiˈtat/ /i.ɫe.ʒi.βi.ɫiˈtat/ /i.ɫə.ʒi.βi.ɫiˈtat/ /iɫ.ɫe.d͡ʒi.bi.ɫiˈtat/ /iɫ.ɫe.ʒi.βi.ɫiˈtat/ /iɫ.ɫə.ʒi.bi.ɫiˈtat/ /iɫ.ɫə.ʒi.βi.ɫiˈtat/ n fem
illegibility

il·legible /i.ɫeˈd͡ʒi.βɫe/ /i.ɫeˈʒi.βɫe/ /i.ɫəˈʒi.βɫə/ /iɫ.ɫeˈd͡ʒi.bɫe/ /iɫ.ɫeˈʒib.bɫe/ /iɫ.ɫəˈʒib.bɫə/ adj
illegible

il·legítimament /i.ɫeˌd͡ʒi.ti.maˈmen/ /i.ɫeˌʒi.ti.maˈmen/ /i.ɫəˌʒi.ti.məˈmen/ /iɫ.ɫeˌd͡ʒi.ti.maˈment/ /iɫ.ɫeˌʒi.ti.maˈmen/ /iɫ.ɫəˌʒi.ti.məˈmen/ /iɫ.ɫəˌʒi.ti.məˈment/ adv
illegitimately

il·liberal /i.ɫi.βeˈɾaɫ/ /i.ɫi.βəˈɾaɫ/ /iɫ.ɫi.beˈɾaɫ/ /iɫ.ɫi.bəˈɾaɫ/ /iɫ.ɫi.βəˈɾaɫ/ adj
illiberal
No liberal; propi de l'il·liberalisme.

il·licitud /i.ɫi.siˈtut/ /iɫ.ɫi.siˈtut/ n fem
illicitness

il·limitadament /i.ɫi.miˌta.ðaˈmen/ /i.ɫi.miˌta.ðəˈmen/ /iɫ.ɫi.miˌta.ðaˈmen/ /iɫ.ɫi.miˌta.ðaˈment/ /iɫ.ɫi.miˌta.ðəˈmen/ /iɫ.ɫi.miˌta.ðəˈment/ adv
illimitably

il·luminació /i.ɫu.mi.na.siˈo/ /i.ɫu.mi.nə.siˈo/ /iɫ.ɫu.mi.na.siˈo/ /iɫ.ɫu.mi.nə.siˈo/ n fem
illumination
Efecte i acte d'il·luminar.

il·luminació per píxels n fem
per-pixel lighting

il·luminació per vèrtexs n fem
per vertex based lighting

il·luminar /i.ɫu.miˈna/ /iɫ.ɫu.miˈna/ /iɫ.ɫu.miˈnaɾ/ v
illuminate
Donar llum o esplendor.
Enllumenar amb molts llums, temples o altres llocs.
enlighten
Il·lustrar l'enteniment amb ciències o estudis.

il·lusionar /i.ɫu.zi.oˈna/ /i.ɫu.zi.uˈna/ /iɫ.ɫu.zi.oˈna/ /iɫ.ɫu.zi.oˈnaɾ/ /iɫ.ɫu.zi.uˈna/ v
excite

il·lusionista /i.ɫu.zi.oˈnis.ta/ /i.ɫu.zi.oˈnis.te/ /i.ɫu.zi.uˈnis.tə/ /iɫ.ɫu.zi.oˈnis.ta/ /iɫ.ɫu.zi.oˈnis.te/ /iɫ.ɫu.zi.oˈnis.tə/ /iɫ.ɫu.zi.uˈnis.tə/ n neut
illusionist

il·lusió /i.ɫu.ziˈo/ /iɫ.ɫu.ziˈo/ n fem
illusion
Engany de la percepció.
hope
Sentiment d'alegria i satisfacció que produeix la realització o l'esperança d'aconseguir una cosa que es desitja intensament.

il·lusori /i.ɫuˈzɔ.ɾi/ /iɫ.ɫuˈzɔ.ɾi/ adj
illusory

il·lustració /i.ɫus.tɾa.siˈo/ /i.ɫus.tɾə.siˈo/ /iɫ.ɫus.tɾa.siˈo/ /iɫ.ɫus.tɾə.siˈo/ n fem
illustration
Imatge que ajuda a entendre el missatge d'un text.

il·lustrar /i.ɫusˈtɾa/ /iɫ.ɫusˈtɾa/ /iɫ.ɫusˈtɾaɾ/ v
illustrate
Donar llum a l'enteniment.
enlighten
Explicar, aclarir.

il·lustrement /iɫˌɫus.tɾeˈmen/ /iɫˌɫus.tɾeˈment/ /iɫˌɫus.tɾəˈmen/ /iɫˌɫus.tɾəˈment/ /iˌɫus.tɾeˈmen/ /iˌɫus.tɾəˈmen/ adv
illustriously

il·lusòriament /i.ɫuˌzɔ.ɾi.aˈmen/ /i.ɫuˌzɔ.ɾi.əˈmen/ /iɫ.ɫuˌzɔ.ɾi.aˈmen/ /iɫ.ɫuˌzɔ.ɾi.aˈment/ /iɫ.ɫuˌzɔ.ɾi.əˈmen/ /iɫ.ɫuˌzɔ.ɾi.əˈment/ adv
illusorily

il·lícit /iɫˈɫi.sit/ /iˈɫi.sit/ adj
illicit
Que està fora de la legalitat, de la moral o de les regles establertes.

il·lícit /iɫˈɫi.sit/ /iˈɫi.sit/ n masc
illicit
Acte contrari a la llei.

il·lícitament /iɫˌɫi.si.taˈmen/ /iɫˌɫi.si.taˈment/ /iɫˌɫi.si.təˈmen/ /iɫˌɫi.si.təˈment/ /iˌɫi.si.taˈmen/ /iˌɫi.si.təˈmen/ adv
illicitly

il·lògic /iɫˈɫɔ.d͡ʒik/ /iɫˈɫɔ.ʒik/ /iˈɫɔ.d͡ʒik/ /iˈɫɔ.ʒik/ adj masc
illogical

il·lògicament /iɫˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈment/ /iɫˌɫɔ.ʒi.kaˈmen/ /iɫˌɫɔ.ʒi.kəˈmen/ /iɫˌɫɔ.ʒi.kəˈment/ /iˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈmen/ /iˌɫɔ.ʒi.kaˈmen/ /iˌɫɔ.ʒi.kəˈmen/ adv
illogically

imaginació /i.ma.ʒi.na.siˈo/ /i.mə.ʒi.nə.siˈo/ n fem
imagination

imaginar /i.ma.d͡ʒiˈna/ /i.ma.d͡ʒiˈnaɾ/ /i.ma.ʒiˈna/ /i.mə.ʒiˈna/ v
imagine
Inventar, recrear una imatge a la ment.
think
Somniar, desitjar, idear sense fonament.

imaginari /i.ma.d͡ʒiˈna.ɾi/ /i.mə.ʒiˈna.ɾi/ adj masc
imaginary

imaginàriament /i.ma.d͡ʒiˌna.ɾi.aˈmen/ /i.ma.d͡ʒiˌna.ɾi.aˈment/ /i.ma.ʒiˌna.ɾi.aˈmen/ /i.mə.ʒiˌna.ɾi.əˈmen/ /i.mə.ʒiˌna.ɾi.əˈment/ adv
imaginarily

imant /iˈman/ /iˈmant/ n masc
magnet

imantar /i.manˈta/ /i.manˈtaɾ/ /i.mənˈta/ v
magnetize

imatge /iˈma.d͡ʒe/ n fem
image picture

imatge institucional n fem
corporate image

imbricar /im.bɾiˈka/ /im.bɾiˈkaɾ/ v
imbricate

imbuir /im.buˈi/ /im.buˈiɾ/ v
imbue

imbècilment /imˌbɛ.siɫˈmen/ /imˌbɛ.siɫˈment/ adv
stupidly

imitable /i.miˈta.bɫe/ /i.miˈta.βɫe/ /i.miˈta.βɫə/ /i.miˈtab.bɫe/ /i.miˈtab.bɫə/ adj
imitable
Que es pot imitar, o és capaç o digne de ser imitat.

imitació n fem
imitation
Acte o efecte d'imitar.
Reproducció d'una cosa que n'imita una altra original.
(psicologia) Reproducció conscient o inconscient d'una conducta observada en altres persones que es prenen com a model.

imitador /i.mi.taˈðo/ /i.mi.taˈðoɾ/ /i.mi.təˈðo/ adj masc
imitator
Que imita.

imitar /i.miˈta/ /i.miˈtaɾ/ v
imitate copy

imitativament /i.mi.taˌti.vaˈment/ /i.mi.taˌti.βaˈmen/ /i.mi.təˌti.vəˈmen/ /i.mi.təˌti.vəˈment/ /i.mi.təˌti.βəˈmen/ adv
imitatively

immaculat /im.ma.kuˈɫat/ /im.mə.kuˈɫat/ adj masc
unstained

immadur /im.maˈðu/ /im.maˈðuɾ/ /im.məˈðu/ adj
immature

immaduresa /im.ma.ðuˈɾe.za/ /im.mə.ðuˈɾə.zə/ /im.mə.ðuˈɾɛ.zə/ n fem
immaturity

immancablement /im.maŋˌka.bɫeˈment/ /im.maŋˌka.βɫeˈmen/ /im.maŋˌkab.bɫeˈmen/ /im.məŋˌka.βɫəˈmen/ /im.məŋˌkab.bɫəˈmen/ /im.məŋˌkab.bɫəˈment/ adv
unmissably

immarcesciblement /im.mar.seˌsib.bɫeˈmen/ /im.maɾ.seˌsi.bɫeˈment/ /im.maɾ.seˌsi.βɫeˈmen/ /im.mər.səsˌsib.bɫəˈmen/ /im.mər.səˌsi.βɫəˈmen/ /im.mər.səˌsib.bɫəˈmen/ /im.məɾ.səsˌsib.bɫəˈment/ adv
lastingly

immaterial /im.ma.te.ɾiˈaɫ/ /im.mə.tə.ɾiˈaɫ/ adj
immaterial

immaterialitzar /im.ma.te.ɾi.a.liˈd͡za/ /im.ma.te.ɾi.a.liˈzaɾ/ /im.mə.tə.ɾi.ə.ɫidˈza/ v
immaterialize

immaterialment /im.ma.te.ɾiˌaɫˈmen/ /im.ma.te.ɾiˌaɫˈment/ /im.mə.tə.ɾiˌaɫˈmen/ /im.mə.tə.ɾiˌaɫˈment/ adv
immaterially

immatricular /im.ma.tɾi.kuˈla/ /im.ma.tɾi.kuˈlaɾ/ /im.mə.tɾi.kuˈɫa/ v
register

immediat /im.me.ðiˈat/ /im.mə.ðiˈat/ adj masc
immediate

immediatament /im.me.ðiˌa.taˈmen/ /im.me.ðiˌa.taˈment/ /im.mə.ðiˌa.təˈmen/ /im.mə.ðiˌa.təˈment/ adv
immediately

immens /imˈmens/ /imˈmɛns/ adj masc
immense

immensament /imˌmen.saˈmen/ /imˌmen.saˈment/ /imˌmɛn.səˈmen/ /imˌmɛn.səˈment/ adv
immensely

immerescudament /im.me.ɾesˌku.ðaˈmen/ /im.me.ɾesˌku.ðaˈment/ /im.mə.ɾəsˌku.ðəˈmen/ /im.mə.ɾəsˌku.ðəˈment/ adv
undeservedly

immergir /im.merˈd͡ʒi/ /im.meɾˈd͡ʒiɾ/ /im.mərˈʒi/ v
immerse

immersió /im.meɾ.siˈo/ /im.mər.siˈo/ n fem
immersion

immersió lingüística n fem
language immersion

immetòdicament /im.meˌtɔ.ði.kaˈmen/ /im.meˌtɔ.ði.kaˈment/ /im.məˌtɔ.ði.kəˈmen/ /im.məˌtɔ.ði.kəˈment/ adv
unmethodically

immigració /im.mi.ɣɾa.siˈo/ /im.mi.ɣɾə.siˈo/ n fem
immigration

immigrar /im.miˈɣɾa/ /im.miˈɣɾaɾ/ v
immigrate

immillorablement /im.mi.ʎoˌɾa.bɫeˈment/ /im.mi.ʎoˌɾa.βɫeˈmen/ /im.mi.ʎoˌɾab.bɫeˈmen/ /im.mi.ʎoˌɾab.bɫəˈment/ /im.mi.ʎuˌɾa.βɫəˈmen/ /im.mi.ʎuˌɾab.bɫəˈmen/ adv
unbeatably

imminentment /im.miˌnemˈmen/ /im.miˌnemˈment/ adv
imminently

immiscir-se /im.mis.sirˈsə/ /im.misˈsiɾ.sə/ /im.miˈsir.sə/ /im.miˈsiɾ.se/ v
interfere

immobilitat /im.mo.bi.ɫiˈtat/ /im.mu.bi.ɫiˈtat/ /im.mu.βi.ɫiˈtat/ n fem
immobility

immobilització del disc n fem
freezing the puck

immobilitzar /im.mo.bi.ɫiˈd͡za/ /im.mo.bi.ɫiˈzaɾ/ /im.mo.βi.ɫiˈd͡za/ /im.mo.βi.ɫiˈza/ /im.mu.bi.ɫiˈd͡za/ /im.mu.βi.ɫiˈd͡za/ v
immobilize

immobilitzar la bola v
trap the ball

immoble /imˈmɔ.bɫe/ /imˈmɔ.βɫe/ /imˈmɔ.βɫə/ /imˈmɔb.bɫe/ /imˈmɔb.bɫə/ n masc
property

immoderadament /im.mo.ðeˌɾa.ðaˈmen/ /im.mo.ðeˌɾa.ðaˈment/ /im.mo.ðəˌɾa.ðəˈment/ /im.mu.ðəˌɾa.ðəˈmen/ adv
immoderately

immodestament /im.moˌðes.taˈmen/ /im.moˌðes.taˈment/ /im.moˌðɛs.təˈment/ /im.muˌðɛs.təˈmen/ adv
immodestly

immolar /im.moˈɫa/ /im.moˈɫaɾ/ /im.muˈɫa/ v
immolate

immoral /im.moˈɾaɫ/ /im.muˈɾaɫ/ adj
immoral

immoralitat /im.mo.ɾa.ɫiˈtat/ /im.mu.ɾə.ɫiˈtat/ n fem
immorality

immoralment /im.moˌɾaɫˈmen/ /im.moˌɾaɫˈment/ /im.muˌɾaɫˈmen/ adv
immorally

immortal /im.moɾˈtaɫ/ /im.murˈtaɫ/ adj
immortal
que no és mortal o que no pot morir.

immortalitat /im.moɾ.ta.ɫiˈtat/ /im.mur.tə.ɫiˈtat/ n fem
immortality

immortalitzar /im.mor.ta.lidˈza/ /im.moɾ.ta.liˈzaɾ/ /im.mur.tə.ɫidˈza/ v
immortalize

immortalment /im.morˌtaɫˈmen/ /im.moɾˌtaɫˈmen/ /im.moɾˌtaɫˈment/ /im.murˌtaɫˈmen/ adv
immortally

immotivadament /im.mo.tiˌva.ðaˈment/ /im.mo.tiˌva.ðəˈment/ /im.mo.tiˌβa.ðaˈmen/ /im.mu.tiˌva.ðəˈmen/ /im.mu.tiˌβa.ðəˈmen/ adv
groundlessly

immunitari /im.mu.niˈta.ɾi/ adj masc
immune

immunitat /im.mu.niˈtat/ n fem
immunity

immunitzar /im.mu.niˈd͡za/ /im.mu.niˈza/ /im.mu.niˈzaɾ/ v
immunize

immunològic /im.mu.noˈɫɔ.d͡ʒik/ /im.mu.noˈɫɔ.ʒik/ /im.mu.nuˈɫɔ.ʒik/ adj masc
immunological

immutabilitat /im.mu.ta.βi.ɫiˈtat/ /im.mu.tə.βi.ɫiˈtat/ n fem
immutability

immutable /im.muˈta.bɫe/ /im.muˈta.βɫe/ /im.muˈta.βɫə/ /im.muˈtab.bɫe/ /im.muˈtab.bɫə/ adj
immutable
Que no pot mudar-se.

immutablement /im.muˌta.bɫeˈment/ /im.muˌta.βɫeˈmen/ /im.muˌta.βɫəˈmen/ /im.muˌtab.bɫeˈmen/ /im.muˌtab.bɫəˈmen/ /im.muˌtab.bɫəˈment/ adv
immutably

immutar /im.muˈta/ /im.muˈtaɾ/ v
upset

immòbil /imˈmɔ.βiɫ/ adj
immobile

immòbilment /imˌmɔ.biɫˈmen/ /imˌmɔ.biɫˈment/ /imˌmɔ.βiɫˈmen/ adv
immovably

impacient /im.pa.siˈen/ /im.pa.siˈent/ /im.pə.siˈen/ /im.pə.siˈent/ adj
impatient
Que no té paciència.

impacientar /im.pa.si.enˈta/ /im.pa.si.enˈtaɾ/ /im.pə.si.ənˈta/ v
patience

impacientment /im.pa.siˌemˈmen/ /im.pa.siˌemˈment/ /im.pə.siˌemˈmen/ /im.pə.siˌemˈment/ adv
impatiently

impaciència /im.pa.siˈɛn.si.a/ /im.pə.siˈɛn.si.ə/ n fem
impatience

impactant /im.pakˈtan/ /im.pakˈtant/ /im.pəkˈtan/ /im.pəkˈtant/ adj
striking

impactar /im.pakˈta/ /im.pakˈtaɾ/ /im.pəkˈta/ v
impact
Xocar violentament.
Causar una forta impressió.

impacte /imˈpak.te/ /imˈpak.tə/ n masc
impact

imparcialitat /im.paɾ.si.a.ɫiˈtat/ /im.pər.si.ə.ɫiˈtat/ n fem
impartiality

imparcialment /im.par.siˌaɫˈmen/ /im.paɾ.siˌaɫˈmen/ /im.paɾ.siˌaɫˈment/ /im.pər.siˌaɫˈmen/ /im.pəɾ.siˌaɫˈment/ adv
impartially

impartir /im.parˈti/ /im.paɾˈtiɾ/ /im.pərˈti/ v
impart
Distribuir o assignar la part que correspon a cadascú.

impassible /im.paˈsi.bɫe/ /im.paˈsi.βɫe/ /im.paˈsib.bɫe/ /im.pəˈsi.βɫə/ /im.pəˈsib.bɫə/ adj
impassive

impassiblement /im.paˌsi.bɫeˈment/ /im.paˌsi.βɫeˈmen/ /im.paˌsib.bɫeˈmen/ /im.pəˌsi.βɫəˈmen/ /im.pəˌsib.bɫəˈmen/ /im.pəˌsib.bɫəˈment/ adv
impassibly

impecable /im.peˈka.bɫe/ /im.peˈka.βɫe/ /im.peˈkab.bɫe/ /im.pəˈka.βɫə/ /im.pəˈkab.bɫə/ adj
impeccable

impediment /im.pe.ðiˈmen/ /im.pe.ðiˈment/ /im.pə.ðiˈmen/ /im.pə.ðiˈment/ n masc
impediment
impediment impedient, allò que destorba que es contragui matrimoni entre certes persones, fent-lo il·legítim si es contrau però no nul.

impediment lliure n masc
loose impediment

impedir /im.peˈði/ /im.peˈðiɾ/ /im.pəˈði/ v
impede

impel·lir /im.peɫˈɫi/ /im.peɫˈɫiɾ/ /im.peˈɫi/ /im.pəɫˈɫi/ /im.pəˈɫi/ v
propel

impenetrablement /im.pe.neˌtɾa.bɫeˈment/ /im.pe.neˌtɾa.βɫeˈmen/ /im.pe.neˌtɾab.bɫeˈmen/ /im.pə.nəˌtɾa.βɫəˈmen/ /im.pə.nəˌtɾab.bɫəˈmen/ /im.pə.nəˌtɾab.bɫəˈment/ adv
impenetrably

impenitentment /im.pe.niˌtemˈmen/ /im.pe.niˌtemˈment/ /im.pə.niˌtemˈmen/ /im.pə.niˌtemˈment/ adv
impenitently

impensadament /im.penˌsa.ðaˈmen/ /im.penˌsa.ðaˈment/ /im.pənˌsa.ðəˈmen/ /im.pənˌsa.ðəˈment/ adv
unthinkingly

imperar /im.peˈɾa/ /im.peˈɾaɾ/ /im.pəˈɾa/ v
rule
Exercir la dignitat imperial.
prevail
Manar, dominar.

imperatiu /im.pe.ɾaˈtiw/ /im.pə.ɾəˈtiw/ adj masc
imperative
Que implica una ordre o una prohibició.

imperatiu /im.pe.ɾaˈtiw/ /im.pə.ɾəˈtiw/ n masc
imperative
(gramàtica) Mode verbal amb què l’emissor expressa una ordre o una prohibició.

imperativament /im.pe.ɾaˌti.vaˈment/ /im.pe.ɾaˌti.βaˈmen/ /im.pə.ɾəˌti.vəˈmen/ /im.pə.ɾəˌti.vəˈment/ /im.pə.ɾəˌti.βəˈmen/ adv
imperatively

imperatorialment /im.pe.ɾa.to.ɾiˌaɫˈmen/ /im.pe.ɾa.to.ɾiˌaɫˈment/ /im.pə.ɾə.to.ɾiˌaɫˈment/ /im.pə.ɾə.tu.ɾiˌaɫˈmen/ adv
imperatorially

imperceptible /im.per.sepˈtib.bɫe/ /im.peɾ.sepˈti.bɫe/ /im.peɾ.sepˈti.βɫe/ /im.pər.səpˈti.βɫə/ /im.pər.səpˈtib.bɫə/ /im.pəɾ.səpˈtib.bɫə/ adj
imperceptible

imperceptiblement /im.per.sepˌtib.bɫeˈmen/ /im.peɾ.sepˌti.bɫeˈment/ /im.peɾ.sepˌti.βɫeˈmen/ /im.pər.səpˌti.βɫəˈmen/ /im.pər.səpˌtib.bɫəˈmen/ /im.pəɾ.səpˌtib.bɫəˈment/ adv
imperceptibly

imperdible /im.perˈðib.bɫe/ /im.peɾˈði.bɫe/ /im.peɾˈði.βɫe/ /im.pərˈdi.βɫə/ /im.pərˈdib.bɫə/ /im.pəɾˈðib.bɫə/ n masc
safety pin

imperdonablement /im.per.ðoˌnab.bɫeˈmen/ /im.peɾ.ðoˌna.bɫeˈment/ /im.peɾ.ðoˌna.βɫeˈmen/ /im.pər.duˌna.βɫəˈmen/ /im.pər.duˌnab.bɫəˈmen/ /im.pər.ðuˌnab.bɫəˈmen/ /im.pəɾ.ðoˌnab.bɫəˈment/ adv
unpardonably

imperfectament /im.perˌfɛk.taˈmen/ /im.peɾˌfɛk.taˈmen/ /im.peɾˌfɛk.taˈment/ /im.pərˌfɛk.təˈmen/ /im.pəɾˌfɛk.təˈment/ adv
imperfectly

imperfet /im.peɾˈfet/ /im.pərˈfet/ n masc
imperfect

imperi n masc
empire
Acció d'imperar o manar amb autoritat.
Estats subjectes a l'emperador.
Dignitat de l'emperador.
Espai de temps que dura el govern d'un emperador.

imperial /im.pe.ɾiˈaɫ/ /im.pə.ɾiˈaɫ/ adj
imperial
pertanyent a l'emperador o a l'imperi

imperiosament /im.pe.ɾiˌo.zaˈmen/ /im.pe.ɾiˌo.zaˈment/ /im.pə.ɾiˌo.zəˈmen/ /im.pə.ɾiˌo.zəˈment/ adv
imperiously

imperitament /im.peˌɾi.taˈmen/ /im.peˌɾi.taˈment/ /im.pəˌɾi.təˈmen/ /im.pəˌɾi.təˈment/ adv
unskillfully

impermeabilitzar /im.per.me.a.βi.liˈd͡za/ /im.peɾ.me.a.βi.liˈzaɾ/ /im.pər.me.ə.βi.ɫidˈza/ v
waterproof

impermeable /im.per.meˈab.bɫe/ /im.peɾ.meˈa.bɫe/ /im.peɾ.meˈa.βɫe/ /im.pər.meˈa.βɫə/ /im.pər.meˈab.bɫə/ /im.pəɾ.meˈab.bɫə/ adj
waterproof
Qualitat que tenen alguns materials d'impedir el pas de líquids a través.

impermeable /im.per.meˈab.bɫe/ /im.peɾ.meˈa.bɫe/ /im.peɾ.meˈa.βɫe/ /im.pər.meˈa.βɫə/ /im.pər.meˈab.bɫə/ /im.pəɾ.meˈab.bɫə/ n masc
raincoat
Peça de vestir que es posa per damunt de tot i que es fa servir els dies de pluja perquè està feta d'un material que no permet el pas de líquids a través.

impermeablement /im.per.meˌab.bɫeˈmen/ /im.peɾ.meˌa.bɫeˈment/ /im.peɾ.meˌa.βɫeˈmen/ /im.pər.meˌa.βɫəˈmen/ /im.pər.meˌab.bɫəˈmen/ /im.pəɾ.meˌab.bɫəˈment/ adv
impermeably

impersonal /im.peɾ.soˈnaɫ/ /im.pər.suˈnaɫ/ /im.pəɾ.soˈnaɫ/ adj
impersonal

impersonalitzar /im.per.so.na.liˈd͡za/ /im.peɾ.so.na.liˈzaɾ/ /im.pər.su.nə.ɫidˈza/ v
impersonalize

impersonalment /im.per.soˌnaɫˈmen/ /im.peɾ.soˌnaɫˈmen/ /im.peɾ.soˌnaɫˈment/ /im.pər.suˌnaɫˈmen/ /im.pəɾ.soˌnaɫˈment/ adv
impersonally

impertinent /im.per.tiˈnen/ /im.peɾ.tiˈnen/ /im.peɾ.tiˈnent/ /im.pər.tiˈnen/ /im.pəɾ.tiˈnent/ adj
imppertinent

impertinentment /im.per.tiˌnemˈmen/ /im.peɾ.tiˌnemˈmen/ /im.peɾ.tiˌnemˈment/ /im.pər.tiˌnemˈmen/ /im.pəɾ.tiˌnemˈment/ adv
impertinently

impertorbablement /im.per.torˌβab.bɫeˈmen/ /im.peɾ.toɾˌba.bɫeˈment/ /im.peɾ.toɾˌβa.βɫeˈmen/ /im.pər.turˌba.βɫəˈmen/ /im.pər.turˌbab.bɫəˈmen/ /im.pəɾ.toɾˌbab.bɫəˈment/ adv
imperturbably

impertèrrit /im.peɾˈtɛ.rit/ /im.pərˈtɛ.rit/ adj masc
imperturbable

impertèrritament /im.perˌtɛ.ri.taˈmen/ /im.peɾˌtɛ.ri.taˈmen/ /im.peɾˌtɛ.ri.taˈment/ /im.pərˌtɛ.ri.təˈmen/ /im.pəɾˌtɛ.ri.təˈment/ adv
regardlessly

impetrar /im.peˈtɾa/ /im.peˈtɾaɾ/ /im.pəˈtɾa/ v
impetrate
Obtenir alguna cosa que s'havia demanat amb molts precs.

impetuosament /im.pe.tuˌo.zaˈmen/ /im.pe.tuˌo.zaˈment/ /im.pə.tuˌo.zəˈmen/ /im.pə.tuˌo.zəˈment/ adv
impetuously

impiament /imˌpi.aˈmen/ /imˌpi.aˈment/ /imˌpi.əˈmen/ /imˌpi.əˈment/ adv
impiously

impietosament /im.pi.eˌto.zaˈmen/ /im.pi.eˌto.zaˈment/ /im.pi.əˌto.zəˈmen/ /im.pi.əˌto.zəˈment/ adv
pitilessly

implacablement /im.pɫaˌka.bɫeˈment/ /im.pɫaˌka.βɫeˈmen/ /im.pɫaˌkab.bɫeˈmen/ /im.pɫəˌka.βɫəˈmen/ /im.pɫəˌkab.bɫəˈmen/ /im.pɫəˌkab.bɫəˈment/ adv
implacably

implant /imˈpɫan/ /imˈpɫant/ n masc
implant

implant coclear n masc
cochlear implant

implantació /im.pɫan.ta.siˈo/ /im.pɫən.tə.siˈo/ n fem
implant

implantar /im.pɫanˈta/ /im.pɫanˈtaɾ/ /im.pɫənˈta/ v
implant
Plantar profundament de forma que arreli.
introduce
Introduir un costum, establir una institució.

implementar /im.pɫe.menˈˈta// /im.pɫe.menˈˈtaɾ// /imˈpɫə.mənˈta// v
implement

implicar /im.pɫiˈka/ /im.pɫiˈkaɾ/ v
implicate
Tenir com a conseqüència natural.
(pronominal) Involucrar-se, comprometre's.
(amb adverbis de negació) no implicar: no obstar, no impedir, no destorbar.

implorar /im.pɫoˈɾa/ /im.pɫoˈɾaɾ/ /im.pɫuˈɾa/ v
implore

implícitament /imˌpɫi.si.taˈmen/ /imˌpɫi.si.taˈment/ /imˌpɫi.si.təˈmen/ /imˌpɫi.si.təˈment/ adv
implicitly

impolíticament /im.poˌɫi.ti.kaˈmen/ /im.poˌɫi.ti.kaˈment/ /im.poˌɫi.ti.kəˈment/ /im.puˌɫi.ti.kəˈmen/ adv
impoliticly

imponderablement /im.pon.deˌɾa.bɫeˈment/ /im.pon.deˌɾa.βɫeˈmen/ /im.pon.deˌɾab.bɫeˈmen/ /im.pon.dəˌɾab.bɫəˈment/ /im.pun.dəˌɾa.βɫəˈmen/ /im.pun.dəˌɾab.bɫəˈmen/ adv
imponderably

imponentment /im.poˌnemˈmen/ /im.poˌnemˈment/ /im.puˌnemˈmen/ adv
imposingly

impopularment /im.po.puˌɫarˈmen/ /im.po.puˌɫaɾˈmen/ /im.po.puˌɫaɾˈment/ /im.pu.puˌɫarˈmen/ adv
unpopularly

importació /im.poɾ.ta.siˈo/ /im.poɾ.tə.siˈo/ /im.pur.tə.siˈo/ n fem
import

important /am.pulˈtant/ /im.porˈtan/ /im.poɾˈtan/ /im.poɾˈtant/ /im.purˈtan/ adj
important
Que té importància o relleu.

importantment /im.porˌtamˈmen/ /im.poɾˌtamˈmen/ /im.poɾˌtamˈment/ /im.purˌtamˈmen/ adv
importantly

importar /im.porˈta/ /im.poɾˈta/ /im.poɾˈtaɾ/ /im.purˈta/ v
matter
Ser convenient, favorable, d'importància.
import
(comerç) Introduir gèneres estrangers en el mercat autòcton.

importunament /im.porˌtu.naˈmen/ /im.poɾˌtu.naˈmen/ /im.poɾˌtu.naˈment/ /im.poɾˌtu.nəˈment/ /im.purˌtu.nəˈmen/ adv
importunately

importunar /am.pul.tuˈna/ /im.por.tuˈna/ /im.poɾ.tuˈna/ /im.poɾ.tuˈnaɾ/ /im.pur.tuˈna/ v
bother

importància /im.poɾˈtan.si.a/ /im.poɾˈtan.si.ə/ /im.purˈtan.si.ə/ n fem
importance

imposantment /im.poˌzamˈmen/ /im.poˌzamˈment/ /im.puˌzamˈmen/ adv
imposingly

imposar /im.poˈza/ /im.poˈzaɾ/ /im.puˈza/ v
impose lay
Carregar, posar alguna cosa damunt d'una altra.

impossibilitar /im.po.si.bi.ɫiˈta/ /im.po.si.bi.ɫiˈtaɾ/ /im.po.si.βi.ɫiˈta/ /im.pu.si.bi.ɫiˈta/ /im.pu.si.βi.ɫiˈta/ v
impossible

impossible /im.poˈsi.bɫe/ /im.poˈsi.βɫe/ /im.poˈsib.bɫe/ /im.poˈsib.bɫə/ /im.puˈsi.βɫə/ /im.puˈsib.bɫə/ adj
impossible

impossiblement /im.poˌsi.bɫeˈment/ /im.poˌsi.βɫeˈmen/ /im.poˌsib.bɫeˈmen/ /im.poˌsib.bɫəˈment/ /im.puˌsi.βɫəˈmen/ /im.puˌsib.bɫəˈmen/ adv
impossibly

impost n masc
tax

impost especial n masc
excise

impost negatiu sobre la renda n masc
negative income tax

impost sobre béns immobles n masc
property tax

impost sobre el valor afegit n masc
value added tax

impost sobre transmissions patrimonials n masc
transfer tax

impostura /im.posˈtu.ɾa/ /im.posˈtu.ɾə/ /im.pusˈtu.ɾə/ n fem
imposture

impotentment /im.poˌtemˈmen/ /im.poˌtemˈment/ /im.puˌtemˈmen/ adv
impotently

imprecació /im.pɾe.ka.siˈo/ /im.pɾə.kə.siˈo/ n fem
imprecation

imprecar /im.pɾeˈka/ /im.pɾeˈkaɾ/ /im.pɾəˈka/ v
imprecate

imprecís /im.pɾeˈsis/ /im.pɾəˈsis/ adj masc
imprecise

impregnar /im.pɾeŋˈna/ /im.pɾeɡˈna/ /im.pɾeɡˈnaɾ/ /im.pɾəŋˈna/ v
impregnate

impremeditadament /im.pɾe.me.ðiˌta.ðaˈmen/ /im.pɾe.me.ðiˌta.ðaˈment/ /im.pɾə.mə.ðiˌta.ðəˈmen/ /im.pɾə.mə.ðiˌta.ðəˈment/ adv
unpremeditatedly

impremta escolar n fem
school printing

imprescindible /im.pɾe.sinˈdi.bɫe/ /im.pɾe.sinˈdi.βɫe/ /im.pɾe.sinˈdib.bɫe/ /im.pɾə.sinˈdi.βɫə/ /im.pɾə.sinˈdib.bɫə/ /im.pɾəs.sinˈdib.bɫə/ adj
indispensable

imprescindiblement /im.pɾe.sinˌdi.bɫeˈment/ /im.pɾe.sinˌdi.βɫeˈmen/ /im.pɾe.sinˌdib.bɫeˈmen/ /im.pɾə.sinˌdi.βɫəˈmen/ /im.pɾə.sinˌdib.bɫəˈmen/ /im.pɾəs.sinˌdib.bɫəˈmen/ /im.pɾəs.sinˌdib.bɫəˈment/ adv
indispensably

imprescriptiblement /im.pɾes.kɾipˌti.bɫeˈment/ /im.pɾes.kɾipˌti.βɫeˈmen/ /im.pɾes.kɾipˌtib.bɫeˈmen/ /im.pɾəs.kɾipˌti.βɫəˈmen/ /im.pɾəs.kɾipˌtib.bɫəˈmen/ /im.pɾəs.kɾipˌtib.bɫəˈment/ adv
imprescriptibly

impressionant /im.pɾe.si.oˈnan/ /im.pɾe.si.oˈnant/ /im.pɾə.si.oˈnant/ /im.pɾə.si.uˈnan/ /im.pɾə.si.uˈnant/ adj
impressive

impressionar /im.pɾe.si.oˈna/ /im.pɾe.si.oˈnaɾ/ /im.pɾə.si.oˈna/ /im.pɾə.si.uˈna/ v
impress

impressió /im.pɾe.siˈo/ /im.pɾə.siˈo/ n fem
impression
Acció o efecte d'imprimir.
imprinting
Efecte o alteració que un cos causa en un altre.
Efecte que fan les coses espirituals en l'ànim.

impressora /im.pɾeˈso.ɾa/ /im.pɾəˈso.ɾə/ n fem
printer
(informàtica) dispositiu per imprimir

imprevistament /im.pɾeˌvis.taˈment/ /im.pɾeˌβis.taˈmen/ /im.pɾəˌvis.təˈmen/ /im.pɾəˌvis.təˈment/ /im.pɾəˌβis.təˈmen/ adv
unforeseenly

imprimir /im.pɾiˈmi/ /im.pɾiˈmiɾ/ v
imprint
Deixar marcada la figura d'una cosa en una altra.
Fixar en l'ànim alguna noció o afecte.
print
Estampar, donar a la impremta.

improbablement /im.pɾoˌba.bɫeˈment/ /im.pɾoˌbab.bɫəˈment/ /im.pɾoˌβa.βɫeˈmen/ /im.pɾoˌβab.bɫeˈmen/ /im.pɾuˌbab.bɫəˈmen/ /im.pɾuˌβa.βɫəˈmen/ /im.pɾuˌβab.bɫəˈmen/ adv
improbably

improcedentment /im.pɾo.seˌðemˈmen/ /im.pɾo.seˌðemˈment/ /im.pɾo.səˌðemˈment/ /im.pɾu.səˌðemˈmen/ adv
inappropriately

improductivament /im.pɾo.ðukˌti.vaˈment/ /im.pɾo.ðukˌti.vəˈment/ /im.pɾo.ðukˌti.βaˈmen/ /im.pɾu.ðukˌti.vəˈmen/ /im.pɾu.ðukˌti.βəˈmen/ adv
unproductively

improperar /im.pɾo.peˈɾa/ /im.pɾo.peˈɾaɾ/ /im.pɾu.pəˈɾa/ v
insult

improvar /im.pɾoˈva/ /im.pɾoˈvaɾ/ /im.pɾoˈβa/ /im.pɾuˈva/ /im.pɾuˈβa/ v
disapprove

improvisar /im.pɾo.viˈza/ /im.pɾo.viˈzaɾ/ /im.pɾo.βiˈza/ /im.pɾo.βiˈzaɾ/ /im.pɾu.viˈza/ /im.pɾu.βiˈza/ v
improvise

imprudentment /im.pɾuˌðemˈmen/ /im.pɾuˌðemˈment/ adv
imprudently

impròpiament /imˌpɾɔ.pi.aˈmen/ /imˌpɾɔ.pi.aˈment/ /imˌpɾɔ.pi.əˈmen/ /imˌpɾɔ.pi.əˈment/ adv
improperly

impudentment /im.puˌðemˈmen/ /im.puˌðemˈment/ adv
impudently

impugnar /im.puŋˈna/ /im.puɡˈna/ /im.puɡˈnaɾ/ v
contest

impuls /imˈpuɫs/ n masc
impulse

impulsiu /im.puɫˈsiw/ adj masc
impulsive
Que impel·leix o pot impel·lir.

impulsivament /im.puɫˌsi.vaˈment/ /im.puɫˌsi.vəˈmen/ /im.puɫˌsi.vəˈment/ /im.puɫˌsi.βaˈmen/ /im.puɫˌsi.βəˈmen/ adv
impulsively

impulsivitat /im.puɫ.si.viˈtat/ /im.puɫ.si.viˈtat/ /im.puɫ.si.βiˈtat/ n fem
impulsiveness

impunement /imˌpu.neˈmen/ /imˌpu.neˈment/ /imˌpu.nəˈmen/ /imˌpu.nəˈment/ adv
unpunishedly

impur /imˈpur/ adj masc
impure
Que no és pur.

impurament /imˌpu.ɾaˈmen/ /imˌpu.ɾaˈment/ /imˌpu.ɾəˈmen/ /imˌpu.ɾəˈment/ adv
impurely

impurificar /im.pu.ɾi.fiˈka/ /im.pu.ɾi.fiˈkaɾ/ v
impure

impuritat /im.pu.ɾiˈtat/ n fem
impurity

imputar /im.puˈta/ /im.puˈtaɾ/ v
impute
Atribuir alguna culpa, delicte o acció.

impàvid /imˈpa.vit/ /imˈpa.vit/ /imˈpa.βit/ adj masc
undaunted

impàvidament /imˌpa.vi.ðaˈment/ /imˌpa.vi.ðəˈmen/ /imˌpa.vi.ðəˈment/ /imˌpa.βi.ðaˈmen/ /imˌpa.βi.ðəˈmen/ adv
impassively

impúdicament /imˌpu.ði.kaˈmen/ /imˌpu.ði.kaˈment/ /imˌpu.ði.kəˈmen/ /imˌpu.ði.kəˈment/ adv
impudently

inaccessiblement /i.nak.seˌsi.bɫeˈment/ /i.nak.seˌsi.βɫeˈmen/ /i.nak.seˌsib.bɫeˈmen/ /i.nək.səˌsi.βɫəˈmen/ /i.nək.səˌsib.bɫəˈmen/ /i.nək.səˌsib.bɫəˈment/ adv
inaccessibly

inacció /i.nak.siˈo/ /i.nək.siˈo/ n fem
inaction

inactiu /i.nakˈtiw/ /i.nəkˈtiw/ adj masc
inactive

inactivitat /i.nak.ti.viˈtat/ /i.nak.ti.βiˈtat/ /i.nək.ti.viˈtat/ /i.nək.ti.βiˈtat/ n fem
inactivity

inadaptació escolar n fem
educational maladjustment

inadaptació social n fem
social maladjustment

inadequadament /i.na.ðeˌkwa.ðaˈmen/ /i.na.ðeˌkwa.ðaˈment/ /i.nə.ðəˌkwa.ðəˈmen/ /i.nə.ðəˌkwa.ðəˈment/ adv
inadequately

inadient /i.na.ðiˈen/ /i.na.ðiˈent/ /i.nə.ðiˈen/ /i.nə.ðiˈent/ adj
inadequate

inadmissió /i.nad.mi.siˈo/ /i.nəd.mi.siˈo/ n fem
inadmissibility

inadvertidament /i.nad.berˌti.ðaˈmen/ /i.nad.beɾˌti.ðaˈmen/ /i.nad.veɾˌti.ðaˈment/ /i.nəb.vərˌti.ðəˈmen/ /i.nəb.vəɾˌti.ðəˈment/ /i.nəd.bərˌti.ðəˈmen/ adv
inadvertently

inalterablement /i.naɫ.teˌɾa.bɫeˈment/ /i.naɫ.teˌɾa.βɫeˈmen/ /i.naɫ.teˌɾab.bɫeˈmen/ /i.nəɫ.təˌɾa.βɫəˈmen/ /i.nəɫ.təˌɾab.bɫəˈmen/ /i.nəɫ.təˌɾab.bɫəˈment/ adv
inalterably

inanició /i.na.ni.siˈo/ /i.nə.ni.siˈo/ n fem
inanition

inapel·lablement /i.na.peɫˌɫa.bɫeˈment/ /i.na.peɫˌɫab.bɫeˈmen/ /i.na.peˌɫa.βɫeˈmen/ /i.nə.pəɫˌɫab.bɫəˈmen/ /i.nə.pəɫˌɫab.bɫəˈment/ /i.nə.pəˌɫa.βɫəˈmen/ adv
unappealably

inarticuladament /i.nar.ti.kuˌɫa.ðaˈmen/ /i.naɾ.ti.kuˌɫa.ðaˈmen/ /i.naɾ.ti.kuˌɫa.ðaˈment/ /i.nər.ti.kuˌɫa.ðəˈmen/ /i.nəɾ.ti.kuˌɫa.ðəˈment/ adv
inarticulately

inauguració /i.naw.ɣu.ɾa.siˈo/ /i.nəw.ɣu.ɾə.siˈo/ n fem
inauguration

inaugural /in.aw.ɣuˈɾaɫ/ /in.əw.ɣuˈɾaɫ/ adj
inaugural
aplicat a l'oració, discurs o acte d'inauguració

inaugurar /i.naw.ɣuˈɾa/ /i.naw.ɣuˈɾaɾ/ /i.nəw.ɣuˈɾa/ v
inaugurate
Obrir o començar de forma solemne.

incalculablement /iŋ.kaɫ.kuˌɫa.bɫeˈment/ /iŋ.kaɫ.kuˌɫa.βɫeˈmen/ /iŋ.kaɫ.kuˌɫab.bɫeˈmen/ /iŋ.kəɫ.kuˌɫa.βɫəˈmen/ /iŋ.kəɫ.kuˌɫab.bɫəˈmen/ /iŋ.kəɫ.kuˌɫab.bɫəˈment/ adv
incalculably

incansablement /iŋ.kanˌsa.bɫeˈment/ /iŋ.kanˌsa.βɫeˈmen/ /iŋ.kanˌsab.bɫeˈmen/ /iŋ.kənˌsa.βɫəˈmen/ /iŋ.kənˌsab.bɫəˈmen/ /iŋ.kənˌsab.bɫəˈment/ adv
tirelessly

incapacitar /iŋ.ka.pa.siˈta/ /iŋ.ka.pa.siˈtaɾ/ /iŋ.kə.pə.siˈta/ v
incapacitate

incapaç /iŋ.kaˈpas/ /iŋ.kəˈpas/ adj
incapable

incardinar /iŋ.kar.ðiˈna/ /iŋ.kaɾ.ðiˈnaɾ/ /iŋ.kər.ðiˈna/ v
incardinate

incautament /iŋˌkaw.taˈmen/ /iŋˌkaw.taˈment/ /iŋˌkaw.təˈmen/ /iŋˌkaw.təˈment/ adv
incautiously

incendi n masc
fire conflagration

incendiar /in.sen.diˈa/ /in.sen.diˈaɾ/ /in.sən.diˈa/ v
set on fire

incendiari /in.sen.diˈa.ɾi/ /in.sən.diˈa.ɾi/ adj masc
incendiary
Que maliciosament causa incendis.

incendiari /in.sen.diˈa.ɾi/ /in.sən.diˈa.ɾi/ n masc
incendiary
Qui maliciosament causa incendis.

incentiu n masc
incentive

incentiu fiscal n masc
tax incentive

incentivar /in.sen.tiˈvaɾ/ /in.sen.tiˈβa/ /in.sen.tiˈβaɾ/ /in.sən.tiˈva/ /in.sən.tiˈβa/ v
boost

inceptisòl /in.sep.tiˈsɔɫ/ /in.səp.tiˈsɔɫ/ n masc
inceptisol

incert /inˈsɛrt/ adj masc
uncertain
Sense certesa, amb dubte sobre la decisió a prendre.
No conegut amb certesa.

incertament /inˌsɛr.taˈmen/ /inˌsɛr.təˈmen/ /inˌsɛɾ.taˈmen/ /inˌsɛɾ.taˈment/ /inˌsɛɾ.təˈment/ adv
uncertainly

incessablement /in.seˌsa.bɫeˈment/ /in.seˌsa.βɫeˈmen/ /in.seˌsab.bɫeˈmen/ /in.səˌsa.βɫəˈmen/ /in.səˌsab.bɫəˈmen/ /in.səˌsab.bɫəˈment/ adv
incessably

incessantment /in.seˌsamˈmen/ /in.seˌsamˈment/ /in.səˌsamˈmen/ /in.səˌsamˈment/ adv
incessantly

incestuosament /in.ses.tuˌo.zaˈmen/ /in.ses.tuˌo.zaˈment/ /in.səs.tuˌo.zəˈmen/ /in.səs.tuˌo.zəˈment/ adv
incestuously

incidentalment /in.si.ðenˌtaɫˈmen/ /in.si.ðenˌtaɫˈment/ /in.si.ðənˌtaɫˈmen/ /in.si.ðənˌtaɫˈment/ adv
incidentally

incidir /in.siˈði/ /in.siˈðiɾ/ v
fall
Topar sobre una superfície.
influence
Repercutir una cosa en una altra.

incineració /in.si.ne.ɾa.siˈo/ /in.si.nə.ɾə.siˈo/ n fem
incineration

incinerar /in.si.neˈɾa/ /in.si.neˈɾaɾ/ /in.si.nəˈɾa/ v
incinerate cremate

incitador /in.si.taˈðo/ /in.si.taˈðoɾ/ /in.si.təˈðo/ adj masc
incitator
Que incita.

incitar /in.siˈta/ /in.siˈtaɾ/ v
incite

incivilment /in.siˌviɫˈmen/ /in.siˌviɫˈment/ /in.siˌβiɫˈmen/ adv
uncivilly

inclementment /iŋ.kɫeˌmemˈmen/ /iŋ.kɫeˌmemˈment/ /iŋ.kɫəˌmemˈmen/ /iŋ.kɫəˌmemˈment/ adv
inclemently

inclemència /iŋ.kɫeˈmɛn.si.a/ /iŋ.kɫəˈmɛn.si.ə/ n fem
inclemency

inclinar /iŋ.kɫiˈna/ /iŋ.kɫiˈnaɾ/ v
incline
Tòrcer cap avall alguna cosa.
induce
Girar o persuadir algú que faci alguna cosa.

incloure /iŋˈkɫɔw.ɾe/ /iŋˈkɫɔw.ɾə/ v
include

inclusiu adj masc
inclusive

inclusivament /iŋ.kɫuˌzi.vaˈment/ /iŋ.kɫuˌzi.vəˈmen/ /iŋ.kɫuˌzi.vəˈment/ /iŋ.kɫuˌzi.βaˈmen/ /iŋ.kɫuˌzi.βəˈmen/ adv
inclusively

inclusió escolar n fem
inclusion

inclusió social n fem
social inclusion

incoar /iŋ.koˈa/ /iŋ.koˈaɾ/ /iŋ.kuˈa/ v
initiate

incobrable /iŋ.koˈbɾa.bɫe/ /iŋ.koˈbɾab.bɫə/ /iŋ.koˈβɾa.βɫe/ /iŋ.koˈβɾab.bɫe/ /iŋ.kuˈbɾab.bɫə/ /iŋ.kuˈβɾa.βɫə/ /iŋ.kuˈβɾab.bɫə/ adj
irrecoverable

incoherent adj neut
incoherent

incoherentment /iŋ.ko.eˌɾemˈmen/ /iŋ.ko.eˌɾemˈment/ /iŋ.ko.əˌɾemˈment/ /iŋ.ku.əˌɾemˈmen/ adv
incoherently

incommutablement /iŋ.kom.muˌta.bɫeˈment/ /iŋ.kom.muˌta.βɫeˈmen/ /iŋ.kom.muˌtab.bɫeˈmen/ /iŋ.kom.muˌtab.bɫəˈment/ /iŋ.kum.muˌta.βɫəˈmen/ /iŋ.kum.muˌtab.bɫəˈmen/ adv
incommutably

incomodar /iŋ.ko.moˈða/ /iŋ.ko.moˈðaɾ/ /iŋ.ku.muˈða/ v
incommode

incomparablement /iŋ.kom.paˌɾa.bɫeˈment/ /iŋ.kom.paˌɾa.βɫeˈmen/ /iŋ.kom.paˌɾab.bɫeˈmen/ /iŋ.kom.pəˌɾab.bɫəˈment/ /iŋ.kum.pəˌɾa.βɫəˈmen/ /iŋ.kum.pəˌɾab.bɫəˈmen/ adv
incomparably

incompatiblement /iŋ.kom.paˌti.bɫeˈment/ /iŋ.kom.paˌti.βɫeˈmen/ /iŋ.kom.paˌtib.bɫeˈmen/ /iŋ.kom.pəˌtib.bɫəˈment/ /iŋ.kum.pəˌti.βɫəˈmen/ /iŋ.kum.pəˌtib.bɫəˈmen/ adv
incompatibly

incompetentment /iŋ.kom.peˌtemˈmen/ /iŋ.kom.peˌtemˈment/ /iŋ.kom.pəˌtemˈment/ /iŋ.kum.pəˌtemˈmen/ adv
incompetently

incompletament /iŋ.komˌpɫe.taˈmen/ /iŋ.komˌpɫe.taˈment/ /iŋ.komˌpɫɛ.təˈment/ /iŋ.kumˌpɫɛ.təˈmen/ adv
incompletely

incomplir /iŋ.komˈpli/ /iŋ.komˈpliɾ/ /iŋ.kumˈpɫi/ v
fulfill

incomprensiblement /iŋ.kom.pɾenˌsi.bɫeˈment/ /iŋ.kom.pɾenˌsi.βɫeˈmen/ /iŋ.kom.pɾenˌsib.bɫeˈmen/ /iŋ.kom.pɾənˌsib.bɫəˈment/ /iŋ.kum.pɾənˌsi.βɫəˈmen/ /iŋ.kum.pɾənˌsib.bɫəˈmen/ adv
incomprehensibly

incomptable /iŋ.komˈta.bɫe/ /iŋ.komˈta.βɫe/ /iŋ.komˈtab.bɫe/ /iŋ.komˈtab.bɫə/ /iŋ.kumˈta.βɫə/ /iŋ.kumˈtab.bɫə/ adj
countable

incomunicar /iŋ.ko.mu.niˈka/ /iŋ.ko.mu.niˈkaɾ/ /iŋ.ku.mu.niˈka/ v
isolate

inconcebiblement /iŋ.kon.seˌbi.bɫeˈment/ /iŋ.kon.seˌβi.βɫeˈmen/ /iŋ.kon.seˌβib.bɫeˈmen/ /iŋ.kon.səˌbib.bɫəˈment/ /iŋ.kun.səˌbib.bɫəˈmen/ /iŋ.kun.səˌβi.βɫəˈmen/ /iŋ.kun.səˌβib.bɫəˈmen/ adv
inconceivably

inconciliablement /iŋ.kon.si.ɫiˌa.bɫeˈment/ /iŋ.kon.si.ɫiˌa.βɫeˈmen/ /iŋ.kon.si.ɫiˌab.bɫeˈmen/ /iŋ.kon.si.ɫiˌab.bɫəˈment/ /iŋ.kun.si.ɫiˌa.βɫəˈmen/ /iŋ.kun.si.ɫiˌab.bɫəˈmen/ adv
irreconcilably

inconcussament /iŋ.koŋˌku.saˈmen/ /iŋ.koŋˌku.saˈment/ /iŋ.koŋˌku.səˈment/ /iŋ.kuŋˌku.səˈmen/ adv
steadily

incondicional /iŋ.kon.di.si.oˈnaɫ/ /iŋ.kun.di.si.uˈnaɫ/ adj
unconditional

incondicionalment /iŋ.kon.di.si.oˌnaɫˈmen/ /iŋ.kon.di.si.oˌnaɫˈment/ /iŋ.kun.di.si.uˌnaɫˈmen/ adv
unconditionally

inconfusiblement /iŋ.koɱ.fuˌzi.bɫeˈment/ /iŋ.koɱ.fuˌzi.βɫeˈmen/ /iŋ.koɱ.fuˌzib.bɫeˈmen/ /iŋ.koɱ.fuˌzib.bɫəˈment/ /iŋ.kuɱ.fuˌzi.βɫəˈmen/ /iŋ.kuɱ.fuˌzib.bɫəˈmen/ adv
unmistakably

inconfutablement /iŋ.koɱ.fuˌta.bɫeˈment/ /iŋ.koɱ.fuˌta.βɫeˈmen/ /iŋ.koɱ.fuˌtab.bɫeˈmen/ /iŋ.koɱ.fuˌtab.bɫəˈment/ /iŋ.kuɱ.fuˌta.βɫəˈmen/ /iŋ.kuɱ.fuˌtab.bɫəˈmen/ adv
irrefutably

incongruentment /iŋ.koŋ.ɡɾuˌemˈmen/ /iŋ.koŋ.ɡɾuˌemˈment/ /iŋ.kuŋ.ɡɾuˌemˈmen/ adv
incongruously

inconscient /iŋ.kon.siˈen/ /iŋ.kon.siˈent/ /iŋ.kun.siˈen/ adj
unconscious
Que no és conscient.
irresponsible
Brètol, irreflexiu.

inconscient /iŋ.kon.siˈen/ /iŋ.kon.siˈent/ /iŋ.kun.siˈen/ n masc
unconscious
Part de la ment humana que recull els instints i pensaments reprimits segons la teoria de Freud.

inconscientment /iŋ.kon.siˌemˈmen/ /iŋ.kon.siˌemˈment/ /iŋ.kun.siˌemˈmen/ adv
unconsciously

inconsideradament /iŋ.kon.si.ðeˌɾa.ðaˈmen/ /iŋ.kon.si.ðeˌɾa.ðaˈment/ /iŋ.kon.si.ðəˌɾa.ðəˈment/ /iŋ.kun.si.ðəˌɾa.ðəˈmen/ adv
inconsiderately

inconsolablement /iŋ.kon.soˌɫa.bɫeˈment/ /iŋ.kon.soˌɫa.βɫeˈmen/ /iŋ.kon.soˌɫab.bɫeˈmen/ /iŋ.kon.soˌɫab.bɫəˈment/ /iŋ.kun.suˌɫa.βɫəˈmen/ /iŋ.kun.suˌɫab.bɫəˈmen/ adv
inconsolably

inconstant /iŋ.konsˈtan/ /iŋ.konsˈtant/ /iŋ.kunsˈtan/ adj
inconstant

inconstantment /iŋ.konsˌtamˈmen/ /iŋ.konsˌtamˈment/ /iŋ.kunsˌtamˈmen/ adv
inconstantly

inconstitucionalment /iŋ.kons.ti.tu.si.oˌnaɫˈmen/ /iŋ.kons.ti.tu.si.oˌnaɫˈment/ /iŋ.kuns.ti.tu.si.uˌnaɫˈmen/ adv
unconstitutionally

incontestablement /iŋ.kon.tesˌta.bɫeˈment/ /iŋ.kon.tesˌta.βɫeˈmen/ /iŋ.kon.tesˌtab.bɫeˈmen/ /iŋ.kon.təsˌtab.bɫəˈment/ /iŋ.kun.təsˌta.βɫəˈmen/ /iŋ.kun.təsˌtab.bɫəˈmen/ adv
undeniably

incontinent /iŋ.kon.tiˈnen/ /iŋ.kon.tiˈnent/ /iŋ.kon.tiˈnent/ /iŋ.kun.tiˈnen/ /iŋ.kun.tiˈnent/ adj
incontinent

incontinentment /iŋ.kon.tiˌnemˈmen/ /iŋ.kon.tiˌnemˈment/ /iŋ.kun.tiˌnemˈmen/ adv
incontinently

incontrovertiblement /iŋ.kon.tɾo.veɾˌti.bɫeˈment/ /iŋ.kon.tɾo.vəɾˌtib.bɫəˈment/ /iŋ.kon.tɾo.βerˌtib.bɫeˈmen/ /iŋ.kon.tɾo.βeɾˌti.βɫeˈmen/ /iŋ.kun.tɾu.vərˌtib.bɫəˈmen/ /iŋ.kun.tɾu.βərˌti.βɫəˈmen/ /iŋ.kun.tɾu.βərˌtib.bɫəˈmen/ adv
incontrovertibly

inconvenientment /iŋ.kom.be.niˌemˈmen/ /iŋ.koɱ.ve.niˌemˈment/ /iŋ.koɱ.və.niˌemˈment/ /iŋ.kum.bə.niˌemˈmen/ /iŋ.kuɱ.və.niˌemˈmen/ adv
inconveniently

incorporalment /iŋ.kor.poˌɾaɫˈmen/ /iŋ.koɾ.poˌɾaɫˈmen/ /iŋ.koɾ.poˌɾaɫˈment/ /iŋ.kur.puˌɾaɫˈmen/ adv
incorporeally

incorporar /iŋ.kor.poˈɾa/ /iŋ.koɾ.poˈɾaɾ/ /iŋ.kur.puˈɾa/ v
incorporate
Agregar, unir dos o més coses per a que facin un tot i un cos entre sí.
(pronominal) Entrar en algun cos o col·legi.
sit up
Asseure qui estava ajagut.

incorrectament /iŋ.koˌrɛk.taˈmen/ /iŋ.koˌrɛk.taˈment/ /iŋ.koˌrɛk.təˈment/ /iŋ.kuˌrɛk.təˈmen/ adv
incorrectly

incorregiblement /iŋ.ko.reˌd͡ʒi.bɫeˈment/ /iŋ.ko.reˌd͡ʒi.βɫeˈmen/ /iŋ.ko.reˌʒi.βɫeˈmen/ /iŋ.ko.reˌʒib.bɫeˈmen/ /iŋ.ko.rəˌʒib.bɫəˈment/ /iŋ.ku.rəˌʒi.βɫəˈmen/ /iŋ.ku.rəˌʒib.bɫəˈmen/ adv
incorrigibly

incorruptament /iŋ.koˌrup.taˈmen/ /iŋ.koˌrup.taˈment/ /iŋ.koˌrup.təˈment/ /iŋ.kuˌrup.təˈmen/ adv
incorruptly

incorruptiblement /iŋ.ko.rupˌti.bɫeˈment/ /iŋ.ko.rupˌti.βɫeˈmen/ /iŋ.ko.rupˌtib.bɫeˈmen/ /iŋ.ko.rupˌtib.bɫəˈment/ /iŋ.ku.rupˌti.βɫəˈmen/ /iŋ.ku.rupˌtib.bɫəˈmen/ adv
incorruptibly

increment /iŋ.kɾeˈmen/ /iŋ.kɾeˈment/ /iŋ.kɾəˈmen/ /iŋ.kɾəˈment/ n masc
increase

incrementar /iŋ.kɾe.menˈta/ /iŋ.kɾe.menˈtaɾ/ /iŋ.kɾə.mənˈta/ v
increase

increpar /iŋ.kɾeˈpa/ /iŋ.kɾeˈpaɾ/ /iŋ.kɾəˈpa/ v
rebuke

increïble /iŋ.kɾeˈi.bɫe/ /iŋ.kɾeˈi.βɫe/ /iŋ.kɾeˈib.bɫe/ /iŋ.kɾəˈi.βɫə/ /iŋ.kɾəˈib.bɫə/ adj
incredible unbelievable
Impossible de creure.
Extraordinari, sorprenent.

increïblement /iŋ.kɾeˌi.bɫeˈment/ /iŋ.kɾeˌi.βɫeˈmen/ /iŋ.kɾeˌib.bɫeˈmen/ /iŋ.kɾəˌi.βɫəˈmen/ /iŋ.kɾəˌib.bɫəˈmen/ /iŋ.kɾəˌib.bɫəˈment/ adv
unbelievably

incriminar /iŋ.kɾi.miˈna/ /iŋ.kɾi.miˈnaɾ/ v
incriminate

incrustar /iŋ.kɾusˈta/ /iŋ.kɾusˈtaɾ/ v
encrust

inculcar /iŋ.kuɫˈka/ /iŋ.kuɫˈkaɾ/ v
inculcate

inculpablement /iŋ.kuɫˌpa.bɫeˈment/ /iŋ.kuɫˌpa.βɫeˈmen/ /iŋ.kuɫˌpa.βɫəˈmen/ /iŋ.kuɫˌpab.bɫeˈmen/ /iŋ.kuɫˌpab.bɫəˈmen/ /iŋ.kuɫˌpab.bɫəˈment/ adv
inculpably

inculpar /iŋ.kuɫˈpa/ /iŋ.kuɫˈpaɾ/ v
incriminate

inculte /iŋˈkuɫ.te/ /iŋˈkuɫ.tə/ adj masc
uncultivated uncivilized
No conreat.
Sense educació.

incumbir /iŋ.kumˈbi/ /iŋ.kumˈbiɾ/ v
concern

incumbència /iŋ.kumˈbɛn.si.a/ /iŋ.kumˈbɛn.si.ə/ n fem
concern

incunable /iŋ.kuˈna.bɫe/ /iŋ.kuˈna.βɫe/ /iŋ.kuˈna.βɫə/ /iŋ.kuˈnab.bɫe/ /iŋ.kuˈnab.bɫə/ adj
incunabular
Que està imprès entre el període de l'aparició de la impremta fins a l'any 1500 inclusivament.

incunable /iŋ.kuˈna.bɫe/ /iŋ.kuˈna.βɫe/ /iŋ.kuˈna.βɫə/ /iŋ.kuˈnab.bɫe/ /iŋ.kuˈnab.bɫə/ n masc
incunabulum

incurosament /iŋ.kuˌɾo.zaˈmen/ /iŋ.kuˌɾo.zaˈment/ /iŋ.kuˌɾo.zəˈmen/ /iŋ.kuˌɾo.zəˈment/ adv
uncarefully

incís /inˈsis/ n masc
aside
Proposició que introdueix una interrupció, generalment per afegir un aclariment.

incògnitament /iŋˌkɔŋ.ni.taˈmen/ /iŋˌkɔŋ.ni.təˈmen/ /iŋˌkɔŋ.ni.təˈment/ /iŋˌkɔɡ.ni.taˈmen/ /iŋˌkɔɡ.ni.taˈment/ adv
incognito

incòmodament /iŋˌkɔ.mo.ðaˈmen/ /iŋˌkɔ.mo.ðaˈment/ /iŋˌkɔ.mo.ðəˈment/ /iŋˌkɔ.mu.ðəˈmen/ adv
uncomfortably

incòmode /iŋˈkɔ.mo.ðe/ /iŋˈkɔ.mu.ðə/ adj masc
uncomfortable
Que incomoda o que no té comoditat.

incòngruament /iŋˌkɔŋ.ɡɾu.aˈmen/ /iŋˌkɔŋ.ɡɾu.aˈment/ /iŋˌkɔŋ.ɡɾu.əˈmen/ /iŋˌkɔŋ.ɡɾu.əˈment/ adv
incongruously

incórrer /iŋˈko.re/ /iŋˈko.reɾ/ /iŋˈko.rə/ v
commit

indagació /in.da.ɣa.siˈo/ /in.də.ɣə.siˈo/ n fem
inquiry

indagar /in.daˈɣa/ /in.daˈɣaɾ/ /in.dəˈɣa/ v
inquire

indecent /in.deˈsen/ /in.deˈsent/ /in.dəˈsen/ /in.dəˈsent/ adj
indecent

indecentment /in.deˌsemˈmen/ /in.deˌsemˈment/ /in.dəˌsemˈmen/ /in.dəˌsemˈment/ adv
indecently

indeclinablement /in.de.kɫiˌna.bɫeˈment/ /in.de.kɫiˌna.βɫeˈmen/ /in.de.kɫiˌnab.bɫeˈmen/ /in.də.kɫiˌna.βɫəˈmen/ /in.də.kɫiˌnab.bɫəˈmen/ /in.də.kɫiˌnab.bɫəˈment/ adv
unavoidably

indecorosament /in.de.koˌɾo.zaˈmen/ /in.de.koˌɾo.zaˈment/ /in.də.koˌɾo.zəˈment/ /in.də.kuˌɾo.zəˈmen/ adv
indecorously

indecència /in.deˈsɛn.si.a/ /in.dəˈsɛn.si.ə/ n fem
indecency

indecís /in.deˈsis/ adj masc
indecisive
Que li costa prendre una decisió.
undecided
Que encara està per resoldre.

indefectiblement /in.de.fekˌti.bɫeˈment/ /in.de.fekˌti.βɫeˈmen/ /in.de.fekˌtib.bɫeˈmen/ /in.də.fəkˌti.βɫəˈmen/ /in.də.fəkˌtib.bɫəˈmen/ /in.də.fəkˌtib.bɫəˈment/ adv
indefectibly

indefiniblement /in.de.fiˌni.bɫeˈment/ /in.de.fiˌni.βɫeˈmen/ /in.de.fiˌnib.bɫeˈmen/ /in.də.fiˌni.βɫəˈmen/ /in.də.fiˌnib.bɫəˈmen/ /in.də.fiˌnib.bɫəˈment/ adv
indefinably

indefinidament /in.de.fiˌni.ðaˈmen/ /in.de.fiˌni.ðaˈment/ /in.də.fiˌni.ðəˈmen/ /in.də.fiˌni.ðəˈment/ adv
indefinitely

indefinit /in.de.fiˈnit/ /in.də.fiˈnit/ adj masc
undefined

indegudament /in.deˌɣu.ðaˈmen/ /in.deˌɣu.ðaˈment/ /in.dəˌɣu.ðəˈmen/ /in.dəˌɣu.ðəˈment/ adv
undeservedly

indeleblement /in.deˌɫe.bɫeˈment/ /in.deˌɫe.βɫeˈmen/ /in.deˌɫeb.bɫeˈmen/ /in.dəˌɫe.βɫəˈmen/ /in.dəˌɫeb.bɫəˈmen/ /in.dəˌɫeb.bɫəˈment/ adv
indelibly

indeliberadament /in.de.ɫi.beˌɾa.ðaˈment/ /in.de.ɫi.βeˌɾa.ðaˈmen/ /in.də.ɫi.bəˌɾa.ðəˈmen/ /in.də.ɫi.bəˌɾa.ðəˈment/ /in.də.ɫi.βəˌɾa.ðəˈmen/ adv
undeliberately

indelicadament /in.de.ɫiˌka.ðaˈmen/ /in.de.ɫiˌka.ðaˈment/ /in.də.ɫiˌka.ðəˈmen/ /in.də.ɫiˌka.ðəˈment/ adv
indelicately

indemne /inˈdem.ne/ /inˈdɛm.nə/ adj
undamaged
lliure i exempt de cap dany

indemnització /in.dem.ni.d͡za.siˈo/ /in.dem.ni.za.siˈo/ n masc
indemnity

indemnitzar /in.dem.niˈd͡za/ /in.dem.niˈza/ /in.dem.niˈzaɾ/ v
indemnify

independent /in.de.penˈden/ /in.de.penˈdent/ /in.də.pənˈden/ /in.də.pənˈdent/ adj
independent
Lliure, sense subjecció ni dependència

independentisme /in.de.pen.denˈtiz.me/ /in.də.pən.dənˈtiz.mə/ n masc
independence movement

independentista /in.de.pen.denˈtis.ta/ /in.de.pen.denˈtis.te/ /in.də.pən.dənˈtis.tə/ adj
independentist
Relatiu o pertanyent a l'independentisme.

independentista /in.de.pen.denˈtis.ta/ /in.de.pen.denˈtis.te/ /in.də.pən.dənˈtis.tə/ n neut
independentist
Individu partidari de l'independentisme

independentment /in.de.penˌdemˈmen/ /in.de.penˌdemˈment/ /in.də.pənˌdemˈmen/ /in.də.pənˌdemˈment/ adv
independently

independitzar /in.de.pen.diˈd͡za/ /in.de.pen.diˈzaɾ/ /in.də.pən.didˈza/ v
independentize

independència /in.de.penˈdɛn.si.a/ n fem
independence

indexació /in.dek.sa.siˈo/ /in.dək.sə.siˈo/ n fem
indexing

indexar /in.dekˈsa/ /in.dekˈsaɾ/ /in.dəkˈsa/ v
index

indi n masc
indigo
Colorant blau fosc obtingut originalment de l’anyil (Indigofera tinctoria) i sintèticament del glucòsid indican, usat especialment com a colorant tèxtil.
Indian
Natural de l’Índia.
Indígena d’Amèrica.
indium
Element químic de nombre atòmic 49 i símbol In.

indicació /in.di.ka.siˈo/ /in.di.kə.siˈo/ n fem
indication

indicador /in.di.kaˈðo/ /in.di.kaˈðoɾ/ /in.di.kəˈðo/ adj masc
indicating
Que indica o que pot indicar.

indicador /in.di.kaˈðo/ /in.di.kaˈðoɾ/ /in.di.kəˈðo/ n masc
indicator
Valor qualitatiu o quantitatiu que mesura el resultat o l’evolució d’una variable.

indicador d'intents n masc
down indicator

indicador de personals n masc
marker

indicador de quatre faltes n masc
four foul marker

indicador en pantalla n masc
head-up display

indicar /in.diˈka/ /in.diˈkaɾ/ v
indicate

indicat /in.diˈkat/ adj masc
suitable

indicatiu /in.di.kaˈtiw/ /in.di.kəˈtiw/ n masc
indicative

indiciar /in.di.siˈa/ /in.di.siˈaɾ/ v
indicate

indiferent /in.di.feˈɾen/ /in.di.feˈɾent/ /in.di.fəˈɾen/ /in.di.fəˈɾent/ adj
indifferent

indiferència /in.di.feˈɾɛn.si.a/ /in.di.fəˈɾɛn.si.ə/ n fem
indifference

indigent /in.diˈd͡ʒen/ /in.diˈd͡ʒent/ /in.diˈʒen/ /in.diˈʒent/ n neut
indigent

indigestar-se /in.di.d͡ʒesˈtaɾ.se/ /in.di.ʒəsˈtar.sə/ v
indigestion

indigets /in.diˈd͡ʒets/ /in.diˈʒɛts/ n masc
indigetes
Forma plural de indiget ‎(«diferents individus de la tribu ibera»).

indignació /in.diŋ.na.siˈo/ /in.diŋ.nə.siˈo/ /in.diɡ.na.siˈo/ n fem
indignation

indignament /inˌdiŋ.naˈmen/ /inˌdiŋ.nəˈmen/ /inˌdiŋ.nəˈment/ /inˌdiɡ.naˈmen/ /inˌdiɡ.naˈment/ adv
indigiter

indignar /in.diŋˈna/ /in.diɡˈna/ /in.diɡˈnaɾ/ v
anger

indigne /inˈdiŋ.ne/ /inˈdiŋ.nə/ /inˈdiɡ.ne/ adj masc
unworthy
Que no té mèrit ni disposició per alguna cosa.

indignitat /in.diŋ.niˈtat/ /in.diɡ.niˈtat/ n fem
unworthiness

indirectament /in.diˌɾɛk.taˈmen/ /in.diˌɾɛk.taˈment/ /in.diˌɾɛk.təˈmen/ /in.diˌɾɛk.təˈment/ adv
indirectly

indisciplina n fem
indiscipline

indisciplinar /in.di.si.pɫiˈna/ /in.di.si.pɫiˈnaɾ/ /in.dis.si.pɫiˈna/ v
undisciplined
(pronominal) Incomplir la disciplina.

indisposar /in.dis.poˈza/ /in.dis.poˈzaɾ/ /in.dis.puˈza/ v
set
Privar de la disposició convenient envers algú, o llevar la preparació necessària per alguna cosa.
fall
causar alguna indisposició o falta de salud.

individu /in.diˈvi.ðu/ /in.diˈvi.ðu/ /in.diˈβi.ðu/ n masc
individual
Persona membre d'un grup social, comunitat.

individual /in.di.vi.ðuˈaɫ/ /in.di.vi.ðuˈaɫ/ /in.di.βi.ðuˈaɫ/ adj
individual
Propi de l'individu o que li pertany.

individualització n fem
individualization

individualitzar /in.di.vi.ðu.a.ɫiˈzaɾ/ /in.di.vi.ðu.ə.ɫiˈd͡za/ /in.di.βi.ðu.a.ɫiˈd͡za/ /in.di.βi.ðu.a.ɫiˈza/ /in.di.βi.ðu.ə.ɫiˈd͡za/ v
individualize

individuals /in.di.vi.ðuˈaɫs/ /in.di.vi.ðuˈaɫs/ /in.di.βi.ðuˈaɫs/ n masc
singles
(esports de pilota, petanca, botxes) Encontre consistent en un partit o una partida disputat entre dos jugadors.

individuals femenins n masc
women's singles

individuals masculins n masc
men's singles

indoeuropeu /ˌin.do.ew.ɾoˈpɛw/ /ˌin.do.əw.ɾoˈpɛw/ /ˌin.du.əw.ɾuˈpɛw/ adj masc
Indo-European

indonesi /in.doˈnɛ.zi/ /in.duˈnɛ.zi/ adj masc
Indonesian
Originari, pertanyent o relatiu a Indonèsia.

indonesi /in.doˈnɛ.zi/ /in.duˈnɛ.zi/ n masc
Indonesian
Natural d'Indonèsia.
(només singular) Llengua pròpia d'Indonèsia que pertany al grup malaiopolinesi i deriva del malai.

indret /inˈdɾet/ /inˈdɾət/ /inˈdɾɛt/ n masc
place

indubtablement /in.dupˌta.bɫeˈment/ /in.dupˌta.βɫeˈmen/ /in.dupˌta.βɫəˈmen/ /in.dupˌtab.bɫeˈmen/ /in.dupˌtab.bɫəˈmen/ /in.dupˌtab.bɫəˈment/ adv
doubtlessly

inducció /in.duk.siˈo/ n fem
induction
Acció d'induir.

induir /in.duˈi/ /in.duˈiɾ/ v
induce
Instigar, persuadir, moure a algú a fer quelcom.
Ocasionar, donar motiu perquè s'esdevingui un fet.

indulgenciar /in.duɫ.d͡ʒen.siˈa/ /in.duɫ.d͡ʒen.siˈaɾ/ /in.duɫ.ʒən.siˈa/ /in.duʎ.ʒən.siˈa/ v
indulgence

indult /inˈduɫ/ /inˈduɫt/ n masc
pardon

indultar /in.duɫˈta/ /in.duɫˈtaɾ/ v
pardon

indumentària /in.du.menˈta.ɾi.a/ /in.du.mənˈta.ɾi.ə/ n fem
clothing

industrial /in.dus.tɾiˈaɫ/ adj
industrial
Relatiu o pertanyent a la indústria.

industrial /in.dus.tɾiˈaɫ/ n neut
industrial
Individu que es dedica a la indústria, especialment en l'àmbit empresarial.

industrialitzar /in.dus.tɾi.a.liˈd͡za/ /in.dus.tɾi.a.liˈzaɾ/ /in.dus.tɾi.ə.lidˈza/ v
industrialize

indígena /inˈdi.d͡ʒe.na/ /inˈdi.ʒe.na/ /inˈdi.ʒə.nə/ adj
indigenous
Que és nascut a la pròpia terra.

indígena /inˈdi.d͡ʒe.na/ /inˈdi.ʒe.na/ /inˈdi.ʒə.nə/ n neut
native
Persona nascuda a la pròpia terra, en contraposició als vinguts de fora.

indústria /inˈdus.tɾi.a/ /inˈdus.tɾi.ə/ n fem
industry

inebriar /i.ne.bɾiˈaɾ/ /i.ne.βɾiˈa/ /i.nə.βɾiˈa/ v
inebriate

inert /iˈnɛrt/ adj
inert

inescrutable /i.nes.kɾuˈta.bɫe/ /i.nes.kɾuˈta.βɫe/ /i.nes.kɾuˈtab.bɫe/ /i.nəs.kɾuˈta.βɫə/ /i.nəs.kɾuˈtab.bɫə/ adj
inscrutable

inessiu /i.neˈsiw/ /i.nəˈsiw/ n masc
inessive

inestable /i.nesˈta.bɫe/ /i.nesˈta.βɫe/ /i.nesˈtab.bɫe/ /i.nəsˈta.βɫə/ /i.nəsˈtab.bɫə/ adj
unstable

inevitable /i.ne.viˈta.bɫe/ /i.ne.βiˈta.βɫe/ /i.ne.βiˈtab.bɫe/ /i.nə.viˈtab.bɫə/ /i.nə.βiˈta.βɫə/ /i.nə.βiˈtab.bɫə/ adj
unavoidable

inexorable /i.neɡ.zoˈɾa.bɫe/ /i.neɡ.zoˈɾa.βɫe/ /i.neɡ.zoˈɾab.bɫe/ /i.nəɡ.zoˈɾab.bɫə/ /i.nəɡ.zuˈɾa.βɫə/ /i.nəɡ.zuˈɾab.bɫə/ adj
relentless

inexorablement /i.neɡ.zoˌɾa.bɫeˈment/ /i.neɡ.zoˌɾa.βɫeˈmen/ /i.neɡ.zoˌɾab.bɫeˈmen/ /i.nəɡ.zoˌɾab.bɫəˈment/ /i.nəɡ.zuˌɾa.βɫəˈmen/ /i.nəɡ.zuˌɾab.bɫəˈmen/ adv
inexorably

inexpert /i.neksˈpɛɾt/ /i.nəksˈpɛrt/ adj masc
inexperienced

infamar /iɱ.faˈma/ /iɱ.faˈmaɾ/ /iɱ.fəˈma/ v
defame

infame /iɱˈfa.me/ /iɱˈfa.mə/ adj
infamous
que no té honra, crèdit o estimació.
molt dolent, menyspreable.

infant /iɱˈfan/ /iɱˈfant/ n masc
infant
Nen, persona que encara no ha assolit l'edat adulta, d'entre els 0 i els 13 anys de vida.

infantament /iɱ.fan.taˈmen/ /iɱ.fan.taˈment/ /iɱ.fən.təˈmen/ /iɱ.fən.təˈment/ n masc
delivery

infantar /iɱ.fanˈta/ /iɱ.fanˈtaɾ/ /iɱ.fənˈta/ v
birth

infanteria /iɱ.fan.teˈɾi.a/ /iɱ.fən.təˈɾi.ə/ n fem
infantry

infantil /iɱ.fanˈtiɫ/ /iɱ.fənˈtiɫ/ adj
infantile
Relatiu o pertanyent a l'infant, al nen.
Immadur, inconsistent, cridaner.

infantilisme /iɱ.fan.tiˈɫiz.me/ /iɱ.fən.tiˈɫiz.mə/ n masc
infantilism

infatuació /iɱ.fa.tu.a.siˈo/ /iɱ.fə.tu.ə.siˈo/ n fem
infatuation

infatuar /iɱ.fa.tuˈa/ /iɱ.fa.tuˈaɾ/ /iɱ.fə.tuˈa/ v
infatuate

infecció /iɱ.fek.siˈo/ /iɱ.fək.siˈo/ n fem
infection

infecciós /iɱ.fek.siˈos/ /iɱ.fək.siˈos/ adj masc
infectious

infectar /iɱ.fekˈta/ /iɱ.fekˈtaɾ/ /iɱ.fəkˈta/ v
infect

infeliç /iɱ.feˈɫis/ /iɱ.fəˈɫis/ adj
unhappy
Que no és feliç.

inferior /iɱ.fe.ɾiˈoɾ/ /iɱ.fə.ɾiˈo/ /iɱ.fə.ɾiˈor/ adj
inferior
Situat a la part més baixa d'un lloc.

inferioritat numèrica n fem
default

inferir /iɱ.feˈɾi/ /iɱ.feˈɾiɾ/ /iɱ.fəˈɾi/ v
infer

infermer /iɱ.ferˈme/ /iɱ.feɾˈmeɾ/ n masc
nurse

infermeria /iɱ.feɾ.meˈɾi.a/ /iɱ.fər.məˈɾi.ə/ n fem
infirmary
Sala dedicada a la cura dels malalts o ferits en establiments no sanitaris.
nursing
(incomptable) Professió i estudis dels infermers.

infern /iɱˈfɛrn/ n masc
hell
En diverses religions primitives, lloc al subsol on feien vida els esperits dels morts.
En el judaisme, el cristianisme i l'islam, lloc on passen penes i són castigats les ànimes dels difunts que en vida van pecar greument.

infernal /iɱ.feɾˈnaɫ/ /iɱ.fərˈnaɫ/ adj
infernal

infestar /iɱ.fesˈta/ /iɱ.fesˈtaɾ/ /iɱ.fəsˈta/ v
infest

infeudar /iɱ.fewˈða/ /iɱ.fewˈðaɾ/ /iɱ.fəwˈða/ v
infeudate

infibular /iɱ.fi.buˈɫaɾ/ /iɱ.fi.βuˈɫa/ v
infibulate

infidel /iɱ.fiˈðɛɫ/ adj
unfaithful
No fidel.
Que manté una relació amorosa amb una persona fora de la parella.
treacherous
Traïdor, que trenca la confiança d'un altre o un pacte.

infiltració /iɱ.fiɫ.tɾa.siˈo/ /iɱ.fiɫ.tɾə.siˈo/ n fem
infiltration

infiltrar /iɱ.fiɫˈtɾa/ /iɱ.fiɫˈtɾaɾ/ v
infiltrate

infinit /iɱ.fiˈnit/ adj masc
infinite

infinitiu n masc
infinitiv infinitive

infinitud /iɱ.fi.niˈtut/ n fem
infinity

infirmar /iɱ.firˈma/ /iɱ.fiɾˈma/ /iɱ.fiɾˈmaɾ/ v
invalidate

infix /iɱˈfiks/ n masc
infix

infixar /iɱ.fikˈsa/ /iɱ.fikˈsaɾ/ v
infix

inflació /iɱ.fɫa.siˈo/ n fem
inflation

inflamable /iɱ.fɫaˈma.bɫe/ /iɱ.fɫaˈma.βɫe/ /iɱ.fɫaˈmab.bɫe/ /iɱ.fɫəˈma.βɫə/ /iɱ.fɫəˈmab.bɫə/ adj
inflammable
Que és fàcil d'inflamar o d’inflamar-se.

inflamació /iɱ.fɫə.mə.siˈo/ n fem
inflammation

inflamar /iɱ.flaˈma/ /iɱ.flaˈmaɾ/ /iɱ.fləˈma/ v
inflame

inflar /iɱˈfɫa/ /iɱˈfɫaɾ/ v
inflate exaggerate
Omplir de vent alguna cosa.
(per metonímia) Ensuperbir, exagerar.
inflate swell exaggerate
(pronominal) Elevar-se alguna part del cos per ferida o cop, o per haver-hi acudit algun tumor.

inflexibilitat /iɱ.fɫek.si.bi.ɫiˈtat/ /iɱ.fɫək.si.βi.ɫiˈtat/ n fem
inflexibility

inflexible /iɱ.fɫekˈsi.bɫe/ /iɱ.fɫekˈsi.βɫe/ /iɱ.fɫekˈsib.bɫe/ /iɱ.fɫəkˈsi.βɫə/ /iɱ.fɫəkˈsib.bɫə/ adj
inflexible

infligir /iɱ.fliˈd͡ʒi/ /iɱ.fliˈd͡ʒiɾ/ /iɱ.fliˈʒi/ v
inflict

influenciable /iɱ.fɫu.en.siˈa.bɫe/ /iɱ.fɫu.en.siˈa.βɫe/ /iɱ.fɫu.en.siˈab.bɫe/ /iɱ.fɫu.ən.siˈa.βɫə/ /iɱ.fɫu.ən.siˈab.bɫə/ adj
influenceable

influenciador /iɱ.fɫu.en.si.aˈðo/ /iɱ.fɫu.en.si.aˈðoɾ/ /iɱ.fɫu.ən.si.əˈðo/ n masc
influencer

influenciar /iɱ.flu.en.siˈa/ /iɱ.flu.en.siˈaɾ/ /iɱ.flu.ən.siˈa/ v
influence

influent /iɱ.fɫuˈen/ /iɱ.fɫuˈent/ adj
influential

influir /iɱ.fɫuˈi/ /iɱ.fɫuˈiɾ/ v
influence
Causar efectes de forma indirecta.

influència /iɱ.fɫuˈɛn.si.a/ n fem
influence
Acció i efecte d'influir.
(metonímia) Intervenció que algú té en algun negoci per la seva autoritat, valiment i persuasió.

infondre /iɱˈfon.dɾe/ /iɱˈfon.dɾə/ v
instil

informació /iɱ.foɾ.ma.siˈo/ /iɱ.foɾ.mə.siˈo/ /iɱ.fur.mə.siˈo/ n fem
information
Acció i efecte d'informar o informar-se.

informació digital n fem
digital information

informador /iɱ.for.maˈðo/ /iɱ.foɾ.maˈðoɾ/ /iɱ.foɾ.məˈðo/ /iɱ.fur.məˈðo/ n masc
informer

informar /iɱ.forˈma/ /iɱ.foɾˈma/ /iɱ.foɾˈmaɾ/ /iɱ.furˈma/ v
inform
Donar informes o notícies d'alguna cosa.

informatitzar /iɱ.for.ma.tiˈd͡za/ /iɱ.foɾ.ma.tiˈzaɾ/ /iɱ.fur.mə.tidˈza/ v
computerize

informatiu /iɱ.foɾ.maˈtiw/ /iɱ.fur.məˈtiw/ adj masc
informative
que informa o serveix per donar notícia d'alguna cosa.

informe /iɱˈfor.mə/ /iɱˈfoɾ.me/ adj
shapeless
Que no té la forma, figura i perfecció que li correspon.

informe /iɱˈfor.mə/ /iɱˈfoɾ.me/ n masc
report
Notícia o instrucció que es dóna d'alguna cosa.

informe d'autoavaluació n masc
self-assessment report

informe d'avaluació externa n masc
external assessment report

informàtica /iɱ.foɾˈma.ti.ka/ /iɱ.foɾˈma.ti.kə/ /iɱ.furˈma.ti.kə/ n fem
computer science informatics
Conjunt de ciències, tècniques o activitats que permeten el tractament automatitzat d'informació amb ordinadors

infraestructura /ˌiɱ.fɾa.es.tɾukˈtu.ɾa/ /ˌiɱ.fɾəs.tɾukˈtu.ɾə/ n fem
infrastructure

infrautilitzar /ˌiɱ.fɾa.u.ti.liˈd͡za/ /ˌiɱ.fɾa.u.ti.liˈzaɾ/ /ˌiɱ.fɾə.u.ti.lidˈza/ v
underuse

infravalorar /iɱ.fɾa.va.ɫoˈɾaɾ/ /iɱ.fɾa.βa.ɫoˈɾa/ /iɱ.fɾə.və.ɫoˈɾa/ /iɱ.fɾə.və.ɫuˈɾa/ /iɱ.fɾə.βə.ɫuˈɾa/ v
undervalue

infringir /iɱ.fɾinˈd͡ʒi/ /iɱ.fɾinˈd͡ʒiɾ/ /iɱ.fɾinˈʒi/ v
infringe

infusió /iɱ.fu.ziˈo/ n fem
infusion

infàmia /iɱˈfa.mi.a/ /iɱˈfa.mi.ə/ n fem
infamy
purgar la infàmia, es deia del reu còmplice en un delicte que, havent declarat contra el seu company, no era tingut per testimoni idoni per estar infamat del delicte i posant-lo en el turment i ratificant allí la seva declaració es deia que purgava la infàmia.

infància /iɱˈfan.si.a/ /iɱˈfan.si.ə/ n fem
childhood

ingeni /iɲˈd͡ʒɛ.ni/ /iɲˈʒɛ.ni/ n masc
engenho

ingenu /iɲˈd͡ʒɛ.nu/ /iɲˈʒɛ.nu/ adj masc
ingenuous
Franc, sincer, candorós, veraç, honrat, senzill.

ingenuïtat /iɲ.d͡ʒe.nu.iˈtat/ /iɲ.ʒə.nu.iˈtat/ n fem
naivety

ingerir /in.d͡ʒeˈɾi/ /in.d͡ʒeˈɾiɾ/ /iɲ.ʒəˈɾi/ v
ingest
Introduir per la boca a l'estómac.
interfere
(pronominal) Ficar-se en negocis d'altre.

ingerència /iɲ.d͡ʒeˈɾɛn.si.a/ /iɲ.ʒəˈɾɛn.si.ə/ n fem
meddling

ingredient /iŋ.ɡɾe.ðiˈen/ /iŋ.ɡɾe.ðiˈent/ /iŋ.ɡɾə.ðiˈen/ /iŋ.ɡɾə.ðiˈent/ n masc
ingredient

ingressar /iŋ.ɡɾeˈsa/ /iŋ.ɡɾeˈsaɾ/ /iŋ.ɡɾəˈsa/ v
join
Ser admès en una associació, institució, corporació, centre.
commit
Fer entrar en un centre sanitari.
deposit
Dipositar en caixa un capital.

ingrià /iŋ.ɡɾiˈa/ n masc
Ingrian

ingrés /iŋˈɡɾes/ n fem
entrance income
Acció de ser introduït o acceptat en un lloc.
Lloc d'entrada d'un edifici on es tramita la documentació per ser acceptat.
Diners que entren en caixa: d'un negoci, d'una entitat bancària, d'un particular.

ingurgitar /iŋ.ɡur.d͡ʒiˈta/ /iŋ.ɡur.ʒiˈta/ /iŋ.ɡuɾ.d͡ʒiˈtaɾ/ v
swallow

ingúix /iŋˈɡujʃ/ /iŋˈɡuʃ/ n masc
Ingush

inhabilitar /in.a.βi.liˈta/ /in.a.βi.liˈtaɾ/ /in.ə.βi.liˈta/ v
incapacitate
Impossibilitar a un per alguna cosa.
disqualify
(dret) Declarar a un inhàbil o incapaç d'exercir o obtenir algun càrrec.

inhabitat /i.na.biˈtat/ /i.nə.βiˈtat/ adj masc
uninhabited

inhalar /in.aˈɫa/ /in.aˈɫaɾ/ /in.əˈɫa/ v
inhale

inherent /i.neˈɾen/ /i.neˈɾent/ /i.nəˈɾen/ /i.nəˈɾent/ adj
inherent

inhibició /i.ni.βi.siˈo/ n fem
inhibition

inhibir /i.niˈbiɾ/ /i.niˈβi/ v
inhibit

inhumar /i.nuˈma/ /i.nuˈmaɾ/ v
inhume

inhumà /in.uˈma/ adj
inhuman

inhòspit /inˈɔs.pit/ adj masc
inhospitable

inici del cop n masc
takeaway

inicial /i.ni.siˈaɫ/ adj
initial

inicialitzar /i.ni.si.a.liˈd͡za/ /i.ni.si.a.liˈzaɾ/ /i.ni.si.ə.lidˈza/ v
initialize

inicialment /i.ni.siˌaɫˈmen/ /i.ni.siˌaɫˈment/ adv
initially

iniciar /i.ni.siˈa/ /i.ni.siˈaɾ/ v
begin
Donar inici o principi a alguna cosa.
initiate
Introduir una persona en una associació o ideologia.

iniciat /i.ni.siˈat/ adj masc
initiated

iniciat /i.ni.siˈat/ n masc
initiate

iniciativa /i.ni.si.aˈti.va/ /i.ni.si.aˈti.βa/ /i.ni.si.əˈti.və/ /i.ni.si.əˈti.βə/ n fem
initiative

inimaginable /i.ni.ma.d͡ʒiˈna.bɫe/ /i.ni.ma.ʒiˈna.βɫe/ /i.ni.ma.ʒiˈnab.bɫe/ /i.ni.mə.ʒiˈna.βɫə/ /i.ni.mə.ʒiˈnab.bɫə/ adj
unimaginable

ininterrompudament /i.nin.te.romˌpu.ðaˈmen/ /i.nin.te.romˌpu.ðaˈment/ /i.nin.tə.romˌpu.ðəˈment/ /i.nin.tə.rumˌpu.ðəˈmen/ adv
uninterruptedly

injecció /iɲ.d͡ʒek.siˈo/ /iɲ.ʒək.siˈo/ n fem
injection

injectar /iɲ.d͡ʒekˈta/ /iɲ.d͡ʒekˈtaɾ/ /iɲ.ʒəkˈta/ v
inject

injuriar /in.d͡ʒu.ɾiˈa/ /in.d͡ʒu.ɾiˈaɾ/ /in.ʒu.ɾiˈa/ v
offend

injúria /inˈd͡ʒu.ɾi.a/ /inˈʒu.ɾi.ə/ n fem
affront
Delicte causat per paraules o actes contra l'honor o la reputació d'una persona.

innat /inˈnat/ adj masc
innate

innatisme /in.naˈtiz.me/ /in.nəˈtiz.mə/ n masc
innatism

innervar /in.nerˈβa/ /in.neɾˈvaɾ/ /in.neɾˈβa/ /in.nərˈba/ /in.nəɾˈva/ v
innervate

innocent /in.noˈsen/ /in.noˈsent/ /in.noˈsent/ /in.nuˈsen/ /in.nuˈsent/ adj
innocent
Pur, sense malícia o falta.

innocència /in.noˈsɛn.si.a/ /in.noˈsɛn.si.ə/ /in.nuˈsen.si.ə/ /in.nuˈsɛn.si.ə/ n fem
innocence

innovació /in.no.va.siˈo/ /in.no.və.siˈo/ /in.no.βa.siˈo/ /in.nu.və.siˈo/ /in.nu.βə.siˈo/ n fem
innovation

innovació educativa n fem
curricular innovation

innovador /in.no.vaˈðoɾ/ /in.no.vəˈðo/ /in.no.βaˈðo/ /in.no.βaˈðoɾ/ /in.nu.vəˈðo/ /in.nu.βəˈðo/ adj masc
innovative
Que innova.

innovador /in.no.vaˈðoɾ/ /in.no.vəˈðo/ /in.no.βaˈðo/ /in.no.βaˈðoɾ/ /in.nu.vəˈðo/ /in.nu.βəˈðo/ n masc
innovator
Qui innova.

innovar /in.noˈva/ /in.noˈvaɾ/ /in.noˈβa/ /in.nuˈva/ /in.nuˈβa/ v
innovate

inoblidable /i.no.bɫiˈða.bɫe/ /i.no.bɫiˈðab.bɫə/ /i.no.βɫiˈða.βɫe/ /i.no.βɫiˈðab.bɫe/ /i.nu.bɫiˈðab.bɫə/ /i.nu.βɫiˈða.βɫə/ /i.nu.βɫiˈðab.bɫə/ adj
unforgettable

inocular /i.no.kuˈɫa/ /i.no.kuˈɫaɾ/ /i.nu.kuˈɫa/ v
inoculate
Introduir en un organisme l'agent causal d'una malaltia.

inofensiu /i.no.fenˈsiw/ /i.no.fənˈsiw/ /i.nu.fənˈsiw/ adj masc
harmless

inquiet /iŋ.kiˈet/ adj masc
restless
Que no està quiet.
Que està desassossegat per alguna agitació de l'ànima.

inquietar /iŋ.ki.eˈta/ /iŋ.ki.eˈtaɾ/ /iŋ.ki.əˈta/ v
unsettle
Pertorbar la quietud.
upset
Commoure, alterar, no deixar tranquil.

inquietud /iŋ.ki.eˈtut/ /iŋ.ki.əˈtut/ n fem
restlessness

inquirir /iŋ.kiˈɾi/ /iŋ.kiˈɾiɾ/ v
inquire

inqüestionable /iŋ.kwes.ti.oˈna.bɫe/ /iŋ.kwes.ti.oˈna.βɫe/ /iŋ.kwes.ti.oˈnab.bɫe/ /iŋ.kwəs.ti.oˈnab.bɫə/ /iŋ.kwəs.ti.uˈna.βɫə/ /iŋ.kwəs.ti.uˈnab.bɫə/ adj
unquestionable

insalubre /in.saˈɫu.bɾe/ /in.səˈɫu.βɾə/ adj
insalubrious

inscripció /ins.kɾip.siˈo/ n fem
inscription registration

inscriure /insˈkɾiw.ɾe/ v
register
Apuntar en una llista.
inscribe
(matemàtiques) Traçar una figura dins d'una altra de manera que sigui tangent.

insecte /inˈsɛk.te/ /inˈsɛk.tə/ n masc
insect bug
Animal invertebrat molt petit, en comparació als mamífers. Pertany de la classe dels artròpodes i dins en la superclasse dels hexàpodes.
bug
(col·loquial) Animal invertebrat de petites dimensions.

insegur /in.seˈɣu/ /in.seˈɣuɾ/ /in.səˈɣu/ adj masc
unsafe

inseminar /in.se.miˈna/ /in.se.miˈnaɾ/ /in.sə.miˈna/ v
inseminate

insensibilitzar /in.sen.si.βi.liˈd͡za/ /in.sen.si.βi.liˈzaɾ/ /in.sən.si.βi.lidˈza/ v
insensitive

insensible /in.senˈsi.bɫe/ /in.senˈsi.βɫe/ /in.senˈsib.bɫe/ /in.sənˈsi.βɫə/ /in.sənˈsib.bɫə/ adj
insensible

inseparable /in.se.paˈɾa.bɫe/ /in.se.paˈɾa.βɫe/ /in.se.paˈɾab.bɫe/ /in.sə.pəˈɾa.βɫə/ /in.sə.pəˈɾab.bɫə/ adj
inseparable
Que no es pot separar una cosa de l’altra.

inserció /in.seɾ.siˈo/ /in.sər.siˈo/ n fem
insertion

inserció laboral n fem
occupational integration

inserir /in.seˈɾi/ /in.seˈɾiɾ/ /in.səˈɾi/ v
insert
Incloure, introduir una cosa en altra.

insinuació /in.si.nu.a.siˈo/ /in.si.nu.ə.siˈo/ n fem
insinuation

insinuar /in.si.nuˈa/ /in.si.nuˈaɾ/ v
insinuate
Indicar, apuntar lleugerament alguna cosa.
Significar alguna cosa només suggerint-la.
insinuate advances
(dret) Fer la manifestació d'algun instrument davant el jutge competent perquè hi interposi la seva autoritat.

insistir /in.sisˈti/ /in.sisˈtiɾ/ v
insist

insolent /in.soˈɫen/ /in.soˈɫent/ /in.soˈɫent/ /in.suˈɫen/ /in.suˈɫent/ adj
insolent
atrevit, desvergonyit, descarat.

insolentar-se /in.so.ɫenˈtaɾ.se/ /in.su.ɫənˈtar.sə/ v
insolent

insondable /in.sonˈda.bɫe/ /in.sonˈda.βɫe/ /in.sonˈdab.bɫe/ /in.sonˈdab.bɫə/ /in.sunˈda.βɫə/ /in.sunˈdab.bɫə/ adj
fathom

insonoritzar /in.so.no.ɾiˈd͡za/ /in.so.no.ɾiˈza/ /in.so.no.ɾiˈzaɾ/ /in.su.nu.ɾiˈd͡za/ v
soundproof

inspeccionar /ins.pek.si.oˈna/ /ins.pek.si.oˈnaɾ/ /ins.pək.si.uˈna/ v
inspect

inspecció /ins.pek.siˈo/ /ins.pək.siˈo/ n fem
inspection

inspecció educativa n fem
school inspection

inspector d'educació n masc
school inspector

inspiració /ins.pi.ɾa.siˈo/ /ins.pi.ɾə.siˈo/ n fem
inspiration
Acció i efecte d'inspirar.
Desfermament de la creativitat, la idea original d'una obra d'art o el detonant que fa que quelcom es torni estètic.

inspirar /ins.piˈɾa/ /ins.piˈɾaɾ/ v
inspire
Infondre en altre alguna cosa com ànim, valor.

instal·lació /ins.ta.ɫa.siˈo/ /ins.taɫ.ɫa.siˈo/ /ins.tə.ɫə.siˈo/ /ins.təɫ.ɫə.siˈo/ n fem
installation
Acció i efecte d'instal·lar o instal·lar-se.
facility
Conjunt d'infraestructures destinades a un ús concret.

instal·lar /ins.talˈlaɾ/ /ins.taɫˈɫa/ /ins.təɫˈɫa/ v
install
Muntar alguna cosa en un lloc determinat.

instant /insˈtan/ /insˈtant/ n masc
instant

instantani /ins.tanˈta.ni/ adj masc
instantaneous

instar /insˈta/ /insˈtaɾ/ v
urge
Repetir la súplica o petició, insistir en ella.

instaurar /ins.tawˈɾa/ /ins.tawˈɾaɾ/ /ins.təwˈɾa/ v
establish

instigar /ins.tiˈɣa/ /ins.tiˈɣaɾ/ v
instigate

instil·lar /ins.tiɫˈɫa/ /ins.tiɫˈɫaɾ/ /ins.tiˈɫa/ v
instill

instint /insˈtin/ /insˈtint/ n masc
instinct

institucionalitzar /ins.ti.tu.si.o.na.liˈd͡za/ /ins.ti.tu.si.o.na.liˈzaɾ/ /ins.ti.tu.si.u.nə.ɫidˈza/ v
institutionalize

institució /ins.ti.tu.siˈo/ n fem
institution

institució educativa n fem
educational institution

instituir /ins.ti.tuˈi/ /ins.ti.tuˈiɾ/ v
institute

institut /ins.tiˈtut/ n masc
secondary school

institut d'educació secundària n masc
high school

instrucció /ins.tɾuk.siˈo/ n fem
instruction

instructiu /ins.tɾukˈtiw/ adj masc
instructive
Que instrueix, que ofereix instrucció, que serveix per instruir.

instructiu /ins.tɾukˈtiw/ n masc
instructive

instructor n masc
instructor

instruir /ins.tɾuˈi/ /ins.tɾuˈiɾ/ v
instruct
Ensenyar, adoctrinar.

instrument /ins.truˈmen/ /ins.truˈment/ /ins.truˈment/ n masc
instrument
Objecte fabricat que serveix d'eina per a fer una cosa.
Cadascun dels objectes destinats a produir música.

instrument aeròfon n masc
aerophone

instrument aeròfon de bisell n masc
languid instrument

instrument aeròfon de broquet n masc
mouthpiece instrument

instrument aeròfon de llengüeta n masc
reed instrument

instrument aeròfon de llengüeta doble n masc
double-reed instrument

instrument aeròfon de llengüeta senzilla n masc
single-reed instrument

instrument cordòfon n masc
cordophone

instrument cordòfon d'arquet n masc
bowed stringed instrument

instrument cordòfon de teclat n masc
keyboard stringed instrument

instrument cordòfon pinçat n masc
plucked string instrument

instrument de música n masc
musical instrument

instrument de percussió n masc
percussion instrument

instrument de vent de fusta n masc
wood-wind instrument

instrument de vent de metall n masc
brass-wind instrument

instrument electròfon n masc
electrophone

instrument idiòfon n masc
idiophone

instrument idiòfon sacsejat n masc
rattle

instrument membranòfon n masc
membranophone

instrumentació /ins.tɾu.men.ta.siˈo/ /ins.tɾu.mən.tə.siˈo/ n fem
instrumntation

instrumental /ins.tɾu.menˈtaɫ/ /ins.tɾu.mənˈtaɫ/ adj
instrumental
Part d'una composició musical en què no intervé l'acompanyament d'un cantant.

instrumental /ins.tɾu.menˈtaɫ/ /ins.tɾu.mənˈtaɫ/ n masc
instruments
Conjunt d'instruments que fa servir un professional per exercir el seu ofici.

instrumentalitzar /ins.tɾu.men.ta.liˈd͡za/ /ins.tɾu.men.ta.liˈzaɾ/ /ins.tɾu.mən.tə.ɫidˈza/ v
exploit

instrumentar /ins.tɾu.menˈta/ /ins.tɾu.menˈtaɾ/ /ins.tɾu.mənˈta/ v
instrument

insubordinar /in.su.βoɾ.ðiˈna/ /in.su.βoɾ.ðiˈnaɾ/ /in.su.βur.ðiˈna/ v
rebel

insuficient /in.su.fi.siˈen/ /in.su.fi.siˈent/ adj
insufficient

insuflar /in.suˈfɫa/ /in.suˈfɫaɾ/ v
insufflate

insulina /in.suˈɫi.na/ /in.suˈɫi.nə/ n fem
insulin

insulinoma /in.su.ɫiˈno.ma/ /in.su.ɫiˈno.mə/ n masc
insulinoma

insult /inˈsuɫ/ /inˈsuɫt/ n masc
insult

insultant /in.suɫˈtan/ /in.suɫˈtant/ adj
insulting
Que insulta.

insultar /in.suɫˈta/ /in.suɫˈtaɾ/ v
insult offend

insulínic /in.suˈɫi.nik/ adj masc
insulinic

insurgent /in.surˈd͡ʒen/ /in.surˈʒen/ /in.suɾˈd͡ʒen/ /in.suɾˈd͡ʒent/ /in.suɾˈʒent/ adj
insurgent
Que s'insurgeix, es revolta.

insurgir-se /in.surˈʒir.sə/ /in.suɾ.ʒiɾˈsə/ /in.suɾˈd͡ʒiɾ.se/ v
rebel

insígnia /inˈsig.ni.a/ /inˈsiŋ.ni.ə/ n fem
insignia

insípid /inˈsi.pit/ adj masc
insipid

insòlit /inˈsɔ.lit/ adj masc
unusual

intacte /inˈtak.te/ /inˈtak.tə/ adj masc
intact

integració /in.te.ɣɾa.siˈo/ /in.tə.ɣɾə.siˈo/ n fem
iintegration

integració escolar n fem
mainstreaming

integració social n fem
social integration

integrador /in.te.ɣɾaˈðo/ /in.te.ɣɾaˈðoɾ/ /in.tə.ɣɾəˈðo/ adj masc
integrator

integral /in.teˈɣɾaɫ/ /in.təˈɣɾaɫ/ adj
integral

integrar /in.teˈɣɾa/ /in.teˈɣɾaɾ/ /in.təˈɣɾa/ v
compose
Donar integritat a una cosa, compondre un tot de les seves parts integrants.
integrate
(matemàtiques) Ajuntar les parts infinitament petites per càlcul infinitesimal.

integritat /in.te.ɣɾiˈtat/ /in.tə.ɣɾiˈtat/ n fem
integrity

intel·lecte /in.teɫˈɫɛk.te/ /in.teˈɫɛk.te/ /in.təɫˈɫɛk.tə/ /in.təˈɫɛk.tə/ n masc
intellect

intel·lectual /in.te.ɫek.tuˈaɫ/ /in.teɫ.ɫek.tuˈaɫ/ /in.tə.ɫək.tuˈaɫ/ /in.təɫ.ɫək.tuˈaɫ/ n neut
intellectual

intel·ligent /in.te.ɫiˈd͡ʒen/ /in.te.ɫiˈʒen/ /in.teɫ.ɫiˈd͡ʒent/ /in.teɫ.ɫiˈʒen/ /in.tə.ɫiˈʒen/ /in.təɫ.ɫiˈʒen/ /in.təɫ.ɫiˈʒent/ adj
intelligent smart

intel·ligible /in.te.ɫiˈd͡ʒi.βɫe/ /in.te.ɫiˈʒi.βɫe/ /in.teɫ.ɫiˈd͡ʒi.bɫe/ /in.teɫ.ɫiˈʒib.bɫe/ /in.tə.ɫiˈʒi.βɫə/ /in.təɫ.ɫiˈʒib.bɫə/ adj
intelligible

intel·ligència /in.te.ɫiˈd͡ʒɛn.si.a/ /in.te.ɫiˈʒɛn.si.a/ /in.teɫ.ɫiˈd͡ʒɛn.si.a/ /in.teɫ.ɫiˈʒɛn.si.a/ /in.təɫ.ɫiˈʒɛn.si.ə/ n fem
intelligence
(no comptable) Capacitat d'entendre o aprendre; habilitat per resoldre problemes; saviesa, coeficient intel·lectual.

intel·ligència artificial n fem
artificial intelligence

intel·ligència emocional n fem
emotional intelligence

intel·ligències múltiples n fem
multiple intelligences

intencionalitat educativa n fem
educational intentionality

intencionat a ningú n masc
intentional grounding

intenció /in.ten.siˈo/ /in.tən.siˈo/ n fem
intention

intens /inˈtens/ /inˈtɛns/ adj masc
intense

intensificador /in.ten.si.fi.kaˈðo/ /in.ten.si.fi.kaˈðoɾ/ /in.tən.si.fi.kəˈðo/ adj masc
intensifier

intensificar /in.ten.si.fiˈka/ /in.ten.si.fiˈkaɾ/ /in.tən.si.fiˈka/ v
intensify

intensitat /in.ten.siˈtat/ /in.tən.siˈtat/ n fem
intensity

intensivista /in.ten.siˈvis.ta/ /in.ten.siˈvis.te/ /in.ten.siˈβis.ta/ /in.ten.siˈβis.te/ /in.tən.siˈvis.tə/ /in.tən.siˈβis.tə/ n neut
intensivist

intent /inˈten/ /inˈtent/ n masc
attempt
Acció i efecte d'intentar.
down
(futbol americà) Cadascuna de les quatre jugades seguides de què disposa l'equip en possessió de pilota per a provar d'avançar deu iardes o més.

intent de bloqueig n masc
block attempt

intent de tres punts n masc
three-point attempt

intentar /in.tenˈta/ /in.tenˈtaɾ/ /in.tənˈta/ v
try
Tenir l'ànim de fer alguna cosa.
attempt
Procurar, pretendre.

interaccionar /in.te.ɾak.si.oˈna/ /in.te.ɾak.si.oˈnaɾ/ /in.tə.ɾək.si.oˈna/ /in.tə.ɾək.si.uˈna/ v
interact

interacció /in.te.ɾak.siˈo/ /in.tə.ɾək.siˈo/ n fem
interaction

interacció educativa n fem
educational interaction

interacció social n fem
social interaction

interactiu /in.te.ɾakˈtiw/ /in.tə.ɾəkˈtiw/ adj masc
interactive

interactivitat /in.te.ɾak.ti.viˈtat/ /in.te.ɾak.ti.βiˈtat/ /in.tə.ɾək.ti.viˈtat/ /in.tə.ɾək.ti.βiˈtat/ n fem
interactivity

interbase /in.teɾˈβa.ze/ /in.tərˈba.zə/ n neut
short

intercalar /in.ter.kaˈɫa/ /in.teɾ.kaˈɫa/ /in.teɾ.kaˈɫaɾ/ /in.tər.kəˈɫa/ /in.tər.kəˈɫar/ adj
intercalary
Allò que s'intercala.

intercalar /in.ter.kaˈɫa/ /in.teɾ.kaˈɫa/ /in.teɾ.kaˈɫaɾ/ /in.tər.kəˈɫa/ /in.tər.kəˈɫar/ v
intercalate
Interposar o col·locar un element entre altres d'una sèrie.

intercanvi /in.terˈkam.bi/ /in.teɾˈkam.bi/ /in.teɾˈkaɱ.vi/ /in.təɾˈkaɱ.vi/ n masc
exchange

intercanvi de cops n masc
rally

intercanvi de joc n masc
rally

intercanvi escolar n masc
school exchange

intercanviar /in.ter.kam.biˈa/ /in.teɾ.kam.biˈa/ /in.teɾ.kaɱ.viˈaɾ/ /in.tər.kəm.biˈa/ /in.təɾ.kəɱ.viˈa/ v
interchange

intercedir /in.ter.seˈði/ /in.teɾ.seˈðiɾ/ /in.tər.səˈði/ v
intercede

intercepció /in.teɾ.sep.siˈo/ /in.tər.səp.siˈo/ n fem
interception

interceptar /in.ter.sepˈta/ /in.teɾ.sepˈtaɾ/ /in.tər.səpˈta/ v
intercept
Apoderar-se d'alguna cosa abans que arribi al fi a que es destinava.
block
Impedir, destorbar el curs d'alguna cosa.

interculturalisme /in.teɾ.kuɫ.tu.ɾaˈɫiz.me/ /in.tər.kuɫ.tu.ɾəˈɫiz.mə/ n masc
interculturalism

interdicció /in.teɾ.ðik.siˈo/ /in.tər.dik.siˈo/ n masc
interdiction

interdir /in.terˈði/ /in.teɾˈði/ /in.teɾˈðiɾ/ /in.tərˈdi/ v
interdict

interdisciplinari /in.teɾ.ði.si.pɫiˈna.ɾi/ /in.tər.di.si.pɫiˈna.ɾi/ /in.təɾ.ðis.si.pɫiˈna.ɾi/ adj masc
interdisciplinary

interdisciplinarietat n fem
interdisciplinarity

interessadament /in.te.ɾeˌsa.ðaˈmen/ /in.te.ɾeˌsa.ðaˈment/ /in.tə.ɾəˌsa.ðəˈmen/ /in.tə.ɾəˌsa.ðəˈment/ adv
interestedly

interessant /in.te.ɾeˈsan/ /in.te.ɾeˈsant/ /in.tə.ɾəˈsan/ /in.tə.ɾəˈsant/ adj
interesting
Que interessa.

interessar /in.te.ɾeˈsa/ /in.te.ɾeˈsaɾ/ /in.tə.ɾəˈsa/ v
interest
Convenir, ser útil, suscitar interès.
interested
(pronominal) Prendre interès.

interessat /in.te.ɾeˈsat/ /in.tə.ɾəˈsat/ adj masc
interested
Que es deixa dominar per l'interès.

interessat /in.te.ɾeˈsat/ /in.tə.ɾəˈsat/ n masc
interested
Qui es deixa dominar per l'interès.

interferir /in.ter.feˈɾi/ /in.teɾ.feˈɾi/ /in.teɾ.feˈɾiɾ/ /in.tər.fəˈɾi/ v
interfere

interferència /in.teɾ.feˈɾɛn.si.a/ /in.tər.fəˈɾɛn.si.ə/ n fem
interference
(esports de pilota) Falta consistent a impedir o dificultar antireglamentàriament l'acció d'un adversari.
(basquetbol) Acció d'un jugador d'obstaculitzar la consecució d'una cistella tocant una part de la cistella pròpia estant la pilota en contacte amb el cèrcol, tocant la pilota amb la mà introduïda per sota la cistella, tocant la pilota o una part de la cistella estant la pilota dintre la cistella o bé fent vibrar la cistella.

interferència d'aprenentatge n fem
learning interference

interferència defensiva n fem
defensive interference

interferència lingüística n fem
linguistic interference

interferència ofensiva n fem
offensive interference

interfix /in.teɾˈfiks/ /in.tərˈfiks/ n masc
interfix

interfície de programació d'aplicacions n fem
application programming interface

interfície gràfica d'usuari /in.teɾˌfi.si.e n fem
graphical user interface

interfòbia /in.teɾˈfɔ.bi.a/ /in.tərˈfɔ.βi.ə/ n fem
interphobia

intergeneracional /in.teɾ.d͡ʒe.ne.ɾa.si.oˈnaɫ/ /in.tər.ʒə.nə.ɾə.si.uˈnaɫ/ /in.təɾ.ʒə.nə.ɾə.si.oˈnaɫ/ adj
intergenerational

interior /in.te.ɾiˈɔɾ/ /in.tə.ɾiˈo/ n neut
inside forward
(futbol) Cadascun dels dos davanters situats entre el davanter centre i els extrems.
inside
(hoquei sobre herba) Cadascun dels dos mitjos situats als extrems.
infielder
(beisbol) Cadascun dels defensors situats al voltant dels límits del camp interior que s'encarreguen de controlar les bases.

interior dret n masc
inside right
(futbol) Interior que juga més a prop de la banda dreta del camp de joc.

interior esquerre n masc
inside left
(futbol) Interior que juga més a prop de la banda esquerra del camp de joc.

interiorització /in.te.ɾi.o.ɾi.d͡za.siˈo/ /in.te.ɾi.o.ɾi.za.siˈo/ /in.tə.ɾi.o.ɾi.d͡zə.siˈo/ /in.tə.ɾi.u.ɾi.d͡zə.siˈo/ n fem
internalization

interioritzar /in.te.ɾi.o.ɾiˈd͡za/ /in.te.ɾi.o.ɾiˈza/ /in.te.ɾi.o.ɾiˈzaɾ/ /in.tə.ɾi.o.ɾiˈd͡za/ /in.tə.ɾi.u.ɾiˈd͡za/ v
internalize

interjecció /in.teɾ.d͡ʒek.siˈo/ /in.tər.ʒək.siˈo/ n fem
interjection

interlinear /in.ter.li.neˈa/ /in.teɾ.li.neˈaɾ/ /in.tər.ɫi.neˈa/ v
space

interlingua /in.teɾˈɫiŋ.ɡwa/ /in.tərˈɫiŋ.ɡwə/ n masc
Interlingua

interlocutòria /in.teɾ.ɫo.kuˈtɔ.ɾi.a/ /in.tər.ɫu.kuˈtɔ.ɾi.ə/ /in.təɾ.ɫo.kuˈtɔ.ɾi.ə/ n masc
interlocutory

interminable /in.ter.miˈnab.bɫe/ /in.teɾ.miˈna.bɫe/ /in.teɾ.miˈna.βɫe/ /in.tər.miˈna.βɫə/ /in.tər.miˈnab.bɫə/ /in.təɾ.miˈnab.bɫə/ adj
interminable
Inacabable. Que no es termina o no té fi; etern.

intermitent /in.ter.miˈten/ /in.teɾ.miˈten/ /in.teɾ.miˈtent/ /in.tər.miˈten/ /in.təɾ.miˈtent/ n masc
indicator turn signal
Llum intermitent, especialment d'un vehicle.

intern /inˈtɛrn/ adj masc
internal
ocult a l'interior

intern /inˈtɛrn/ n masc
interned
qui viu en una institució, internat.

internacional /in.teɾ.na.si.oˈnaɫ/ /in.tər.nə.si.uˈnaɫ/ /in.təɾ.nə.si.oˈnaɫ/ adj
international

internacionalització /in.ter.na.si.o.na.ɫi.d͡za.siˈo/ /in.teɾ.na.si.o.na.ɫi.za.siˈo/ /in.tər.nə.si.u.nə.ɫi.d͡zə.siˈo/ /in.təɾ.nə.si.o.nə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
internationalization

internacionalitzar /in.ter.na.si.o.na.ɫiˈd͡za/ /in.teɾ.na.si.o.na.ɫiˈza/ /in.teɾ.na.si.o.na.ɫiˈzaɾ/ /in.tər.nə.si.u.nə.ɫiˈd͡za/ /in.təɾ.nə.si.o.nə.ɫiˈd͡za/ v
internationalize

internada /in.teɾˈna.ða/ /in.tərˈna.ðə/ n fem
break

internar /in.terˈna/ /in.teɾˈna/ /in.teɾˈnaɾ/ /in.tərˈna/ v
intern
Penetrar, fer entrar a dins.
commit
Fer ingressar en una institució, internat.
penetrate
(pronominal) Introduir-se, endinsar-se.
break
(pronominal, futbol) Entrar a l'àrea contrària amb la pilota controlada.

internat /in.teɾˈnat/ /in.tərˈnat/ n masc
boarding school

internauta /in.teɾˈnaw.ta/ /in.tərˈnaw.tə/ n neut
cybernaut

interpel·lació /in.teɾ.pe.ɫa.siˈo/ /in.teɾ.peɫ.ɫa.siˈo/ /in.tər.pə.ɫə.siˈo/ /in.tər.pəɫ.ɫə.siˈo/ /in.təɾ.pəɫ.ɫə.siˈo/ n fem
interpellation

interpel·lar /in.ter.peɫˈɫa/ /in.teɾ.peɫˈɫar/ /in.tər.pəɫˈɫa/ v
interpellate

interpolació n fem
in-betweening

interpolació bicúbica n fem
bicubic interpolation

interpolació bilineal n fem
bilinear interpolation

interpolació cúbica n fem
cubic interpolation

interpolació lineal n fem
linear interpolation

interpolació per proximitat n fem
nearest neighbour interpolation

interpolar /in.ter.poˈɫa/ /in.teɾ.poˈɫa/ /in.teɾ.poˈɫaɾ/ /in.tər.puˈɫa/ /in.təɾ.poˈɫa/ v
interpolate
Interposar una cosa entre altres que són ordenades.
(matemàtiques) Efectuar la funció matemàtica de la interpolació.

interposar /in.ter.poˈza/ /in.teɾ.poˈza/ /in.teɾ.poˈzaɾ/ /in.tər.puˈza/ /in.təɾ.poˈza/ v
interpose
Posar unes coses entre altres.

interposició n fem
goal tending

interpretació /in.teɾ.pɾe.ta.siˈo/ /in.tər.pɾə.tə.siˈo/ n fem
interpretation

interpretar /in.ter.pɾeˈta/ /in.teɾ.pɾeˈta/ /in.teɾ.pɾeˈtaɾ/ /in.tər.pɾəˈta/ v
interpret
Explicar o declarar el sentit d'alguna cosa.
Entendre o prendre en bona o mala part alguna acció o paraula.
perform
Executar o representar una obra artística.

interpunció /in.teɾ.pun.siˈo/ /in.tər.pun.siˈo/ n fem
interpunction

interrogació retòrica n fem
rhetorical question

interrogant /in.te.roˈɣan/ /in.te.roˈɣant/ /in.tə.roˈɣant/ /in.tə.ruˈɣan/ /in.tə.ruˈɣant/ n masc
question
Signe que s'usa en l'escriptura quan es pregunta: ?

interrogar /in.te.roˈɣa/ /in.te.roˈɣaɾ/ /in.tə.roˈɣa/ /in.tə.ruˈɣa/ v
interrogate
Preguntar formalment, amb una sèrie de preguntes.

interrompre /in.teˈrom.pɾe/ /in.təˈrom.pɾə/ v
interrupt cease

interrompudament /in.te.romˌpu.ðaˈmen/ /in.te.romˌpu.ðaˈment/ /in.tə.romˌpu.ðəˈment/ /in.tə.rumˌpu.ðəˈmen/ adv
interruptedly

interrupció de joc n fem
interruption of the game

interrupció per substitució n fem
interruption for substitution

interrupció reglamentària n fem
legal interruption

intersecar /in.ter.seˈka/ /in.teɾ.seˈka/ /in.teɾ.seˈkaɾ/ /in.tər.səˈka/ v
intersect

interseccionalitat /in.teɾ.sek.si.o.na.ɫiˈtat/ /in.tər.sək.si.u.nə.ɫiˈtat/ /in.təɾ.sək.si.o.nə.ɫiˈtat/ n fem
intersectionality

intersecció /in.teɾ.sek.siˈo/ /in.təɾ.sək.siˈo/ n fem
intersection

intersexual /in.teɾ.sek.suˈaɫ/ /in.tər.sək.suˈaɫ/ adj
intersexual

intersexual /in.teɾ.sek.suˈaɫ/ /in.tər.sək.suˈaɫ/ n neut
intersex

intersexualitat /in.teɾ.sek.su.a.ɫiˈtat/ /in.tər.sək.su.ə.ɫiˈtat/ n fem
intersexuality

interval de joc n masc
interval of play

intervencionista /in.ter.βen.si.oˈnis.ta/ /in.ter.βen.si.oˈnis.te/ /in.teɾ.ven.si.oˈnis.ta/ /in.teɾ.ven.si.oˈnis.te/ /in.teɾ.βen.si.oˈnis.ta/ /in.teɾ.βen.si.oˈnis.te/ /in.tər.bən.si.uˈnis.tə/ /in.tər.vən.si.uˈnis.tə/ /in.təɾ.vən.si.oˈnis.tə/ adj
interventionist

intervenció /in.teɾ.ben.siˈo/ /in.teɾ.ven.siˈo/ /in.tər.bən.siˈo/ /in.təɾ.vən.siˈo/ n fem
intervention

intervenció educativa n fem
didactic intervention

intervenció psicopedagògica n fem
psychopedagogical counseling

intervenció socioeducativa n fem
socioeducational action

intervenir /in.ter.βeˈni/ /in.teɾ.veˈniɾ/ /in.teɾ.βeˈni/ /in.tər.bəˈni/ /in.təɾ.vəˈni/ v
intervene
Assistir amb autoritat a algun negoci.
Intercedir, ser mitjancer en algun negoci o interposar la seva autoritat.

interventor /in.ter.βenˈto/ /in.teɾ.venˈtoɾ/ /in.teɾ.βenˈtoɾ/ /in.tər.bənˈto/ /in.təɾ.vənˈto/ n masc
inspector

interventricular /in.ter.βen.tɾi.kuˈɫar/ /in.teɾ.ven.tɾi.kuˈɫaɾ/ /in.teɾ.βen.tɾi.kuˈɫaɾ/ /in.tər.bən.tɾi.kuˈɫar/ /in.təɾ.vən.tɾi.kuˈɫaɾ/ adj
interventricular

intervertir /in.ter.βerˈti/ /in.teɾ.veɾˈtiɾ/ /in.teɾ.βeɾˈti/ /in.tər.bərˈti/ /in.təɾ.vəɾˈti/ v
interchange

interès /in.teˈɾes/ /in.təˈɾes/ /in.təˈɾɛs/ n masc
interest
Sentiment que alguna cosa desvetlla en nosaltres, el qual ens mou a prestar-li una atenció especial, a ésser-hi favorables o desfavorables.
Guany que dona a algú un capital que ha prestat o que li deuen.

interí /in.teˈɾi/ n masc
substitute teacher

intestat /in.tesˈtat/ /in.təsˈtat/ adj
intestate

intestinal /in.tes.tiˈnaɫ/ /in.təs.tiˈnaɫ/ adj
intestinal

intestí /in.tesˈti/ n masc
intestine

intimar /in.tiˈma/ /in.tiˈmaɾ/ v
intimate
(intransitiu) Esdevenir íntim.

intimidació /in.ti.mi.ða.siˈo/ /in.ti.mi.ðə.siˈo/ n fem
intimidation

intimidar /in.ti.miˈða/ /in.ti.miˈðaɾ/ v
intimidate

intitular /in.ti.tuˈɫa/ /in.ti.tuˈɫaɾ/ v
entitle

intolerable /in.to.ɫeˈɾa.bɫe/ /in.to.ɫeˈɾa.βɫe/ /in.to.ɫeˈɾab.bɫe/ /in.to.ɫəˈɾab.bɫə/ /in.tu.ɫəˈɾa.βɫə/ /in.tu.ɫəˈɾab.bɫə/ adj
tolerable

intoxicar /in.tok.siˈka/ /in.tok.siˈkaɾ/ /in.tuk.siˈka/ v
poison

intracomunitari /in.tɾa.ko.mu.niˈta.ɾi/ /in.tɾə.ko.mu.niˈta.ɾi/ /in.tɾə.ku.mu.niˈta.ɾi/ adj masc
intracommunity

intracranial /in.tɾa.kɾa.niˈaɫ/ /in.tɾə.kɾə.niˈaɫ/ adj
intracranial

intramurs /in.tɾaˈmuɾs/ /in.tɾəˈmurs/ adv
intramural

intramuscular /ˌin.tɾa.mus.kuˈɫaɾ/ /ˌin.tɾə.mus.kuˈɫar/ adj
intramuscular

intranet /in.tɾaˈnɛt/ /in.tɾəˈnɛt/ n fem
intranet

intranquil·litat /in.tɾaŋ.ki.ɫiˈtat/ /in.tɾaŋ.kiɫ.ɫiˈtat/ /in.tɾəŋ.ki.ɫiˈtat/ /in.tɾəŋ.kiɫ.ɫiˈtat/ n fem
intranquillity

intranquil·litzar /in.tɾaŋ.ki.ɫiˈd͡za/ /in.tɾaŋ.ki.ɫiˈza/ /in.tɾaŋ.kiɫ.ɫiˈd͡za/ /in.tɾaŋ.kiɫ.ɫiˈzaɾ/ /in.tɾəŋ.ki.ɫiˈd͡za/ /in.tɾəŋ.kiɫ.ɫiˈd͡za/ v
worry

intransitiu /in.tɾan.ziˈtiw/ /in.tɾən.ziˈtiw/ adj masc
intransitive
Que no passa d'un a un altre, contrari a transitiu.
(gramàtica) Dit d'un verb, que no accepta complement directe.

intravenós /in.tɾa.veˈnos/ /in.tɾa.βeˈnos/ /in.tɾə.vəˈnos/ /in.tɾə.βəˈnos/ adj masc
intravenous

intricadament /in.tɾiˌka.ðaˈmen/ /in.tɾiˌka.ðaˈment/ /in.tɾiˌka.ðəˈmen/ /in.tɾiˌka.ðəˈment/ adv
complicatedly

intricat /in.tɾiˈkat/ adj masc
intricate

intriga /inˈtɾi.ɣa/ /inˈtɾi.ɣə/ n fem
intrigue

intrigant /in.tɾiˈɣan/ /in.tɾiˈɣant/ /in.tɾiˈɣant/ adj
intriguing
Que intriga.

intrigant /in.tɾiˈɣan/ /in.tɾiˈɣant/ /in.tɾiˈɣant/ n neut
intriguer
Qui intriga.

intrigar /in.tɾiˈɣa/ /in.tɾiˈɣaɾ/ v
intrigue

introducció /in.tɾo.ðuk.siˈo/ /in.tɾu.ðuk.siˈo/ n fem
introduction
(literatura) Secció inicial el propòsit principal de la qual és contextualitzar el text font o ressenyat que està exposat a continuació, en general en forma de cos o desenvolupament del tema, i posteriorment com a conclusions.
put-in
(rugbi) Acció del mig de melé de posar la pilota al passadís d'una melé ordenada.

introduir /in.tɾo.ðuˈi/ /in.tɾo.ðuˈiɾ/ /in.tɾu.ðuˈi/ v
introduce
Ficar dins o donar entrada a un en algun lloc.

introspecció n fem
introspection

introversió n fem
introversion

intruir /in.tɾuˈi/ /in.tɾuˈiɾ/ v
intrude

intubar /in.tuˈbaɾ/ /in.tuˈβa/ v
intubate

intuir /in.tuˈi/ /in.tuˈiɾ/ v
intuitively

intuïció n fem
intuition

intèrpret /inˈtɛɾ.pɾet/ /inˈtɛɾ.pɾət/ n masc
interpreter
Programa informàtic capaç d'interpretar el llenguatge font i executar les ordres.

intèrpret /inˈtɛɾ.pɾet/ /inˈtɛɾ.pɾət/ n neut
interpreter
El qui interpreta el que algú ha dit i ho transmet en un altre idioma.
(teatre) El qui expressa el que hi ha escrit, respecte a un personatge, en una obra teatral.
interpreter actor
(música) El qui interpreta el que hi ha escrit en una partitura musical, respecte d'un instrument.

inundació /i.nun.da.siˈo/ n fem
flood

inundar /i.nunˈda/ /i.nunˈdaɾ/ v
flood

inusitat /i.nu.ziˈtat/ adj masc
unused

inusual /i.nu.zuˈaɫ/ adj
unusual

inutilitzar /i.nu.ti.ɫiˈd͡za/ /i.nu.ti.ɫiˈza/ /i.nu.ti.ɫiˈzaɾ/ v
unusable

invaginar /im.ba.d͡ʒiˈna/ /im.ba.ʒiˈna/ /im.bə.ʒiˈna/ /iɱ.va.d͡ʒiˈnaɾ/ /iɱ.və.ʒiˈna/ v
invaginate

invalidar /im.ba.ɫiˈða/ /im.ba.ɫiˈðaɾ/ /im.bə.ɫiˈða/ /iɱ.va.ɫiˈðaɾ/ /iɱ.və.ɫiˈða/ v
invalidate

invalidesa /im.ba.ɫiˈðe.za/ /im.bə.ɫiˈðɛ.zə/ /iɱ.va.ɫiˈðe.za/ /iɱ.və.ɫiˈðə.zə/ /iɱ.və.ɫiˈðɛ.zə/ n fem
invalidity

invasió n fem
invasion
(voleibol, bàdminton) Acció de traspassar els límits del camp propi amb qualsevol part del cos o bé amb la raqueta.
encroachment
(futbol americà) Falta consistent a situar-se en una posició massa avançada en la formació inicial abans de l'esnap.

invasió de camp n fem
penetration into the opponent's court

invasió de l'àrea de porteria n fem
landing in the goal area

invenció /im.ben.siˈo/ /im.bən.siˈo/ /iɱ.ven.siˈo/ /iɱ.vən.siˈo/ n fem
invention

inventar /im.benˈta/ /im.bənˈta/ /iɱ.venˈtaɾ/ /iɱ.vənˈta/ v
invent
Crear una cosa del no res.
make
Dir una mentida, fingir.

inventari /im.benˈta.ɾi/ /im.bənˈta.ɾi/ /iɱ.venˈta.ɾi/ /iɱ.vənˈta.ɾi/ n masc
inventory

inventariar /im.ben.ta.ɾiˈa/ /im.ben.ta.ɾiˈaɾ/ /im.bən.tə.ɾiˈa/ /iɱ.ven.ta.ɾiˈaɾ/ /iɱ.vən.tə.ɾiˈa/ v
inventory

inventor /im.benˈto/ /im.benˈtoɾ/ /im.bənˈto/ /iɱ.venˈtoɾ/ /iɱ.vənˈto/ adj masc
inventive inventor
Que inventa, que fa invencions.

inventor /im.benˈto/ /im.benˈtoɾ/ /im.bənˈto/ /iɱ.venˈtoɾ/ /iɱ.vənˈto/ n masc
inventor
Persona que fa invencions.

invers /imˈbers/ /imˈbɛrs/ /imˈbɛɾs/ /iɱˈvɛɾs/ /iɱˈvɛɾs/ adj masc
inverted

inversemblant /im.ber.semˈbɫan/ /im.beɾ.semˈbɫan/ /im.bər.səmˈbɫan/ /iɱ.veɾ.semˈbɫant/ /iɱ.vər.səmˈbɫan/ /iɱ.vəɾ.səmˈbɫant/ adj
unlikely

inversió /im.ber.siˈo/ /im.beɾ.siˈo/ /im.bər.siˈo/ /iɱ.veɾ.siˈo/ /iɱ.vəɾ.siˈo/ n fem
inversion
L'acció o l'efecte d'invertir.
investment
Acció de destinar uns diners a un negoci o en una despesa que més endavant portarà profit.

invertir /im.berˈti/ /im.beɾˈti/ /im.bərˈti/ /iɱ.veɾˈtiɾ/ /iɱ.vəɾˈti/ v
invert
Alterar, trastornar les coses o el seu ordre.
invest
(economia) Esmerçar, emprar els cabals.

investidura /im.bes.tiˈðu.ɾa/ /im.bəs.tiˈðu.ɾə/ /iɱ.ves.tiˈðu.ɾa/ /iɱ.vəs.tiˈðu.ɾə/ n fem
investment

investigació /im.bes.ti.ɣa.siˈo/ /iɱ.ves.ti.ɣa.siˈo/ /iɱ.vəs.ti.ɣə.siˈo/ n fem
research investigation
Procés de cercar el coneixement d’alguna cosa examinant dades o proves.

investigador /im.bes.ti.ɣaˈðo/ /im.bes.ti.ɣaˈðoɾ/ /im.bəs.ti.ɣəˈðo/ /iɱ.ves.ti.ɣaˈðoɾ/ /iɱ.vəs.ti.ɣəˈðo/ adj masc
investigator

investigar /im.bes.tiˈɣa/ /im.bes.tiˈɣaɾ/ /im.bəs.tiˈɣa/ /iɱ.ves.tiˈɣaɾ/ /iɱ.vəs.tiˈɣa/ v
investigate

investir /im.besˈti/ /im.bəsˈti/ /iɱ.vesˈtiɾ/ /iɱ.vəsˈti/ v
invest

inviable /im.biˈa.βɫe/ /im.biˈa.βɫə/ /im.biˈab.bɫe/ /im.biˈab.bɫə/ /iɱ.viˈa.bɫe/ /iɱ.viˈab.bɫə/ adj
inviable

invisibilització /im.bi.zi.βi.ɫi.d͡za.siˈo/ /im.bi.zi.βi.ɫi.d͡zə.siˈo/ /im.bi.zi.βi.ɫi.za.siˈo/ /iɱ.vi.zi.bi.ɫi.d͡zə.siˈo/ /iɱ.vi.zi.bi.ɫi.za.siˈo/ n fem
invisibilization

invisible /im.biˈzi.βɫe/ /im.biˈzi.βɫə/ /im.biˈzib.bɫe/ /im.biˈzib.bɫə/ /iɱ.viˈzi.bɫe/ /iɱ.viˈzib.bɫə/ adj
invisible

invitació /im.bi.ta.siˈo/ /im.bi.tə.siˈo/ /iɱ.vi.ta.siˈo/ /iɱ.vi.tə.siˈo/ n fem
invitation

invitar /im.biˈta/ /im.biˈtaɾ/ /iɱ.viˈta/ /iɱ.viˈtaɾ/ v
invite

invocar /im.boˈka/ /im.buˈka/ /iɱ.voˈka/ /iɱ.voˈkaɾ/ /iɱ.vuˈka/ v
invoke

involucrar /im.bo.ɫuˈkɾa/ /im.bu.ɫuˈkɾa/ /iɱ.vo.ɫuˈkɾa/ /iɱ.vo.ɫuˈkɾaɾ/ /iɱ.vu.ɫuˈkɾa/ v
involve
Implicar algú en un assumpte indesitjat.

invulnerable /im.buɫ.neˈɾa.βɫe/ /im.buɫ.neˈɾab.bɫe/ /im.buɫ.nəˈɾa.βɫə/ /im.buɫ.nəˈɾab.bɫə/ /iɱ.vuɫ.neˈɾa.bɫe/ /iɱ.vuɫ.nəˈɾab.bɫə/ adj
invulnerable

inxa /ˈiɲ.t͡ʃa/ /ˈiɲ.ʃə/ n fem
reed
Llengüeta flexible de certs instruments aeròfons situada sobre el tudell que produeix un so per vibració.
splinter
(central) Estella petita.

inèrcia /iˈnɛɾ.si.a/ /iˈnɛɾ.si.ə/ n fem
inertia

inútil /iˈnu.tiɫ/ adj
useless
Que no és útil, que no serveix per a un propòsit donat.

inútilment /iˌnu.tiɫˈmen/ /iˌnu.tiɫˈment/ adv
uselessly

io-io /ˌjoˈjo/ n masc
yo-yo

iod /ˈjɔt/ n fem
yodh

iodar /joˈða/ /joˈðaɾ/ /juˈða/ v
iodize

iode /ˈjɔ.ðə/ n masc
iodine

ioditzar /jo.ðiˈd͡za/ /jo.ðiˈza/ /jo.ðiˈzaɾ/ /ju.ðiˈd͡za/ v
iotize

iogurt /joˈɣuɾt/ /juˈɣurt/ n masc
yogurt yoghurt yoghourt

ionitzar /i.o.niˈd͡za/ /i.o.niˈza/ /i.o.niˈzaɾ/ /i.u.niˈd͡za/ v
ionize

iota /ˈjɔ.ta/ /ˈjɔ.tə/ n fem
iota

iperita /i.peˈɾi.ta/ /i.pəˈɾi.tə/ n fem
yperite

ira /ˈi.ɾa/ n fem
anger

iranià /i.ɾa.niˈa/ /i.ɾə.niˈa/ adj masc
Iranian
Relatiu o pertanyent a l’Iran o la seva llengua.

iranià /i.ɾa.niˈa/ /i.ɾə.niˈa/ n masc
Iranian
Persona que habita o és originària de l’Iran.
(masculí singular) irànic

iraquià /i.ɾa.kiˈa/ /i.ɾə.kiˈa/ adj masc
Iraqi
Relatiu o pertanyent a l’Iraq.

iraquià /i.ɾa.kiˈa/ /i.ɾə.kiˈa/ n masc
Iraqi
Persona que habita o és originària de l’Iraq.

iridi n masc
iridium

iris /ˈi.ɾis/ n masc
iris
(anatomia) Membrana contràctil de l'ull que conté la pupil·la, que pot ser de diferents colors.

irisar /i.ɾiˈza/ /i.ɾiˈzaɾ/ v
iridize

irlandès /ir.ɫənˈdɛs/ /iɾ.ɫanˈdes/ /iɾ.ɫənˈdəs/ adj masc
Irish
Relatiu o pertanyent a Irlanda, als seus habitants o a la llengua irlandesa.

irlandès /ir.ɫənˈdɛs/ /iɾ.ɫanˈdes/ /iɾ.ɫənˈdəs/ n masc
Irish
Originari d'Irlanda.

ironia /i.ɾoˈni.a/ /i.ɾoˈni.ə/ /i.ɾuˈni.ə/ n fem
irony

ironitzar /i.ɾo.niˈd͡za/ /i.ɾo.niˈza/ /i.ɾo.niˈzaɾ/ /i.ɾu.niˈd͡za/ v
ironize

irracional /i.ra.si.oˈnaɫ/ /i.rə.si.oˈnaɫ/ /i.rə.si.uˈnaɫ/ adj
irrational
Mancat de raó.

irracional /i.ra.si.oˈnaɫ/ /i.rə.si.oˈnaɫ/ /i.rə.si.uˈnaɫ/ n masc
irrational

irradiar /i.ra.ðiˈa/ /i.ra.ðiˈaɾ/ /i.rə.ðiˈa/ v
irradiate

irreal /i.reˈaɫ/ adj
unreal

irreemplaçable /i.re.em.pɫaˈsa.bɫe/ /i.re.em.pɫaˈsa.βɫe/ /i.re.em.pɫaˈsab.bɫe/ /i.rə.əm.pɫəˈsa.βɫə/ /i.rə.əm.pɫəˈsab.bɫə/ adj
irreplaceable

irregular /i.re.ɣuˈɫaɾ/ /i.rə.ɣuˈɫa/ /i.rə.ɣuˈɫar/ adj
irregular

irremeiablement /i.re.meˌja.bɫeˈment/ /i.re.meˌja.βɫeˈmen/ /i.re.meˌjab.bɫeˈmen/ /i.rə.məˌja.βɫəˈmen/ /i.rə.məˌjab.bɫəˈmen/ /i.rə.məˌjab.bɫəˈment/ adv
irremediably

irremissible /i.re.miˈsi.bɫe/ /i.re.miˈsi.βɫe/ /i.re.miˈsib.bɫe/ /i.rə.miˈsi.βɫə/ /i.rə.miˈsib.bɫə/ adj
irremissible

irreversible /i.re.veɾˈsi.bɫe/ /i.re.βerˈsib.bɫe/ /i.re.βeɾˈsi.βɫe/ /i.rə.vəɾˈsib.bɫə/ /i.rə.βərˈsi.βɫə/ /i.rə.βərˈsib.bɫə/ adj
irreversible

irrigar /i.riˈɣa/ /i.riˈɣaɾ/ v
irrigate

irrisori /i.riˈzɔ.ɾi/ adj masc
paltry

irritabilitat /i.ri.ta.bi.ɫiˈtat/ n fem
irritability

irritar /i.riˈta/ /i.riˈtaɾ/ v
irritate
Excitar vivament l'ira.

irrompre /iˈrom.pɾe/ /iˈrom.pɾə/ v
burst

irrupció /i.rup.siˈo/ n fem
irruption

irònic adj masc
ironic

isard /iˈzart/ n masc
chamois

islam /izˈɫam/ n masc
Islam

islamitzar /iz.ɫa.miˈd͡za/ /iz.ɫa.miˈza/ /iz.ɫa.miˈzaɾ/ v
Islamize

islamofòbia /iz.ɫa.moˈfɔ.bi.a/ /iz.ɫə.moˈfɔ.bi.ə/ /iz.ɫə.muˈfɔ.bi.ə/ /iz.ɫə.muˈfɔ.βi.ə/ n fem
islamophobia Islamophobia

islandès /iz.ɫənˈdəs/ /iz.ɫənˈdɛs/ adj masc
Icelandic
Relatiu a Islàndia, als seus habitants o a la seva llengua.

islandès /iz.ɫənˈdəs/ /iz.ɫənˈdɛs/ n masc
Icelander
Habitant d'Islàndia.
Icelandic
(masculí singular) Llengua escandinava occidental parlada a Islàndia.

isocronitzar /i.zo.kɾo.niˈd͡za/ /i.zo.kɾo.niˈza/ /i.zo.kɾo.niˈzaɾ/ /i.zu.kɾu.niˈd͡za/ v
isochronize

isograma /i.zoˈɣɾa.ma/ /i.zoˈɣɾa.mə/ /i.zuˈɣɾa.mə/ n masc
isogram

isomeritzar /i.zo.me.ɾiˈd͡za/ /i.zo.me.ɾiˈza/ /i.zo.me.ɾiˈzaɾ/ /i.zo.mə.ɾiˈd͡za/ /i.zu.mə.ɾiˈd͡za/ v
isomerize

isomorfisme /i.zo.moɾˈfiz.me/ /i.zo.moɾˈfiz.mə/ /i.zu.murˈfiz.mə/ n masc
isomorphism

isospín /i.zosˈpin/ /i.zusˈpin/ n masc
isospin

isotèrmic /i.zoˈtɛɾ.mik/ /i.zuˈtɛr.mik/ adj masc
isothermic

isquèmia /isˈkɛ.mi.a/ /isˈkɛ.mi.ə/ n fem
ischemia

isquèmic adj masc
ischemic

israelianopalestí /iz.ra.e.ɫiˌa.no.pa.ɫesˈti/ /iz.rə.e.ɫiˌa.no.pə.ɫəsˈti/ /iz.rə.e.ɫiˌa.nu.pə.ɫəsˈti/ adj masc
Israeli-Palestinian

israelita /iz.ra.eˈɫi.ta/ /iz.rə.eˈɫi.tə/ adj
Israelite
Relatiu o pertanyent a l’antic Israel.

israelita /iz.ra.eˈɫi.ta/ /iz.rə.eˈɫi.tə/ n neut
Israelite
Persona de l’antic Israel.

israelià /iz.ra.e.ɫiˈa/ adj masc
Israeli
Relatiu o pertanyent a Israel.

israelià /iz.ra.e.ɫiˈa/ n masc
Israeli
Persona que habita o és originària d'Israel.

istme /ˈiz.me/ /ˈiz.mə/ n masc
isthmus

isòsceles /iˈzɔ.se.ɫes/ /iˈzɔ.sə.ɫəs/ /iˈzɔs.sə.ɫəs/ adj
isosceles

isòtop n masc
isotope

italianitzar /i.ta.ɫi.a.niˈd͡za/ /i.ta.ɫi.a.niˈzaɾ/ /i.tə.ɫi.ə.nidˈza/ v
Italianize

italià /i.tə.ɫiˈa/ adj masc
Italian
Relatiu a Itàlia, la cultura, la gent o la llengua.

italià /i.tə.ɫiˈa/ n masc
Italian
Habitant d'Itàlia.
(només singular) Llengua romànica parlada a Itàlia i part de Suïssa principalment on és oficial.

iterar /i.teˈɾa/ /i.teˈɾaɾ/ /i.təˈɾa/ v
iterate

iterbi n masc
ytterbium

itinerari de natura n masc
nature itinerary

itinerari educatiu n masc
educational pathway

itri n masc
yttrium

iuan /juˈan/ n masc
yuan

ivorià /i.vo.ɾiˈa/ /i.vu.ɾiˈa/ /i.βo.ɾiˈa/ /i.βu.ɾiˈa/ adj masc
Ivorian
Relatiu o pertanyent a la Costa d'Ivori.

ivorià /i.vo.ɾiˈa/ /i.vu.ɾiˈa/ /i.βo.ɾiˈa/ /i.βu.ɾiˈa/ n masc
Ivorian
Persona que habita o és originària de la Costa d'Ivori.

iàmbic /ˈjam.bik/ adj masc
iambic

ió /iˈo/ n masc
ion

ja /ˈd͡ʒa/ /ˈja/ Interjection
yes
(sovint irònicament) Expressió de comprensió o assentiment d’allò que es diu.

ja /ˈd͡ʒa/ /ˈja/ adv
already
Des d’abans, en un moment anterior.
now
(davant d’un verb en present) tot seguit, immediatament

ja /ˈd͡ʒa/ /ˈja/ conjunction
whether
Introducció de diversos elements igualment vàlids.

jaciment /d͡ʒa.siˈmen/ /d͡ʒa.siˈment/ /ʒə.siˈmen/ /ʒə.siˈment/ n masc
deposit

jacobita /d͡ʒa.koˈbi.ta/ /ʒə.koˈbi.tə/ /ʒə.kuˈbi.tə/ /ʒə.kuˈβi.tə/ n neut
Jacobite

jacobí /d͡ʒa.koˈbi/ /ʒə.koˈbi/ /ʒə.kuˈbi/ /ʒə.kuˈβi/ n masc
jacobin

jactació /d͡ʒak.ta.siˈo/ /ʒək.tə.siˈo/ n fem
jactation

jactar-se /d͡ʒakˈtaɾ.se/ /ʒək.tərˈsə/ /ʒəkˈtar.sə/ /ʒəkˈtaɾ.sə/ v
boast

jade /ˈd͡ʒa.ðe/ /ˈʒa.ðə/ n masc
jade

jaguar /ʒəˈɣwar/ n masc
jaguar

jalapa /d͡ʒaˈɫa.pa/ /ʒəˈɫa.pə/ n fem
jalapin

jamaicà /ʒə.məjˈka/ adj masc
Jamaican
Relatiu o pertanyent a Jamaica.

jamaicà /ʒə.məjˈka/ n masc
Jamaican
Persona que habita o és originària de Jamaica.

janot /d͡ʒaˈnɔt/ /ʒəˈnɔt/ n masc
yokel

japonès /d͡ʒa.poˈnes/ /ʒə.poˈnəs/ /ʒə.puˈnɛs/ adj masc
Japanese
Relatiu o pertanyent al Japó.

japonès /d͡ʒa.poˈnes/ /ʒə.poˈnəs/ /ʒə.puˈnɛs/ n masc
Japanese
Habitant del Japó.
(només singular) Idioma parlat al Japó.

jaqueta /d͡ʒaˈke.ta/ /ʒəˈkə.tə/ /ʒəˈkɛ.tə/ n fem
jacket

jardiner /d͡ʒar.ðiˈne/ /d͡ʒaɾ.ðiˈneɾ/ /ʒər.diˈne/ n masc
gardener
(professions) Persona que es dedica a la jardineria, com a afició o com a ofici remunerat.

jardí /d͡ʒaɾˈði/ n masc
garden
Conjunt de plantes col·locades d'una manera determinada per una persona dins un espai delimitat.

jaspiar /d͡ʒas.piˈa/ /d͡ʒas.piˈaɾ/ /ʒəs.piˈa/ v
jasperize

jazz /ˈd͡ʒas/ /ˈʒas/ n masc
jazz

jaç /ˈd͡ʒas/ /ˈʒas/ n masc
berth

jejú /d͡ʒeˈd͡ʒu/ /d͡ʒeˈʒu/ n masc
jejunum

jerarquia /d͡ʒe.ɾaɾˈki.a/ /ʒə.ɾərˈki.ə/ n fem
hierarchy

jerarquia d'aprenentatge n fem
learning hierarchy

jerarquitzar /d͡ʒe.ɾar.kiˈd͡za/ /d͡ʒe.ɾaɾ.kiˈza/ /d͡ʒe.ɾaɾ.kiˈzaɾ/ /ʒə.ɾər.kiˈd͡za/ v
hierarchize

jeremiada /d͡ʒe.ɾe.miˈa.ða/ /ʒə.ɾə.miˈa.ðə/ n fem
jeremiad

jeroglífic /d͡ʒe.ɾoˈɣɫi.fik/ /ʒə.ɾuˈɣɫi.fik/ adj masc
hieroglyphic

jeroglífic /d͡ʒe.ɾoˈɣɫi.fik/ /ʒə.ɾuˈɣɫi.fik/ n masc
hieroglyph
Caràcter usat en l'escriptura dels antics egipcis.
hieroglyphic
Endevinalla feta amb signes ideogràfics.

jersei /d͡ʒeɾˈsej/ n masc
jersey

jesuat /d͡ʒe.zuˈat/ /ʒə.zuˈat/ n masc
Jesuate

jesuític /d͡ʒe.zuˈi.tik/ /ʒə.zuˈi.tik/ adj masc
Jesuitic

jesuïta /d͡ʒe.zuˈi.ta/ adj
Jesuit

jeure /ˈd͡ʒɛw.ɾe/ v
lie
(oriental) Estar estirat, ja sigui al terra o al llit.

jiddisch /ˈi.ðiʃ/ n masc
Yiddish
Llengua germànica parlada originàriament pels jueus establerts a l'Europa central i actualment arreu del món. Utilitza l'alfabet hebreu.

jim /ˈd͡ʒim/ /ˈʒim/ n fem
jeem

jo /ˈjo/ /ˈjɔ/ n masc
me
Identitat de l'ésser.

jo /ˈjo/ /ˈjɔ/ pronoun
I
Pronom tònic de primera persona del singular.

joc /ˈd͡ʒɔk/ n masc
game play
Activitat física o mental que té com a finalitat l'entreteniment i la diversió dels qui el practiquen.
(esports de pilota) Conjunt complet de les accions de joc executades per tots els adversaris o tots els equips adversaris en el transcurs d'una part d'un partit o una partida o bé en el transcurs de tot un partit o tota una partida.
set
Conjunt d'objectes amb alguna cosa en comú.
game
(esports de pilota) Manera d'un esportista o un equip de practicar un esport de pilota determinat.
(tennis) Cadascuna de les divisions d'un set, formades per una successió d'intercanvis de cops fins que un dels adversaris o de les parelles adversàries arriba a un mínim de quatre punts amb dos punts de diferència.

joc a la mà n masc
handling

joc agrupat n masc
close play

joc al peu n masc
kicking play

joc alt n masc
play in the air

joc col·lectiu n masc
team game

joc d'acció /ʒok /ʒuk n masc
action game

joc d'acció i aventures n masc
action adventure game

joc d'angles n masc
angle game

joc d'atac n masc
attacking play

joc d'aventures n masc
adventure game

joc d'estratègia /d͡ʒok /ʒok /ʒuk n masc
strategy game

joc d'habilitat mental n masc
brain game

joc d'ordinador /ˌd͡ʒɔɡ.dor.ni.naˈðo/ /ˌʒɔɡ.doɾ.ni.nəˈðo/ /ˌʒɔɡ.dur.ni.nəˈðo/ n masc
computer game

joc de consola n masc
console game

joc de contraatac n masc
counterattack play

joc de curses n masc
auto race game

joc de dreta n masc
forehand play

joc de fons n masc
backcourt play

joc de gran públic n masc
casual game

joc de guerra n masc
war simulation game

joc de llançament n masc
launch game

joc de lluita n masc
beat them up

joc de marca n masc
advergame

joc de mig camp n masc
midfield play

joc de mòbil n masc
mobile game

joc de navegador n masc
browser game

joc de paraules n masc
pun

joc de peus n masc
footwork

joc de plataformes n masc
platform game

joc de revés n masc
backhand play

joc de rol n masc
role playing
Tècnica de dinàmica de grup amb finalitat lúdica, educativa o terapèutica que consisteix en la dramatització de situacions imaginàries però representatives de la realitat.
role-playing game
(videojocs) Videojoc en què es crea un personatge jugador a partir d'uns trets definits prèviament, les habilitats del qual es van desenvolupant d'acord amb l'experiència acumulada a mesura que avança la història.

joc de simulació n masc
simulation exercise
Joc en què els participants es poden confrontar a determinats aspectes de la vida real mitjançant la posada en escena de diverses situacions.
simulation game
(videojocs) Videojoc que recrea artificialment escenes o personatges del món real.

joc de simulació de vol n masc
flight sim

joc de simulació social n masc
life simulator

joc de supervivència n masc
survival horror

joc de trets n masc
shoot them up

joc de trets en primera persona n masc
ego-shooter game

joc de trets en tercera persona n masc
third-person shooter

joc de xarxa n masc
net game

joc decisiu n masc
deciding set sudden death
(tennis, pàdel) Sistema de desempat d'un set empatat a sis jocs consistent en la disputa d'un joc addicional amb una puntuació preestablerta de set punts per al guanyador o la parella guanyadora, que va augmentant en cas d'haver-hi arribat amb una diferència d'un únic punt fins que un dels adversaris o de les parelles adversàries aconsegueix una diferència de dos punts.

joc defensiu n masc
defensive play

joc desplegat n masc
loose play

joc educatiu n masc
educative game

joc en blanc n masc
blitz

joc en temps real n masc
real-time game

joc en xarxa n masc
network game

joc en xarxa massiu n masc
massively multiplayer online game

joc esportiu n masc
sport game

joc estàtic n masc
slow play

joc exterior n masc
outside play

joc individual n masc
individual play
(esports de pilota) Joc d'un equip en què predominen les accions dels jugadors executades sense la col·laboració dels companys d'equip.
single-player game
(videojocs) Videojoc en què el jugador s'enfronta directament al motor de joc, sense la intervenció d'altres jugadors.

joc interior n masc
inside play

joc lliure n masc
freestyle play

joc multijugador n masc
multiplayer game

joc multiplataforma n masc
cross-platform game

joc musical n masc
music game

joc net n masc
blitz
(pilota valenciana) Joc completat sense que el perdedor hagi aconseguit cap punt.

joc obert n masc
open play

joc passiu n masc
passive play
(handbol) Falta d'un equip consistent a mantenir la possessió de la pilota sense fer cap intent d'atacar.

joc per cops n masc
medal play

joc per forats n masc
match play

joc per forats a la millor bola n masc
best-ball match play

joc per forats a tres boles n masc
three-ball

joc per punts n masc
stableford

joc piratejat n masc
pirated game

joc ras n masc
low play
(futbol) Joc d'un equip en què predominen les passades arran de terra.
net play
(tennis de taula) Joc d'un jugador o una parella en què predominen els cops que fan passar la pilota arran de la vora superior de la xarxa.

joc salvat n masc
save

jocund /d͡ʒoˈkun/ /d͡ʒoˈkunt/ /ʒoˈkunt/ /ʒuˈkun/ adj masc
jocund
D'alegria plàcida, gai, jovial.

joell /d͡ʒoˈeʎ/ /ʒoˈeʎ/ /ʒuˈeʎ/ n masc
big-scale sand smelt
Peix de cos fusiforme, de color gris amb una banda platejada i amb els ulls grossos (Atherina boyeri).

joglar /d͡ʒoˈɣɫa/ /d͡ʒoˈɣɫaɾ/ /ʒoɡˈɡɫa/ /ʒuɡˈɡɫa/ /ʒuˈɣɫa/ n masc
minstrel
(històric) Cantant i recitador medieval d’obres literàries.
jongleur
(històric) Membre d’una colla d’entreteniment amb música, balls i jocs.

joguina /d͡ʒoˈɣi.na/ /d͡ʒuˈɣi.na/ /ʒoˈɣi.nə/ /ʒuˈɣi.nə/ n fem
toy

joguinejar /d͡ʒo.ɣi.neˈd͡ʒa/ /d͡ʒo.ɣi.neˈd͡ʒaɾ/ /d͡ʒo.ɣi.neˈʒa/ /ʒo.ɣi.nəˈd͡ʒa/ /ʒu.ɣi.nəˈʒa/ v
play

joia /ˈd͡ʒɔ.ja/ /ˈd͡ʒɔ.jɔ/ n fem
joy
Sensació d'una forta alegria.
jewel
Peça de decoració, normalment per adorn personal, feta amb materials preciosos: pedres precioses, metalls preciosos (or, argent, platí), corall, etc.

joier /d͡ʒoˈje/ /d͡ʒoˈjeɾ/ /ʒoˈje/ /ʒuˈje/ n masc
jeweler
Persona que té per ofici fer joies o vendre-les.
jewelry box
Capsa especial per a desar joies.

jonc /ˈd͡ʒoŋ/ /ˈd͡ʒoŋk/ /ˈʒoŋ/ /ˈʒoŋk/ n masc
rush
Gènere de plantes de la família de les juncàcies (Juncus sp).

jonqui /ˈd͡ʒɔŋ.ki/ /ˈʒɔŋ.ki/ n neut
junkie

joquei /d͡ʒoˈkej/ /ʒoˈkɛj/ /ʒuˈkɛj/ n neut
jockey

jordà /ʒoɾˈða/ /ʒurˈda/ /ʒurˈða/ adj masc
Jordanian
Relatiu o pertanyent a Jordània.

jordà /ʒoɾˈða/ /ʒurˈda/ /ʒurˈða/ n masc
Jordanian
Persona que habita o és originària de Jordània.

jorn /ˈd͡ʒoɾn/ /ˈʒorn/ n masc
day

jornada /d͡ʒoɾˈna.ða/ /ʒoɾˈna.ðə/ /ʒurˈna.ðə/ n fem
journey

jornada de doble partit n fem
double-header

jornada escolar n fem
school day

jornal /d͡ʒoɾˈnaɫ/ /ʒurˈnaɫ/ n masc
wage

jornaler /d͡ʒor.naˈɫe/ /d͡ʒoɾ.naˈɫeɾ/ /ʒoɾ.nəˈɫe/ /ʒur.nəˈɫe/ n masc
laborer

jota /ˈd͡ʒo.ta/ /ˈʒɔ.tə/ n fem
jay

jou /ˈd͡ʒow/ /ˈd͡ʒɔw/ /ˈʒɔw/ n masc
yoke
(agricultura) Aparell de fusta o de ferro que s'utilitza per unir en paral·lel dos animals de tir a un carro o a un aladre, amb certa curvatura on encaixa el llom de l'animal.

jova /ˈd͡zɔ.va/ /ˈd͡zɔ.βa/ /ˈʒo.və/ /ˈʒɔ.βa/ n fem
corvee
(històric) Obligació feudal de treballar la terra del senyor, originalment llaurar una jornada amb una parella de bous.
Prestació obligatòria en treballs d’utilitat pública.

jove /ˈd͡ʒo.ve/ /ˈd͡ʒo.βe/ /ˈʒo.və/ adj
young
En general referit a qualsevol cosa, que té poc temps des que es va crear.

jove /ˈd͡ʒo.ve/ /ˈd͡ʒo.βe/ /ˈʒo.və/ n neut
young
Persona d'una edat entre l'adolescència (de vegades incloent-la) i l'edat adulta.

jovent /d͡ʒoˈvent/ /d͡ʒoˈβen/ /d͡ʒoˈβent/ /ʒoˈvent/ /ʒuˈvent/ /ʒuˈβen/ n masc
youngsters

joventut /d͡ʒo.venˈtut/ /d͡ʒo.βenˈtut/ /ʒo.vənˈtut/ /ʒu.vənˈtut/ n fem
youth adolescence

jovençà /d͡ʒo.venˈsa/ /d͡ʒo.βenˈsa/ /ʒo.vənˈsa/ /ʒu.vənˈsa/ /ʒu.βənˈsa/ n masc
newlywed

jubilació n fem
retirement

jubilar /d͡ʒu.biˈɫaɾ/ /d͡ʒu.βiˈɫa/ /ʒu.βiˈɫa/ v
retire

jubileu /d͡ʒu.biˈɫɛw/ /ʒu.βiˈɫɛw/ n masc
jubilee

judaisme /d͡ʒu.ðaˈiz.me/ n masc
Judaism judaism

judaïtzar /d͡ʒu.ða.iˈd͡za/ /d͡ʒu.ða.iˈza/ /d͡ʒu.ða.iˈzaɾ/ /ʒu.ðə.iˈd͡za/ v
Judaize

judes /ˈd͡ʒu.ðes/ /ˈʒu.ðəs/ n masc
Judas

judici /d͡ʒuˈði.si/ n masc
judgment
Acte de jutjar.

judici de valor n masc
value judgment

judici impossible n masc
impossible judgment

judicial /d͡ʒu.ði.siˈaɫ/ /ʒu.ði.siˈaɫ/ adj
judicial

judicialitzar /d͡ʒu.ði.si.a.ɫiˈd͡za/ /d͡ʒu.ði.si.a.ɫiˈza/ /d͡ʒu.ði.si.a.ɫiˈzaɾ/ /ʒu.ði.si.ə.ɫiˈd͡za/ v
judicialize

judicialment /d͡ʒu.ði.siˌaɫˈmen/ /d͡ʒu.ði.siˌaɫˈment/ /ʒu.ði.siˌaɫˈmen/ /ʒu.ði.siˌaɫˈment/ adv
judicially

judo /ˈd͡ʒu.ðo/ /ˈʒu.ðo/ /ˈʒu.ðu/ n masc
judo

jueu /d͡ʒuˈew/ /d͡ʒuˈɛw/ /ʒuˈɛw/ adj masc
Jewish

jueu /d͡ʒuˈew/ /d͡ʒuˈɛw/ /ʒuˈɛw/ n masc
Jew Jewish
Seguidor de la religió del judaisme.

jugabilitat n fem
gameplay

jugada /d͡ʒuˈɣa.ða/ /ʒuˈɣa.ðə/ n fem
play
Acció d’un jugador en un joc.
(futbol americà) Conjunt d'una o més accions executades per un o diversos jugadors d'un mateix equip entre dues interrupcions consecutives del joc.
end
(petanca, botxes) Cadascuna de les fases d'una partida compreses entre el llançament del bolig i el llançament de l'última bola, corresponents al llançament de totes les boles de tots els jugadors.

jugada addicional n fem
extra game

jugada d'elecció n fem
fielder's choice

jugada d'engany n fem
fake play

jugada forçada n fem
force play

jugada individual n fem
individual action

jugador /d͡ʒu.ɣaˈðo/ /d͡ʒu.ɣaˈðoɾ/ /ʒu.ɣəˈðo/ n masc
player

jugador central n masc
center player

jugador complet n masc
all-court player

jugador d'atac n masc
net rusher

jugador d'esquaix n masc
squash player

jugador d'handbol n masc
handball player

jugador d'handicap 0 n masc
scratch player

jugador d'hoquei sobre gel n masc
ice hockey player

jugador d'hoquei sobre herba n masc
field hockey player

jugador d'hoquei sobre patins n masc
roller hockey player

jugador de basquetbol n masc
basketball player

jugador de beisbol n masc
ballplayer

jugador de billar n masc
billiard player

jugador de bitlles n masc
bowler

jugador de bàdminton n masc
badminton player

jugador de camp n masc
court player
(esports de pilota) Cadascun dels jugadors d'una alineació, a excepció del porter.
fielder
(beisbol) Cadascun dels jugadors que ocupen una posició defensiva, a excepció del llançador i el receptor.

jugador de cesta punta n masc
jai alai player

jugador de corfbol n masc
korfball player

jugador de dobles n masc
doubles player

jugador de fons n masc
baseline player

jugador de futbol n masc
football player

jugador de futbol americà n masc
football player

jugador de golf n masc
golf player

jugador de mà n masc
bore-hand player

jugador de petanca n masc
pétanque player

jugador de pilota n masc
pelota player

jugador de pàdel n masc
padel player

jugador de rugbi n masc
rugby player

jugador de tennis n masc
tennis player

jugador de tennis de taula n masc
table tennis player

jugador de volea n masc
volleyer

jugador de voleibol n masc
volleyball player

jugador de xarxa n masc
net man

jugador defensiu n masc
defensive player

jugador dret n masc
right player

jugador esquerre n masc
left player

jugador expert n masc
core gamer

jugador més valuós n masc
most valuable player

jugador ocasional n masc
casual gamer

jugador potent n masc
power player

jugador tècnic n masc
shotmaker

juganer /d͡ʒu.ɣaˈne/ /d͡ʒu.ɣaˈneɾ/ adj masc
playful

jugar /d͡ʒuˈɣa/ /d͡ʒuˈɣaɾ/ v
play
Divertir-se duent a terme una activitat, usualment en un marc de regles que creen un petit món al marge de la realitat.
(esports de pilota) Disputar una prova o un encontre d'un esport de pilota, dos o més esportistes o equips, per determinar-ne el guanyador.
(esports de pilota) Mantenir la pilota, la bola o el disc de manera reglamentària dintre el camp de joc fent passades, llançaments, recepcions, etc.
(habitualment jugar a) Practicar, un esportista o un equip, un determinat esport de pilota.
(habitualment jugar de) Intervenir en un encontre d'una manera determinada o ocupant una determinada posició.
gamble
Apostar sobre alguna cosa en concret.

jugar al fora de joc v
play an opponent offside

jugar curt v
play short

jugar llarg v
hit deep

jugueu Interjection
play ball

jujutsu /d͡ʒuˈd͡ʒut.su/ /d͡ʒuˈʒut.su/ /ʒuˈʒut.su/ n masc
jujitsu

julioclaudi /ˌd͡ʒu.ɫi.oˈkɫaw.ði/ /ˌʒu.ɫi.oˈkɫaw.ði/ /ˌʒu.ɫi.uˈkɫaw.ði/ adj masc
Julian-Claudian

juliol /d͡ʒu.ɾiˈɔɫ/ /ʒu.ɫiˈɔɫ/ /ʒu.ɾiˈɔɫ/ n masc
July
Setè mes de l'any.

julivert /d͡ʒu.ɫiˈvɛɾt/ /d͡ʒu.ɫiˈβɛrt/ /d͡ʒu.ɫiˈβɛɾt/ /ʒu.ɫiˈvɛɾt/ n masc
parsley

jungla /ˈd͡ʒuŋ.ɡɫa/ /ˈʒuŋ.ɡɫə/ n fem
jungle

junt /ˈd͡ʒun/ /ˈd͡ʒunt/ /ˈʒun/ /ˈʒunt/ adj masc
joined
Situat proper a un altre.
together
Al mateix temps.

junt /ˈd͡ʒun/ /ˈd͡ʒunt/ /ˈʒun/ /ˈʒunt/ adv
together

junta de dilatació /ˌd͡ʒun.ta.ðe.ði.ɫa.ta.siˈo/ /ˌʒun.tə.ðə.ði.ɫə.tə.siˈo/ n fem
expansion joint

juntament /ˌd͡ʒun.taˈmen/ /ˌd͡ʒun.taˈment/ /ˌʒun.təˈmen/ /ˌʒun.təˈment/ adv
together

junts /ˈd͡ʒuns/ /ˈʒuns/ Interjection
engage

juny /ˈd͡ʒun/ /ˈʒuɲ/ /ˈʒuɲ/ n masc
June
Sisè mes de l'any.

junyir /d͡ʒuˈɲi/ /d͡ʒuˈɲiɾ/ /ʒuˈɲi/ v
yoke
(transitiu) Unir i lligar el jou els bous o altres bèsties.

jurament /d͡ʒu.ɾaˈmen/ /d͡ʒu.ɾaˈment/ /ʒu.ɾəˈmen/ /ʒu.ɾəˈment/ n masc
oath

jurar /d͡ʒuˈɾa/ /d͡ʒuˈɾaɾ/ /ʒuˈɾa/ v
swear

jurat /d͡ʒuˈɾat/ /ʒuˈɾat/ n masc
jury

jurisdiccional /d͡ʒu.ɾiz.ðik.si.oˈnaɫ/ /ʒu.ɾiz.dik.si.uˈnaɫ/ /ʒu.ɾiz.ðik.si.oˈnaɫ/ /ʒu.ɾiz.ðik.si.uˈnaɫ/ adj
jurisdictional

jurisdicció /d͡ʒu.ɾiz.ðik.siˈo/ /ʒu.ɾiz.dik.siˈo/ n fem
jurisdiction

jurídic /d͡ʒuˈɾi.ðik/ /ʒuˈɾi.ðik/ adj masc
juridical

just /ˈd͡ʒust/ adj masc
just
Conforme segons justícia i raó.

just /ˈd͡ʒust/ adv
just

justa /ˈd͡ʒus.ta/ /ˈʒus.tə/ n fem
joust

justament /ˌd͡ʒus.taˈmen/ /ˌd͡ʒus.taˈment/ /ˌʒus.təˈmen/ /ˌʒus.təˈment/ adv
justly

justar /d͡ʒusˈta/ /d͡ʒusˈtaɾ/ /ʒusˈta/ v
joust

justejar /d͡ʒus.teˈd͡ʒa/ /d͡ʒus.teˈd͡ʒaɾ/ /d͡ʒus.teˈʒa/ /ʒus.təˈd͡ʒa/ /ʒus.təˈʒa/ v
be scarce

justificar /d͡ʒus.ti.fiˈka/ /d͡ʒus.ti.fiˈkaɾ/ /ʒus.ti.fiˈka/ v
justify
Provar la innocència d'algú o la justícia d'alguna cosa.
(religió) Donar Déu la gràcia, fer just a l'home.
(impremta) Igualar les ratlles de una plana segons la mida exacta.

justícia /d͡ʒusˈti.si.a/ /ʒusˈti.si.ə/ n fem
justice,justness, righteousness justice

jutge /ˈd͡ʒu.d͡ʒe/ n neut
judge sheriff

jutge de cadira n masc
chair umpire

jutge de falta n masc
foul judge
(bowling) Àrbitre encarregat de controlar que no es traspassi la línia de falta en l'execució d'un llançament, en cas d'inexistència o avaria del detector de faltes.

jutge de falta de peu n masc
foot-fault judge

jutge de gol n masc
flagman

jutge de la zona d'assaig n masc
in-goal judge

jutge de línia central n masc
center line judge

jutge de línia de fons n masc
baseline judge

jutge de línia de servei n masc
service line judge

jutge de servei n masc
service judge

jutge de televisió n masc
television judge

jutge de toc n masc
linesman

jutge de xarxa n masc
net judge

jutge àrbitre adjunt n masc
assistant referee

jutjar /d͡ʒuˈd͡ʒa/ /d͡ʒuˈd͡ʒaɾ/ /ʒuˈd͡ʒa/ v
judge

jutjat /d͡ʒuˈd͡ʒat/ /ʒuˈd͡ʒat/ n masc
court

juvenil /d͡ʒu.veˈniɫ/ /d͡ʒu.βeˈniɫ/ /ʒu.vəˈniɫ/ /ʒu.βəˈniɫ/ adj
juvenile

juxtaposar /d͡ʒuks.ta.poˈza/ /d͡ʒuks.ta.poˈzaɾ/ /ʒuks.tə.poˈza/ /ʒuks.tə.puˈza/ v
juxtapose

juxtaposició /d͡ʒuks.ta.po.zi.siˈo/ /ʒuks.tə.po.zi.siˈo/ /ʒuks.tə.pu.zi.siˈo/ n fem
juxtaposition

juí /d͡ʒuˈi/ /ʒuˈi/ n masc
judgement

jàssera /ˈd͡ʒa.se.ɾa/ /ˈʒa.sə.ɾə/ n fem
girder
En construcció tradicional, biga molt grossa situada horitzontalment entre dues parets d'una construcció, travessant pel mig un espai sense columnes, i que suporta bigues més fines sobre les quals descansa un sostre.

jònic /ˈd͡ʒɔ.nik/ /ˈʒɔ.nik/ adj masc
Ionic
Relatiu a, o de Jònia o els jonis.

jònic /ˈd͡ʒɔ.nik/ /ˈʒɔ.nik/ n masc
Ionic
Dialecte del grec antic originari de l’antiga Jònia.

jòquer /ˈd͡ʒɔ.keɾ/ /ˈʒɔ.kər/ n masc
joker
En les baralles de cartes, aquella que no pertany a cap coll, que en alguns jocs pot prendre un valor qualsevol i que sovint és representada per un bufó o pel segell de l'empresa editora de les cartes.

jóc /ˈʒok/ n masc
roost

kabure n masc
kabure

kafkià /kaf.kiˈa/ /kəf.kiˈa/ adj masc
Kafkaesque
Corresponent o pertanyent a Franz Kafka o a la seva obra.

kana /ˈka.na/ /ˈka.nə/ n masc
kana

kanarès /ka.naˈɾes/ /kə.nəˈɾəs/ /kə.nəˈɾɛs/ adj masc
Kannada
Relatiu o pertanyent a la regió de Kanara o la llengua kanaresa.

kanarès /ka.naˈɾes/ /kə.nəˈɾəs/ /kə.nəˈɾɛs/ n masc
Kannada
Persona que habita o és originària de la regió de Kanara.
(només singular) Llengua dravídica parlada principalment a l'estat de Karnataka.

kanji /ˈkaɲ.d͡ʒi/ /ˈkaɲ.ʒi/ n masc
kanji

kantià /kan.tiˈa/ /kən.tiˈa/ adj masc
Kantian

kappa n fem
kappa

karate /kaˈɾa.te/ /kəˈɾa.te/ n masc
karate

karbovanets n masc
karbovanets

karma /ˈkar.mə/ /ˈkaɾ.ma/ n masc
karma

kart /ˈkart/ n masc
go-cart

katakana /ka.taˈka.na/ /kə.təˈka.nə/ n masc
katakana

kayagum /ka.jaˈɣum/ /kə.jəˈɣum/ n masc
gayageum

kazakh /kaˈzak/ /kəˈzak/ adj neut
Kazakh
Relatiu o pertanyent al Kazakhstan, la seva ètnia o la seva llengua.

kazakh /kaˈzak/ /kəˈzak/ n neut
Kazakh
Persona que habita o és originària del Kazakhstan.
(només singular) Llengua turquesa parlada principalment al Kazakhstan.

kaó n masc
kaon

kebab /keˈbap/ /kəˈβap/ n masc
kebab

kenyà /keˈɲa/ /kə.niˈa/ /kəˈɲa/ adj masc
Kenyan
Originari, pertanyent o relatiu a Kenya.

kenyà /keˈɲa/ /kə.niˈa/ /kəˈɲa/ n masc
Kenyan
Natural de Kenya.

khan /ˈkan/ n masc
khan

khanat /kaˈnat/ /kəˈnat/ n masc
khanate

khanjira n masc
kanjira

kharja /ˈhar.ʒə/ /ˈhaɾ.d͡ʒa/ n fem
kharja

khi n fem
chi

khimar /χiˈmar/ n masc
khimar

kina /ˈki.na/ /ˈki.nə/ n masc
kina

kirguís /kirˈɡis/ adj
Kyrgyz
Relatiu o pertanyent al Kirguizstan o la seva llengua.

kirguís /kirˈɡis/ n neut
Kyrgyz
Persona que habita o és originària del Kirguizstan.
(masculí) Llengua altaica parlada al Kirguizstan.

kirsch /ˈkirʃ/ n masc
kirsch

kitsch /ˈkit͡ʃ/ adj
kitsch

kiwi /ˈki.bi/ /ˈki.vi/ /ˈki.wi/ n masc
kiwi

koiné /kojˈne/ n fem
koine

korenització /ko.ɾe.ni.d͡za.siˈo/ /ko.ɾe.ni.za.siˈo/ /ko.ɾə.ni.d͡zə.siˈo/ /ku.ɾə.ni.d͡zə.siˈo/ n fem
korenization

kosovar /ko.zoˈvaɾ/ /ko.zoˈvaɾ/ /ko.zoˈβar/ /ko.zoˈβaɾ/ adj neut
Kosovar
Relatiu o pertanyent a Kosovo.

kosovar /ko.zoˈvaɾ/ /ko.zoˈvaɾ/ /ko.zoˈβar/ /ko.zoˈβaɾ/ n neut
Kosovar
Persona que habita o és originària de Kosovo.

koto n masc
kin

ksi /ˈksi/ n fem
xi

kumbaià /kum.baˈja/ /kum.bəˈja/ adj
kumbaya

kuna /ˈku.na/ /ˈku.nə/ n fem
kuna

kurd adj masc
Kurdish
Relatiu o pertanyent al Kurdistan, als seus habitants o a la llengua kurda.

kurd n masc
Kurdish
(només singular) Llengua parlada al Kurdistan.

kurus /ˈku.ɾus/ n masc
kurus

kuwaitià /ku.waj.tiˈa/ /ku.wəj.tiˈa/ adj masc
Kuwaiti
Relatiu o pertanyent a Kuwait.

kuwaitià /ku.waj.tiˈa/ /ku.wəj.tiˈa/ n masc
Kuwaiti
Persona que habita o és originària de Kuwait.

kyrieleison /ki.ɾi.e.ɫejˈzon/ /ki.ɾi.eˈɫej.zon/ /ki.ɾi.ə.ɫəjˈzon/ /ki.ɾi.əˈɫej.zon/ n masc
Kyrie eleison

kàiser /ˈkaj.zeɾ/ /ˈkaj.zər/ n masc
kaiser

l'Havana /laˈva.na/ /laˈβa.na/ /ləˈva.nə/ /ləˈβa.nə/ pn
Havana

la /ɫa/ article
the
Article determinat femení singular que serveix per actualitzar i concretar el contingut del substantiu que acompanya. També és el femení de la forma dialectal i la forma arcaica lo.

la /ɫa/ pronoun
her
Acusatiu del singular del pronom personal "ella".

la venjança és un plat que se serveix fred idiom
revenge is a dish best served cold

laberint /ɫa.beˈɾint/ /ɫa.βeˈɾin/ /ɫə.bəˈɾin/ /ɫə.bəˈɾint/ n masc
maze labyrinth
Joc en el qual l'objectiu és realitzar un recorregut donades unes condicions sobre un circuit marcat i partint d'un lloc inicial. El més típic és que hi hagi una sola condició, la d'arribar a un destí concret. Pot tenir bifurcacions o bé ser un conjunt de camins diferents no connectats i sense bifurcacions dels quals només un connecta origen i destí; també pot ser una combinació d'ambdós.
Per extensió, camí o circuit intricat.
Per extensió i en general, bolic o desordre.
labyrinth vestibular labyrinth maze
Circuit complex sense bifurcacions. Típicament està destinat a ser recorregut per raons místiques mentre es van realitzant oracions o meditacions. També pot estar destinat a que quan l'intentin recorre els mals esperits es perdin. Sovint es troba representat en el terra d'algunes catedrals, en alguns relleus, en medalles i en monedes antigues.
labyrinth radiation maze Morris water navigation task cochlear labyrinth cortical labyrinth ethmoidal labyrinth
Orella interna, llevat dels seus nervis principals (nervi coclear, nervi auditiu i nervi auditiu intern) i del conducte que els cobreix (conducte auditiu intern). Es caracteritza per estar composta per un conjunt de conductes de recorregut complex.
labyrinth seal labyrinth
En mecànica, certa juntura complexa per a fluids entre un element mòbil i un altre de fix o dos de mòbils.
radiation maze
Composició poètica on els versos poden llegir-se en diferents ordres mantenint la coherència i la cadència.

laberíntic /ɫa.beˈɾin.tik/ /ɫə.βəˈɾin.tik/ adj masc
labyrinthine
Que té forma de laberint.
Que és molt complicat.

labialització /ɫa.bi.a.ɫi.za.siˈo/ /ɫa.βi.a.ɫi.d͡za.siˈo/ /ɫə.βi.ə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
labialization

labialitzar /ɫa.bi.a.ɫiˈzaɾ/ /ɫa.βi.a.ɫiˈd͡za/ /ɫa.βi.a.ɫiˈza/ /ɫə.βi.ə.ɫiˈd͡za/ v
labialize

labialitzat /ɫa.bi.a.ɫiˈzat/ /ɫa.βi.a.ɫiˈd͡zat/ /ɫə.βi.ə.ɫiˈd͡zat/ adj masc
rounded

labiodental /ˌɫa.bi.o.ðenˈtaɫ/ /ˌɫa.bi.o.ðənˈtaɫ/ /ˌɫa.bi.u.ðənˈtaɫ/ /ˌɫa.βi.u.ðənˈtaɫ/ adj
labiodental
(fonètica) Articulat amb el llavi inferior i les incisives superiors.

labiovelaritzar /ɫa.bi.o.ve.ɫa.ɾiˈzaɾ/ /ɫa.βi.o.βe.ɫa.ɾiˈd͡za/ /ɫa.βi.o.βe.ɫa.ɾiˈza/ /ɫə.bi.o.və.ɫə.ɾiˈd͡za/ /ɫə.bi.u.və.ɫə.ɾiˈd͡za/ /ɫə.βi.u.βə.ɫə.ɾiˈd͡za/ v
labiovelarise

labirintitis /ɫa.bi.ɾinˈti.tis/ /ɫə.βi.ɾinˈti.tis/ n masc
labyrinthitis circumscribed labyrinthitis diffuse labyrinthitis purulent labyrinthitis serous labyrinthitis suppurative labyrinthitis
Malaltia de l'oïda interna en la qual s'inflama el laberint i que té com a principal símptoma el vertigen.

labor /ɫaˈboɾ/ /ɫəˈbo/ /ɫəˈboɾ/ /ɫəˈβor/ n fem
task
Treball continuat.
needlework
Obra domèstica de teixits, costura, brodat.

laboral /ɫa.βoˈɾaɫ/ /ɫə.βuˈɾaɫ/ adj
labour
Pertanyent o relacionat amb el treball.

laborar /ɫa.boˈɾaɾ/ /ɫa.βoˈɾa/ /ɫə.boˈɾa/ /ɫə.buˈɾa/ /ɫə.βuˈɾa/ v
labour

laboratori /ɫa.bo.ɾaˈtɔ.ɾi/ /ɫə.bo.ɾəˈtɔ.ɾi/ /ɫə.bu.ɾəˈtɔ.ɾi/ n masc
laboratory

laboratori d'idiomes n masc
language laboratory

lacar /ɫaˈka/ /ɫaˈkaɾ/ /ɫəˈka/ v
lacquer

lacerar /ɫa.seˈɾa/ /ɫa.seˈɾaɾ/ /ɫə.səˈɾa/ v
lacerate

lacrar /ɫaˈkɾa/ /ɫaˈkɾaɾ/ /ɫəˈkɾa/ v
seal

lacrosse n masc
lacrosse

lact- /ˈɫakt/ prefix
lact-

lactant /ɫakˈtan/ /ɫakˈtant/ /ɫəkˈtan/ /ɫəkˈtant/ n neut
nursling

lactància /ɫakˈtan.si.a/ /ɫəkˈtan.si.ə/ n fem
lactation

lacònic /ɫaˈkɔ.nik/ /ɫəˈkɔ.nik/ adj masc
laconic

laic /ˈɫajk/ adj masc
lay

lama /ˈɫa.ma/ /ˈɫa.mə/ n masc
lama

lambda /ˈlam.da/ /ˈlam.də/ n fem
lambda

lambdacisme /ɫam.daˈsiz.me/ /ɫəm.dəˈsiz.mə/ n masc
lambdacism

lament /ɫaˈmen/ /ɫaˈment/ /ɫəˈmen/ /ɫəˈment/ n masc
lament

lamentació /ɫa.men.ta.siˈo/ /ɫə.mən.tə.siˈo/ n fem
lamentation

lamentar /ɫa.menˈta/ /ɫa.menˈtaɾ/ /ɫə.mənˈta/ v
lament

laminar /ɫa.miˈna/ /ɫa.miˈnaɾ/ /ɫə.miˈna/ /ɫə.miˈnar/ adj
laminar
Format de làmines.

laminar /ɫa.miˈna/ /ɫa.miˈnaɾ/ /ɫə.miˈna/ /ɫə.miˈnar/ v
laminate
Reduir a làmines.

lampista /ɫamˈpis.ta/ n neut
electrician

lanceolat /ɫan.se.oˈɫat/ /ɫən.sə.uˈɫat/ adj masc
lanceolate
Amb aspecte de ferro de llança.

landa /ˈɫan.da/ /ˈɫan.də/ n fem
moor

lantani /ɫənˈta.ni/ n masc
lanthanum

laosià /ɫa.o.ziˈa/ /ɫə.o.ziˈa/ /ɫə.u.ziˈa/ adj masc
Laotian
Relatiu o pertanyent a Laos, la seva ètnia o la seva llengua.

laosià /ɫa.o.ziˈa/ /ɫə.o.ziˈa/ /ɫə.u.ziˈa/ n masc
Laotian
Persona que habita o és originària de Laos.
Persona que pertany a l'ètnia lao, majoritària a Laos.
(només singular) Llengua tai-kadai parlada principalment a Laos.

lapidar /ɫa.piˈða/ /ɫa.piˈðaɾ/ /ɫə.piˈða/ v
lapidate

lapislàtzuli /ɫa.pizˈɫa.d͡zu.ɫi/ n masc
lapis lazuli

laplacià /ɫa.pɫa.siˈa/ /ɫə.pɫə.siˈa/ adj masc
Laplacian
Relatiu o pertanyent a les teories de Pierre-Simon de Laplace.

laplacià /ɫa.pɫa.siˈa/ /ɫə.pɫə.siˈa/ n masc
Laplacian

lapsus /ˈɫap.sus/ n masc
lapsus

lapó /ɫaˈpo/ /ɫəˈpo/ adj masc
Laplandic
Relatiu o pertanyent a Lapònia.

lapó /ɫaˈpo/ /ɫəˈpo/ n masc
Laplandic
Persona que habita o és originària de Lapònia.
Llengua baltofinesa pròpia de Lapònia.

laringe /ɫaˈɾiɲ.d͡ʒe/ n fem
larynx

laringitis /ɫa.ɾiɲˈd͡ʒi.tis/ /ɫə.ɾiɲˈʒi.tis/ n fem
laryngitis

larva /ˈɫar.bə/ /ˈɫar.βa/ /ˈɫaɾ.va/ /ˈɫaɾ.və/ /ˈɫaɾ.βa/ n fem
larva

lasanya /ɫaˈza.ɲa/ n fem
lasagna

lascar /ɫasˈka/ /ɫasˈkaɾ/ /ɫəsˈka/ v
slacken

lasciu /ɫaˈsiw/ /ɫəsˈsiw/ adj masc
lascivious

lateral /la.teˈɾaɫ/ /ɫə.təˈɾaɫ/ adj
lateral

lateral /la.teˈɾaɫ/ /ɫə.təˈɾaɫ/ n neut
lateral back
(handbol) Cadascun dels dos jugadors d'un sistema ofensiu 3-3 situats als extrems de la primera línia ofensiva, l'un a la dreta i l'altre a l'esquerra.

lateralitat /ɫa.te.ɾa.ɫiˈtat/ /ɫə.tə.ɾə.ɫiˈtat/ n fem
laterality

lateralitzar /ɫa.te.ɾa.ɫiˈd͡za/ /ɫa.te.ɾa.ɫiˈza/ /ɫa.te.ɾa.ɫiˈzaɾ/ /ɫə.tə.ɾə.ɫiˈd͡za/ v
lateralize

latitud /ɫa.tiˈtut/ /ɫə.tiˈtut/ n fem
latitude

latosòl /ɫa.toˈsɔɫ/ /ɫə.toˈsɔɫ/ /ɫə.tuˈsɔɫ/ n masc
latosol

latrina /laˈtɾi.na/ /ləˈtɾi.nə/ n fem
latrine

lats /ˈɫats/ n masc
lats

lava /ˈɫa.va/ /ˈɫa.və/ /ˈɫa.βa/ /ˈɫa.βə/ n fem
lava

lavabo /ɫaˈva.bo/ /ɫaˈβa.βo/ /ɫəˈva.bo/ /ɫəˈva.bu/ n masc
washbasin toilet
Recipient per a contenir aigua amb la qual poder rentar-se la cara i les mans.
toilet
(per metonímia) Cambra d’una casa on hi ha una pica per a rentar-se i complir amb altres necessitats higièniques.

lavanda /ɫaˈvan.da/ /ɫaˈβan.da/ /ɫəˈvan.də/ /ɫəˈβan.də/ n fem
lavender

lawrenci n masc
lawrencium

laxar /ɫakˈsa/ /ɫakˈsaɾ/ /ɫəkˈsa/ v
loosen

lay-up n masc
lay up

laïcal /ɫa.iˈkaɫ/ /ɫə.iˈkaɫ/ adj
lay

laïcitat /ɫa.i.siˈtat/ /ɫə.i.siˈtat/ n fem
laicism

laïcitzar /ɫa.i.siˈd͡za/ /ɫa.i.siˈza/ /ɫa.i.siˈzaɾ/ /ɫə.i.siˈd͡za/ v
laicize

lecte /ˈɫɛk.te/ /ˈɫɛk.tə/ n masc
lect

lectiu /ɫekˈtiw/ /ɫəkˈtiw/ adj masc
school

lectoescriptura /ˌɫek.to.es.kɾipˈtu.ɾa/ /ˌɫɛk.tos.kɾipˈtu.ɾə/ /ˌɫɛk.tus.kɾipˈtu.ɾə/ n fem
literacy

lector /ɫekˈto/ /ɫekˈtoɾ/ adj masc
reader

lector /ɫekˈto/ /ɫekˈtoɾ/ n masc
reader
Persona que llegeix tot sol en silenci.
Assessor en una editorial, que llegeix llibres i valora la seva possible publicació.
foreign language assistant
Professor de llengua estrangera, que és nadiu de la llengua que ensenya.

lectura /ɫekˈtu.ɾa/ n fem
reading

lectura eficaç n fem
efficient reading

lectura labial n fem
lip reading

lectura lletrejada n fem
spelling phonetic alphabet
Acció de dir el nom de cada lletra d’una paraula.

lectura primerenca n fem
early reading

lectura tàctil n fem
finger reading

legal /ɫeˈɣaɫ/ adj
legal

legalitzar /ɫe.ɣa.ɫiˈd͡za/ /ɫe.ɣa.ɫiˈza/ /ɫe.ɣa.ɫiˈzaɾ/ /ɫə.ɣə.ɫiˈd͡za/ v
legalise

legalment /ɫeˌɣaɫˈmen/ /ɫeˌɣaɫˈment/ /ɫəˌɣaɫˈmen/ /ɫəˌɣaɫˈment/ adv
legally

legionari /ɫe.d͡ʒi.oˈna.ɾi/ /ɫe.ʒi.oˈna.ɾi/ /ɫə.ʒi.oˈna.ɾi/ /ɫə.ʒi.uˈna.ɾi/ adj masc
legionary
Relatiu o pertanyent a una legió.

legionari /ɫe.d͡ʒi.oˈna.ɾi/ /ɫe.ʒi.oˈna.ɾi/ /ɫə.ʒi.oˈna.ɾi/ /ɫə.ʒi.uˈna.ɾi/ n masc
legionary
Integrant d'una legió.

legislació educativa n fem
educational legislation

legislar /ɫe.d͡ʒizˈɫa/ /ɫe.d͡ʒizˈɫaɾ/ /ɫe.ʒizˈɫa/ v
legislate

legislatiu /ɫe.d͡ʒiz.ɫaˈtiw/ /ɫe.ʒiz.ɫaˈtiw/ /ɫə.ʒiz.ɫəˈtiw/ adj masc
legislative

legislatura /ɫe.d͡ʒiz.ɫaˈtu.ɾa/ /ɫe.ʒiz.ɫaˈtu.ɾa/ /ɫə.ʒiz.ɫəˈtu.ɾə/ n masc
legislature

legitimar /ɫe.d͡ʒi.tiˈma/ /ɫe.d͡ʒi.tiˈmaɾ/ /ɫe.ʒi.tiˈma/ /ɫə.ʒi.tiˈma/ v
legitimize
Fer legítim allò que no ho era.
Justificar alguna cosa conforme a les lleis.

legió /ɫe.d͡ʒiˈo/ /ɫe.ʒiˈo/ /ɫə.ʒiˈo/ n fem
legion

legítim /ɫeˈd͡ʒi.tim/ /ɫeˈʒi.tim/ /ɫəˈʒi.tim/ adj masc
legitimate

lek /ˈɫɛk/ n masc
lek

lema /ˈle.ma/ /ˈɫe.mə/ n masc
motto
(literatura) Argument, títol, epígraf o tema que precedeix una composició.
Paraules que acompanyen un emblema o divisa sintetitzant una idea.
lemma
(filologia) Unitat lèxica de l'entrada d'un diccionari representada per la forma canònica del lexema.
(filosofia, matemàtiques) Proposició prèvia per a demostrar una altra proposició o teorema.

lematitzar /ɫe.ma.tiˈd͡za/ /ɫe.ma.tiˈza/ /ɫe.ma.tiˈzaɾ/ /ɫə.mə.tiˈd͡za/ v
lemmatize

lempira /ɫemˈpi.ɾa/ /ɫəmˈpi.ɾə/ n masc
lempira

lent /ˈɫen/ /ˈɫent/ adj masc
slow
Que es mou molt a poc a poc.

lent /ˈɫen/ /ˈɫent/ n fem
lens
Vidre polit que altera la visió a través d'ell.

lent de contacte n fem
contact lens

lentament /ˌɫen.taˈmen/ /ˌɫen.taˈment/ /ˌɫen.təˈmen/ /ˌɫen.təˈment/ adv
slowly

lentitud /ɫen.tiˈtut/ /ɫən.tiˈtut/ n fem
slowness

leotards /ɫe.oˈtars/ /ɫe.oˈtaɾts/ /ɫə.oˈtaɾs/ /ɫə.uˈtars/ n masc
woollen tights

lepra /ˈɫe.pɾa/ /ˈɫe.pɾə/ n fem
leprosy

leprós /ɫeˈpɾos/ /ɫəˈpɾos/ adj masc
leper

leptorí /ɫep.toˈri/ /ɫəp.toˈri/ /ɫəp.tuˈri/ adj masc
leptorrhine

leptosòl /ɫep.toˈsɔɫ/ /ɫəp.toˈsɔɫ/ /ɫəp.tuˈsɔɫ/ n masc
leptosol

leptó n masc
lepton

les /las/ /ɫes/ /ɫəs/ /ˈɫes/ /ˈɫəs/ /ˈɫɛs/ adj
injured
(dret) Que ha rebut alguna mena d'insult o deshonor.
damaged
(dret) Que ha estat ferit.

les /las/ /ɫes/ /ɫəs/ /ˈɫes/ /ˈɫəs/ /ˈɫɛs/ article
the
Article determinat femení plural que serveix per actualitzar i concretar el contingut del substantiu que acompanya.

lesbi /ˈɫɛz.bi/ adj masc
Lesbian

lesbiana /ɫez.biˈa.na/ /ɫəz.biˈa.nə/ n fem
lesbian

lesbianisme /ɫez.bi.aˈniz.me/ /ɫəz.bi.əˈniz.mə/ n masc
lesbianism

lesbianitzar /ɫez.bi.a.niˈzaɾ/ /ɫez.βi.a.niˈd͡za/ /ɫez.βi.a.niˈza/ /ɫəz.bi.ə.niˈd͡za/ v
lesbianize

lesbià /ɫez.biˈa/ adj masc
lesbian

lesbofòbia /ɫez.boˈfɔ.bi.a/ /ɫəz.boˈfɔ.bi.ə/ /ɫəz.buˈfɔ.bi.ə/ /ɫəz.buˈfɔ.βi.ə/ n fem
lesbophobia

lesionar /ɫe.si.oˈna/ /ɫe.si.oˈnaɾ/ /ɫə.si.uˈna/ v
hurt

lesió /ɫe.ziˈo/ /ɫə.ziˈo/ n fem
wound

letal /leˈtaɫ/ /ɫəˈtaɫ/ adj
lethal

letalitat /ɫe.ta.ɫiˈtat/ /ɫə.tə.ɫiˈtat/ n fem
lethality
(neologisme, medicina) Qualitat de letal.

letargia /ɫe.taɾˈʒi.a/ /ɫə.təɾˈʒi.ə/ n fem
lethargy

letó /ɫəˈto/ adj masc
Latvian
Relatiu a Letònia o la seva llengua.

letó /ɫəˈto/ n masc
Latvian
Individu de Letònia.
(masculí singular) Llengua bàltica pròpia de Letònia.

leu /ˈɫɛw/ n masc
leu

leucorrea /ɫew.koˈre.a/ /ɫəw.koˈre.ə/ /ɫəw.kuˈre.ə/ n fem
leukorrhea

leucèmia /ɫewˈsɛ.mi.a/ n fem
leukemia

leucòcit /ɫewˈkɔ.sit/ /ɫəwˈkɔ.sit/ n masc
leucocyte leukocyte

lev /ˈɫɛf/ n masc
lev

levigar /ɫe.viˈɣaɾ/ /ɫe.βiˈɣa/ /ɫə.viˈɣa/ /ɫə.βiˈɣa/ v
levigate

levitar /ɫe.viˈtaɾ/ /ɫe.βiˈta/ /ɫə.viˈta/ /ɫə.βiˈta/ v
levitate

lexema /ɫekˈse.ma/ /ɫəkˈsɛ.mə/ n masc
lexeme

lexicalització /ɫek.si.ka.ɫi.d͡za.siˈo/ /ɫek.si.ka.ɫi.za.siˈo/ /ɫək.si.kə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
lexicalization

lexicalitzar /ɫek.si.ka.ɫiˈd͡za/ /ɫek.si.ka.ɫiˈza/ /ɫek.si.ka.ɫiˈzaɾ/ /ɫək.si.kə.ɫiˈd͡za/ v
lexicalize

lexicografia /ɫek.si.ko.ɣɾaˈfi.a/ /ɫək.si.ko.ɣɾəˈfi.ə/ /ɫək.si.ku.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
lexicography

lexicogràfic /ɫek.si.koˈɣɾa.fik/ /ɫək.si.koˈɣɾa.fik/ /ɫək.si.kuˈɣɾa.fik/ adj masc
lexicographic

lexicologia /ɫek.si.ko.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ɫek.si.ko.ɫoˈʒi.a/ /ɫək.si.ko.ɫoˈʒi.ə/ /ɫək.si.ku.ɫuˈʒi.ə/ n fem
lexicology

lexicó /ɫek.siˈko/ /ɫək.siˈko/ n masc
lexicon

li /ɫi/ pronoun
him

libació /ɫi.ba.siˈo/ /ɫi.βə.siˈo/ n fem
libation

libanès /ɫi.baˈnes/ /ɫi.bəˈnəs/ /ɫi.bəˈnɛs/ adj masc
Lebanese
Relatiu o pertanyent al Líban.

libanès /ɫi.baˈnes/ /ɫi.bəˈnəs/ /ɫi.bəˈnɛs/ n masc
Lebanese
Persona que habita o és originària del Líban.

liberal /ɫi.beˈɾaɫ/ /ɫi.βəˈɾaɫ/ adj
liberal

liberalitzar /ɫi.be.ɾa.ɫiˈzaɾ/ /ɫi.βe.ɾa.ɫiˈd͡za/ /ɫi.βe.ɾa.ɫiˈza/ /ɫi.βə.ɾə.ɫiˈd͡za/ v
liberalize

liberià /ɫi.be.ɾiˈa/ /ɫi.βə.ɾiˈa/ adj masc
Liberian
Relatiu o pertanyent a Libèria.

liberià /ɫi.be.ɾiˈa/ /ɫi.βə.ɾiˈa/ n masc
Liberian
Persona que habita o és originària de Libèria.

libi adj masc
Libyan
Relatiu o pertanyent a Líbia o la seva llengua.

libi n masc
Libyan
Persona que habita o és originària de Líbia.

libido /ɫiˈbi.ðo/ /ɫiˈbi.ðu/ /ɫiˈβi.ðu/ n fem
libido

libèl·lula /ɫiˈbɛɫ.ɫu.ɫa/ /ɫiˈbɛɫ.ɫu.ɫə/ /ɫiˈβɛ.ɫu.ɫa/ /ɫiˈβɛ.ɫu.ɫə/ n fem
dragon fly

licitador /ɫi.si.taˈðo/ /ɫi.si.taˈðoɾ/ /ɫi.si.təˈðo/ n masc
bidder

licitar /ɫi.siˈta/ /ɫi.siˈtaɾ/ v
bid

licor /ɫiˈkor/ n masc
liquor

lideratge /ɫi.ðeˈɾa.d͡ʒe/ /ɫi.ðəˈɾa.d͡ʒə/ n masc
leadership

liftar /ɫifˈta/ /ɫifˈtaɾ/ v
top

liftat /lifˈtat/ adj masc
with topspin

lila /ˈɫi.ɫə/ n masc
lilac

lilà /ɫiˈɫa/ n masc
lilac

limanda /ɫiˈman.da/ /ɫiˈman.də/ n fem
dab

limfa /ˈɫiɱ.fa/ /ˈɫiɱ.fə/ n fem
lymph

limfoma /ɫiɱˈfo.ma/ /ɫiɱˈfo.mə/ n masc
lymphoma

limfòcit /ɫiɱˈfɔ.sit/ n masc
lymphocyte

limitació /ɫi.mi.ta.siˈo/ /ɫi.mi.tə.siˈo/ n fem
limitation

limitació en l'activitat n fem
activity limitation

limitar /ɫi.miˈta/ /ɫi.miˈtaɾ/ v
limit
Posar límits, fites o termes en algun terreny.
Escassejar, donar amb limitació.

limítrof /ɫiˈmi.tɾof/ /ɫiˈmi.tɾuf/ adj masc
bordering

linalol /ɫi.naˈɫɔɫ/ /ɫi.nəˈɫɔɫ/ n masc
linalool

lineal /ɫi.neˈaɫ/ adj
linear

linebacker n neut
linebacker

linebacker exterior n neut
outside linebacker

linebacker interior n neut
inside linebacker

lingala /liŋˈɡa.la/ /liŋˈɡa.ɫə/ n masc
Lingala

lingot /ɫiŋˈɡot/ n masc
ingot

lingüístic /ɫiŋˈɡwis.tik/ adj masc
linguistic

lingüística /ɫiŋˈɡwis.ti.ka/ /ɫiŋˈɡwis.ti.kə/ n fem
linguistics
Disciplina que estudia el llenguatge.

lingüísticament /ɫiŋˌɡwis.ti.kaˈmen/ /ɫiŋˌɡwis.ti.kaˈment/ /ɫiŋˌɡwis.ti.kəˈmen/ /ɫiŋˌɡwis.ti.kəˈment/ adv
linguistically

links n masc
links

linx /ˈɫiŋks/ /ˈɫiŋks/ /ˈɫiŋs/ /ˈɫiɲʃ/ n masc
lynx

linxar /ɫiɲˈt͡ʃa/ /ɫiɲˈt͡ʃaɾ/ /ɫiɲˈʃa/ v
lynch

linòleum /ɫiˈnɔ.ɫe.um/ /ɫiˈnɔ.ɫə.um/ n masc
linoleum

liofilitzar /ɫi.o.fi.ɫiˈd͡za/ /ɫi.o.fi.ɫiˈza/ /ɫi.o.fi.ɫiˈzaɾ/ /ɫi.u.fi.ɫiˈd͡za/ v
freeze-dry

lipoma /ɫiˈpo.ma/ /ɫiˈpo.mə/ n masc
lipoma

lipòtids /ɫiˈpɔ.tits/ n masc
Lipotidae

liquen /ˈɫi.ken/ /ˈɫi.kən/ n masc
lichen

liquidar /ɫi.kiˈða/ /ɫi.kiˈðaɾ/ v
liquidate
Vendre un bé per obtenir liquiditat, diner líquid.
Resoldre un deute pendent.

liqüefacció /li.kwe.fak.siˈo/ /li.kwə.fək.siˈo/ n fem
liquefaction

lira /ˈli.ɾa/ /ˈɫi.ɾə/ n fem
lyre
Instrument cordòfon pinçat, que es toca amb un plectre, usat pels antics grecs, especialment per a acompanyar el cant i la recitació.
lira
Antiga unitat monetària de Malta.
Unitat monetària de Turquia.

liró /ɫiˈɾo/ n masc
edible dormouse

lis /ˈɫis/ n masc
fleur-de-lis
Flor de lis, en heràldica, representació de la flor de lliri.

lisboeta /ɫiz.boˈe.ta/ /ɫiz.boˈə.tə/ /ɫiz.buˈɛ.tə/ adj neut
Lisboner
Relatiu o pertanyent a Lisboa.

lisboeta /ɫiz.boˈe.ta/ /ɫiz.boˈə.tə/ /ɫiz.buˈɛ.tə/ n neut
Lisboner
Persona que habita o és originària de Lisboa.

lisosoma /ɫi.zoˈzo.ma/ /ɫi.zoˈzo.mə/ /ɫi.zuˈzo.mə/ n masc
lysosome

litas /ˈɫi.tas/ n masc
litas

literal /ɫi.teˈɾaɫ/ /ɫi.təˈɾaɫ/ adj
literal

literalment /ɫi.teˌɾaɫˈmen/ /ɫi.teˌɾaɫˈment/ /ɫi.təˌɾaɫˈmen/ /ɫi.təˌɾaɫˈment/ adv
literally

literari /ɫi.teˈɾa.ɾi/ /ɫi.təˈɾa.ɾi/ adj
literary

literatura /ɫi.te.ɾaˈtu.ɾa/ n fem
literature

literatura infantil i juvenil n fem
children's and juvenile literature

literatura popular /ɫi.tə.ɾəˌtu.ɾə n fem
folk literature

liti n masc
lithium

litigar /ɫi.tiˈɣa/ /ɫi.tiˈɣaɾ/ v
litigate

litigi /ɫiˈti.d͡ʒi/ /ɫiˈti.ʒi/ n masc
litigation

litografiar /ɫi.to.ɣɾa.fiˈa/ /ɫi.to.ɣɾa.fiˈaɾ/ /ɫi.to.ɣɾə.fiˈa/ /ɫi.tu.ɣɾə.fiˈa/ v
lithograph

litoral /li.toˈɾaɫ/ /ɫi.tuˈɾaɫ/ adj
coastline

litostratigrafia /ɫi.tos.tɾa.ti.ɣɾaˈfi.a/ /ɫi.tos.tɾə.ti.ɣɾəˈfi.ə/ /ɫi.tus.tɾə.ti.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
lithostratigraphy

litosòl /ɫi.toˈsɔɫ/ /ɫi.tuˈsɔɫ/ n masc
lithosol

lituà adj masc
Lithuanian
Relatiu a Lituània o la seva llengua.

lituà n masc
Lithuanian
Individu de Lituània.
(masculí singular) Llengua bàltica pròpia de Lituània.

litúrgia /ɫiˈtur.ʒi.ə/ /ɫiˈtuɾ.d͡ʒi.a/ n fem
liturgy

livermori /ɫi.vəɾˈmɔ.ɾi/ /ɫi.βerˈmɔ.ɾi/ /ɫi.βeɾˈmɔ.ɾi/ /ɫi.βərˈmɔ.ɾi/ n masc
livermorium

livià /ɫi.viˈa/ /ɫi.viˈa/ /ɫi.βiˈa/ n masc
Livvi

lixisòl /ɫik.siˈsɔɫ/ n masc
lixisol

lixiviar /ɫik.si.viˈa/ /ɫik.si.viˈaɾ/ /ɫik.si.βiˈa/ v
leach

llac n masc
lake loch

llacor /ʎaˈko/ /ʎaˈkoɾ/ /ʎəˈko/ n fem
slime
Llot enganxós.

llacuna /ʎaˈku.na/ /ʎəˈku.nə/ n fem
lacuna

lladradissa /ʎa.ðɾaˈði.sa/ /ʎə.ðɾəˈði.sə/ n fem
baying

lladrar /ʎaˈðɾa/ /ʎaˈðɾaɾ/ v
bark
Fer lladrucs el gos.

lladre /ˈʎa.ðɾe/ n neut
thief

lladregada /ʎa.ðɾeˈɣa.ða/ /ʎə.ðɾəˈɣa.ðə/ n fem
thievery
(col·loquial) Acció pròpia d’un lladre.

lladruc /ʎaˈðɾuk/ /ʎəˈðɾuk/ n masc
bark

llaga /ˈʎa.ɣa/ /ˈʎa.ɣə/ n fem
sore

llagar /ʎaˈɣa/ /ʎaˈɣaɾ/ /ʎəˈɣa/ v
sore

llagosta /ʎaˈɣos.ta/ n fem
locust
Insecte ortòpter de la família dels acrídids caracteritzat per l’hàbit migratori i la formació de plagues, amb el tercer parell de potes més desenvolupat per a poder saltar millor (Caelifera).
spiny lobster
Crustaci marí de l’ordre dels decàpodes, d’antenes llargues i fortes, molt apreciat en gastronomia (Palinurus elephas).

llagoter /ʎa.ɣoˈte/ /ʎa.ɣoˈteɾ/ /ʎə.ɣoˈte/ /ʎə.ɣuˈte/ adj masc
flattering

llagrimejar /ʎa.ɣɾi.meˈd͡ʒaɾ/ /ʎa.ɣɾi.meˈʒa/ /ʎə.ɣɾi.məˈʒa/ v
cry

llagut /ʎəˈɣut/ n masc
shallop

llama /ˈʎa.ma/ /ˈʎa.mə/ n fem
llama
Mamífer de la família dels camèlids (Lama glama) que serveix com a bèstia de càrrega a les zones andines.

llambregar /ʎam.bɾeˈɣa/ /ʎam.bɾeˈɣaɾ/ /ʎəm.bɾəˈɣa/ v
peek

llambrenc /ʎamˈbɾeŋ/ /ʎamˈbɾeŋk/ /ʎəmˈbɾəŋk/ /ʎəmˈbɾɛŋ/ /ʎəmˈbɾɛŋk/ adj masc
ginger

llamia porquina n fem
Pacific sand shark

llaminejar /ʎa.mi.neˈd͡ʒa/ /ʎa.mi.neˈd͡ʒaɾ/ /ʎa.mi.neˈʒa/ /ʎə.mi.nəˈd͡ʒa/ /ʎə.mi.nəˈʒa/ v
delicacies

llaminer /ʎa.miˈne/ /ʎa.miˈneɾ/ /ʎə.miˈne/ adj masc
sweet-toothed
Que li agraden les llaminadures.

llamp /ˈʎam/ /ˈʎamp/ /ˈʎamp/ n masc
lightning

llampec /ʎamˈpek/ /ʎəmˈpək/ /ʎəmˈpɛk/ n masc
gleam
Resplendor intensa de durada breu, que es pot produir en qualsevol lloc.

llamprea /ʎamˈpɾe.a/ /ʎəmˈpɾɛ.ə/ n fem
river lamprey
Espècie d’àgnats de color gris fosc al dors, amb dues aletes dorsals i una aleta caudal (Lampetra fluviatilis).

llampresa /ʎamˈpɾe.za/ /ʎəmˈpɾɛ.zə/ n fem
sea lamprey
Espècie d’àgnat de la família dels petromizòntids de color grisenc amb el dors marbrejat de negre (Petromyzon marinus).

llampresa ucraïnesa n fem
Ukrainian brook lamprey

llampuga /ʎamˈpu.ɣa/ /ʎəmˈpu.ɣə/ n fem
common dolphin fish

llampuga borda n fem
pompano dolphin-fish

llampuga reial n fem
opah

llamàntol /ʎaˈman.toɫ/ /ʎəˈman.toɫ/ /ʎəˈman.tuɫ/ n masc
European lobster

llana /ˈʎa.na/ n fem
wool
Fibra natural obtinguda a partir del pèl d'alguns animals utilitzada habitualment per a fer teixits.
plasterer trowel
Eina per repartir el guix sobre una paret quan s'està construint.

llancejar /ʎan.seˈd͡ʒa/ /ʎan.seˈd͡ʒaɾ/ /ʎan.seˈʒa/ /ʎən.səˈd͡ʒa/ /ʎən.səˈʒa/ v
lance

llanda /ˈʎan.da/ /ˈʎan.də/ n fem
rim
Peça metàl·lica que forma part de la roda d'un vehicle.

llanejar /ʎa.neˈd͡ʒa/ /ʎa.neˈd͡ʒaɾ/ /ʎa.neˈʒa/ /ʎə.nəˈd͡ʒa/ /ʎə.nəˈʒa/ v
taste bad

llangardaix /ʎaŋ.ɡaɾˈðajʃ/ n masc
lizard

llanterna /ʎanˈtɛr.na/ /ʎanˈtɛɾ.na/ /ʎanˈtɛɾ.nɛ/ /ʎənˈtɛr.nə/ n fem
torch
Llum elèctric portàtil.

llança /ˈʎan.sa/ n fem
lance spear
Arma composta d'una asta que té, si més no, en una de les seves extremitats un relló.

llançada /ʎanˈsa.ða/ /ʎənˈsa.ðə/ n fem
throw

llançador /ʎan.saˈðo/ /ʎan.saˈðoɾ/ /ʎən.səˈðo/ n masc
shooter
(esports de pilota) Jugador que impulsa la pilota o la bola cap a la porteria o la cistella contrària en el transcurs del joc, amb l'objectiu de puntuar.
pitcher
(beisbol) Defensor situat al monticle del llançador, que s'encarrega d'impulsar la pilota en direcció al receptor.

llançador de relleu n masc
relief pitcher

llançador guanyador n masc
winning pitcher

llançador obridor n masc
starter

llançador perdedor n masc
losing pitcher

llançament /ʎan.saˈmen/ /ʎan.saˈment/ /ʎən.səˈmen/ /ʎən.səˈment/ n masc
kick throw
(esports de pilota) Acció i efecte d'impulsar una pilota, una bola, un volant o un disc aturat o pràcticament aturat.
throw
(esports de pilota, dards) Acció i efecte d'impulsar un projectil en direcció al blanc amb la intenció de tocar-lo.
kick
(esports de pilota) Acció d'executar un servei amb la mà o amb el peu.
pitch
(beisbol) Acció del llançador d'impulsar la pilota en direcció al receptor.

llançament a distància n masc
long throw

llançament amb bot n masc
bounce shot

llançament amb caiguda n masc
dive shot

llançament amb canvi n masc
change-up

llançament creuat n masc
crosscourt shot

llançament de cargol n masc
screwball

llançament de corba n masc
curveball

llançament de dos punts n masc
two-point basket

llançament de l'estic n masc
throwing the stick

llançament de maluc n masc
hip throw

llançament de nus n masc
flutterball

llançament de palmell n masc
palm ball

llançament de revés n masc
reverse hit

llançament de rosca n masc
spinned shot

llançament de tres punts n masc
three-point basket

llançament de vaselina n masc
lob shot

llançament directe n masc
direct shot

llançament dolent n masc
wild pitch

llançament en fase aèria n masc
fly shot

llançament en suspensió n masc
jump shot

llançament il·legal n masc
illegal pitch

llançament lent n masc
slow pitch

llançament lliscat n masc
slider

llançament rectificat n masc
fallaway shot

llançament ràpid n masc
fast pitch

llançar /ʎanˈsa/ /ʎanˈsaɾ/ v
throw
Tirar una cosa amb impuls.
(esports de pilota, dards) Impulsar un projectil en direcció al blanc amb la intenció de tocar-lo.
launch
Difondre, donar a conèixer.
shoot
(esports de pilota) Impulsar una pilota, una bola, un volant o un disc aturat o pràcticament aturat en el transcurs d'una acció de joc.
kick
(esports de pilota) Executar un servei amb la mà o amb el peu.
pitch
(beisbol) Impulsar la pilota, el llançador, en direcció al receptor.

llapis n masc
pencil
Estri per escriure o dibuixar format per un tros de grafit.

llapis aquarel·lable n masc
water-soluble crayon

llar /ˈʎar/ n fem
fireplace
Lloc d'una casa amb un paviment on es fa foc per cuinar o per escalfar-se.
home
La casa considerada com a lloc d'habitatge familiar.

llar d'infants n fem
kindergarden
Cicle no obligatori que forma part de l'educació infantil i que acull infants fins a 3 anys, en el qual es prioritza el desenvolupament del moviment, el control corporal, les primeres manifestacions de la comunicació i del llenguatge, les pautes elementals de convivència i relació social i el descobriment de l'entorn immediat.

llard /ˈʎart/ n masc
lard

llarg /ˈʎark/ adj masc
long
Que té una llargada superior a la normal.

llargada /ʎaɾˈɣa.ða/ /ʎərˈɡa.ðə/ n fem
length

llastar /ʎasˈta/ /ʎasˈtaɾ/ /ʎəsˈta/ v
ballast

llastimar /ʎas.tiˈma/ /ʎas.tiˈmaɾ/ /ʎəs.tiˈma/ /ʎəs.tiˈma/ v
hurt
(valencià) Fer-se o prendre mal.
pity
(balear, alguerès) Manifestar pena o llàstima.

llatinisme /ʎa.tiˈniz.me/ /ʎə.tiˈniz.mə/ n masc
Latinism
Paraula o expressió llatina utilitzada en una altra llengua.

llatinització /ʎa.ti.ni.d͡za.siˈo/ /ʎa.ti.ni.za.siˈo/ /ʎə.ti.nid.zə.siˈo/ n fem
Latinization

llatinitzar /ʎa.ti.niˈd͡za/ /ʎa.ti.niˈza/ /ʎa.ti.niˈzaɾ/ /ʎə.ti.niˈd͡za/ v
latinize

llatí /ʎaˈti/ adj masc
Latin
Relatiu al Laci, al seu poble o la seva llengua.

llatí /ʎaˈti/ n masc
Latin
(lingüística) Llengua indoeuropea de la branca itàlica, parlada antigament pels romans.
Latino
Abreviació per llatinoamericà.

llatí clàssic n masc
Classical Latin

llatí medieval n masc
Medieval Latin

llatí tardà n masc
Late Latin

llatí vulgar n masc
Vulgar Latin

llauna /ˈʎaw.na/ /ˈʎaw.nə/ n fem
tinplate tin
Làmina d’acer amb una capa d’estany.
tin
Recipient hermètic d’acer amb estany per a conservar aliments o contenir líquids.
annoyance
Cosa molesta per pesada i avorrida.

llaunar /ʎawˈna/ /ʎawˈnaɾ/ /ʎəwˈna/ v
refine

llaurador /ʎaw.ɾaˈðo/ /ʎaw.ɾaˈðoɾ/ /ʎəw.ɾəˈðo/ n masc
ploughman
Qui llaura la terra.

llaurar /ʎawˈɾa/ /ʎawˈɾaɾ/ /ʎəwˈɾa/ v
plough
(agricultura) Solcar la terra amb l'arada.
drag
(nàutica) Desplaçar-se un vaixell arrossegant l’àncora mal fixada.

llavi /ˈʎa.vi/ /ˈʎa.vi/ /ˈʎa.βi/ n masc
lip

llavió /ʎa.viˈo/ /ʎa.βiˈo/ /ʎə.viˈo/ /ʎə.βiˈo/ n masc
corkwing

llavor /ʎaˈvoɾ/ /ʎaˈβo/ /ʎəˈvo/ /ʎəˈvoɾ/ n fem
seed
Embrió vegetal, futura planta i fruit d'aquesta.

llavorar /ʎa.voˈɾaɾ/ /ʎa.βoˈɾa/ /ʎə.voˈɾa/ /ʎə.vuˈɾa/ /ʎə.βuˈɾa/ v
carve

llavors /ʎaˈvoɾs/ /ʎaˈvɔɾs/ /ʎaˈβos/ /ʎaˈβɔs/ /ʎəˈvos/ /ʎəˈvɔs/ /ʎəˈβos/ /ʎəˈβɔs/ adv
then
aleshores, en aquest cas

llaç /ˈʎas/ n masc
loop

llaçar /ʎaˈsa/ /ʎaˈsaɾ/ /ʎəˈsa/ v
tie

llaüt /ʎaˈut/ /ʎəˈut/ n masc
lute
Instrument musical de corda, de caixa bombada per la part de sota, que es toca polsant les cordes.

llebeig /ʎeˈbet͡ʃ/ /ʎəˈbət͡ʃ/ /ʎəˈbɛt͡ʃ/ /ʎəˈβɛt͡ʃ/ n masc
libecchio

llebre /ˈʎe.bɾe/ n fem
hare
Mamífer lagomorf del gènere Lepus. La característica morfològica distintiva de les llebres (que les diferencia a simple vista dels conills) és la presència d'unes orelles grosses amb la punta negra a més de tenir el cos llarg i comprimit lateralment.

llec /ˈʎek/ adj masc
layman

lledoner /ʎe.ðoˈne/ /ʎe.ðoˈneɾ/ /ʎə.ðoˈne/ /ʎə.ðuˈne/ n masc
European nettle tree

llegar /ʎeˈɣa/ /ʎeˈɣaɾ/ /ʎəˈɣa/ v
bequeath

llegat /ʎeˈɣat/ /ʎəˈɣat/ n masc
legacy

llegenda n fem
legend

llegenda contemporània /ʎəˌʒen.də.kun.təm.pəˈɾa.ni.ə/ n fem
urban legend

llegendari /ʎe.d͡ʒenˈda.ɾi/ /ʎe.ʒenˈda.ɾi/ /ʎə.ʒənˈda.ɾi/ adj masc
legendary

llegir /ʎeˈd͡ʒiɾ/ /ʎeˈʒi/ /ʎiˈd͡ʒi/ /ʎəˈd͡ʒi/ /ʎəˈʒi/ v
read

llegir el green v
read the green

llegum /ʎeˈɣum/ /ʎəˈɣum/ n masc
legume

lleguminoses n fem
Fabaceae
Família o ordre botànic de plantes amb fruits en llegum

llegítima /ʎeˈd͡ʒi.ti.ma/ /ʎeˈʒi.ti.ma/ /ʎəˈʒi.ti.mə/ n fem
forced heirship

llei /ˈʎej/ /ˈʎəj/ /ˈʎɛj/ n fem
law act
Norma d'obligat compliment.
law
Regla general que explica els fenòmens de la naturalesa.
fineness
Relació d'un metall preciós respecte altres additius o impureses.

llei d'educació n fem
education law

llei de l'avantatge n fem
advantage

lleial /ʎeˈjaɫ/ /ʎəˈjaɫ/ adj
loyal

lleialment /ʎeˌjaɫˈmen/ /ʎeˌjaɫˈment/ /ʎəˌjaɫˈmen/ /ʎəˌjaɫˈment/ adv
loyally

lleialtat /ʎe.jaɫˈtat/ /ʎə.jəɫˈtat/ n fem
loyalty

lleig /ˈʎet͡ʃ/ adj masc
ugly

lleixa /ˈʎe.ʃə/ /ˈʎej.ʃa/ n fem
shelf

lleixivar /ʎe.ʃiˈβa/ /ʎej.ʃiˈvaɾ/ /ʎej.ʃiˈβa/ /ʎə.ʃiˈva/ /ʎə.ʃiˈβa/ v
leach

llenceria /ʎen.seˈɾi.a/ /ʎən.səˈɾi.ə/ n fem
linen linen shop
Conjunt de roba d’ús domèstic: de llit, de bany, de taula.
linen closet
Lloc on es desa la roba d’ús domèstic.

llengua /ˈʎeŋ.ɡo/ /ˈʎeŋ.ɡwa/ /ˈʎeŋ.ɡwɛ/ /ˈʎɛŋ.ɡwə/ /ˈʎɛŋ.ɡə/ n fem
language tongue
Llenguatge (ús impropi).
tongue language
(anatomia) Òrgan muscular de la boca que permet articular determinats sons i percebre el gust.
elongate tonguesole
Peix pleuronectiforme de la família dels cinoglòssids (Symphurus ligulatus).

llengua artificial n fem
artificial language

llengua comuna n fem
common language

llengua de Sant Pau n fem
four-eyed sole

llengua de bacallà n fem
ling
Peix d’aigües profundes de la família dels gàdids, de cos allargat, de color bru verdós (Molva molva).

llengua de gat n fem
spotted tonguesole

llengua de signes n fem
sign language

llengua de signes catalana n fem
Catalan Sign Language

llengua de signes francesa n fem
French Sign Language

llengua estrangera n fem
foreign language

llengua materna /ˌʎeŋ.ɡwa /ˌʎeŋ.ɡwə n fem
first language

llengua minoritzada n fem
minoritized language

llengua oficial n fem
official language

llengua vehicular n fem
language of education
(educació) Llengua que s'utilitza per a transmetre els coneixements de les diferents matèries en un centre educatiu.

llenguada /ʎeŋˈɡwa.ða/ /ʎəŋˈɡwa.ðə/ n fem
Klein's sole

llenguado /ʎeŋˈɡwa.ðo/ /ʎəŋˈɡwa.ðo/ /ʎəŋˈɡwa.ðu/ n masc
common sole sole
Peix de la família dels soleids de cos molt aplanat i els ulls al costat dret (Solea solea).
sand sole
Peix de la família dels soleids de cos ovalat lleugerament arrodonit (Pegusa lascaris).
scaldback
Peix de la família dels bòtids (Arnoglossus kessleri).
snouted sole
Peix de la família dels soleids d’uns 20 cm. de longitud (Pegusa nasuta).

llenguado d'arena n masc
thickback sole

llenguado de fonera n masc
whiskered sole

llenguado menut n masc
solenette

llenguado portuguès n masc
Portuguese sole

llenguado senegalès n masc
Senegal sole

llenguado tasconer n masc
wedge sole

llenguatge /ʎeŋˈɡwa.d͡ʒe/ n masc
language
Facultat humana de comunicar-se amb un codi lingüístic compartit per una comunitat.
Terminologia pròpia d’un camp, disciplina, activitat.
idiom
Manera d’expressar-se.

llenguatge corporal n masc
body language

llenguatge d'alt nivell /ʎeŋˌɡwa.d͡ʒe /ʎəŋˌɡwa.d͡ʒə n masc
high-level language

llenguatge d'autors n masc
author language

llenguatge de baix nivell n masc
low level language

llenguatge de signes n masc
sign language

llenguatge script n masc
script language

llengüeta /ʎeŋˈɡwe.ta/ /ʎəŋˈɡwə.tə/ /ʎəŋˈɡwɛ.tə/ n fem
barb
Punta en angle agut d’una fletxa, d’un ham, que evita que es pugui extreure fàcilment.

llentia /ʎenˈti.a/ /ʎənˈti.ə/ n fem
lentil

llenya /ˈʎe.ɲa/ /ˈʎe.ɲə/ /ˈʎɛ.ɲə/ n fem
firewood
Fusta que es destina a fer foc.

llenyar /ʎeˈɲa/ /ʎeˈɲaɾ/ /ʎəˈɲa/ v
make firewood

llenyataire /ʎe.ɲaˈtaj.ɾe/ /ʎə.ɲəˈtaj.ɾə/ n neut
woodsman

llenyós /ʎeˈɲos/ /ʎəˈɲos/ adj masc
woody
Que té consistència de llenya; s'aplica a la part dels arbres anomenada fusta; no herbaci.
Referit en general a les plantes, grup que inclou mates, arbusts, i arbres.

llenç /ˈʎɛns/ n masc
canvas linen

llençar /ʎenˈsa/ /ʎenˈsaɾ/ v
throw away

llençol /ʎenˈsɔɫ/ /ʎənˈsɔɫ/ n masc
sheet bedsheet

lleopard /ʎe.oˈpaɾt/ /ʎə.oˈpaɾt/ /ʎə.uˈpart/ n masc
leopard panther

llepafils /ˌʎe.paˈfiɫs/ adj
squeamish
(també substantivat) Aquell qui és massa escrupolós amb el menjar.
fussy
El qui és massa crític i busca tots els possibles defectes en qualsevol cosa.

llepar /ʎeˈpa/ /ʎeˈpaɾ/ /ʎəˈpa/ v
lick
Passar la llengua per una superfície.

llepolia /ʎe.poˈɫi.a/ /ʎə.poˈɫi.ə/ /ʎə.puˈɫi.ə/ n fem
delicacy
Menjar, generalment dolç, que es pren pel seu gust més que per nodrir.

llesca /ˈʎes.ka/ /ˈʎes.kə/ /ˈʎɛs.kə/ n fem
slice
Tros tallat de pa de gruix uniforme.

llescador /ʎes.kaˈðo/ /ʎes.kaˈðoɾ/ /ʎəs.kəˈðo/ n masc
slicer

llescadora /ʎes.kaˈðo.ɾa/ /ʎəs.kəˈðo.ɾə/ n fem
slicer

llescar /ʎesˈka/ /ʎesˈkaɾ/ /ʎəsˈka/ v
slice

llest /ˈʎest/ adj masc
clever
Espavilat, intel·ligent per comprendre i descobrir coses.
ready
Preparat, acabat, a punt.

llet n fem
milk

lletra /ˈʎe.tɾa/ /ˈʎə.tɾə/ /ˈʎɛ.tɾə/ n fem
letter character
Grafia, cadascun dels signes d'un alfabet
letter
carta, missiva
lyrics
Text que acompanya qualsevol tipus de música, en especial les cançons, i, sovint, també les indicacions musicals associades.

lletrejar /ʎe.tɾeˈd͡ʒa/ /ʎe.tɾeˈd͡ʒaɾ/ /ʎe.tɾeˈʒa/ /ʎə.tɾəˈd͡ʒa/ /ʎə.tɾəˈʒa/ v
spell
Dictar les lletres amb les que s'escriu una paraula.

lletxa /ˈʎe.t͡ʃa/ /ˈʎe.t͡ʃə/ n fem
vadigo

lleu /ˈʎew/ adj
trivial
De poca importància.

lleuger /ʎawˈd͡ʒe/ /ʎawˈd͡ʒeɾ/ /ʎewˈd͡ʒe/ /ʎewˈd͡ʒeɾ/ /ʎuˈʒer/ /ʎəwˈʒe/ adj masc
light
De poc pes.

lleugerament /ʎewˌd͡ʒe.ɾaˈmen/ /ʎewˌd͡ʒe.ɾaˈment/ /ʎəwˌʒe.ɾəˈmen/ /ʎəwˌʒe.ɾəˈment/ adv
slightly

lleugeresa /ʎew.d͡ʒeˈɾe.za/ /ʎəw.ʒəˈɾə.zə/ /ʎəw.ʒəˈɾɛ.zə/ n fem
lightness

lleument /ˌʎewˈmen/ /ˌʎewˈment/ adv
lightly

lleure /ˈʎew.ɾe/ /ˈʎəw.ɾə/ /ˈʎɛw.ɾə/ n masc
leisure

lleure /ˈʎew.ɾe/ /ˈʎəw.ɾə/ /ˈʎɛw.ɾə/ v
have time

lleva /ˈʎe.va/ /ˈʎe.və/ /ˈʎe.βa/ /ˈʎe.βə/ n fem
levy

llevador /ʎe.vaˈðoɾ/ /ʎe.βaˈðo/ /ʎe.βaˈðoɾ/ /ʎə.vəˈðo/ /ʎə.βəˈðo/ n masc
midwife
(habitualment femení) Tècnic sanitari que assisteix professionalment a una partera.

llevaneu /ˌʎe.vaˈnew/ /ˌʎe.vəˈnew/ /ˌʎe.βaˈnew/ /ˌʎe.βəˈnew/ n fem
snow plow snowplow

llevant /ʎeˈvant/ /ʎeˈβan/ /ʎeˈβant/ /ʎəˈvant/ /ʎəˈβan/ n masc
East
Part de l'horitzó per on surt el sol.
Easterly
Vent que ve de llevant del sol.

llevat /ʎeˈvat/ /ʎeˈβat/ /ʎəˈvat/ /ʎəˈβat/ n masc
leaven yeast
Pasta fermentada que es barreja amb una nova per fer-la fermentar.

llevat /ʎeˈvat/ /ʎeˈβat/ /ʎəˈvat/ /ʎəˈβat/ preposition
save
exceptuant

llevat que conjunction
unless

llevataps /ˌʎe.vaˈtaps/ /ˌʎe.vəˈtaps/ /ˌʎe.βaˈtaps/ /ˌʎe.βəˈtaps/ n masc
corkscrew

lleó /ʎəˈo/ n masc
lion
Mamífer carnívor de la família dels felins de grans dimensions (Panthera leo). És salvatge i molt ferotge. El mascle adult es caracteritza per la crinera que li volta el cap i el coll. Se'l considera el rei dels animals.

lleó /ʎəˈo/ n neut
Leo
Persona del signe zodiacal de Lleó.

lleó marí australià n masc
Australian sea lion

lleó marí de Califòrnia n masc
California sea lion

lleó marí de Nova Zelanda n masc
New Zealand sea lion

lleó marí de Steller n masc
Steller sea lion

lleó marí sud-americà n masc
South American sea lion

lli /ˈʎi/ n masc
flax
Planta, de la tija de la qual se n'obtenen fibres tèxtils.

llibertat /ʎi.beɾˈtat/ n fem
freedom liberty
Estat o qualitat de ser lliure.

llibertat d'aprenentatge n fem
freedom of learning

llibertat d'ensenyament n fem
freedom of teaching

llibertat de càtedra n fem
academic freedom

llibertat de recerca n fem
freedom of inquiry

llibre /ˈʎi.bɾe/ n masc
book
Reproducció impresa d'una obra en fulls de paper reunits per plecs formant un tot amb la finalitat de ser llegits.

llibre de text n masc
course book

llibre electrònic n masc
e-book

llibre programat n masc
programmed book

llibre ramificat n masc
branched book

llibreria /ʎi.bɾeˈɾi.a/ /ʎi.βɾəˈɾi.ə/ n fem
bookcase
Moble per a desar o exposar llibres.
bookstore bookshop
Botiga on es poden comprar llibres.

llibresc /ʎiˈbɾesk/ /ʎiˈbɾəsk/ /ʎiˈbɾɛsk/ /ʎiˈβɾɛsk/ adj masc
bookish

llibreta /ʎiˈbɾe.ta/ /ʎiˈbɾə.tə/ /ʎiˈbɾɛ.tə/ /ʎiˈβɾɛ.tə/ n fem
notebook
Conjunt de fulls de paper enquadernats destinats a escriure-hi.

llibreter /ʎi.bɾeˈteɾ/ /ʎi.βɾeˈte/ /ʎi.βɾəˈte/ n masc
bookseller

llicenciat /ʎi.sen.siˈat/ /ʎi.sən.siˈat/ n masc
licenciate

llicenciatura /ʎi.sen.si.aˈtu.ɾa/ /ʎi.sən.si.əˈtu.ɾə/ n fem
bachelor's degree

llicenciós /ʎi.sen.siˈos/ /ʎi.sən.siˈos/ adj masc
licentious

llicorella /ʎi.koˈɾe.ʎa/ /ʎi.koˈɾe.ʎə/ /ʎi.kuˈɾe.ʎə/ n fem
slate

llicència /ʎiˈsɛn.si.a/ /ʎiˈsɛn.si.ə/ n fem
license

lliga /ˈʎi.ɣa/ /ˈʎi.ɣə/ n fem
league
Campionat esportiu, especialment el nacional de futbol.

lligacama /ˌʎi.ɣaˈka.ma/ /ˌʎi.ɣəˈka.mə/ n fem
garter
Complement del vestit (cinta o cordill) que rodeja la cama i prem contra ella el mitjó o mitja per tal de subjectar-lo i evitar que caigui.

lligadura /ʎi.ɣaˈðu.ɾa/ /ʎi.ɣəˈðu.ɾə/ n fem
headdress
Peça de vestir que es posa al cap.
tie
(música) Línia que uneix dues notes del mateix to, en una partitura, per indicar que cal interpretar-les com una sola unint la durada.

lligams /ʎiˈɣams/ n masc
garters

lligar /ʎiˈɣa/ /ʎiˈɣaɾ/ v
tie
Assegurar amb una corda o similar.
flirt
Flirtejar

lligar caps v
tie up loose ends

llim /ˈʎim/ n masc
silt
Tipus de terreny format per la unió d'aigua i terra, barrejat amb restes orgàniques vegetals.

llima /ˈʎi.ma/ /ˈʎi.mə/ n fem
file
Eina per llimar o reduir diferències al material, de manera que quedi un acabat llis.
lime
Fruit de la llimera, semblant a una llimona verdosa i àcida.
oilfish
(peixos) Peix de la família dels gempílids, de color marró amb aletes negres, de pell rugosa amb escuts tèrmics (Ruvettus pretiosus).

llimac /ʎiˈmak/ n masc
slug

llimada /ʎiˈma.ða/ /ʎiˈma.ðə/ n fem
filling
Acció de llimar.
swing
(billar) Moviment de preparació d'un cop consistent a fer anar el tac endavant i enrere en la direcció escollida abans d'arribar a colpejar la bola.

llimadura /ʎi.maˈðu.ɾa/ /ʎi.məˈðu.ɾə/ n fem
fillings
(plural) Conjunt de partícules despreses per una llima.

llimbs /ˈʎims/ n masc
limbo

llimona /ʎiˈmo.na/ n fem
lemon
Fruit del llimoner. Es caracteritza per la seva pell lluent, amb petits sotets i de color groc intens i pel seu sabor àcid.

llimonada /ʎi.moˈna.ða/ /ʎi.moˈna.ðə/ /ʎi.muˈna.ðə/ n fem
lemonade

llinatge /ʎiˈna.d͡ʒe/ /ʎiˈna.d͡ʒə/ n masc
lineage

llinda /ˈʎin.da/ /ˈʎin.də/ n fem
lintel

llindar /ʎinˈda/ /ʎinˈdaɾ/ n masc
threshold doorstep
Peça travessera de baix de la porta.
Valor extrem d’una magnitud a partir del qual canvien les seves característiques.
Límit de percepció d’un estímul.

lliri n masc
iris lily

llis /ˈʎis/ adj masc
smooth

lliscada /ʎisˈka.ða/ /ʎisˈka.ðə/ n fem
slide
(beisbol) Acció d'un corredor de deixar-se caure relliscant sobre la superfície del camp de joc a la vora d'una base, amb l'objectiu d'evitar ser tocat per un defensor en el moment d'entrar en contacte amb el coixí.

lliscada amb la cama flexionada n fem
bent leg slide

lliscada de cap n fem
headfirst slide

lliscada de ganxo n fem
hook slide

lliscament /ʎis.kaˈmen/ /ʎis.kaˈment/ /ʎis.kəˈmen/ /ʎis.kəˈment/ n masc
sliding

lliscar /ʎisˈka/ /ʎisˈkaɾ/ v
slide
Desplaçar-se de forma continua pel terra amb un fregament molt baix.
(beisbol) Deixar-se caure relliscant sobre la superfície del camp de joc a la vora d'una base, un corredor, amb l'objectiu d'evitar ser tocat per un defensor en el moment d'entrar en contacte amb el coixí.

lliscós /ʎisˈkos/ adj masc
slippery

llissa capplà n fem
thinlip grey mullet

llissa fusany n fem
leaping mullet

llissa galta-roja n fem
golden grey mullet

llissa llobarrera n fem
flathead grey mullet

llissa morruda n fem
boxlip mullet

llissa vera n fem
thicklip grey mullet

llista /ˈʎis.ta/ n fem
list
Tira o ratlla diferent en una tela.
Registre o full de paper amb una enumeració o compilació d'un conjunt d'elements.
(informàtica) Representació codificada de dades emmagatzemades o de procés.

llistar /ʎisˈta/ /ʎisˈtaɾ/ v
stripe
Adornar alguna cosa amb llistes.

llistat /ʎisˈtat/ adj masc
striped
Que té llistes o ratlles, decorat o amb marques de diferents colors.

llistat /ʎisˈtat/ n masc
listing
(informàtica) Còpia impresa d'un programa o conjunt de dades.

llistó /ʎisˈto/ n masc
wod strip

llisèria /ʎiˈzɛ.ɾi.a/ /ʎiˈzɛ.ɾi.ə/ n fem
scaldfish

llit n masc
bed
Moble, en forma de taula molt baixa i de mida suficient per encabir una persona estirada, destinat a que hi dormin persones.
riverbed bed
Camí per on corren les aigües fluvials.

llit familiar n masc
co-sleeping

llit fluvial n masc
riverbed

llitera /ʎiˈte.ɾa/ /ʎiˈte.ɾə/ n fem
stretcher
Llit lleuger per al transport de malalts o cadàvers.
berth
Llit fix en una cabina d’una embarcació, un tren.
Conjunt de dos o tres llits, l'un damunt de l'altre.

lliura /ˈʎiw.ɾa/ /ˈʎiw.ɾə/ n fem
pound

lliurament /ʎiw.ɾaˈmen/ /ʎiw.ɾaˈment/ /ʎiw.ɾəˈmen/ /ʎiw.ɾəˈment/ n masc
delivery

lliure /ˈʎiw.ɾe/ adj
free
Que no depèn d'altri.

lliure /ˈʎiw.ɾe/ n neut
single full-back
(hoquei sobre herba) Defensor encarregat principalment de fer d'enllaç amb la línia de mitjos.

lliurecanvisme /ʎiw.ɾe.kamˈbiz.me/ /ʎiw.ɾe.kaɱˈviz.me/ /ʎiw.ɾə.kəmˈbiz.mə/ /ʎiw.ɾə.kəɱˈviz.mə/ n masc
free trade

lliurement /ˌʎiw.ɾeˈmen/ /ˌʎiw.ɾeˈment/ /ˌʎiw.ɾəˈmen/ /ˌʎiw.ɾəˈment/ adv
freely

lliurepensador /ˌʎiw.ɾe.pen.saˈðo/ /ˌʎiw.ɾe.pen.saˈðoɾ/ /ˌʎiw.ɾə.pən.səˈðo/ adj masc
freethinker

lliçó n fem
lesson
Ensenyament transmès per un mestre.

lloança /ʎoˈan.sa/ /ʎoˈan.sə/ /ʎuˈan.sə/ n fem
praise

lloar /ʎoˈa/ /ʎoˈaɾ/ /ʎuˈa/ v
praise

lloba /ˈʎo.ba/ /ˈʎo.βə/ n fem
she-wolf

llobarro /ʎoˈba.ro/ /ʎuˈba.ru/ /ʎuˈβa.ru/ n masc
bass

llobató /ʎo.baˈto/ /ʎo.bəˈto/ /ʎu.bəˈto/ /ʎu.βəˈto/ n masc
wolf cub

llobí /ʎoˈbi/ /ʎoˈβi/ /ʎuˈbi/ /ʎuˈβi/ n masc
lubin

lloc n masc
place

lloc de sortida n masc
tee

lloc de treball /ˌʎɔɡ.de.tɾeˈbaʎ/ n masc
job

lloc específic n masc
post

lloc web n masc
web site

lloc web educatiu /ˌʎɔk n masc
educational website

lloca /ˈʎɔ.ka/ /ˈʎɔ.kə/ n fem
broody
Gallina que cova i cria pollets.

lloctinent /ʎok.tiˈnent/ /ˌʎɔk.tiˈnen/ /ˌʎɔk.tiˈnent/ n masc
lieutenant

llogar /ʎoˈɣa/ /ʎoˈɣaɾ/ /ʎuˈɣa/ v
hire
Donar alguna cosa per certa quantitat pel temps convingut.
Treballar per cert preu.
rent
Prendre a lloguer.

llogaret /ʎo.ɣaˈɾet/ /ʎo.ɣəˈɾət/ /ʎu.ɣəˈɾɛt/ n masc
hamlet

llogater /ʎo.ɣaˈte/ /ʎo.ɣaˈteɾ/ /ʎo.ɣəˈte/ /ʎu.ɣəˈte/ n masc
renter

lloguer /ʎoˈɣe/ /ʎoˈɣeɾ/ /ʎuˈɣe/ n masc
rental

llom /ˈʎom/ n masc
loin

llombard /ʎomˈbaɾt/ /ʎumˈbart/ adj masc
Lombard
Tot el que pertany a la regió italiana de la Llombardia.

llombrígol /ʎomˈbɾi.ɣoɫ/ /ʎumˈbɾi.ɣu/ /ʎumˈbɾi.ɣuɫ/ n masc
navel

llonguet /ʎoŋˈget/ /ʎuŋˈgɛt/ n masc
bread roll
Pa petit, llargarut i estret amb un solc gran.

llop n masc
wolf
Mamífer de la família dels cànids (Canis lupus), salvatge, gregari, i molt semblant amb el gos amb el qual està fortament emparentat.

llop de riu n masc
stone loach

llopada /ʎoˈpa.ða/ /ʎoˈpa.ðə/ /ʎuˈpa.ðə/ n fem
wolfpack

llord /ˈʎort/ adj masc
awful
molt lleig, espantós
brut, desendreçat

llorejar /ʎo.ɾeˈd͡ʒa/ /ʎo.ɾeˈd͡ʒaɾ/ /ʎo.ɾeˈʒa/ /ʎo.ɾəˈd͡ʒa/ /ʎu.ɾəˈʒa/ v
laurel

llorejat /ʎo.ɾeˈd͡ʒat/ /ʎo.ɾeˈʒat/ /ʎo.ɾəˈd͡ʒat/ /ʎu.ɾəˈʒat/ adj masc
laureated

llorer /ʎoˈɾe/ /ʎoˈɾeɾ/ /ʎuˈɾe/ n masc
laurel
Arbre de fulles sempre verdes, amples, llargues, punxegudes, verinoses i aromàtiques, de fruit semblant a l'oliva.

llorer-cirer n masc
cherry laurel
(botànica) Arbret perennifoli de la família de les rosàcies, cultivat com a ornamental i medicinal

llorigada /ʎo.ɾiˈɣa.ða/ /ʎo.ɾiˈɣa.ðə/ /ʎu.ɾiˈɣa.ðə/ n fem
gang
Colla de gent de mala vida.

lloriguera /ʎo.ɾiˈɣe.ɾa/ /ʎo.ɾiˈɣe.ɾə/ /ʎu.ɾiˈɣe.ɾə/ n fem
burrow

llorigó /ʎo.ɾiˈɣo/ /ʎu.ɾiˈɣo/ n masc
kit

lloro /ˈʎɔ.ɾo/ /ˈʎɔ.ɾu/ n masc
parrot
Au de plomatge vistós que pot aprendre a repetir paraules.
(peixos) tord lloro

llossar /ʎoˈsa/ /ʎoˈsaɾ/ /ʎuˈsa/ v
sharpen

llotja /ˈʎɔ.d͡ʒa/ /ˈʎɔ.d͡ʒɔ/ /ˈʎɔ.d͡ʒə/ n fem
market
Part d'un edifici oberta per un o més costats amb arcs sostinguts per pilars o columnes.
lodge
Compartiment per ubicar un grup d'espectadors en un teatre.

llucar-hi /ʎuˈka.ɾi/ v
aware
Saber captar les coses.

lluer /ʎuˈe/ /ʎuˈeɾ/ n masc
siskin

lluerna /ʎuˈɛr.na/ /ʎuˈɛr.nə/ /ʎuˈɛɾ.na/ /ʎuˈɛɾ.nɛ/ n fem
glowworm
Cuca de llum.

lluerna fosca n fem
longfin gurnard

lluerna roja n fem
red gurnard

lluerna vera n fem
gurnard butterfly

lluert /ʎuˈɛrt/ n masc
royal flagfin
Peix de la família dels aulòpids de color terrós amb taques fosques (Aulopus filamentosus).

llufa /ˈʎu.fa/ /ˈʎu.fə/ n fem
silent fart
Ventositat expel·lida sense soroll.

llufar-se /ʎu.fərˈsə/ /ʎuˈfar.sə/ /ʎuˈfaɾ.se/ /ʎuˈfaɾ.sə/ v
fart

lluir /ʎuˈi/ /ʎuˈiɾ/ v
shine
Resplendir, brillar, emetre llum.
succeed
(pronominal) Quedar bé en algun assumpte.

lluita /ˈʎuj.ta/ /ˈʎwi.ta/ n fem
fight
Acte de lluitar.
held ball
(basquetbol) Situació de joc consistent a tenir dos o més adversaris una mà o totes dues sobre la pilota de manera que cap no pot obtenir-ne la possessió sense recórrer a una brusquedat excessiva.

lluitador /ʎuj.taˈðo/ /ʎuj.taˈðoɾ/ /ʎuj.təˈðo/ /ʎwi.taˈðoɾ/ n masc
fighter

lluitar /ʎujˈta/ /ʎujˈtaɾ/ /ʎwiˈta/ v
fight wrestle

llum n fem
light
Part de l'espectre electromagnètic que pot ser captada per l'ull humà.

llum n masc
lamp
Aparell destinat a fer llum (segons la primera accepció del femení).

llum ambiental n fem
ambient light

llum de gas /ˌʎum.deˈɣas/ /ˌʎum.dəˈɣas/ n
gaslight

llum verd n masc
green light
(hoquei sobre gel) Llum de color verd situat darrere una porteria que s'encén per a indicar que el cronòmetre ha quedat aturat.

llum vermell n masc
red light

lluminositat /ʎu.mi.no.ziˈtat/ /ʎu.mi.nu.ziˈtat/ n fem
brightness

lluminària /ʎu.miˈna.ɾi.a/ /ʎu.miˈna.ɾi.ə/ n masc
illuminations

lluminós /ʎu.miˈnos/ adj masc
luminous shining
Molt il·luminat.
Que emet força llum.

lluna /ˈʎu.na/ n fem
moon Moon
Satèl·lit, astre que gira al voltant d'un altre.
(dialectal) mirall
Període menstrual, regla.
(peixos) bot

lluna plena n fem
full moon

llunada /ʎuˈna.ða/ /ʎuˈna.ðə/ n fem
common hammerhead
Peix de la família dels esfírnids, de cap aplanat i allargat en dos lòbuls en forma de mitja lluna, amb els ulls en els extrems (Sphyrna zygaena)
smalleye hammerhead
Peix de la família dels esfírnids, de cap molt allargat en dos lòbuls, amb ulls petits en els extrems i zones de color daurat brillant (Sphyrna tudes)

llunada fistonada n fem
scalloped hammerhead

llunada grossa n fem
great hammerhead
Peix de la família dels esfírnids, el més gran amb una longitud màxima de 6,1 m, característic pel cap molt pla i ample i per l’aleta dorsal en forma de falç (Sphyrna mokarran).

lluny /ˈʎun/ /ˈʎunt/ adv
far

llunyania /ʎu.ɲaˈni.a/ /ʎu.ɲəˈni.ə/ n fem
distance

llunyà /ʎuˈŋa/ adj masc
far

llur /ˈʎur/ adj
their

lluç /ˈʎus/ n masc
European hake
Peix de la família dels merlúccids, de color gris amb tons argentats, boca grossa, dents d’agulla i de carn apreciada (Merluccius merluccius)

lluïsme /ʎuˈiz.me/ /ʎuˈiz.mə/ n masc
laudemium

llàgrima /ˈʎa.ɣɾi.ma/ n fem
tear teardrop

llàstima /ˈʎas.ti.ma/ n fem
pity
Allò que inspira pietat.

llòbrec /ˈʎɔ.bɾek/ adj masc
dingy

llúdria /ˈʎu.ðɾi.a/ /ˈʎu.ðɾi.ə/ n fem
otter

llúdria costanera sud-americana n fem
marine otter

llúdria marina n fem
sea otter

lobotes de Surinam n masc
Atlantic tripletail

local /ɫoˈkaɫ/ /ɫuˈkaɫ/ adj
local

localisme /ɫo.kaˈɫiz.me/ /ɫo.kəˈɫiz.mə/ /ɫu.kəˈɫiz.mə/ n masc
localism

localista /ɫo.kaˈɫis.ta/ /ɫo.kaˈɫis.te/ /ɫo.kəˈɫis.tə/ /ɫu.kəˈɫis.tə/ n neut
localist

localitat /ɫo.ka.ɫiˈtat/ /ɫo.kə.ɫiˈtat/ /ɫu.kə.ɫiˈtat/ n fem
settlement
Lloc habitat per persones que hi resideixen habitualment.
Cadascun dels seients que es venen en una sala d'espectacles.

localització /ɫo.ka.ɫi.d͡za.siˈo/ /ɫo.ka.ɫi.za.siˈo/ /ɫo.kə.ɫi.d͡zə.siˈo/ /ɫu.kə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
localization

localitzar /ɫo.ka.ɫiˈd͡za/ /ɫo.ka.ɫiˈza/ /ɫo.ka.ɫiˈzaɾ/ /ɫo.kə.ɫiˈd͡za/ /ɫu.kə.ɫiˈd͡za/ v
localize

localment /ɫoˌkaɫˈmen/ /ɫoˌkaɫˈment/ /ɫuˌkaɫˈmen/ adv
locally

locució /ɫo.ku.siˈo/ /ɫu.ku.siˈo/ n fem
locution

logaritme /ɫo.ɣaˈɾid.me/ /ɫo.ɣəˈɾid.mə/ /ɫu.ɣəˈɾid.mə/ n masc
logarithm

logopeda /ɫo.ɣoˈpe.ða/ /ɫu.ɣuˈpɛ.ðə/ n neut
speech therapist

logopèdia /lo.ɣoˈpɛ.ði.a/ /lu.ɣuˈpɛ.ði.ə/ n fem
logopedia

logístic /ɫoˈd͡ʒis.tik/ /ɫoˈʒis.tik/ /ɫuˈʒis.tik/ adj masc
logistic

logística /ɫoˈd͡ʒis.ti.ka/ /ɫoˈʒis.ti.ka/ /ɫoˈʒis.ti.kə/ /ɫuˈʒis.ti.kə/ n fem
logistics

londinenc /ɫon.diˈneŋ/ /ɫon.diˈneŋk/ /ɫon.diˈnəŋk/ /ɫun.diˈnɛŋ/ /ɫun.diˈnɛŋk/ adj masc
Londoner
Relatiu o pertanyent a Londres.

londinenc /ɫon.diˈneŋ/ /ɫon.diˈneŋk/ /ɫon.diˈnəŋk/ /ɫun.diˈnɛŋ/ /ɫun.diˈnɛŋk/ n masc
Londoner
Persona que habita o és originària de Londres.

longa /ˈɫoŋ.ɡa/ /ˈɫoŋ.ɡə/ n fem
longa

longeu /ɫoɲˈd͡ʒɛw/ /ɫoɲˈʒɛw/ /ɫuɲˈʒɛw/ adj masc
long-lived

longitud /ɫoɲ.d͡ʒiˈtut/ /ɫoɲ.ʒiˈtut/ /ɫuɲ.ʒiˈtut/ n fem
length

loquaç /ɫoˈkwas/ /ɫuˈkwas/ adj
loquacious
Que parla molt.

lorenès /ɫo.ɾeˈnes/ /ɫo.ɾəˈnəs/ /ɫu.ɾəˈnɛs/ adj masc
Lorrainer
Relatiu o pertanyent a Lorena.

lorenès /ɫo.ɾeˈnes/ /ɫo.ɾəˈnəs/ /ɫu.ɾəˈnɛs/ n masc
Lorrainer
Persona que habita o és originària de Lorena.

lot /ˈɫɔt/ n masc
lot
Conjunt de coses que s’agrupen amb una determinada finalitat.
pack
(videojocs) Conjunt format per una consola de joc i un videojoc o un perifèric que es comercialitzen conjuntament.

loteria /ɫo.teˈɾi.a/ /ɫo.təˈɾi.ə/ /ɫu.təˈɾi.ə/ n fem
lottery

loti /ˈɫɔ.ti/ n masc
loti

lubrificar /ɫu.bɾi.fiˈkaɾ/ /ɫu.βɾi.fiˈka/ v
lubricate

luci /ˈɫu.si/ n masc
northern pike

lucioperca /ɫu.si.oˈpɛr.ka/ /ɫu.si.oˈpɛɾ.ka/ /ɫu.si.oˈpɛɾ.kə/ /ɫu.si.oˈpɛɾ.kɛ/ /ɫu.si.uˈpɛr.kə/ n fem
pike-perch

lucrar /ɫuˈkɾa/ /ɫuˈkɾaɾ/ v
profit

lucratiu /lu.kɾaˈtiw/ /ɫu.kɾəˈtiw/ adj masc
lucrative
Que produeix benefici en diners.

lucre /ˈɫu.kɾe/ /ˈɫu.kɾə/ n masc
profit

ludologia n fem
game studies

ludopatia n fem
gambling addiction

ludoteca /ɫu.ðoˈte.ka/ /ɫu.ðoˈtɛ.kə/ /ɫu.ðuˈtɛ.kə/ n fem
toy library

ludotecari n masc
toy librarian

ludoteràpia /ˌɫu.ðo.teˈɾa.pi.a/ /ˌɫu.ðo.təˈɾa.pi.ə/ /ˌɫu.ðu.təˈɾa.pi.ə/ n fem
play therapy

lugre /ˈɫu.ɣɾe/ /ˈɫu.ɣɾə/ n masc
lugger
Petit veler o balandra de dos o tres pals aparellada amb veles al terç.

lul·lià /ɫu.ɫiˈa/ /ɫuɫ.ɫiˈa/ adj
Lullian

lumbar /ɫumˈbar/ adj
lumbar

lupa /ˈɫu.pa/ /ˈɫu.pə/ n fem
magnifying glass

lupus /ˈɫu.pus/ n masc
lupus
(medicina) Nom comú a diverses malalties autoimmunitàries cròniques que generalment afecten la pell o les articulacions.

lustre /ˈɫus.tɾe/ /ˈɫus.tɾə/ n masc
lustrum

luteci n masc
lutetium

luvar /ɫuˈvaɾ/ /ɫuˈvaɾ/ /ɫuˈβar/ /ɫuˈβaɾ/ n masc
haddock

luvisòl /ɫu.viˈsɔɫ/ /ɫu.viˈsɔɫ/ /ɫu.βiˈsɔɫ/ n masc
luvisol

luxar /ɫukˈsa/ /ɫukˈsaɾ/ v
luxate

luxemburguès /ɫuk.sem.buɾˈd͡ʒes/ /ɫuk.səm.burˈʒɛs/ /ɫuk.səm.buɾˈʒəs/ n masc
Luxemburger Luxembourgish
Persona originària de Luxemburg.
Luxembourgish
(només singular) Llengua germànica parlada a Luxemburg.

luxúria /ɫukˈsu.ɾi.a/ /ɫukˈsu.ɾi.ə/ n fem
lust

làmed /ˈɫa.met/ /ˈɫa.mət/ n fem
lamedh

làmina /ˈɫa.mi.na/ /ˈɫa.mi.nə/ n fem
sheet

làser /ˈɫa.zeɾ/ n masc
laser

làtex /ˈɫa.teks/ /ˈɫa.təks/ n masc
latex

lèxic /ˈɫɛk.sik/ n masc
lexicon

lícit /ˈɫi.sit/ adj masc
licit

líder /ˈɫi.ðeɾ/ /ˈɫi.ðər/ n neut
leader

lígur /ˈɫi.ɣur/ adj
Ligurian
Relatiu o pertanyent a Ligúria o la seva parla.

lígur /ˈɫi.ɣur/ n neut
Ligurian
Persona que habita o és originària de Ligúria.

límit /ˈɫi.mit/ n masc
limit

línia /ˈɫi.ni.a/ /ˈɫi.ni.ə/ n fem
line
Longitud sense cap altra dimensió.
Ratlla.
(hoquei sobre gel) Conjunt de cinc jugadors d'un equip que juguen simultàniament en el transcurs d'un partit, generalment compost per dos defensors i tres davanters.
line world
Porció de text d'un mateix nivell, sense retorn de carro ni salt de línia, com per exemple un vers.
line spectral equator
Ruta per al transport regular de passatges i mercaderies. Per exemple, línia aèria, línia de metro, etc.
line ground command
(futbol americà) Cadascun dels dos conjunts de jugadors de cada bàndol que s'arrengleren a banda i banda de la línia de scrimmage, de manera aproximadament paral·lela i encarats els d'un equip amb els de l'altre, en el moment de fer l'esnap.

línia /ˈɫi.ni.a/ /ˈɫi.ni.ə/ n neut
lineman

línia blava n fem
blue line

línia central n fem
50 yard line
(esports de pilota) Línia d'un camp de joc real o imaginària traçada paral·lelament a les línies de fons que el divideix en dues meitats iguals.
centre line
(bàdminton) Cadascuna de les dues línies d'una pista de joc, una a cada camp, traçades des del mig de la línia de servei curt fins al mig de la línia de fons.

línia central de servei n fem
center service line

línia curta n fem
short line

línia d'abonat digital asimètrica n fem
asymmetric digital subscriber line

línia d'assaig n fem
goal line

línia d'atac n fem
attack line
(voleibol) Cadascuna de les dues línies de 5 cm d'amplada d'una pista de joc, una a cada camp, traçades paral·lelament a la línia central, a 3 m de distància.

línia d'avantatge n fem
advantage line

línia d'entrenadors n fem
coaching line

línia d'àrea n fem
area line

línia d'àrea de porteria n fem
goal-area line

línia davantera n fem
forward line front row
(esports de pilota) Línia de jugadors formada pels jugadors que actuen a la zona més pròxima a la porteria contrària, amb funcions preferentment ofensives.
front row
(voleibol) Línia de jugadors formada pels jugadors que actuen a la zona d'atac.

línia de 0,5 m n fem
0,5m line

línia de 10 iardes n fem
10 yard line

línia de 10 m n fem
10m line

línia de 15 m n fem
15m line

línia de 16,5 m n fem
16,5m line

línia de 2 iardes n fem
2 yard line

línia de 20 iardes n fem
20 yard line

línia de 22 m n fem
22m line

línia de 22,9 m n fem
25 yard line

línia de 3 iardes n fem
3 yard line

línia de 30 iardes n fem
30 yard line

línia de 4 m n fem
four-meter line

línia de 40 iardes n fem
40 yard line

línia de 5 m n fem
5m line

línia de 5,5 m n fem
5,5m line

línia de 6,75 n fem
three-point line

línia de 7 m n fem
penalty line

línia de 9 m n fem
free-throw line

línia de banda n fem
sideline

línia de base n fem
base line

línia de defensa n fem
back line

línia de defensors n fem
back line

línia de falta n fem
cushion
(pilota, esquaix) Línia d'una pista de joc traçada transversalment que indica la distància mínima que ha de superar la pilota procedent d'un servei.
foul line
(bowling) Línia d'una pista de bowling traçada transversalment que indica el límit de la zona d'aproximació o la zona de llançament més pròxim a la zona de plantada.

línia de flotació n fem
water line

línia de fons n fem
base line

línia de fora n fem
foul line out line
(beisbol) Cadascuna de les dues línies de 98 m de llargada d'un camp de joc traçades des de la base de meta que el delimiten pels extrems laterals, passant l'una per la primera base i l'altra per la tercera base.

línia de fora de joc n fem
offside line

línia de fotògrafs n fem
photographer's line

línia de gol n fem
goal line
(esports de pilota) Cadascuna de les dues línies reals o imaginàries d'un camp de joc, una a cada camp, traçades transversalment entre els dos pals de la porteria corresponents a un mateix equip.
(hoquei sobre gel) Cadascuna de les dues línies de color vermell d'una pista de joc, una a cada camp, traçades transversalment d'un costat a l'altre de la pista passant pels dos pals de la porteria corresponents a un mateix equip.
(futbol americà) Cadascuna de les dues línies d'un camp de joc, una a cada camp, traçades paral·lelament a la línia de fons respectiva, a deu iardes de distància.

línia de iarda n fem
yard line

línia de joc n fem
line of play

línia de jugadors n fem
line

línia de límit de canxa n fem
outside line

línia de mitjos n fem
halfback line

línia de passa n fem
floor service line

línia de passada n fem
passing line

línia de pilota morta n fem
dead ball line

línia de placatge n fem
tackle line

línia de primera base n fem
first base line

línia de putt n fem
line of putt

línia de pèrdua n fem
boundary

línia de recepció n fem
receiving line

línia de scrimmage n fem
line of scrimmage

línia de servei n fem
service line

línia de servei de toc n fem
line of touch

línia de servei directe n fem
drive serve line

línia de servei llarg d'individuals n fem
long service line for singles

línia de servei llarg de dobles n fem
long service line for doubles

línia de tercera base n fem
left-field foul line

línia de tirs lliures n fem
charity line

línia de toc n fem
touchline

línia de toc d'assaig n fem
touch-in-goal line

línia defensiu central n masc
nose tackle

línia defensiu exterior n masc
defensive end

línia defensiu interior n masc
defensive tackle

línia defensiva n fem
back line defensive line
(futbol americà) Línia de jugadors de l'equip defensor formada pels jugadors que actuen a la zona més allunyada de la zona d'anotació pròpia, amb la funció de superar la línia ofensiva adversària fins a arribar al jugador en possessió de la pilota, de placar els corredors i de provar d'impedir les passades del quarterback.

línia frontal de l'àrea de meta n fem
goal-area line

línia frontal de l'àrea de penal n fem
boundary of the penalty area

línia inferior n fem
board

línia interior n fem
hash mark

línia lateral d'individuals n fem
sideline for singles

línia lateral de dobles n fem
doubles sideline

línia lateral de servei n fem
service sideline

línia limítrofa n fem
limit line

línia mitjana n fem
half-court line middle line
(rugbi) Línia imaginària d'una àrea de joc traçada passant per les espatlles dels jugadors de la primera línia d'una melé ordenada.
half-court line
(esquaix) Línia d'una pista de joc traçada paral·lelament a les parets laterals que divideix l'àrea situada entre la línia de falta i la paret posterior en dues meitats iguals.

línia ofensiva n fem
offensive line

línia pel punt d'assaig n fem
line through the mark

línia transversal n fem
foul line

líquid adj masc
liquid
Un dels estats de la matèria, el propi de l'aigua entre 0 i 100 graus a la Terra.

líquid n masc
liquid fluid

lívid /ˈɫi.vit/ /ˈɫi.vit/ /ˈɫi.βit/ adj masc
livid

lògica /ˈɫɔ.d͡ʒi.ka/ /ˈɫɔ.ʒi.ka/ /ˈɫɔ.ʒi.kə/ n fem
logic

lògicament /ˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈmen/ /ˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈment/ /ˌɫɔ.ʒi.kaˈmen/ /ˌɫɔ.ʒi.kəˈmen/ /ˌɫɔ.ʒi.kəˈment/ adv
logically

lúcid /ˈɫu.sit/ adj masc
lucid

lúmel n masc
lumel

mabre /ˈma.bɾe/ /ˈma.βɾə/ n masc
striped seabream

macabre /maˈka.bɾe/ /məˈka.βɾə/ adj masc
macabre

macadamitzar /ma.ka.ða.miˈd͡za/ /ma.ka.ða.miˈza/ /ma.ka.ða.miˈzaɾ/ /mə.kə.ðə.miˈd͡za/ v
macadamize

macar /maˈka/ /maˈkaɾ/ /məˈka/ v
bruise
Danyar un cos amb contusions.

macarró /ma.kaˈro/ /mə.kəˈro/ n masc
penne
(normalment en plural) Pasta de farina en forma de tub curt tallat al biaix.
pimp
Home que viu a costa d’una prostituta.
macaroon
Galeta doble i rodona feta d’ametlles, sucre i clara d’ou, típica de la pastisseria francesa.

macedoni /mə.səˈðɔ.ni/ adj masc
Macedonian
Relatiu o pertanyent a Macedònia.

macedoni /mə.səˈðɔ.ni/ n masc
Macedonian
Persona que habita o és originària de Macedònia.

macedònia /mə.səˈðɔ.ni.ə/ n fem
macédoine

macerar /ma.seˈɾa/ /ma.seˈɾaɾ/ /mə.səˈɾa/ v
macerate
Estovar una cosa submergint-la en un líquid.

maceta /maˈse.ta/ /məˈsə.tə/ /məˈsɛ.tə/ n fem
mallet
(construcció) Martell robust de secció quadrada usat pels mestres de cases i els picapedrers.
billhook
(forestal) Eina de dos talls per a treure l'escorça dels arbres.

machinima n fem
machinima

macip /maˈsip/ /məˈsip/ n masc
young
Persona, especialment jove, que està al servei d'un altre.
apprentice
Aprenent d'un ofici.

macroeducació /ˌma.kɾo.e.ðu.ka.siˈo/ /ˌma.kɾo.ðu.kə.siˈo/ /ˌma.kɾu.ðu.kə.siˈo/ n fem
macro education

madeira /maˈðej.ɾa/ /məˈðɛj.ɾə/ n masc
Madeira

madrastra /maˈras.tɾa/ /maˈðɾas.tɾa/ /məˈðɾas.tɾə/ /məˈðɾas.tɾə/ n fem
stepmother

madrileny /mə.ðɾiˈɫəɲ/ /mə.ðɾiˈɫɛɲ/ adj masc
Madrilenian

madrilla /maˈðɾi.ʎa/ /məˈðɾi.ʎə/ n fem
South-west European nase
Peix de la família dels ciprínids, de cos allargat, que es troba en rius entre el Roine i l’Ebre (Parachondrostoma toxostoma).

maduixa /maˈðu.ʃa/ /maˈðuj.ʃa/ n fem
strawberry

maduixa de bosc n fem
wild strawberry

madur /maˈðu/ /maˈðuɾ/ /məˈðu/ /məˈðu/ /məˈður/ /məˈðuɾ/ adj masc
mature ripe
Crescut, adult.
ripe mature
En una fruita, que ha passat un temps i està tou i apte per al consum.
mature
Racional i amb autocontrol.

maduració n fem
maturation

madurar /ma.ðuˈɾa/ /ma.ðuˈɾaɾ/ /mə.ðuˈɾa/ v
mature ripen

maduresa /ma.ðuˈɾe.za/ /mə.ðuˈɾə.zə/ /mə.ðuˈɾɛ.zə/ n fem
maturity

maduresa vocacional n fem
vocational maturity

mag /ˈmak/ n masc
magician
Persona que fa espectacles d'il·lusionisme.

magarrufa /ma.ɣaˈru.fa/ /mə.ɣəˈru.fə/ n fem
cajolery

magatzem /ma.ɣaˈd͡zem/ /mə.ɣəˈd͡zəm/ /mə.ɣəˈd͡zɛm/ n masc
warehouse

magdalena /maɡ.daˈɫe.na/ /məɡ.dəˈɫə.nə/ /məɡ.dəˈɫɛ.nə/ n fem
madeleine

magenta /maˈʒen.ta/ /məˈʒen.tə/ n fem
magenta

magisteri /ma.d͡ʒisˈtɛ.ɾi/ /ma.ʒisˈtɛ.ɾi/ /mə.ʒisˈtɛ.ɾi/ n masc
teacher training

magistral /ma.d͡ʒisˈtɾaɫ/ /ma.ʒisˈtɾaɫ/ /mə.ʒisˈtɾaɫ/ adj
magistral

magistrat /ma.ʒisˈtɾat/ /mə.ʒisˈtɾat/ n masc
magistrate

magistrocentrisme n masc
teacher-centred learning

magnat /maɡˈnat/ /məɡˈnat/ n masc
magnate

magnesi /maŋˈnɛ.zi/ /məŋˈnɛ.zi/ n masc
magnesium

magnet /maɡˈnet/ /məɡˈnɛt/ n masc
magnet

magnetisme /maŋ.neˈtiz.me/ /maɡ.neˈtiz.me/ /məŋ.nəˈtiz.mə/ n masc
magnetism

magnetitzar /maŋ.ne.tiˈd͡za/ /maɡ.ne.tiˈza/ /maɡ.ne.tiˈzaɾ/ /məŋ.nə.tiˈd͡za/ v
magnetize
Transmetre a un objecte les propietats magnètiques.

magneto- /maŋˈne.to/ /maɡˈne.to/ /məŋˈnɛ.to/ /məŋˈnɛ.tu/ prefix
magnet-

magnetoscopi /maŋˌne.tosˈkɔ.pi/ /maɡˌne.tosˈkɔ.pi/ /məŋˌnə.tosˈkɔ.pi/ /məŋˌnɛ.tusˈkɔ.pi/ n masc
video tape recorder

magnetostratigrafia /maŋˌne.tos.tɾa.ti.ɣɾaˈfi.a/ /maɡˌne.tos.tɾa.ti.ɣɾaˈfi.a/ /məŋˌnɛ.tos.tɾə.ti.ɣɾəˈfi.ə/ /məŋˌnɛ.tus.tɾə.ti.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
magnetostratigraphy

magnetostàtic /maŋ.ne.tosˈta.tik/ /maɡ.ne.tosˈta.tik/ /məŋ.nə.tosˈta.tik/ /məŋ.nə.tusˈta.tik/ adj masc
magnetostatic

magnetostàtica /maŋ.ne.tosˈta.ti.ka/ /maɡ.ne.tosˈta.ti.ka/ /məŋ.nə.tosˈta.ti.kə/ /məŋ.nə.tusˈta.ti.kə/ n fem
magnetostatics

magnetòfon /maŋ.neˈtɔ.fon/ /maɡ.neˈtɔ.fon/ /məŋ.nəˈtɔ.fon/ /məŋ.nəˈtɔ.fun/ n masc
magnetophone
Aparell d’enregistrament i de reproducció de sons per mitjà de la imantació permanent d'una cinta magnètica.

magnificar /maŋ.ni.fiˈka/ /maɡ.ni.fiˈka/ /maɡ.ni.fiˈkaɾ/ /məŋ.ni.fiˈka/ v
magnify

magnitud /maŋ.niˈtut/ /maɡ.niˈtut/ /məŋ.niˈtut/ n fem
magnitude

magnànimament /maŋˌna.ni.maˈmen/ /maɡˌna.ni.maˈmen/ /maɡˌna.ni.maˈment/ /məŋˌna.ni.məˈmen/ /məŋˌna.ni.məˈment/ adv
magnanimously

magnètic /maɡˈnɛ.tik/ /məɡˈnɛ.tik/ adj masc
magnetic

magnífic /maŋˈni.fik/ /maɡˈni.fik/ /məŋˈni.fik/ adj masc
magnificent

magníficament /maŋˌni.fi.kaˈmen/ /maɡˌni.fi.kaˈmen/ /maɡˌni.fi.kaˈment/ /məŋˌni.fi.kəˈmen/ /məŋˌni.fi.kəˈment/ adv
magnificently

magnòlia /maŋˈnɔ.ɫi.a/ /maɡˈnɔ.ɫi.a/ /məŋˈnɔ.ɫi.ə/ n fem
magnolia

magrana /maˈɣɾa.na/ n fem
pomegranate

magre /ˈma.ɣɾe/ /ˈma.ɣɾə/ adj masc
meager lean

magribí /ma.ɣɾiˈbi/ /mə.ɣɾiˈβi/ adj masc
Maghrebin
Relatiu o pertanyent al Magrib.

magribí /ma.ɣɾiˈbi/ /mə.ɣɾiˈβi/ n masc
Maghrebin
Persona que habita o és originària del Magrib.

maharaja /ma.haˈɾa.d͡ʒa/ /ma.haˈɾa.ʒa/ /mə.həˈɾa.ʒə/ n masc
maharaja

mai adv
never

maia /ˈma.ja/ /ˈma.jə/ n neut
Maya

maig n masc
May
Cinquè mes de l'any.

maimó /majˈmo/ /məjˈmo/ adj masc
unhurried

mainada /majˈna.ða/ /məjˈna.ðə/ n fem
children
Conjunt de criatures d'una casa.

mainadera /maj.naˈðe.ɾa/ n fem
nurse

maionesa /ma.joˈne.za/ /mə.joˈnə.zə/ /mə.juˈnɛ.zə/ n fem
mayonnaise

maire /ˈmaj.ɾe/ /ˈmaj.ɾə/ n fem
blue whiting

majestat /ma.d͡ʒesˈtat/ /ma.ʒesˈtat/ n fem
majesty

major /maˈd͡ʒor/ /maˈd͡ʒoɾ/ /maˈʒo/ /məˈʒo/ /məˈʒoɾ/ adj
main
Més gran.
Més important.

major /maˈd͡ʒor/ /maˈd͡ʒoɾ/ /maˈʒo/ /məˈʒo/ /məˈʒoɾ/ n masc
master
Superior, principal, cap de certes corporacions.
major
Cap de l’exèrcit.
mainmast
(nàutica) Pal i arbre principal d'una embarcació (el més alt), va darrere del trinquet (si existeix) i davant del de mitjana o messana (si existeix).

major d'edat n neut
of age
Qui té l'edat determinada per la llei per eixir de tutela.

majordom /ma.d͡ʒoɾˈðɔm/ /ma.ʒorˈðɔm/ /mə.ʒoɾˈðɔm/ /mə.ʒurˈdɔm/ /mə.ʒurˈðɔm/ n masc
butler

majoria /ma.d͡ʒoˈɾi.a/ /ma.ʒoˈɾi.a/ /mə.ʒoˈɾi.ə/ /mə.ʒuˈɾi.ə/ n fem
majority plurality

majorista /ma.d͡ʒoˈɾis.ta/ /ma.d͡ʒoˈɾis.te/ /ma.ʒoˈɾis.ta/ /ma.ʒoˈɾis.te/ /mə.ʒoˈɾis.tə/ /mə.ʒuˈɾis.tə/ n neut
wholesaler

majoritàriament /ma.d͡ʒo.ɾiˌta.ɾi.aˈmen/ /ma.d͡ʒo.ɾiˌta.ɾi.aˈment/ /ma.ʒo.ɾiˌta.ɾi.aˈmen/ /mə.ʒo.ɾiˌta.ɾi.əˈment/ /mə.ʒu.ɾiˌta.ɾi.əˈmen/ adv
mostly

majúscula /maˈd͡ʒus.ku.ɫa/ /maˈʒus.ku.ɫa/ /məˈʒus.ku.ɫə/ n fem
capital letter

mal adj masc
bad
De mala qualitat.(Sempre anteposat al nom)

mal adv
badly
Complement de manera, no gens bé.

mal n masc
harm evil
Maldat, fet inacceptable moralment.
pain
Sensació de dolor o malaltia.
hurt
Resultat físic d'un cop o estrip, dany

mal de cap n masc
headache

malabar /ma.ɫaˈbaɾ/ /mə.ɫəˈβar/ adj
Malayalam
Relatiu o pertanyent a Malabar.

malabar /ma.ɫaˈbaɾ/ /mə.ɫəˈβar/ n neut
Malayalam
Persona que habita o és originària de Malabar.

malaguanyar /ˌma.ɫa.ɣwaˈɲa/ /ˌma.ɫa.ɣwaˈɲaɾ/ /ˌma.ɫə.ɣwəˈɲa/ v
waste

malagueny /mə.ɫəˈɣəɲ/ /mə.ɫəˈɣɛɲ/ adj masc
Malagan
Relatiu o pertanyent a la ciutat o la província de Màlaga.

malagueny /mə.ɫəˈɣəɲ/ /mə.ɫəˈɣɛɲ/ n masc
Malagan
Persona que habita o és originària de la ciutat o la província de Màlaga.

malai /maˈɫaj/ /məˈɫaj/ adj masc
Malaccan
Relatiu o pertanyent a Malaca.

malai /maˈɫaj/ /məˈɫaj/ n masc
Malaccan
Persona que habita o és originària de Malaca.

malaisi /maˈɫaj.zi/ /məˈɫaj.zi/ adj masc
Malay
Relatiu o pertanyent a Malàisia.

malaisi /maˈɫaj.zi/ /məˈɫaj.zi/ n masc
Malay
Persona que habita o és originària de Malàisia.

malalt /maˈɫaɫ/ /maˈɫaɫt/ /məˈɫaɫ/ /məˈɫaɫt/ adj masc
ill sick

malaltia /ma.ɫaɫˈti.a/ n fem
disease sickness illness
(medicina) Afecció, estat de manca de salut corporal.

malaltia òrfena n fem
orphan disease

malaltís /ma.ɫaɫˈtis/ /mə.ɫəɫˈtis/ adj masc
sickly

malament /ˌma.ɫaˈmen/ /ˌma.ɫaˈment/ /ˌma.ɫəˈmen/ /ˌma.ɫəˈment/ adv
wrong

malanomenar /ˌma.ɫa.no.meˈna/ /ˌma.ɫa.no.meˈnaɾ/ /ˌma.ɫə.no.məˈna/ /ˌma.ɫə.nu.məˈna/ v
miscall

malaquita /mə.ɫəˈki.tə/ n fem
malachite

malarmat /ˌma.ɫaɾˈmat/ /ˌma.ɫərˈmat/ n masc
African armoured searobin

malastruc /ma.ɫasˈtɾuk/ /mə.ɫəsˈtɾuk/ adj masc
unlucky
Que té desgràcia.
jinxed
Que duu desgràcia.

malauradament /ma.ɫawˌɾa.ðaˈmen/ /ma.ɫawˌɾa.ðaˈment/ /mə.ɫəwˌɾa.ðəˈmen/ /mə.ɫəwˌɾa.ðəˈment/ adv
unfortunately

malaurança /ˌmaɫ.awˈɾan.sa/ /ˌmaɫ.əwˈɾan.sə/ n fem
misfortune

malaurat /ˌmaɫ.awˈɾat/ /ˌmaɫ.əwˈɾat/ adj masc
unfortunate

malbaratament /ˌmaɫ.ba.ɾa.taˈment/ /ˌmaɫ.bə.ɾə.təˈmen/ /ˌmaɫ.bə.ɾə.təˈment/ /ˌmaɫ.βa.ɾa.taˈmen/ /ˌmaɫ.βə.ɾə.təˈmen/ n masc
squandering

malbaratar /ˌmaɫ.βa.ɾaˈta/ /ˌmaɫ.βa.ɾaˈtaɾ/ /ˌmaɫ.βə.ɾəˈta/ v
squander

malcriadesa /maɫ.kɾi.aˈðe.za/ /məɫ.kɾi.əˈðə.zə/ /məɫ.kɾi.əˈðɛ.zə/ n fem
spoiledness

maldat /maɫˈdat/ /məɫˈdat/ n fem
evilness

maldecap /ˌmaɫ.deˈkap/ /ˌmaɫ.dəˈkap/ n masc
headache

maldestre /ˌmaɫˈdes.tɾe/ /ˌmaɫˈdes.tɾə/ adj masc
maladroit

maledicció /ma.ɫe.ðik.siˈo/ /mə.ɫə.ðik.siˈo/ n fem
curse

maleducat /ˌma.ɫe.ðuˈkat/ /ˌma.ɫə.ðuˈkat/ adj masc
bad-mannered

maleficiar /ma.ɫe.fi.siˈa/ /ma.ɫe.fi.siˈaɾ/ /mə.ɫə.fi.siˈa/ v
curse

maleir /ma.ɫeˈi/ /ma.ɫeˈiɾ/ /mə.ɫəˈi/ v
curse
Fer imprecacions amb el desig de malaurança.

malenconia /ma.ɫeŋ.koˈni.a/ /mə.ɫəŋ.koˈni.ə/ /mə.ɫəŋ.kuˈni.ə/ n fem
melancholia

malenconiós /ma.ɫeŋ.ko.niˈos/ /mə.ɫəŋ.ko.niˈos/ /mə.ɫəŋ.ku.niˈos/ adj masc
melancholy

malendreç /ˌma.ɫenˈdɾes/ /ˌma.ɫənˈdɾes/ /ˌma.ɫənˈdɾəs/ /ˌma.ɫənˈdɾɛs/ n masc
untidiness

malentendre /ˌmaɫ.enˈten.dɾe/ v
misunderstand

malentès /ˌma.ɫenˈtes/ /ˌma.ɫənˈtəs/ /ˌma.ɫənˈtɛs/ n masc
misunderstanding

maleta /maˈɫe.ta/ /məˈɫə.tə/ /məˈɫɛ.tə/ n fem
suitcase

maleïdament /ma.ɫeˌi.ðaˈmen/ /ma.ɫeˌi.ðaˈment/ /mə.ɫəˌi.ðəˈmen/ /mə.ɫəˌi.ðəˈment/ adv
damned

maleït /ma.ɫeˈit/ adj masc
damned

maleït siga Interjection
damnit

malfactor /ˌmaɫ.fakˈto/ /ˌmaɫ.fakˈtoɾ/ adj masc
outlaw

malformació /maɫ.foɾ.ma.siˈo/ /məɫ.foɾ.mə.siˈo/ /məɫ.fur.mə.siˈo/ n fem
malformation

malgaix /maɫˈɣajʃ/ /məɫˈɣaʃ/ adj masc
Malagasy
Relatiu o pertanyent a Madagascar o la seva llengua.

malgaix /maɫˈɣajʃ/ /məɫˈɣaʃ/ n masc
Malagasy
Persona que habita o és originària de Madagascar.
(masculí singular) Llengua austronèsica parlada a Madagascar a les illes Comores, a Mayotte i a Reunió.

malgastar /ˌmaɫ.ɣasˈta/ /ˌmaɫ.ɣasˈtaɾ/ /ˌmaɫ.ɣəsˈta/ v
waste

malgeneritzar /ˌmaɫ.d͡ʒe.ne.ɾiˈd͡za/ /ˌmaɫ.d͡ʒe.ne.ɾiˈza/ /ˌmaɫ.d͡ʒe.ne.ɾiˈzaɾ/ /ˌmaɫ.ʒə.nə.ɾiˈd͡za/ v
misgender

malgrat /maɫˈɣɾat/ /məɫˈɣɾat/ preposition
despite

malhumorat /ˌma.ɫu.moˈɾat/ /ˌma.ɫu.muˈɾat/ adj masc
moody

maliciós /ma.ɫi.siˈos/ /mə.ɫi.siˈos/ adj masc
malicious

maligne /maˈɫiŋ.ne/ /maˈɫiɡ.ne/ /məˈɫiŋ.nə/ adj masc
evil
malignant
Propens a fer el mal, dolent.
(dit d'una malaltia o tumor) Que té capacitat de metastatitzar.

malià /ma.ɫiˈa/ /mə.ɫiˈa/ adj masc
Malian
Relatiu o pertanyent a Mali.

malià /ma.ɫiˈa/ /mə.ɫiˈa/ n masc
Malian
Persona que habita o és originària de Mali.

mall /ˈmaj/ /ˈmaʎ/ n masc
mallet
Maça molt gran, emprat per a trencar pedres, per al què cal fer servir totes dues mans.
boulder
Penyal, roca que sobresurt en una muntanya.

malla /ˈma.jə/ /ˈma.ʎa/ /ˈma.ʎə/ n fem
mesh
Entramat de fils que s'encreuen seguint un patró determinat; les aplicacions d'aquest entramat són diverses, des d'un teixit per fer roba, una xarxa de pescar, una raqueta o altres usos.
(voleibol, esports de raqueta) Teixit d'una xarxa.

malla de polígons n fem
polygon mesh

mallerenga /ma.ʎeˈɾeŋ.ɡa/ /mə.ʎəˈɾəŋ.ɡə/ /mə.ʎəˈɾɛŋ.ɡə/ n fem
tit

malmenar /ˌmaɫ.meˈna/ /ˌmaɫ.meˈnaɾ/ /ˌmaɫ.məˈna/ v
mishandle

malmirar /ˌmaɫ.miˈɾa/ /ˌmaɫ.miˈɾaɾ/ v
aojar

malparit /maɫ.paˈɾit/ /məɫ.pəˈɾit/ n masc
mean

malparlar /ˌmaɫ.parˈɫa/ /ˌmaɫ.paɾˈɫa/ /ˌmaɫ.paɾˈɫaɾ/ /ˌmaɫ.pərˈɫa/ v
badmouth

malson /ˌmaɫˈsɔn/ n masc
nightmare

malt /ˈmaɫ/ /ˈmaɫt/ n masc
malt

maltosa n fem
maltose

maltractament /ˌmaɫ.tɾak.taˈmen/ /ˌmaɫ.tɾak.taˈment/ /ˌmaɫ.tɾək.təˈmen/ /ˌmaɫ.tɾək.təˈment/ n masc
maltreatment

maltractar /ˌmaɫ.tɾakˈta/ /ˌmaɫ.tɾakˈtaɾ/ /ˌmaɫ.tɾəkˈta/ v
mistreat

maltès /maɫˈtes/ /məɫˈtəs/ /məɫˈtɛs/ adj masc
Maltese
Relatiu o pertanyent a Malta, als habitants o la seva llengua.

maltès /maɫˈtes/ /məɫˈtəs/ /məɫˈtɛs/ n masc
Maltese
Habitant de Malta.
(masculí singular) Llengua originària de Malta.

maluc /maˈɫuk/ /məˈɫuk/ n masc
hip

malva /ˈmaɫ.va/ /ˈmaɫ.və/ /ˈmaɫ.βa/ /ˈmaɫ.βə/ n fem
mallow
Planta de la família de les malvàcies de flors pentàmeres de color porpra, rosa o blanc.

malva /ˈmaɫ.va/ /ˈmaɫ.və/ /ˈmaɫ.βa/ /ˈmaɫ.βə/ n masc
mauve
Colorant sintètic d’anilina de color purpuri.

malvat /maɫˈvat/ /maɫˈβat/ /məɫˈvat/ /məɫˈβat/ adj masc
evil
Que exerceix el mal amb intenció.

malvendre /ˌmaɫˈven.dɾe/ /ˌmaɫˈvən.dɾə/ /ˌmaɫˈvɛn.dɾə/ /ˌmaɫˈβen.dɾe/ /ˌmaɫˈβɛn.dɾə/ v
sell at a loss

malvestat /ˌmaɫ.vesˈtat/ /ˌmaɫ.vəsˈtat/ /ˌmaɫ.βesˈtat/ /ˌmaɫ.βəsˈtat/ n fem
evil

malvist /ˌmaɫˈvist/ /ˌmaɫˈvist/ /ˌmaɫˈβist/ adj masc
disliked

mal·leabilitat /ma.ɫe.a.βi.ɫiˈtat/ /maɫ.ɫe.a.bi.ɫiˈtat/ /mə.ɫe.ə.βi.ɫiˈtat/ /məɫ.ɫe.ə.bi.ɫiˈtat/ /məɫ.ɫe.ə.βi.ɫiˈtat/ n fem
malleability

mal·leable /ma.ɫeˈa.βɫe/ /maɫ.ɫeˈa.bɫe/ /maɫ.ɫeˈab.bɫe/ /mə.ɫeˈa.βɫə/ /məɫ.ɫeˈab.bɫə/ adj
malleable

mal·lèol /maɫˈɫɛ.oɫ/ /maˈɫɛ.oɫ/ /məɫˈɫɛ.oɫ/ /məɫˈɫɛ.uɫ/ /məˈɫɛ.uɫ/ n masc
malleolus

malària /maˈɫa.ɾi.a/ /məˈɫa.ɾi.ə/ n fem
malaria

malèvol /maˈɫe.voɫ/ /maˈɫe.βoɫ/ /məˈɫɛ.voɫ/ /məˈɫɛ.vuɫ/ /məˈɫɛ.βuɫ/ adj masc
malevolent

malícia /maˈɫi.si.a/ /məˈɫi.si.ə/ n fem
malice

mama /ˈma.ma/ /ˈma.mə/ n fem
mummy
(col·loquial) mare

mamada /maˈma.ða/ /məˈma.ðə/ v
blowjob

mamar /maˈma/ /maˈmaɾ/ /məˈma/ v
suck
Xuclar amb els llavis i la llengua la llet de les mamelles.
blow
(vulgarisme) Fer una fel·lació.

mamari /maˈma.ɾi/ /məˈma.ɾi/ adj masc
mammary

mamella /maˈme.ʎa/ /məˈme.ʎə/ n fem
mamma

mameluc /ma.meˈɫuk/ /mə.məˈɫuk/ n masc
mameluke

mamilinció /ma.mi.ɫin.siˈo/ /mə.mi.ɫin.siˈo/ n fem
mammalingus

mamperlà /mam.peɾˈɫa/ /məm.pərˈɫa/ n masc
nosing

mamut /maˈmut/ /məˈmut/ n masc
mammoth

mamífer /maˈmi.feɾ/ n masc
mammal

manada /maˈna.ða/ /məˈna.ðə/ n fem
handful
Quantitat que cap en una mà.

manament /ma.naˈmen/ /ma.naˈment/ /mə.nəˈmen/ /mə.nəˈment/ n masc
commandment
Cosa que cal fer perquè ho ha establert algú amb autoritat.

manar /maˈna/ /maˈnaɾ/ /məˈna/ v
order
Donar ordres.

manat /maˈnat/ /məˈnat/ n masc
bunch
manat

manatí africà n masc
West African manatee

manatí amazònic n masc
Amazonian manatee

manatí del Carib n masc
West Indian manatee

mancança /maŋˈkan.sa/ /məŋˈkan.sə/ n fem
miss

mancar /maŋˈka/ /maŋˈkaɾ/ /məŋˈka/ v
lacking
(seguit de la preposició de) No haver-n'hi prou, d'una cosa necessària.
missing
No estar complet.
ease
Disminuir la força del vent.

manco /ˈmaŋ.ko/ /ˈmaŋ.ku/ adj masc
one-armed

mancomunar /maŋ.ko.muˈna/ /maŋ.ko.muˈnaɾ/ /məŋ.ko.muˈna/ /məŋ.ku.muˈna/ v
pool

mandala /manˈda.ɫa/ /mənˈda.ɫə/ n
mandala
Obra artística en relleu o dibuixada, típicament circular, normalment composta en bona part per formes repetides i equidistants, pensada per objectius místics i usada especialment en l'hinduisme i el budisme.

mandarina /mən.dəˈɾi.nə/ n fem
tangerine mandarin orange

mandarí /man.daˈɾi/ /mən.dəˈɾi/ adj masc
mandarin

mandarí /man.daˈɾi/ /mən.dəˈɾi/ n masc
mandarin
Alt funcionari de la Xina imperial.
Mandarin mandarin
(només singular) Varietat més parlada del xinès, que conforma la base del xinès estàndard.

mandat /manˈdat/ /mənˈdat/ n masc
mandate

mandolina /man.doˈɫi.na/ /mən.doˈɫi.nə/ /mən.duˈɫi.nə/ n fem
mandolin

mandonguilla /man.doŋˈɡi.ʎa/ /mən.doŋˈɡi.ʎə/ /mən.duŋˈɡi.ʎə/ n fem
meatball

mandra /ˈman.dɾa/ /ˈman.dɾə/ n fem
laziness
Peresa, manca de ganes de fer res.

mandró /manˈdɾo/ /mənˈdɾo/ n masc
sling

manducar /man.duˈka/ /man.duˈkaɾ/ /mən.duˈka/ v
nosh

mandíbula /manˈdi.bu.ɫa/ /mənˈdi.βu.ɫə/ n fem
jaw jawbone

manefla /maˈnɛ.fɫa/ /maˈnɛ.fɫɛ/ /məˈnɛ.fɫə/ adj
meddlesome
Que manefleja, que tendeix a ficar-se en els assumptes d'altres per curiositat, pel plaer de saber i de transmetre noves, per intervenir-hi, etc.

manefla /maˈnɛ.fɫa/ /maˈnɛ.fɫɛ/ /məˈnɛ.fɫə/ n neut
meddler
Persona que manefleja, que tendeix a ficar-se en els assumptes d'altres per curiositat, pel plaer de saber i de transmetre noves, per intervenir-hi, etc.

manegar /ma.neˈɣa/ /ma.neˈɣaɾ/ /mə.nəˈɣa/ v
manage
Arranjar un afer.

maneguí /ma.neˈɣi/ /mə.nəˈɣi/ n masc
forearm pad
(futbol americà) Peça de l'equip d'un jugador que s'utilitza per a protegir-se l'avantbraç.

maneig /maˈnet͡ʃ/ /məˈnət͡ʃ/ /məˈnɛt͡ʃ/ n masc
handling

manejar /ma.neˈd͡ʒa/ /ma.neˈd͡ʒaɾ/ /ma.neˈʒa/ /mə.nəˈd͡ʒa/ /mə.nəˈʒa/ v
handle
Usar alguna cosa o fer-la anar amb les mans.
manage
(pronominal) Moure's, fer diligències hàbilment.

manera /maˈne.ɾa/ /məˈne.ɾə/ n fem
manner

manescal /ma.nesˈkaɫ/ /mə.nəsˈkaɫ/ n masc
equerry
(històric) Persona encarregada de la cura dels animals, especialment els cavalls.

maneta /maˈne.ta/ /məˈnə.tə/ /məˈnɛ.tə/ n masc
small hand
Mà petita.
hand
Peça dels rellotges analògics que assenyala les hores o els minuts.
lever
Peça d'algunes màquines que, en accionar-la es posa en marxa el mecanisme.

manga /ˈmaŋ.ɡa/ /ˈmaŋ.ɡə/ n masc
manga

mangaka /maŋˈɡa.ka/ /məŋˈɡa.kə/ n masc
mangaka

manganès /məŋ.ɡəˈnəs/ /məŋ.ɡəˈnɛs/ n masc
manganese

mango /ˈmaŋ.ɡo/ /ˈmaŋ.ɡu/ n masc
mango

mania /maˈni.a/ /məˈni.ə/ n fem
mania

manicomi /ma.niˈkɔ.mi/ /mə.niˈkɔ.mi/ n masc
mental hospital

manicord /ma.niˈkɔɾt/ /mə.niˈkɔrt/ n masc
manichord

manifasser /ma.ni.faˈse/ /ma.ni.faˈseɾ/ /mə.ni.fəˈse/ adj masc
meddlesome
Que manifasseja.

manifasser /ma.ni.faˈse/ /ma.ni.faˈseɾ/ /mə.ni.fəˈse/ n masc
meddler
Qui manifasseja.

manifestació /ma.ni.fes.ta.siˈo/ /mə.ni.fəs.tə.siˈo/ n fem
demonstration

manifestament /ma.niˌfes.taˈmen/ /ma.niˌfes.taˈment/ /mə.niˌfes.təˈmen/ /mə.niˌfes.təˈment/ adv
manifestly

manifestar /ma.ni.fesˈta/ /ma.ni.fesˈtaɾ/ /mə.ni.fəsˈta/ v
manifest
Descobrir, donar a conèixer una cosa oculta.

manilla /maˈni.ʎa/ /məˈni.ʎə/ n fem
handcuff
Anell de ferro que es posa al voltant del puny i que sovint va lligat a un altre posat a l'altre puny, amb els quals es retenen els presoners.
bracelet
Anell de ferro que es posa al canell com a ornament; braçalet.

maniobra /ma.niˈɔ.βɾa/ /mə.niˈɔ.βɾə/ n fem
manoeuvre
(figuradament) estratagema per aconseguir un fi

maniobrar /ma.ni.oˈbɾaɾ/ /ma.ni.oˈβɾa/ /mə.ni.oˈbɾa/ /mə.ni.uˈbɾa/ /mə.ni.uˈβɾa/ v
operate
Operar amb les mans instruments o màquines.
maneuver
(militar) Fer operacions destinades al combat, maniobres.

manipulació /ma.ni.pu.ɫa.siˈo/ /mə.ni.pu.ɫə.siˈo/ n fem
manipulation

manipular /ma.ni.puˈɫa/ /ma.ni.puˈɫaɾ/ /mə.ni.puˈɫa/ v
manipulate
Operar amb les mans sobre un aparell, un producte.
Influir, alterar de forma interessada.

maniqueisme /ma.ni.keˈiz.me/ /mə.ni.kəˈiz.mə/ n masc
manichaeism

maniqueu /ma.niˈkɛw/ /mə.niˈkɛw/ adj masc
manichaean
Seguidor del maniqueisme, radical, extremista.

maniquí /ma.niˈki/ /mə.niˈki/ n masc
mannequin
Figura que representa una persona i usada per pintors, escultors, sastres i modistes per la seva feina.

maniquí /ma.niˈki/ /mə.niˈki/ n neut
mannequin
Persona que fa de model per a sastres i modistes.

manlleu /maɲˈʎew/ /məɲˈʎew/ n masc
loan
Acció i efecte de manllevar.
loanword
(lingüística) Lèxic originari d’una llengua que s’integra en una altra llengua.

manllevar /maɲ.ʎeˈvaɾ/ /maɲ.ʎeˈβa/ /məɲ.ʎəˈva/ /məɲ.ʎəˈβa/ v
borrow
Obtenir en préstec.

manovella /ma.noˈve.ʎa/ /ma.noˈβe.ʎa/ /mə.noˈve.ʎə/ /mə.nuˈve.ʎə/ /mə.nuˈβe.ʎə/ n fem
crank

mans /ˈmans/ adj masc
tame
Referit als animals, dòcil, domesticat.

mans /ˈmans/ n fem
hands
(futbol) Falta intencionada consistent a tocar la pilota amb el braç o la mà.

mansió /man.siˈo/ /mən.siˈo/ n masc
mansion

mansoi /manˈsɔj/ /mənˈsɔj/ adj masc
mild

mant /ˈman/ /ˈmant/ adj masc
many

manta /ˈman.ta/ /ˈman.tə/ n fem
blanket
Peça rectangular de roba que s’usa com a abrigall.
devil ray
Peix de la família dels mobúlids de cos romboïdal fins a 5,5 m de llargada i 3,5 m d'amplada (Mobula mobular).

mantega /mənˈtə.ɣə/ /mənˈtɛ.ɣə/ n fem
butter

mantell /manˈteʎ/ /mənˈteʎ/ n masc
mantle

mantellina /man.teˈʎi.na/ /mən.təˈʎi.nə/ n fem
mantilla
Peça de roba fina usada per dones per a cobrir-se el cap.
spiny butterfly ray
(peixos) Peix de la família dels gimnúrids, de cos romboïdal fins a 4 m de llarg (Gymnura altavela).

manteniment /man.te.niˈmen/ /man.te.niˈment/ /mən.tə.niˈmen/ /mən.tə.niˈment/ n masc
maintenance

mantenir /man.teˈni/ /man.teˈniɾ/ v
keep
Conservar una cosa en el seu estat, sense que s'alteri.
keep going
Donar continuïtat, prosseguir una acció o actitud començada.
maintain
Sustentar a algú amb els mitjans bàsics per viure.

manual /ma.nuˈaɫ/ adj
manual
Relatiu a la mà.

manual /ma.nuˈaɫ/ n masc
handbook manual
Compendi del saber d'una àrea, especialment destinat a l'ensenyament.

manualitat /ma.nu.a.ɫiˈtat/ /mə.nu.ə.ɫiˈtat/ n fem
craft

manuella /ma.nuˈe.ʎa/ /mə.nuˈe.ʎə/ n fem
dumbbell
(esports) Barra curta amb pesos en els extrems per manejar amb una mà i fer exercicis.

manufactura /ma.nu.fakˈtu.ɾa/ /mə.nu.fəkˈtu.ɾə/ n fem
manufacture

manufacturar /ma.nu.fak.tuˈɾa/ /ma.nu.fak.tuˈɾaɾ/ /mə.nu.fək.tuˈɾa/ v
manufacture

manumetre /ma.nuˈme.tɾe/ /mə.nuˈmə.tɾə/ /mə.nuˈmɛ.tɾə/ v
manumit

manuscrit /ma.nusˈkɾit/ n masc
manuscript

manx /ˈmaɲʃ/ adj
Manx

manxa /ˈmaɲ.t͡ʃa/ /ˈmaɲ.ʃə/ n fem
bellows

manxar /maɲˈt͡ʃa/ /maɲˈt͡ʃaɾ/ /məɲˈʃa/ v
fan

manxurià /maɲ.t͡ʃu.ɾiˈa/ /məɲ.ʃu.ɾiˈa/ adj masc
Manchurian
Relatiu o pertanyent a Manxúria.

manxurià /maɲ.t͡ʃu.ɾiˈa/ /məɲ.ʃu.ɾiˈa/ n masc
Manchurian
Persona que habita o és originària de Manxúria.

manya /ˈma.ɲa/ /ˈma.ɲə/ n fem
skill

manyà /maˈɲa/ /məˈɲa/ n masc
locksmith

maníac /maˈni.ak/ /məˈni.ək/ adj masc
maniac

maori /maˈɔ.ɾi/ adj
Maori
Relatiu o pertanyent als nadius de Nova Zelanda o la seva llengua.

maori /maˈɔ.ɾi/ n neut
Maori
Persona que pertany al poble natiu Nova Zelanda.
(només singular) Llengua austronèsica pròpia del poble maori.

mapa /ˈma.pa/ n masc
map

mapa cognitiu n masc
cognitive map

mapa conceptual n masc
concept map

mapa d'il·luminació n masc
light map

mapa de bits n masc
bitmap

mapa de textura n masc
texture map

mapa escolar n masc
school map
Representació sobre una superfície plana de la superfície de la Terra o d'una part d'ella segons una escala donada, especialment elaborada i preparada per a utilitzar-la a les escoles.
Instrument per a la planificació educativa i escolar que té com a utilitat principal aportar de manera ordenada i sistemàtica dades quantitatives sobre la població escolar, els centres educatius i la seva distribució en el territori.

mapamundi /ˌma.paˈmun.di/ /ˌma.pəˈmun.di/ n masc
Mappa Mundi

mapar /maˈpa/ /maˈpaɾ/ /məˈpa/ v
map

mapatge /maˈpa.d͡ʒe/ /məˈpad.ʒə/ n masc
mapping

mapatge MIP n masc
MIP mapping

mapatge d'entorn n masc
environment mapping

mapatge de relleu n masc
bump mapping

mapatge de textura n masc
texture mapping

maquetar /ma.keˈta/ /ma.keˈtaɾ/ /mə.kəˈta/ v
model

maquiavel·lisme /ma.ki.a.veɫˈɫiz.me/ /ma.ki.a.βeɫˈɫiz.me/ /ma.ki.a.βeˈɫiz.me/ /mə.ki.ə.vəɫˈɫiz.mə/ /mə.ki.ə.βəɫˈɫiz.mə/ /mə.ki.ə.βəˈɫiz.mə/ n masc
machiavellianism

maquiavèl·lic /ma.ki.aˈvɛɫ.ɫik/ /ma.ki.aˈβɛ.ɫik/ /ma.ki.aˈβɛɫ.ɫik/ /mə.ki.əˈvɛɫ.ɫik/ /mə.ki.əˈβɛ.ɫik/ /mə.ki.əˈβɛɫ.ɫik/ adj
Machiavellian

maquillar /ma.kiˈʎa/ /ma.kiˈʎaɾ/ /mə.kiˈʎa/ v
make up

maquillatge /ma.kiˈʎa.d͡ʒe/ /mə.kiˈʎa.d͡ʒə/ n masc
makeup make-up
Crema que s'aplica sobre la pell de la cara per a millorar el seu aspecte.

maquinar /ma.kiˈna/ /ma.kiˈnaɾ/ /mə.kiˈna/ v
machinate

maquinari /ma.kiˈna.ɾi/ /mə.kiˈna.ɾi/ n masc
hardware

maquineta /ma.kiˈne.ta/ /mə.kiˈnə.tə/ /mə.kiˈnɛ.tə/ n fem
sharpener
Petit utensili per a fer punta al llapis, consistent en un receptacle on hi ha fixada una làmina d'acer esmolat.

maquinària /ma.kiˈna.ɾi.a/ /mə.kiˈna.ɾi.ə/ n fem
machinery

mar /ˈma/ /ˈmar/ /ˈmark/ /ˈmart/ /ˈmaɾ/ n
sea

mar arrissada n fem
rippled sea

mar brava n fem
very rough sea

mar desfeta n fem
high sea

mar enorme n fem
phenomenal sea

mar molt alta n fem
very high sea

mar plana n fem
calm sea

maraca /maˈɾa.ka/ /məˈɾa.kə/ n fem
maraca

maragda /maˈɾaɡ.da/ /məˈɾaɡ.də/ n fem
emerald

marathi /maˈɾa.ti/ /məˈɾa.ti/ n masc
Marathi
Llengua parlada al centre i oest de l'Índia.

maratonejar /ma.ɾa.to.neˈd͡ʒa/ /ma.ɾa.to.neˈd͡ʒaɾ/ /ma.ɾa.to.neˈʒa/ /mə.ɾə.to.nəˈd͡ʒa/ /mə.ɾə.tu.nəˈʒa/ v
binge-watch
Mirar molts episodis seguits d’una sèrie de televisió o seqüeles de pel·lícules.
marathon
Córrer una marató.

marató /ma.ɾaˈto/ /mə.ɾəˈto/ n fem
marathon

marbre /ˈma.bɾə/ /ˈmar.bɾə/ /ˈmaɾ.bɾe/ n masc
marble

marc /ˈmark/ n masc
mark
Antiga unitat monetària d’Alemanya.
frame
Bastiment decoratiu i de protecció al voltant d'un objecte.

marc curricular n masc
curricular framework

marc teòric n masc
theoretical framework

marca /ˈmar.kə/ /ˈmaɾ.ka/ n fem
mark
Senyal que un objecte deixa en un altre.
brand
Paraula, símbol o ambdós alhora que identifiquen un producte o servei i que sovint pretenen fer-los més atractius per al seu potencial destinatari.
march
(antigament) Territori fronterer amb l'enemic.

marcadament adv
markedly
De manera marcada

marcador /mar.kaˈðo/ /maɾ.kaˈðoɾ/ /mər.kəˈðo/ n masc
scorer
(pilota basca) Auxiliar encarregat de comptar els punts o les faltes durant un partit.

marcador d'intents n masc
downs marker

marcador de bola n masc
ball marker

marcador de iardes n masc
yards man

marcador de taula n masc
score indicator

marcar /marˈka/ /maɾˈkaɾ/ /mərˈka/ v
mark
Posar senyal o marca en alguna cosa per a distingir-la d'altres.
score
(esports de pilota) Aconseguir un gol fent entrar la pilota, la bola o el disc a la porteria contrària en el transcurs d'un partit.
guard
(esports de pilota) Seguir de prop els moviments d'un adversari per impedir-li al màxim la participació en les accions ofensives del seu equip.
dial
(telecomunicacions) Seleccionar en un telèfon el número corresponent per trucar a algú.

marcar una correguda v
score a run

marcatge /maɾˈka.d͡ʒe/ /mərˈka.d͡ʒə/ n masc
guarding

marcatge en flotació n masc
floating defence

marcatge estret n masc
close guarding

marcatge individual n masc
individual marking

marcatge per zones n masc
zone marking

marcià /maɾ.siˈa/ /mər.siˈa/ adj masc
Martian
Relatiu o pertanyent al planeta Mart.

marcià /maɾ.siˈa/ /mər.siˈa/ n masc
Martian
Habitant del planeta Mart.
Ésser extraterrestre, no necessàriament de Mart.

mare /ˈma.ɾa/ /ˈma.ɾə/ /ˈma.ɾə/ n fem
mother
Progenitora femenina.

marea /maˈɾe.a/ /məˈɾɛ.ə/ n fem
tide

maregassa /ma.ɾeˈɣa.sa/ /mə.ɾəˈɣa.sə/ n fem
rough sea

mareig /maˈɾet͡ʃ/ /məˈɾət͡ʃ/ /məˈɾɛt͡ʃ/ n masc
dizziness

marejol /ma.ɾeˈd͡ʒɔɫ/ /ma.ɾeˈʒɔɫ/ n masc
smooth sea

mareperla /ˌma.ɾeˈpɛr.ɫa/ /ˌma.ɾeˈpɛɾ.ɫa/ /ˌma.ɾeˈpɛɾ.ɫɛ/ /ˌma.ɾəˈpɛr.ɫə/ n fem
mother-of-pearl

maresme /maˈɾez.me/ /məˈɾəz.mə/ /məˈɾɛz.mə/ n masc
marsh

marfondre /maɾˈfon.dɾe/ /mərˈfon.dɾə/ v
languish

margalló /maɾ.ɣaˈʎo/ /mər.ɡəˈʎo/ n masc
European fan palm

margarida /maɾ.ɣaˈɾi.ða/ /mər.ɡəˈɾi.ðə/ n fem
daisy

marge /ˈmaɾ.ʒe/ /ˈmaɾ.ʒə/ n masc
margin

marginació n fem
marginalisation

marginal /maɾ.d͡ʒiˈnaɫ/ /mər.ʒiˈnaɫ/ adj
marginal

marginar /mar.d͡ʒiˈna/ /maɾ.d͡ʒiˈna/ /maɾ.d͡ʒiˈnaɾ/ /mər.ʒiˈna/ v
margin
Establir la distància que ocuparan els marges en un escrit.
exclude
Excloure un grup social a una o diverses persones.

marginat /maɾ.d͡ʒiˈnat/ /mər.ʒiˈnat/ adj masc
outcast

marialluïsa /maˌɾi.a.ʎuˈi.za/ /məˌɾi.ə.ʎuˈi.zə/ n fem
lemon verbena

maridar /ma.ɾiˈða/ /ma.ɾiˈðaɾ/ /mə.ɾiˈða/ v
marry
Casar una dona, prendre marit.

marieta /ma.ɾiˈe.ta/ /mə.ɾiˈə.tə/ /mə.ɾiˈɛ.tə/ n fem
ladybug ladybird
Insecte en forma de boleta de color roig amb puntets negres (Coccinella septempunctata).

marieta /ma.ɾiˈe.ta/ /mə.ɾiˈə.tə/ /mə.ɾiˈɛ.tə/ n masc
sissy
(despectiu) Home homosexual.

marina /məˈɾi.nə/ n fem
seascape
Obra artística gràfica, que té com a tema central el paisatge marítim.
navy
Part de l'exèrcit d'un país dedicat a la seva flota, inclosos edificis, personal (fins i tot el de terra), embarcacions i avions embarcats.

marinar /ma.ɾiˈna/ /ma.ɾiˈnaɾ/ /mə.ɾiˈna/ v
marinate

mariner /ma.ɾiˈne/ /mə.ɾiˈne/ n masc
sailor
En general, qualsevol persona que forma part de la tripulació d'un vaixell, sigui de forma professional, esportiva, etc.

marineria /ma.ɾi.neˈɾi.a/ /mə.ɾi.nəˈɾi.ə/ n fem
crew
Tripulació d'una embarcació que en la escala de comandament està per sota dels oficials.

marisc /maˈɾisk/ /məˈɾisk/ n masc
shellfish

mariscal /ma.ɾisˈkaɫ/ /mə.ɾisˈkaɫ/ n masc
marshal

marit /maˈɾit/ n masc
husband

marital /ma.ɾiˈtaɫ/ /mə.ɾiˈtaɫ/ adj
marital

mark Interjection
mark

marmessor /mar.meˈso/ /maɾ.meˈsoɾ/ /mər.məˈso/ n masc
executor

maroma /maˈɾo.ma/ /məˈɾo.mə/ n fem
rope

maror /maˈɾo/ /maˈɾoɾ/ /məˈɾo/ n fem
slight sea

marquesa /maɾˈke.za/ /mərˈkɛ.zə/ n fem
marchioness Margravine

marquesat /maɾ.keˈzat/ /məɾ.kəˈzat/ n masc
marquisate

marquès /maɾˈkes/ /mərˈkɛs/ /məɾˈkəs/ n masc
marquess

marraix /maˈrajʃ/ /məˈraʃ/ n masc
porbeagle

marrameu /ma.raˈmɛw/ /mə.rəˈmɛw/ n masc
meaow

marrec /maˈrɛk/ n masc
toddler
Nen petit (emprat generalment amb to de superioritat per part del qui parla).

marrit /maˈrit/ /məˈrit/ adj masc
saddened

marron glacé /maˌroŋ.ɡɫaˈse/ /məˌroŋ.ɡɫəˈse/ n masc
marron glacé

marroquí /mə.roˈki/ /mə.ruˈki/ adj masc
Moroccan
Relatiu o pertanyent al Marroc.

marroquí /mə.roˈki/ /mə.ruˈki/ n masc
Moroccan
(gentilici) Individu natural del Marroc.

marrà /maˈra/ /məˈra/ adj masc
pig
Persona bruta.

marrà /maˈra/ /məˈra/ n masc
ram
Mascle de l'ovella.

marró /maˈro/ adj
brown
D'un color propi de la castanya.

marró /maˈro/ n masc
brown
Color castany.

marsopa /maɾˈso.pa/ /mərˈso.pə/ n fem
harbour porpoise

marsopa d'ullera n fem
spectacled porpoise

marsopa de Burmeister n fem
Burmeister's porpoise

marsopa de Califòrnia n fem
vaquita

marsopa de Dall n fem
Dall's porpoise

marsopa negra n fem
finless porpoise

marsopes /maɾˈso.pes/ /mərˈso.pəs/ n fem
porpoises

mart n masc
European pine marten

martell /maɾˈteʎ/ n masc
hammer
Eina pensada per a copejar i en especial per a clavar claus. Està composta per un mànec, típicament de fusta, i per l'extrem dur que copeja, típicament metàl·lic.

martellejar /mar.te.ʎeˈʒa/ /maɾ.te.ʎeˈd͡ʒa/ /maɾ.te.ʎeˈd͡ʒaɾ/ /mər.tə.ʎəˈʒa/ /məɾ.tə.ʎəˈd͡ʒa/ v
hammer

martingala /maɾ.tiŋˈɡa.ɫa/ /mər.tiŋˈɡa.ɫə/ n fem
martingale
En el joc del monte, certa aposta de tres cartes contra una altra.

martiri /maɾˈti.ɾi/ /mərˈti.ɾi/ n masc
martyrdom

martiritzar /mar.ti.ɾiˈd͡za/ /maɾ.ti.ɾiˈza/ /maɾ.ti.ɾiˈzaɾ/ /mər.ti.ɾiˈd͡za/ v
martyr
Turmentar en odi de la fe catòlica o per defensa de la fe o alguna virtut.

marxapeu /ˌmar.ʃəˈpɛw/ /ˌmaɾ.t͡ʃaˈpɛw/ n masc
step
Estrep per pujar o baixar d’un vehicle.

marxar /marˈt͡ʃa/ /maɾˈt͡ʃa/ /maɾˈt͡ʃaɾ/ /mərˈʃa/ v
march
Desfilar.
work
Una màquina, anar, rutllar
leave
(castellanisme) Anar-se'n, partir d'un lloc.

marxista /maɾkˈsis.ta/ /maɾkˈsis.te/ /mərkˈsis.tə/ adj
Marxist

març /ˈmals/ /ˈmars/ n masc
March
Tercer mes de l'any.

marí /maˈɾi/ /məˈɾi/ adj masc
marine
Relatiu al mar.
navy
Blau fosc.

marí /maˈɾi/ /məˈɾi/ n masc
sailor
Persona que viu del mar, tripulant d'un vaixell.

marítim /maˈɾi.tim/ /məˈɾi.tim/ adj masc
maritime
Pertanyent o relacionat amb el mar.

mascle /ˈmas.kɫe/ /ˈmas.kɫə/ n masc
male
Individu animal o vegetal de sexe masculí, o amb aparell reproductor masculí, o que pertany al gènere sexual masculí; és el gènere o sexe contraposat amb el de la femella.
Peça que encaixa dins d'una altra com una clau en la seva femella.

masclet /masˈkɫet/ /məsˈkɫət/ /məsˈkɫɛt/ n masc
goatee
Barba petita que només abasta el mentó.

masclisme /masˈkɫiz.me/ /məsˈkɫiz.mə/ n masc
male chauvinism machismo

mascota /masˈkɔ.ta/ /masˈkɔ.tɔ/ /məsˈkɔ.tə/ n fem
mascot

masculinitzar /mas.ku.ɫi.niˈd͡za/ /mas.ku.ɫi.niˈza/ /mas.ku.ɫi.niˈzaɾ/ /məs.ku.ɫi.niˈd͡za/ v
masculinize

masculí /mas.kuˈɫi/ /məs.kuˈɫi/ adj masc
masculine
Que pertany al mascle.
manly
Metafòricament, dit de les expressions o estil de molta energia.

masmorra /mazˈmo.ra/ /məzˈmo.rə/ n fem
dungeon

masoquisme /ma.zoˈkiz.me/ /mə.zoˈkiz.mə/ /mə.zuˈkiz.mə/ n masc
masochism

masover /ma.zoˈveɾ/ /ma.zoˈβe/ /ma.zoˈβeɾ/ /mə.zoˈve/ /mə.zuˈve/ /mə.zuˈβe/ n masc
tenant farmer

massa /ˈma.sa/ /ˈma.sə/ adv
too too much
En quantitat excessiva.

massa /ˈma.sa/ /ˈma.sə/ n fem
mass
Agregació de partícules.
Aplec de persones sense diferenciar.
dough
Barreja de líquid i matèria polvoritzada que forma una pasta consistent.

massacrar /ma.saˈkɾa/ /ma.saˈkɾaɾ/ v
massacre

massacre /maˈsa.kɾe/ /məˈsa.kɾə/ n fem
massacre

massejar /ma.seˈd͡ʒa/ /ma.seˈd͡ʒaɾ/ /ma.seˈʒa/ /mə.səˈd͡ʒa/ /mə.səˈʒa/ v
be too much

massificació a les aules n fem
overcrowding in classrooms

massificar /ma.si.fiˈka/ /ma.si.fiˈkaɾ/ /mə.si.fiˈka/ v
massify

massilla /maˈsi.ʎa/ /məˈsi.ʎə/ n fem
putty
Màstic de blanc d'Espanya i d’oli de llinosa usat per a tapar forats o esquerdes de la fusta i per subjectar vidres als muntants.

massillar /ma.siˈʎa/ /ma.siˈʎaɾ/ /mə.siˈʎa/ v
putty

massiu /maˈsiw/ adj masc
mass

massé n masc
massé

massís /maˈsis/ adj masc
solid

massís /maˈsis/ n masc
massif

mastegar /mas.teˈɣa/ /mas.teˈɣaɾ/ /məs.təˈɣa/ v
chew
Trinxar el menjar amb les dents.

masteler /mas.teˈɫe/ /mas.teˈɫeɾ/ /məs.təˈɫe/ n masc
topmast

masteritzar /mas.te.ɾiˈd͡za/ /mas.te.ɾiˈza/ /mas.te.ɾiˈzaɾ/ /məs.tə.ɾiˈd͡za/ v
master

masticar /mas.tiˈka/ /mas.tiˈkaɾ/ /məs.tiˈka/ v
chew
mastegar

mastigonema /mas.ti.ɣoˈne.ma/ /məs.ti.ɣuˈnɛ.mə/ n fem
mastigonema

mastologia /mas.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /mas.to.ɫoˈʒi.a/ /məs.to.ɫoˈʒi.ə/ /məs.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
mammalogy
(zoologia) Ciència que estudia els mamífers.
mastology
(medicina) Branca de la medicina que es ocupa de la mamella.

mastoïdal /mas.to.iˈðaɫ/ /məs.to.iˈðaɫ/ /məs.tu.iˈðaɫ/ adj
mastoid

masturbació /mas.tuɾ.ba.siˈo/ /məs.tur.bə.siˈo/ n fem
masturbation

masturbar /mas.turˈβa/ /mas.tuɾˈbaɾ/ /mas.tuɾˈβa/ /məs.turˈba/ v
masturbate

mastí /masˈti/ /məsˈti/ n masc
mastiff

mat /ˈmat/ n masc
kill
(bàdminton) Cop executat rematant el volant de manera brusca just per sobre la xarxa.

mata-segells /ˌma.ta.seˈd͡ʒeʎs/ /ˌma.ta.seˈd͡ʒeʎʃ/ /ˌma.ta.seˈʒeʎs/ /ˌma.tə.səˈʒeʎs/ n masc
canceller

matabou /ˌma.taˈbɔw/ /ˌma.təˈβɔw/ n masc
shrubby hare's ear
Arbust mediterrani de la família de les umbel·líferes (Bupleurum fruticosum).

matalàs /ma.taˈɫas/ n masc
mattress
Sac pla farcit i tancat per a jeure-hi i dormir.
foul area
(pilota basca) Part d'una paret situada més enllà de la xapa, sovint recoberta d'escuma o un altre material tou per a facilitar l'apreciació de la falta amb l'esmorteïment de la pilota.

matar /maˈta/ /maˈtaɾ/ v
kill
Treure la vida, assassinar.

mateix /maˈtejʃ/ /məˈteʃ/ adj masc
same
Sense canvis.

matemàtica /ma.teˈma.ti.ka/ n fem
mathematics
(normalment en plural) Ciència pura que tracta la quantitat i la forma amb les seves relacions i estructures.

matemàticament /ma.teˌma.ti.kaˈmen/ /ma.teˌma.ti.kaˈment/ /mə.təˌma.ti.kəˈmen/ /mə.təˌma.ti.kəˈment/ adv
mathematically

material /ma.te.ɾiˈaɫ/ /mə.tə.ɾiˈaɫ/ adj
material
Relatiu a la matèria.
Físic, corpori.

material /ma.te.ɾiˈaɫ/ /mə.tə.ɾiˈaɫ/ n masc
material
Base amb què es pot construir o crear alguna cosa donant-li forma.
equipment
Estris necessaris per dur a terme una tasca.

material didàctic n masc
educational aids

materialitzar /ma.te.ɾi.a.ɫiˈd͡za/ /ma.te.ɾi.a.ɫiˈza/ /ma.te.ɾi.a.ɫiˈzaɾ/ /mə.tə.ɾi.ə.ɫiˈd͡za/ v
materialize

matern /maˈtɛɾn/ /məˈtɛrn/ adj masc
maternal
Relatiu a la mare.
De la part de la mare

maternal /ma.teɾˈnaɫ/ /mə.tərˈnaɫ/ adj
maternal
Relatiu a la mare.

maternitzar /ma.ter.niˈd͡za/ /ma.teɾ.niˈza/ /ma.teɾ.niˈzaɾ/ /mə.tər.niˈd͡za/ v
humanize

matinada /ma.tiˈna.ða/ /mə.tiˈna.ðə/ n fem
morning

matines /maˈti.nes/ /məˈti.nəs/ n fem
matins

matisar /ma.tiˈza/ /ma.tiˈzaɾ/ /mə.tiˈza/ v
vary

matraca /maˈtɾa.ka/ /məˈtɾa.kə/ n fem
matraca

matriarca /ma.tɾiˈaɾ.ka/ /mə.tɾiˈar.kə/ n fem
matriarch

matricidi /ma.tɾiˈsi.ði/ /mə.tɾiˈsi.ði/ n masc
matricide

matricular /ma.tɾi.kuˈɫa/ /ma.tɾi.kuˈɫaɾ/ /mə.tɾi.kuˈɫa/ v
register
Inscriure a algú en una acadèmia, institut o similar.

matrimoni /ma.tɾiˈmɔ.ni/ n masc
marriage
Unió estable de dues persones que formen una nova unitat familiar.

matrioixca /ma.tɾiˈojʃ.ka/ /mə.tɾiˈoʃ.kə/ n fem
matryoshka

matriu /maˈtɾiw/ /məˈtɾiw/ n fem
matrix

matrícula /maˈtɾi.ku.ɫa/ /məˈtɾi.ku.ɫə/ n fem
enrollment
Registre de les persones inscrites en un mateix grup (alumnes d'una acadèmia, etc).

matrícula d'honor n fem
distinction

matusser /ma.tuˈse/ /ma.tuˈseɾ/ /mə.tuˈse/ adj
sloppy

matxet /maˈt͡ʃet/ /məˈt͡ʃət/ /məˈt͡ʃɛt/ n masc
machete

matxucar /ma.t͡ʃuˈka/ /ma.t͡ʃuˈkaɾ/ /mə.t͡ʃuˈka/ v
crush
Trossejar, esmicolar donant cops.

matèria /maˈtɛ.ɾi.a/ /məˈtɛ.ɾi.ə/ n fem
matter
Component de l'Univers que té una massa i un volum.
subject
Tema d'un àmbit determinat del coneixement per a l'estudi o l'ensenyament.

matí /maˈti/ n masc
morning

matís /maˈtis/ /məˈtis/ n masc
hue nuance
Variació d'una tonalitat.

mató /maˈto/ /məˈto/ n masc
cottage cheese

maurità /maw.ɾiˈta/ /məw.ɾiˈta/ adj masc
Mauritanian
Relatiu o pertanyent a Mauritània.

maurità /maw.ɾiˈta/ /məw.ɾiˈta/ n masc
Mauritanian
Persona que habita o és originària de Mauritània.

maurí /mawˈɾi/ /məwˈɾi/ n masc
Maurist
(històric) Membre de la congregació de Sant Maur, un grup erudit de benedictins francesos fundat el 1621.

maximitzar /mak.si.miˈd͡za/ /mak.si.miˈza/ /mak.si.miˈzaɾ/ /mək.si.miˈd͡za/ v
maximize

maça /ˈma.sa/ /ˈma.sə/ n fem
mace
Arma emprada a l'edat mitjana per a copejar l'enemic, consistent en una bola de ferro lligada amb una cadena a una barra.
mallet
Eina emprada en la construcció per a fixar o anivellar maons quan estan col·locats sobre una pasta de ciment.

maçó /maˈso/ /məˈso/ n masc
mason

maó /maˈo/ n masc
brick

meandre /meˈandɾe/ /meˈandɾə/ n masc
meander

mecanisme /me.kaˈniz.me/ /mə.kəˈniz.mə/ n masc
mechanism

mecanisme de defensa n masc
defense mechanism

mecanitzar /me.ka.niˈd͡za/ /me.ka.niˈza/ /me.ka.niˈzaɾ/ /mə.kə.niˈd͡za/ v
mechanize

mecanografiar /me.ka.no.ɣɾa.fiˈa/ /me.ka.no.ɣɾa.fiˈaɾ/ /mə.kə.no.ɣɾə.fiˈa/ /mə.kə.nu.ɣɾə.fiˈa/ v
type

mecànic /meˈka.nik/ /məˈka.nik/ adj masc
mechanical

mecànica /meˈka.ni.ka/ /məˈka.ni.kə/ n fem
mechanics

mecànica de joc n fem
game mechanics

mecànicament /meˌka.ni.kaˈmen/ /meˌka.ni.kaˈment/ /məˌka.ni.kəˈmen/ /məˌka.ni.kəˈment/ adv
mechanically

medalla /meˈða.ʎa/ /məˈða.ʎə/ n fem
medal

mede /ˈme.ðe/ /ˈmə.ðə/ /ˈmɛ.ðə/ adj masc
Median
De l’antiga regió de la Mèdia.

mede /ˈme.ðe/ /ˈmə.ðə/ /ˈmɛ.ðə/ n masc
Mede
Individu d’un poble irànic que va establir un imperi en l’Orient Mitjà.

medi /ˈmɛ.ði/ n masc
environment

mediació /me.ði.a.siˈo/ /mə.ði.ə.siˈo/ n fem
mediation

mediació cultural n fem
cultural mediation

mediació escolar n fem
school mediation

mediació familiar n fem
family mediation

mediador /me.ði.aˈðo/ /me.ði.aˈðoɾ/ /mə.ði.əˈðo/ n masc
mediator

medial /me.ðiˈaɫ/ /mə.ðiˈaɫ/ adj
medial

mediambiental /me.ði.am.bi.enˈtaɫ/ /mə.ði.əm.bi.ənˈtaɫ/ adj
environmental
relacionat amb el medi ambient

mediar /me.ðiˈa/ /me.ðiˈaɾ/ /mə.ðiˈa/ v
mediate

mediat /me.ðiˈat/ /mə.ðiˈat/ adj masc
mediate

mediateca /me.ði.aˈte.ka/ /mə.ði.əˈtɛ.kə/ n fem
media library

mediatitzar /me.ði.a.tiˈd͡za/ /me.ði.a.tiˈza/ /me.ði.a.tiˈzaɾ/ /mə.ði.ə.tiˈd͡za/ v
mediate

medicalitzar /me.ði.ka.ɫiˈd͡za/ /me.ði.ka.ɫiˈza/ /me.ði.ka.ɫiˈzaɾ/ /mə.ði.kə.ɫiˈd͡za/ v
medicalize

medicament /me.ði.kaˈmen/ /me.ði.kaˈment/ /mə.ði.kəˈmen/ /mə.ði.kəˈment/ n masc
medicine

medicament orfe n masc
orphan drug

medicar /me.ðiˈka/ /me.ðiˈkaɾ/ /mə.ðiˈka/ v
medicate

medicastre /me.ðiˈkas.tɾe/ /mə.ðiˈkas.tɾə/ n masc
medicaster

medicina /me.ðiˈsi.na/ n fem
medicine
Ciència que estudia el cos humà i com guarir les malalties que presenta.

medicinal /me.ði.siˈnaɫ/ /mə.ði.siˈnaɫ/ adj
medicinal

medieval /me.ði.eˈvaɫ/ /me.ði.eˈβaɫ/ /mə.ði.əˈvaɫ/ /mə.ði.əˈβaɫ/ adj
medieval
Relatiu a l'edat mitjana, període comprès entre la caiguda de l'imperi romà i el descobriment d'Amèrica aproximadament.

medina /meˈði.na/ /məˈði.nə/ n fem
medina

mediocre /me.ðiˈɔ.kɾe/ /mə.ðiˈɔ.kɾə/ adj
mediocre

meditació /me.ði.ta.siˈo/ /mə.ði.tə.siˈo/ n fem
meditation reverie
Estat d'abstracció en els pensaments d'un mateix.
Reflexió en silenci sobre un tema transcendent, ja sigui des del punt de vista de la filosofia o de la religió.

meditar /me.ðiˈta/ /me.ðiˈtaɾ/ /mə.ðiˈta/ v
meditate

mediterrani /me.ði.teˈra.ni/ /mə.ði.təˈra.ni/ adj masc
Mediterranean

medul·la /meˈðu.ɫa/ /meˈðuɫ.ɫa/ /məˈðu.ɫə/ /məˈðuɫ.ɫə/ n fem
marrow

medul·lar /me.ðuɫˈɫaɾ/ /me.ðuˈɫaɾ/ /mə.ðuɫˈɫar/ /mə.ðuɫˈɫaɾ/ /mə.ðuˈɫar/ adj
medullary

medusa /meˈðu.za/ /məˈðu.zə/ n fem
jellyfish

mefistofèlic /me.fis.toˈfɛ.ɫik/ /mə.fis.toˈfɛ.ɫik/ /mə.fis.tuˈfɛ.ɫik/ adj masc
Mephistophelean

megafil·le /me.ɣaˈfiɫ.ɫe/ /mə.ɣəˈfiɫ.ɫə/ n masc
macrophylls

megafonia /me.ɣa.foˈni.a/ /mə.ɣə.fuˈni.ə/ n fem
public address system

megalític /me.ɣaˈɫi.tik/ /mə.ɣəˈɫi.tik/ adj masc
megalithic

megalòpoli /me.ɣaˈɫɔ.po.ɫi/ /mə.ɣəˈɫɔ.po.ɫi/ /mə.ɣəˈɫɔ.pu.ɫi/ n fem
megalopolis

meitat /mejˈtat/ /məjˈtat/ n fem
half

meitneri /məjdˈnɛ.ɾi/ n masc
meitnerium

mel n fem
honey

melancòlicament /me.ɫaŋˌkɔ.ɫi.kaˈmen/ /me.ɫaŋˌkɔ.ɫi.kaˈment/ /mə.ɫəŋˌkɔ.ɫi.kəˈmen/ /mə.ɫəŋˌkɔ.ɫi.kəˈment/ adv
melancholily

melanesi /me.ɫaˈnɛ.zi/ /mə.ɫəˈnɛ.zi/ adj masc
Melanesian
Relatiu o pertanyent a Melanèsia o la seva llengua.

melanesi /me.ɫaˈnɛ.zi/ /mə.ɫəˈnɛ.zi/ n masc
Melanesian
Persona que habita o és originària de Melanèsia.
(només singular) Grup de llengues parlades principalment a Melanèsia, Micronèsia i Nova Guinea.

melanoma /me.ɫaˈno.ma/ /mə.ɫəˈno.mə/ n masc
melanoma

melca /ˈmeɫ.ka/ /ˈmɛɫ.kə/ n fem
sorghum

melena /meˈɫe.na/ /məˈɫɛ.nə/ n fem
melena

melmelada /meɫ.meˈɫa.ða/ n fem
jam

melodia /me.ɫoˈði.a/ /mə.ɫoˈði.ə/ /mə.ɫuˈði.ə/ n fem
melody

melsa /ˈmɛɫ.sa/ /ˈmɛɫ.sə/ /ˈmɛɫ.sɛ/ n fem
spleen

melva /ˈmɛɫ.va/ /ˈmɛɫ.və/ /ˈmɛɫ.βa/ /ˈmɛɫ.βə/ /ˈmɛɫ.βɛ/ n fem
bullet mackerel

mel·lificar /me.ɫi.fiˈka/ /meɫ.ɫi.fiˈka/ /meɫ.ɫi.fiˈkaɾ/ /mə.ɫi.fiˈka/ /məɫ.ɫi.fiˈka/ v
ripen

mel·liflu /meɫˈɫi.fɫu/ /meˈɫi.fɫu/ /məɫˈɫi.fɫu/ /məˈɫi.fɫu/ adj masc
mellifluous

mel·lífer /meɫˈɫi.feɾ/ /meˈɫi.feɾ/ /məɫˈɫi.fər/ /məɫˈɫi.fəɾ/ /məˈɫi.fər/ adj masc
melliferous

melé a 5 m n fem
5m scrummage

melé espontània n fem
ruck

melé ordenada n fem
scrum

melé pactada n fem
uncontested scrum

melòdica /meˈɫɔ.ði.ka/ /məˈɫɔ.ði.kə/ n fem
melodica

melòfon /meˈɫɔ.fon/ /məˈɫɔ.fun/ n masc
mellophone

meló /məˈɫo/ n masc
melon

mem /ˈmɛm/ n fem
mem
Primera lletra dels alfabets semítics fenici, arameu, hebreu i d’altres derivats.

mem /ˈmɛm/ n masc
meme
Entitat mínima de pensament.

membrana /memˈbɾa.na/ /məmˈbɾa.nə/ n fem
web

membrança /memˈbɾan.sa/ /məmˈbɾan.sə/ n fem
remembrance

membre /ˈmem.bɾe/ /ˈmem.bɾə/ n masc
member
Cadascuna de les quatre extremitats del cos.

membre /ˈmem.bɾe/ /ˈmem.bɾə/ n neut
member
Persona que forma part d'una organització, societat, etc.

memorat /mə.muˈɾat/ n masc
memorate

memoritzar /me.mo.ɾiˈd͡za/ /me.mo.ɾiˈza/ /me.mo.ɾiˈzaɾ/ /mə.mo.ɾiˈd͡za/ /mə.mu.ɾiˈd͡za/ v
memorize

memòria /meˈmɔ.ɾi.a/ /məˈmɔ.ɾi.ə/ n fem
memory recollection

memòria USB n masc
flash drive

memòria intermèdia n fem
buffer

mena /ˈme.na/ /ˈmə.nə/ /ˈmɛ.nə/ n fem
ore
Part d'una mina o rocalla d'on s'extreu un determinat mineral.
kind
Classe que identifica un conjunt de propietats comunes de diverses coses.

menar /meˈna/ /meˈnaɾ/ /məˈna/ v
lead

mencionar /men.si.oˈna/ /men.si.oˈnaɾ/ /mən.si.oˈna/ /mən.si.uˈna/ v
mention

mendelevi /men.deˈɫɛ.βi/ /mən.dəˈɫɛ.vi/ /mən.dəˈɫɛ.βi/ n masc
mendelevium

mendicar /men.diˈka/ /men.diˈkaɾ/ /mən.diˈka/ v
beg

menejar /me.neˈd͡ʒa/ /me.neˈd͡ʒaɾ/ /me.neˈʒa/ /mə.nəˈd͡ʒa/ /mə.nəˈʒa/ v
wiggle

menester /me.nesˈte/ /me.nesˈteɾ/ /mə.nəsˈte/ n masc
necessary

menestral /me.nesˈtɾaɫ/ /mə.nəsˈtɾaɫ/ n masc
handicraftsman

menestralia /me.nes.tɾaˈɫi.a/ /mə.nəs.tɾəˈɫi.ə/ n fem
artisans

menfot /meɱˈfot/ /məɱˈfot/ n neut
who doesn’t give a shit

menfotisme /meɱ.foˈtiz.me/ /məɱ.foˈtiz.mə/ /məɱ.fuˈtiz.mə/ n masc
give a damn

meninge /meˈniɲ.d͡ʒe/ /məˈniɲ.ʒə/ n fem
meninx

meningitis /me.niɲˈd͡ʒi.tis/ /mə.niɲˈʒi.tis/ n fem
meningitis

menisc /meˈnisk/ /məˈnisk/ n masc
meniscus
(anatomia) Fibra cartilaginosa del genoll que proporciona sosteniment sota tensió i torsió.

menjador /meɲ.d͡ʒaˈðo/ /meɲ.d͡ʒaˈðoɾ/ /məɲ.ʒəˈðo/ n masc
dining room
Sala d’un edifici destinada a menjar-hi.
big eater
Persona que menja molt.

menjador escolar n masc
dining hall

menjadora /meɲ.d͡ʒaˈðo.ɾa/ /məɲ.ʒəˈðo.ɾə/ n fem
trough

menjar /meɲˈd͡ʒa/ /meɲˈd͡ʒaɾ/ n masc
food
Aliment que es menja.

menjar /meɲˈd͡ʒa/ /meɲˈd͡ʒaɾ/ v
eat
Ingerir aliments.

menjar ràpid n masc
fast food
(aliments) Menjar servit en un restaurant que té com a objectius el servei fugaç a bon preu.
(comerç) La dita classe de restaurant.

menor d'edat n neut
minor

menor estranger sense referents familiars n masc
separated child

menoret /me.noˈɾet/ /mə.noˈɾət/ /mə.nuˈɾɛt/ n masc
Minorite

menorquí /mə.noɾˈki/ /mə.nurˈki/ adj masc
Minorcan
Pertanyent o relatiu a Menorca, als seus habitants o la seva llengua.

menorquí /mə.noɾˈki/ /mə.nurˈki/ n masc
Minorcan
Natural de Menorca.

menovell /me.noˈveʎ/ /me.noˈβeʎ/ /mə.noˈveʎ/ /mə.nuˈveʎ/ /mə.nuˈβeʎ/ n masc
little finger

menstruació /mens.tɾu.a.siˈo/ /məns.tɾu.ə.siˈo/ n fem
menstruation

menstrual /mens.tɾuˈaɫ/ /məns.tɾuˈaɫ/ adj
menstrual

menstruar /mens.tɾuˈa/ /mens.tɾuˈaɾ/ /məns.tɾuˈa/ v
menstruate

mensualment /men.suˌaɫˈmen/ /men.suˌaɫˈment/ /mən.suˌaɫˈmen/ /mən.suˌaɫˈment/ adv
monthly

ment /ˈmen/ /ˈment/ n fem
mind

menta /ˈmen.ta/ /ˈmen.tə/ n fem
mint
Herba del gènere Mentha molt aromàtica i emprada com a condiment.
(especialment) menta pebrera (Mentha piperita)
peppermint
Licor amb essència de Mentha.

mental /menˈtaɫ/ /mənˈtaɫ/ adj
mental
Relatiu a la ment.

mentalisme /men.taˈliz.me/ /mən.təˈliz.mə/ n masc
mentalism

mentalitzar /men.ta.ɫiˈd͡za/ /men.ta.ɫiˈza/ /men.ta.ɫiˈzaɾ/ /mən.tə.ɫiˈd͡za/ v
prepare mentally

mentida /menˈti.ða/ n fem
lie
Afirmació conscient d'una cosa falsa.

mentider /men.tiˈðe/ /men.tiˈðeɾ/ /mən.tiˈðe/ adj masc
lying

mentider /men.tiˈðe/ /men.tiˈðeɾ/ /mən.tiˈðe/ n masc
liar

mentir /menˈti/ /menˈtiɾ/ v
lie
Dir mentides o falsedats.

mentonera n fem
chin strap

mentor /menˈto/ /menˈtoɾ/ /mənˈto/ n masc
mentor

mentoria n fem
mentoring

mentre /ˈmen.tɾe/ conjunction
while
Durant el mateix temps en què.
en cas que

mentre que conjunction
whereas

mentrestant /ˌmen.tɾesˈtan/ /ˌmen.tɾesˈtant/ /ˌmen.tɾəsˈtan/ /ˌmen.tɾəsˈtant/ adv
meanwhile

mentó /menˈto/ n masc
chin

menudalla /me.nuˈða.ʎa/ /mə.nuˈða.jə/ /mə.nuˈða.ʎə/ n fem
odds and ends

menut /meˈnut/ /məˈnut/ adj masc
small

menys /ˈmeɲs/ /ˈmeɲs/ /ˈmɛɲs/ adv
less

menys /ˈmeɲs/ /ˈmeɲs/ /ˈmɛɲs/ n masc
minus

menyscabar /ˌmeɲs.kaˈbaɾ/ /ˌmeɲs.kaˈβa/ /ˌmeɲs.kəˈba/ /ˌmɛɲs.kəˈβa/ v
lessen

menyspreable /ˌmeɲs.pɾeˈa.bɫe/ /ˌmeɲs.pɾeˈa.βɫe/ /ˌmeɲs.pɾeˈab.bɫe/ /ˌmeɲs.pɾeˈab.bɫə/ /ˌmɛɲs.pɾeˈa.βɫə/ /ˌmɛɲs.pɾeˈab.bɫə/ adj
contemptible

menysprear /ˌmeɲs.pɾeˈa/ /ˌmeɲs.pɾeˈa/ /ˌmeɲs.pɾeˈaɾ/ v
despise

menyspreu /ˌmeɲsˈpɾɛw/ /ˌmeɲsˈpɾɛw/ /ˌmɛɲsˈpɾɛw/ n masc
contempt

menú /meˈnu/ /məˈnu/ n masc
menu

mer /ˈmer/ adj masc
mere

merament /ˌme.ɾaˈmen/ /ˌme.ɾaˈment/ /ˌme.ɾəˈmen/ /ˌme.ɾəˈment/ adv
merely

meravella /me.ɾaˈve.ʎa/ /me.ɾaˈβe.ʎa/ /mə.ɾəˈvə.ʎə/ /mə.ɾəˈvɛ.jə/ /mə.ɾəˈβe.ʎə/ /mə.ɾəˈβɛ.ʎə/ n fem
wonder

meravellar /me.ɾa.veˈʎaɾ/ /me.ɾa.βeˈʎa/ /mə.ɾə.vəˈʎa/ /mə.ɾə.βəˈʎa/ v
amaze

meravellosament /me.ɾa.veˌʎo.zaˈment/ /me.ɾa.βeˌʎo.zaˈmen/ /mə.ɾə.vəˌʎo.zəˈmen/ /mə.ɾə.vəˌʎo.zəˈment/ /mə.ɾə.βəˌʎo.zəˈmen/ adv
wonderfully

meravellós /me.ɾa.veˈʎos/ /me.ɾa.βeˈʎos/ /mə.ɾə.vəˈʎos/ adj
marvelous

mercadejar /mer.ka.ðeˈʒa/ /meɾ.ka.ðeˈd͡ʒa/ /meɾ.ka.ðeˈd͡ʒaɾ/ /mər.kə.ðəˈʒa/ /məɾ.kə.ðəˈd͡ʒa/ v
trade

mercader /mer.kaˈðe/ /meɾ.kaˈðeɾ/ /mər.kəˈðe/ n masc
merchant

mercaderia /meɾ.ka.ðeˈɾi.a/ /mər.kə.ðəˈɾi.ə/ n fem
commodity wares

mercat /meɾˈkat/ n masc
market marketplace
Conjunt d'establiments comercials, fixos o desmuntables, especialment aquests últims, instal·lats en un espai públic.
Edifici o en general qualsevol construcció pública, encara que sigui oberta, destinada a les activitats de les accepcions anteriors.

mercat de treball n masc
labor market

mercat negre /meɾˌkadˈne.ɣɾe/ /mərˌkadˈnɛ.ɣɾə/ /məɾˌkadˈnə.ɣɾə/ n masc
black market

mercer /merˈse/ /meɾˈseɾ/ /mərˈse/ n masc
haberdasher

merceria /meɾ.seˈɾi.a/ /mər.səˈɾi.ə/ n fem
haberdashery

merceritzar /mer.se.ɾiˈd͡za/ /meɾ.se.ɾiˈza/ /meɾ.se.ɾiˈzaɾ/ /mər.sə.ɾiˈd͡za/ v
mercerize

merci /ˈmɛr.si/ Interjection
merci
(col·loquial, central) gràcies

mercuri /mərˈku.ɾi/ n masc
mercury

mercurial /meɾ.ku.ɾiˈaɫ/ /mər.ku.ɾiˈaɫ/ adj
mercurial
Relatiu o pertanyent al planeta o al déu romà Mercuri.
Relatiu o pertanyent a l'element químic mercuri.

merda /ˈmɛr.ða/ /ˈmɛɾ.ða/ /ˈmɛɾ.ðɛ/ Interjection
break a leg
(teatre) Expressió per a desitjar sort abans de l'estrena d'una obra de teatre.

merda /ˈmɛr.ða/ /ˈmɛɾ.ða/ /ˈmɛɾ.ðɛ/ n fem
shit
Detritus pudent d'allò ingerit, que s'expulsa del cos mitjançant l'anus.

merdós /meɾˈðos/ /mərˈdos/ adj masc
filthy
Brut, normalment de merda.

merenga /meˈɾeŋ.ɡa/ n fem
meringue

merescudament /me.ɾesˌku.ðaˈmen/ /me.ɾesˌku.ðaˈment/ /mə.ɾəsˌku.ðəˈmen/ /mə.ɾəsˌku.ðəˈment/ adv
deservedly

meretriu /me.ɾeˈtɾiw/ /mə.ɾəˈtɾiw/ n fem
prostitute

meridional /me.ɾi.ði.oˈnaɫ/ /mə.ɾi.ði.uˈnaɫ/ adj
meridional
Relatiu al sud.

meridià /me.ɾi.ðiˈa/ /mə.ɾi.ðiˈa/ adj masc
meridian

meritar /me.ɾiˈta/ /me.ɾiˈtaɾ/ /mə.ɾiˈta/ v
merit

merla /ˈmɛr.ɫa/ /ˈmɛr.ɫə/ /ˈmɛɾ.ɫa/ /ˈmɛɾ.ɫɛ/ n fem
blackbird
(ocells) Ocell de la família dels muscicàpids, de plomatge negre i bec groc (Turdus merula).

merlet /meɾˈɫet/ /mərˈɫɛt/ /məɾˈɫət/ n masc
merlon
En una fortificació, qualsevol dels elements sobresurten intermitentment d'una paret defensiva per tal de cobrir els defensors i alhora deixar espai perquè disparin les seves armes.
Per extensió, qualsevol element sortint que, formant una serie dentada, es troba a la part alta d'una paret a imitació dels merlets militars.

merlà /meɾˈɫa/ /mərˈɫa/ n masc
whiting

merèixer /meˈɾe.ʃe/ /meˈɾej.ʃe/ /meˈɾej.ʃeɾ/ /məˈɾə.ʃə/ /məˈɾɛ.ʃə/ v
merit

merònim /meˈɾɔ.nim/ /məˈɾɔ.nim/ n masc
meronym

mes /mes/ /məs/ /ˈmes/ /ˈməs/ /ˈmɛs/ n masc
month

mesa /ˈme.za/ /ˈme.zə/ /ˈmə.zə/ /ˈmɛ.zə/ n fem
altar
Taula de l’altar.
board
Conjunt de persones que presideixen i dirigeixen una assemblea, una corporació.

mesar /meˈza/ /meˈzaɾ/ /məˈza/ v
bud

mesc /ˈmesk/ /ˈməsk/ /ˈmɛsk/ n masc
musk

mescla /ˈmes.kɫa/ /ˈməs.kɫə/ /ˈmɛs.kɫə/ n fem
mixture

mesclar /mesˈkɫa/ /mesˈkɫaɾ/ /məsˈkɫa/ v
mix
Ajuntar diversos elements de forma aparentment homogènia.

mesolecte /me.zoˈɫɛk.te/ /mə.zuˈɫɛk.tə/ n masc
mesolect

mesopotami /me.zo.poˈta.mi/ /mə.zo.poˈta.mi/ /mə.zu.puˈta.mi/ adj masc
Mesopotamian
Relatiu o pertanyent a Mesopotàmia.

mesopotami /me.zo.poˈta.mi/ /mə.zo.poˈta.mi/ /mə.zu.puˈta.mi/ n masc
Mesopotamian
Persona que habita o és originària de Mesopotàmia.

mesorí /me.zoˈri/ /mə.zoˈri/ /mə.zuˈri/ adj masc
mesorhine

mesquinament /mesˌki.naˈmen/ /mesˌki.naˈment/ /məsˌki.nəˈmen/ /məsˌki.nəˈment/ adv
stingily

mesquita /mesˈki.ta/ n fem
mosque

mesquí /mesˈki/ /məsˈki/ adj masc
small-minded
Moralment menyspreable, sense generositat.

messies /meˈsi.es/ /məˈsi.əs/ n masc
messiah

messiànic /me.siˈa.nik/ /mə.siˈa.nik/ adj masc
messianic

mestall /mesˈtaʎ/ /məsˈtaj/ /məsˈtaʎ/ n masc
maslin

mestral /mesˈtɾaɫ/ /məsˈtɾaɫ/ n masc
mistral

mestre /ˈmes.tɾe/ n masc
instructor teacher
Persona que ensenya d'altres.
teacher
Ensenyant d'educació infantil o d'educació primària.

mestre d'aixa n masc
shipcarpenter

mestre d'educació especial n masc
special education teacher

mestre d'educació física n masc
physical education teacher

mestre d'educació infantil n masc
kindergarten teacher

mestre d'educació musical n masc
music teacher

mestre d'educació primària n masc
elementary school teacher

mestre de llengua estrangera n masc
foreign language teacher

mestressa /mesˈtɾe.sa/ /məsˈtɾə.sə/ /məsˈtɾɛ.sə/ n fem
mistress
Dona que té domini d'alguna cosa.

mestressa de casa n fem
housewife

mestretites /ˌmes.tɾeˈti.tes/ /ˌmɛs.tɾəˈti.təs/ n neut
know-all

mesuradament /me.zuˌɾa.ðaˈmen/ /me.zuˌɾa.ðaˈment/ /mə.zuˌɾa.ðəˈmen/ /mə.zuˌɾa.ðəˈment/ adv
moderately

mesurador de xarxa n masc
net measurer

mesurament /me.zu.ɾaˈmen/ /me.zu.ɾaˈment/ /mə.zu.ɾəˈmen/ /mə.zu.ɾəˈment/ n masc
measurement

mesurar /me.zuˈɾa/ /me.zuˈɾaɾ/ v
measure

mesó n masc
meson

meta /ˈme.ta/ n fem
finish line

metaanàlisi /ˌme.ta.aˈna.ɫi.zi/ /ˌmɛ.təˈna.ɫi.zi/ n fem
meta-analysis

metaavaluació n fem
metaevaluation

metabolitzar /me.ta.bo.ɫiˈzaɾ/ /me.ta.βo.ɫiˈd͡za/ /me.ta.βo.ɫiˈza/ /mə.tə.bo.ɫiˈd͡za/ /mə.tə.bu.ɫiˈd͡za/ /mə.tə.βu.ɫiˈd͡za/ v
metabolize

metabòlic /me.taˈbɔ.ɫik/ /mə.təˈβɔ.ɫik/ adj masc
metabolic

metacognició n fem
metacognition

metadada /ˌme.taˈða.ða/ /ˌmɛ.təˈða.ðə/ n fem
metadata

metagènesi /me.taˈd͡ʒɛ.ne.zi/ /me.taˈʒɛ.ne.zi/ /mə.təˈʒɛ.nə.zi/ n fem
metagenesis

metalingüístic /ˌme.ta.ɫiŋˈɡwis.tik/ /ˌmɛ.tə.ɫiŋˈɡwis.tik/ adj masc
metalinguistic

metalingüística /ˌme.ta.ɫiŋˈɡwis.ti.ka/ /ˌmɛ.tə.ɫiŋˈɡwis.ti.kə/ n fem
metalinguistics

metall /meˈtaʎ/ n masc
metal

metallenguatge /ˌme.ta.ʎeŋˈɡwa.d͡ʒe/ /ˌmɛ.tə.ʎəŋˈɡwa.d͡ʒə/ n masc
metalanguage

metal·litzar /me.ta.ɫiˈd͡za/ /me.ta.ɫiˈza/ /me.taɫ.ɫiˈd͡za/ /me.taɫ.ɫiˈzaɾ/ /mə.tə.ɫiˈd͡za/ /mə.təɫ.ɫiˈd͡za/ v
metallize

metal·lòfon /me.taˈɫɔ.fon/ /mə.təɫˈɫɔ.fun/ n masc
metallophone

metal·lúrgia /me.taɫˈɫuɾ.d͡ʒi.a/ /me.taˈɫuɾ.d͡ʒi.a/ /mə.təɫˈɫur.ʒi.ə/ /mə.təɫˈɫuɾ.ʒi.ə/ /mə.təˈɫur.ʒi.ə/ n fem
metallurgy

metamorfisme /me.ta.moɾˈfiz.me/ /mə.tə.murˈfiz.mə/ n masc
metamorphism

metamorfitzar /me.ta.mor.fiˈd͡za/ /me.ta.moɾ.fiˈza/ /me.ta.moɾ.fiˈzaɾ/ /mə.tə.moɾ.fiˈd͡za/ /mə.tə.mur.fiˈd͡za/ v
metamorphose

metamorfosar /me.ta.mor.foˈza/ /me.ta.moɾ.foˈza/ /me.ta.moɾ.foˈzaɾ/ /mə.tə.moɾ.foˈza/ /mə.tə.mur.fuˈza/ v
metamorphose

metamorfosi /me.ta.moɾˈfɔ.zi/ /mə.tə.moɾˈfɔ.zi/ /mə.tə.murˈfɔ.zi/ n fem
metamorphosis
Canvi en la forma d'un cos, que pot estar induït per processos químics o físics, per exemple en les papallones, o per processos màgics com en la mitologia grega o romana.
morphing
(informàtica) Procediment informàtic consistent en la transformació progressiva d'una imatge en una altra de predeterminada per mitjà de la interpolació de dades numèriques.

metamòrfic /me.taˈmɔɾ.fik/ /mə.təˈmɔɾ.fik/ adj masc
metamorfic

metarodopsina /me.ta.ro.ðopˈsi.na/ /mə.tə.ro.ðopˈsi.nə/ /mə.tə.ru.ðupˈsi.nə/ n masc
metarhodopsin

metastable /ˌme.tasˈta.bɫe/ /ˌme.tasˈta.βɫe/ /ˌme.tasˈtab.bɫe/ /ˌmɛ.təsˈta.βɫə/ /ˌmɛ.təsˈtab.bɫə/ adj
metastable

metastatitzar /me.tas.ta.tiˈd͡za/ /me.tas.ta.tiˈza/ /me.tas.ta.tiˈzaɾ/ /mə.təs.tə.tiˈd͡za/ v
metastasize

metateoria n fem
metatheory

meteor /me.teˈoɾ/ /mə.teˈɔr/ n masc
meteor

meteorit /me.te.oˈɾit/ /mə.tə.uˈɾit/ n masc
meteorite

meteorologia /me.te.o.ɾo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /me.te.o.ɾo.ɫoˈʒi.a/ /mə.tə.o.ɾo.ɫoˈʒi.ə/ /mə.tə.u.ɾu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
metereology
Ciència que estudia l’atmosfera i tot allò que hi esdevé dins.

metge /ˈme.d͡ʒe/ n neut
physician doctor
Professional encarregat de vetllar per la salut de les persones, guarint les seves malalties, diagnosticant malalties i aconsellant com millorar l'estil de vida.
snake blenny
(peixos) Peix de la família dels ofídids de cos molt allargat (Ophidion barbatum).

metgia /meˈd͡ʒi.a/ /məˈd͡ʒi.ə/ n fem
remedy

meticulós /me.ti.kuˈɫos/ /mə.ti.kuˈɫos/ adj masc
meticulous

metilar /me.tiˈɫa/ /me.tiˈɫaɾ/ /mə.tiˈɫa/ v
methylate

metilendioximetamfetamina /me.tiˌɫen.diˌɔk.siˌme.taɱ.fe.taˈmi.na/ /mə.tiˌɫɛn.diˌɔk.siˌme.təɱ.fə.təˈmi.nə/ n fem
methylenedioxymethamphetamine

metodista /me.toˈðis.ta/ /me.toˈðis.te/ /mə.toˈðis.tə/ /mə.tuˈðis.tə/ adj
Methodist

metoditzar /me.to.ðiˈd͡za/ /me.to.ðiˈza/ /me.to.ðiˈzaɾ/ /mə.to.ðiˈd͡za/ /mə.tu.ðiˈd͡za/ v
methodize

metodologia n fem
methodology

metodologia didàctica n fem
didactic methodology

metonímia /me.toˈni.mi.a/ /mə.toˈni.mi.ə/ /mə.tuˈni.mi.ə/ n fem
metonymy

metre cúbic n masc
cubic metre

metre quadrat n masc
square metre

metro /ˈme.tɾo/ /ˈmɛ.tɾo/ /ˈmɛ.tɾu/ n masc
metro

metropolità /me.tɾo.po.ɫiˈta/ /mə.tɾo.po.ɫiˈta/ /mə.tɾu.pu.ɫiˈta/ adj masc
metropolitan
Relatiu o pertanyent a la metròpolis.
Relatiu o pertanyent al metro.

metropolità /me.tɾo.po.ɫiˈta/ /mə.tɾo.po.ɫiˈta/ /mə.tɾu.pu.ɫiˈta/ n masc
metropolitan
metro

metrònom /meˈtɾɔ.nom/ /məˈtɾɔ.nom/ /məˈtɾɔ.num/ n masc
metronome

metròpolis /meˈtrɔ.po.ɫis/ /məˈtrɔ.pu.ɫis/ n fem
metropolis

metxa /ˈme.t͡ʃa/ /ˈme.t͡ʃə/ n fem
fuse
Corda preparada amb combustibles per a calar foc a les peces d'artilleria, mines, pirotècnia, etc.
wick
(medecina) Feix de desfiles que s’empra per a curar ferides.
tenon
Extrem més prim d’una peça allargada que s’encaixa en el forat d'una altra.
spindle
(nàutica) Part de l’arbre d’una nau que s’encaixa dins de la paramola.

metzina /meˈd͡zi.na/ /məˈd͡zi.nə/ n fem
poison

metàfora /meˈta.fo.ɾa/ /məˈta.fo.ɾə/ /məˈta.fu.ɾə/ n fem
metaphor

metàl·lic /meˈtaɫ.ɫik/ /məˈtaɫ.ɫik/ adj masc
metallic
Relatiu al metall per la composició, la natura, les característiques.
Element químic que és bon conductor de l'electricitat.

metàl·lic /meˈtaɫ.ɫik/ /məˈtaɫ.ɫik/ n masc
cash
diner en monedes o bitllets d'ús corrent, emprat en oposició al diner en forma de xec o taló bancari.

metàtesi /meˈta.te.zi/ /məˈta.tə.zi/ n fem
metathesis

metòdic /meˈtɔ.ðik/ /məˈtɔ.ðik/ adj masc
methodical

meu pronoun
mine
Allò (alguna cosa de gènere masculí) de propietat o relació d'un mateix (de la meva propietat o relació).

meva /ˈme.va/ /ˈme.və/ /ˈme.βa/ /ˈme.βə/ pronoun
mine
Allò (alguna cosa de gènere femení) de propietat o relació d'un mateix (quelcom que és meu).

mexicà adj masc
Mexican
Relatiu o pertanyent a Mèxic o el seu dialecte propi.

mexicà n masc
Mexican
Persona que habita o és originària de Mèxic.
(només singular, obsolet) Llengua nàhuatl.

mezuzà /me.zuˈza/ /mə.zuˈza/ n fem
mezuzah

mi /ˈmi/ n fem
mu
Dotzena lletra de l'alfabet grec: μ ‎(m) Μ ‎(M).

mica /ˈmi.ka/ n fem
bit
Petita porció.
mica
Mineral d’un grup de la classe dels fil·losilicats, brillant, amb aspecte de làmines.

micció /mik.siˈo/ n fem
micturition

micel·la /miˈsɛ.ɫa/ /miˈsɛ.ɫə/ /miˈsɛ.ɫɛ/ /miˈsɛɫ.ɫa/ /miˈsɛɫ.ɫə/ n fem
micelle

micel·lar /mi.seɫˈɫaɾ/ /mi.seˈɫaɾ/ /mi.səɫˈɫar/ /mi.səɫˈɫaɾ/ /mi.səˈɫar/ adj
micellar

mico /ˈmi.ko/ /ˈmi.ku/ n masc
monkey ape
Simi de cua llarga i prènsil.

micoriza /mi.koˈri.za/ /mi.koˈri.zə/ /mi.kuˈri.zə/ n fem
mycorrhiza

micorizació /mi.ko.ri.za.siˈo/ /mi.ko.ri.zə.siˈo/ /mi.ku.ri.zə.siˈo/ n fem
mycorrhization

micorízic /mi.koˈri.zik/ /mi.kuˈri.zik/ adj masc
mycorrhizic

microcefàlia /ˌmi.kɾo.seˈfa.ɫi.a/ /ˌmi.kɾo.səˈfa.ɫi.ə/ /ˌmi.kɾu.səˈfa.ɫi.ə/ n fem
microcephaly

microeducació /ˌmi.kɾo.e.ðu.ka.siˈo/ /ˌmi.kɾo.ðu.kə.siˈo/ /ˌmi.kɾu.ðu.kə.siˈo/ n fem
microeducation

microensenyament n masc
microteaching

microfilmar /mi.kɾo.fiɫˈma/ /mi.kɾo.fiɫˈmaɾ/ /mi.kɾu.fiɫˈma/ v
microfilm

microfil·le /mi.kɾoˈfiɫ.ɫe/ /mi.kɾuˈfiɫ.ɫə/ n masc
microphyll

micromasclisme /mi.kɾo.masˈkɫiz.me/ /mi.kɾo.məsˈkɫiz.mə/ /mi.kɾu.məsˈkɫiz.mə/ n masc
micromachismo

micronesi /mi.kɾoˈnɛ.zi/ /mi.kɾuˈnɛ.zi/ adj masc
Micronesian
Relatiu o pertanyent a Micronèsia o als Estats Federats de Micronèsia.

micronesi /mi.kɾoˈnɛ.zi/ /mi.kɾuˈnɛ.zi/ n masc
Micronesian
Persona que habita o és originària de Micronèsia o als Estats Federats de Micronèsia.

microones /mi.kɾoˈo.nes/ /mi.kɾoˈo.nəs/ /mi.kɾuˈo.nəs/ n masc
microwave

micropolítica de l'escola n fem
micropolitics of the school

microprogramari n masc
firmware

microrelat /mi.kɾo.reˈɫat/ /mi.kɾo.rəˈɫat/ /mi.kɾu.rəˈɫat/ n masc
short-short story

micròfon /miˈkɾɔ.fon/ /miˈkɾɔ.fun/ n masc
microphone mike

micròstom /miˈkɾɔs.tom/ /miˈkɾɔs.tum/ n masc
lemon sole
Peix de la família dels pleuronèctids amb el cos oval i els ulls al costat dret (Microstomus kitt).

mida /ˈmi.ða/ /ˈmi.ðə/ n fem
measure
Dimensió d'alguna cosa, mesura lineal.
size
Regla, proporció, correspondència d'una cosa amb altra.

midó /miˈðo/ n masc
starch

mielopatia /mi.e.ɫo.paˈti.a/ /mi.ə.ɫo.pəˈti.ə/ /mi.ə.ɫu.pəˈti.ə/ n fem
myelopathy

mig /ˈmit͡ʃ/ adj
half
Que és la meitat d'un tot.

mig /ˈmit͡ʃ/ adv
half
(davant verbs) incompletament

mig /ˈmit͡ʃ/ n masc
middle
Punt central que té la mateixa distància a cada extrem.
half
(matemàtiques) Meitat, part equivalent a la fracció 1/2.

mig /ˈmit͡ʃ/ n neut
half
(esports de pilota) Cadascun dels jugadors situats preferentment en la zona compresa entre la línia defensiva i la línia davantera.

mig camp n masc
backcourt violation
(basquetbol) Violació de l'equip amb el control de la pilota consistent a fer-la passar de la zona d'atac pròpia a la zona de defensa.

mig camp dret del receptor n masc
receiver's half-court

mig camp dret del servidor n masc
server's half-court

mig centre n neut
center halfback

mig d'obertura n neut
fly-half

mig de melé n neut
scrum half

mig dret n masc
inside right

mig esquerre n masc
inside left

mig swing n masc
half swing

migbec /ˌmid͡ʒˈbek/ /ˌmid͡ʒˈbək/ /ˌmid͡ʒˈbɛk/ /ˌmid͡ʒˈβɛk/ n masc
halfbeak

migdia /ˌmid͡ʒˈði.a/ n masc
midday noon
Part del dia entre el matí i la tarda, convencionalment entre les 12 h i les 14 h o 15 h segons l'horari laboral o l'hora de dinar.

migdiada /ˌmid͡ʒ.ðiˈa.ða/ /ˌmid͡ʒ.ðiˈa.ðə/ n fem
siesta
Temps destinat a dormir havent dinat.

migjorn /ˌmid͡ʒˈd͡ʒoɾn/ /ˌmiˈd͡ʒorn/ /ˌmiˈd͡ʒoɾn/ n masc
south

migrador /mi.ɣɾaˈðo/ /mi.ɣɾaˈðoɾ/ /mi.ɣɾəˈðo/ adj masc
migratory

migrant /miˈɣɾan/ /miˈɣɾant/ n neut
migrant

migranya /miˈɣɾa.ɲa/ /miˈɣɾa.ɲə/ n fem
migraine

migrar /miˈɣɾa/ /miˈɣɾaɾ/ v
migrate

migratori /mi.ɣɾaˈtɔ.ɾi/ /mi.ɣɾəˈtɔ.ɾi/ adj masc
migratory

mil number
thousand
(cardinal) Nou-cents noranta-nou més un, deu vegades cent.
(valor ordinal) Milè, milena.
hundreds and thousands
Un nombre elevat indeterminat.

milana /miˈɫa.na/ /miˈɫa.nə/ n fem
common eagle ray
Peix de la família dels miliobàtids amb els ulls laterals, la boca petita i la cua curta amb un o més fiblons (Myliobatis aquila).

milanta /miˈɫan.ta/ /miˈɫan.tə/ adj
eleventy

milanès /mi.ɫəˈnəs/ /mi.ɫəˈnɛs/ adj masc
Milanese
Relatiu o pertanyent a Milà.

milanès /mi.ɫəˈnəs/ /mi.ɫəˈnɛs/ n masc
milanese
Persona que habita o és originària de Milà.
Dialecte central del llombard occidental parlat majoritàriament a Milà.

miler /miˈɫe/ /miˈɫeɾ/ n masc
thousand

miliar /mi.ɫiˈar/ adj
miliary

miliard /mi.ɫiˈart/ number masc
billion

milionari /mi.ɫi.oˈna.ɾi/ /mi.ɫi.uˈna.ɾi/ adj masc
millionaire

militant /mi.ɫiˈtan/ /mi.ɫiˈtant/ adj
militant

militar /mi.ɫiˈta/ /mi.ɫiˈtar/ /mi.ɫiˈtaɾ/ adj
military
Relatiu a l'exèrcit.

militar /mi.ɫiˈta/ /mi.ɫiˈtar/ /mi.ɫiˈtaɾ/ n neut
soldier
Persona que forma part d'un exèrcit.

militaritzar /mi.ɫi.ta.ɾiˈd͡za/ /mi.ɫi.ta.ɾiˈza/ /mi.ɫi.ta.ɾiˈzaɾ/ /mi.ɫi.tə.ɾiˈd͡za/ v
militarize

militarment /mi.ɫiˌtarˈmen/ /mi.ɫiˌtaɾˈmen/ /mi.ɫiˌtaɾˈment/ adv
militarily ‎

militància /mi.ɫiˈtan.si.a/ /mi.ɫiˈtan.si.ə/ n fem
militancy

milió number masc
million

mill /ˈmiʎ/ n masc
millet

milla /ˈmi.ʎa/ /ˈmi.ʎə/ n fem
mile

millor /miˈʎo/ /miˈʎo/ /miˈʎoɾ/ /miˈʎoɾ/ adj
better
En grau superior comparat amb un altre.
best
Sense altre que el superi, comparat amb qualsevol.

millora /miˈʎo.ɾa/ /miˈʎo.ɾə/ n fem
improvement

millora contínua n fem
continuous improvement

millorar /mi.ʎoˈɾa/ /mi.ʎoˈɾaɾ/ /mi.ʎuˈɾa/ v
improve
(pronominal) Fer-se una cosa millor a ella mateixa.

mil·lenarisme /mi.ɫe.naˈɾiz.me/ /mi.ɫə.nəˈɾiz.mə/ /miɫ.ɫe.naˈɾiz.me/ /miɫ.ɫə.nəˈɾiz.mə/ n masc
millenialism

mil·lenni /miɫˈɫɛn.ni/ /miˈɫɛn.ni/ n masc
millenium

mil·lennista /mi.ɫenˈnis.ta/ /mi.ɫenˈnis.te/ /mi.ɫənˈnis.tə/ /miɫ.ɫenˈnis.ta/ /miɫ.ɫenˈnis.te/ /miɫ.ɫənˈnis.tə/ n neut
millennial

mil·li- prefix
milli-

mil·limètric /mi.ɫiˈmɛ.tɾik/ /miɫ.ɫiˈmɛ.tɾik/ adj masc
millimetric

mil·lisegon /mi.ɫi.seˈɣon/ /mi.ɫi.səˈɣon/ /miɫ.ɫi.seˈɣon/ /miɫ.ɫi.səˈɣon/ n masc
millisecond

mil·límetre /miɫˈɫi.me.tɾe/ /miɫˈɫi.mə.tɾə/ /miˈɫi.me.tɾe/ /miˈɫi.mə.tɾə/ n masc
millimetre millimeter

milà /miˈɫa/ n masc
kite
Au rapinyaire de la família Accipitridae i subfamília Milvinae.

milícia /miˈɫi.si.a/ /miˈɫi.si.ə/ n fem
militia

mim /ˈmim/ n fem
meem
Vint-i-quatrena lletra de l'alfabet àrab.

mim /ˈmim/ n neut
mime
Actor que fa ús de la mímica.

mimar /miˈma/ /miˈmaɾ/ v
mime

mimetisme /mi.meˈtiz.me/ /mi.məˈtiz.mə/ n masc
mimicry

mimètic /miˈmɛ.tik/ adj masc
mimetic

mina /ˈmi.na/ /ˈmi.nə/ n fem
mine
mina
(numismàtica) Moneda equivalent a 100 dracmes.

minaire /miˈnaj.ɾe/ /miˈnaj.ɾə/ n neut
collier

minar /miˈna/ /miˈnaɾ/ v
mine
Instal·lar mines explosives.

minaret /mi.naˈɾet/ /mi.nəˈɾɛt/ n masc
minaret

minbar /mimˈbar/ n masc
minbar

miner /miˈne/ /miˈneɾ/ adj masc
miner

mineral /mi.neˈɾaɫ/ /mi.nəˈɾaɫ/ adj
mineral
Relatiu o pertanyent a una substància inorgànica.

mineral /mi.neˈɾaɫ/ /mi.nəˈɾaɫ/ n masc
mineral
Material format en la natura d'una composició química determinada i definida, generalment inorgànic i d'una estructura ben definida.

mineralitzar /mi.ne.ɾa.ɫiˈd͡za/ /mi.ne.ɾa.ɫiˈza/ /mi.ne.ɾa.ɫiˈzaɾ/ /mi.nə.ɾə.ɫiˈd͡za/ v
mineralize

mineria /mi.neˈɾi.a/ /mi.nəˈɾi.ə/ n fem
mining

mingo n masc
red ball

mini /ˈmi.ni/ n masc
minium

miniaplicació /mi.ni.a.pɫi.ka.siˈo/ /mi.ni.ə.pɫi.kə.siˈo/ n fem
applet

miniatura /mi.ni.aˈtu.ɾa/ /mi.ni.əˈtu.ɾə/ n fem
miniature

miniaturar /mi.ni.a.tuˈɾa/ /mi.ni.a.tuˈɾaɾ/ /mi.ni.ə.tuˈɾa/ v
miniate

minibàsquet n masc
mini basketball

minibò /mi.niˈβɔ/ n masc
minibond

minifaldilla /mi.ni.faɫˈdi.ʎa/ /mi.ni.fəɫˈdi.ʎə/ n fem
miniskirt

minigolf /mi.niˈɣoɫf/ n masc
minigolf

minihandbol n masc
mini handball

minijoc n masc
minigame

minimitzar /mi.ni.miˈd͡za/ /mi.ni.miˈza/ /mi.ni.miˈzaɾ/ v
minimize
Reduir la importància d'una cosa.
(informàtica) Fer que un element visual ocupi un espai reduït preestablert en pantalla.

ministeri /mi.nisˈtɛ.ɾi/ n masc
ministry

ministerial /mi.nis.te.ɾiˈaɫ/ /mi.nis.tə.ɾiˈaɫ/ adj
ministerial

minitennis n masc
mini tennis

minivoleibol n masc
minivolleyball

minorar /mi.noˈɾa/ /mi.noˈɾaɾ/ /mi.nuˈɾa/ v
lessen

minoria /mi.noˈɾi.a/ /mi.noˈɾi.ə/ /mi.nuˈɾi.ə/ n fem
minority

minorització /mi.no.ɾi.d͡za.siˈo/ /mi.no.ɾi.d͡zə.siˈo/ /mi.no.ɾi.za.siˈo/ /mi.nu.ɾi.d͡zə.siˈo/ n masc
minorization

minoritzar /mi.no.ɾiˈd͡za/ /mi.no.ɾiˈza/ /mi.no.ɾiˈzaɾ/ /mi.nu.ɾiˈd͡za/ v
minimize
Menysprear, menystenir.

minso /ˈmin.so/ /ˈmin.su/ adj masc
meager

minuciós /mi.nu.siˈos/ adj masc
thorough
Que para l'atenció en els petits detalls.

minusvalidesa /mi.nuz.bə.ɫiˈðɛ.zə/ /mi.nuz.va.ɫiˈðe.za/ /mi.nuz.və.ɫiˈðə.zə/ /mi.nuz.və.ɫiˈðɛ.zə/ /mi.nuz.βa.ɫiˈðe.za/ n fem
disability

minusvàlid /mi.nuzˈba.ɫit/ /mi.nuzˈva.ɫit/ /mi.nuzˈva.ɫit/ /mi.nuzˈβa.ɫit/ n masc
handicapped

minut n masc
minute

minutera /mi.nuˈte.ɾa/ /mi.nuˈte.ɾə/ n fem
minute hand

minva /ˈmim.ba/ /ˈmim.bə/ /ˈmiɱ.va/ /ˈmiɱ.və/ n fem
decrease

minvar /mimˈba/ /miɱˈva/ /miɱˈvaɾ/ v
diminish

minyona /miˈɲo.na/ /miˈɲo.nə/ n fem
maid
Criada, noia de servei domèstic.

minúscul /miˈnus.kuɫ/ adj masc
tiny

minúscula /miˈnus.ku.ɫa/ /miˈnus.ku.ɫə/ n fem
lowercase

miocardi /mi.oˈkaɾ.ði/ /mi.uˈkar.di/ n masc
myocardium

miocardiopatia /mi.o.kaɾ.ði.o.paˈti.a/ /mi.u.kər.di.u.pəˈti.ə/ n fem
cardiomyopathy

miol /miˈɔɫ/ n masc
meow

miolar /mi.oˈɫa/ /mi.oˈɫaɾ/ /mi.uˈɫa/ v
meow

miop /miˈop/ adj
myopic
Que té dificultat per a distingir objectes distants.

miop /miˈop/ n neut
myopic
Persona afectada de miopia.

miopia /mi.oˈpi.a/ /mi.oˈpi.ə/ /mi.uˈpi.ə/ n fem
myopia

miquel /miˈkɛɫ/ n masc
rebuff

miracle /miˈɾa.kɫe/ n masc
miracle

miraculosament /mi.ɾa.kuˌɫo.zaˈmen/ /mi.ɾa.kuˌɫo.zaˈment/ /mi.ɾə.kuˌɫo.zəˈmen/ /mi.ɾə.kuˌɫo.zəˈment/ adv
miraculously

mirada /miˈɾa.ða/ /miˈɾa.ðə/ n fem
look

mirador /mi.ɾaˈðo/ /mi.ɾaˈðoɾ/ /mi.ɾəˈðo/ n masc
balcony

mirall /miˈɾaj/ /miˈɾaʎ/ n masc
mirror
Material polit que reflecteix imatges.

miranda /miˈɾan.ða/ /miˈɾan.ðə/ n fem
lookout

mirar /miˈɾa/ /miˈɾaɾ/ v
look watch
Fixar l'atenció visual.
check
Comprovar.
try
Intentar.

miratge /miˈɾa.d͡ʒe/ /miˈɾa.d͡ʒə/ n masc
mirage
Il·lusió òptica causada per la refracció de la llum.

mirinyac /mi.ɾiˈɲak/ n masc
crinoline

mirlitó /mir.ɫiˈto/ n masc
eunuch flute

mirra /ˈmi.ra/ /ˈmi.rə/ n fem
myrrh

mirífic /miˈɾi.fik/ adj masc
mirific

misantrop /mi.zanˈtɾɔp/ /mi.zənˈtɾɔp/ n masc
misanthrope

miscel·lani /mi.seɫˈɫa.ni/ /mi.seˈɫa.ni/ /mi.səɫˈɫa.ni/ /mi.səˈɫa.ni/ /mis.səɫˈɫa.ni/ adj masc
miscellaneous

miscel·lània /mi.seɫˈɫa.ni.a/ /mi.seˈɫa.ni.a/ /mi.səɫˈɫa.ni.ə/ /mi.səˈɫa.ni.ə/ /mis.səɫˈɫa.ni.ə/ n fem
miscellany

miserable /mi.zeˈɾa.bɫe/ /mi.zeˈɾa.βɫe/ /mi.zeˈɾab.bɫe/ /mi.zəˈɾa.βɫə/ /mi.zəˈɾab.bɫə/ adj
miserable

misogin /miˈzɔ.d͡ʒin/ /miˈzɔ.ʒin/ adj masc
misogynist

misogínia /mi.zoˈd͡ʒi.ni.a/ /mi.zoˈʒi.ni.a/ /mi.zoˈʒi.ni.ə/ /mi.zuˈʒi.ni.ə/ n fem
misogyny

missa /ˈmi.sa/ /ˈmi.sə/ n fem
mass

missal /miˈsaɫ/ n masc
missal

missatge /miˈsa.d͡ʒe/ /miˈsa.d͡ʒə/ n masc
message

missatger /mi.saˈd͡ʒe/ /mi.saˈd͡ʒeɾ/ n masc
messenger

misser /miˈsɛ/ /miˈsɛɾ/ n masc
m'lord

missioner /mi.si.oˈne/ /mi.si.oˈneɾ/ /mi.si.uˈne/ n masc
missionary

missiva /miˈsi.va/ /miˈsi.və/ /miˈsi.βa/ n fem
missive

missió n fem
quest mission

missió contrarellotge n fem
time trial quest

misteri n masc
mystery
Enigma, cosa oculta, incomprensible.

misteriosament /mis.te.ɾiˌo.zaˈmen/ /mis.te.ɾiˌo.zaˈment/ /mis.tə.ɾiˌo.zəˈmen/ /mis.tə.ɾiˌo.zəˈment/ adv
mysteriously

misteriós /mis.te.ɾiˈos/ /mis.tə.ɾiˈos/ adj masc
mysterious

misticets /mis.tiˈsets/ /mis.tiˈsɛts/ n masc
baleen whales

mistificar /mis.ti.fiˈka/ /mis.ti.fiˈkaɾ/ v
mystify

misto /ˈmis.to/ /ˈmis.tu/ n masc
match
Petita tija dotada d'un pantaló curt de fusta o cartó amb un cap de productes químics inflamables que s'empra per a l'obtenció de foc.

misàndria /miˈzan.dɾi.a/ /miˈzan.dɾi.ə/ n fem
misandry

misèria /miˈzɛ.ɾi.a/ /miˈzɛ.ɾi.ə/ n fem
misery
Situació de pobresa.

mite n masc
myth
Narració plàstica fabulosa que s'empra sobretot per a expressar conviccions filosòfiques, cosmovisuals o religioses.

mitena /miˈtɛ.na/ /miˈtɛ.nə/ n fem
mitten

mitger /miˈd͡ʒe/ /miˈd͡ʒeɾ/ adj
middle
Situat al centre, al mig d'altres coses.

mitificar /mi.ti.fiˈka/ /mi.ti.fiˈkaɾ/ v
mythologize

mitigar /mi.tiˈɣa/ /mi.tiˈɣaɾ/ v
mitigate

mitja /ˈmi.d͡ʒa/ /ˈmi.d͡ʒə/ /ˈmi.ʒə/ n fem
stocking

mitja entrada n fem
half inning

mitja lluna n masc
crescent
Figura que representa la lluna minvant o creixent amb un quart de la cara visible.

mitja part n fem
half time

mitja pensió n fem
half board

mitja portada n fem
soft lob

mitjan /miˈd͡ʒan/ adj
mid

mitjana /miˈd͡ʒa.na/ /miˈd͡ʒa.nə/ n fem
mean
Quocient de la suma entre diverses quantitats pel nombre de dites quantitats.

mitjana de gols n fem
goal average

mitjana de punts n fem
goal average

mitjana de sets n fem
set average

mitjanit /mi.d͡ʒaˈnit/ n fem
midnight

mitjans d'ensenyament n masc
teaching aids

mitjançant /mi.d͡ʒanˈsan/ /mi.d͡ʒanˈsant/ /mi.d͡ʒənˈsan/ /mi.d͡ʒənˈsant/ preposition
by

mitjançar /mi.d͡ʒanˈsa/ /mi.d͡ʒanˈsaɾ/ /mi.d͡ʒənˈsa/ v
mediate

mitjapunta /ˌmi.d͡ʒaˈpun.ta/ /ˌmi.d͡ʒəˈpun.tə/ n neut
half spearhead

mitjà adj
medium
Cosa situada a la mateixa distància entre dos.

mitjà n masc
means
Allò necessari perquè es realitzi algun fet.
milieu
(petanca) Jugador que sol participar en segon lloc d'una tripleta, encarregat de tota mena de llançaments segons les circumstàncies.

mitjà audiovisual n masc
audio-visual aid

mitjà de comunicació n masc
communication medium

mitjà de comunicació de massa n masc
mass media

mitjó /miˈd͡ʒo/ n masc
sock

mitologia /mi.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /mi.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
mythology

mitologitzar /mi.to.ɫo.d͡ʒiˈza/ /mi.to.ɫo.d͡ʒiˈzaɾ/ /mi.to.ɫo.ʒiˈd͡za/ /mi.tu.ɫu.ʒiˈd͡za/ v
mythologize

mitològic /mi.toˈɫɔ.d͡ʒik/ /mi.toˈɫɔ.ʒik/ /mi.tuˈɫɔ.ʒik/ adj masc
mythologic

mitomania /mi.to.maˈni.a/ /mi.to.məˈni.ə/ /mi.tu.məˈni.ə/ n fem
mythomania

mitosi /miˈtɔ.zi/ n fem
mitosis

mixturar /miʃ.tuˈɾa/ /miʃ.tuˈɾaɾ/ v
mix

mmm Interjection
moo

mnemotècnia /ne.moˈtɛŋ.ni.a/ /ne.moˈtɛɡ.ni.a/ /nə.moˈtɛŋ.ni.ə/ /nə.muˈtɛŋ.ni.ə/ n fem
mnemotechnics

moai /moˈaj/ n masc
moai

mobiliari /mo.bi.ɫiˈa.ɾi/ /mu.bi.ɫiˈa.ɾi/ /mu.βi.ɫiˈa.ɾi/ adj masc
movable
Relatiu als béns mobles.

mobiliari /mo.bi.ɫiˈa.ɾi/ /mu.bi.ɫiˈa.ɾi/ /mu.βi.ɫiˈa.ɾi/ n masc
furniture
Conjunt de mobles d'una casa.
Conjunt de béns mobles.

mobiliari escolar n masc
school furniture

mobilitat /mo.bi.ɫiˈtat/ /mu.bi.ɫiˈtat/ /mu.βi.ɫiˈtat/ n fem
mobility

mobilitat d'estudiants n fem
student mobility

mobilitat del professorat n fem
teacher mobility

mobilitat laboral n fem
job related mobility

mobilitat social n fem
social mobility

mobilitzar /mo.bi.ɫiˈd͡za/ /mo.bi.ɫiˈzaɾ/ /mo.βi.ɫiˈd͡za/ /mo.βi.ɫiˈza/ /mu.bi.ɫiˈd͡za/ /mu.βi.ɫiˈd͡za/ v
mobilize

moblament /mo.bɫaˈment/ /mo.βɫaˈmen/ /mob.bɫaˈmen/ /mob.bɫəˈment/ /mu.βɫəˈmen/ /mub.bɫəˈmen/ n masc
furnishing

moblar /mobˈbɫa/ /moˈbɫaɾ/ /moˈβɫa/ /mubˈbɫa/ v
furnish

moc /ˈmok/ /ˈmɔk/ n masc
snot mucus
Humor que penja del nas.

moca /ˈmo.ka/ /ˈmo.kə/ /ˈmɔ.ka/ /ˈmɔ.kɔ/ /ˈmɔ.kə/ n masc
mocha
Cafè d’Aràbia molt ric en cafeïna.

mocador /mo.kaˈðo/ /mo.kaˈðoɾ/ /mo.kəˈðo/ /mu.kəˈðo/ n masc
handkerchief
Peça de roba o paper pensada per a mocar-se.
neckerchief
Peça de roba, quadrada o triangular, pensada com a complement del vestuari per abrigar o per adornar. Normalment va lligada al voltant del coll.
flag
(futbol americà) Cadascuna de les dues peces de tela de forma rectangular de l'equip d'un jugador de futbol flag, que se subjecten a la cintura.

moció /mo.siˈo/ /mu.siˈo/ n fem
motion

moda /ˈmɔ.ða/ /ˈmɔ.ðɔ/ n fem
trend fashion
Tendència actual en el disseny d'articles que es venen.
mode
Xifra més repetida en un estudi estadístic.

mode n masc
mode

model /moˈðɛɫ/ /muˈðɛɫ/ n masc
model

model d'il·luminació n masc
illumination model

model de shading n masc
shading model

modelar /mo.ðeˈɫa/ /mo.ðeˈɫaɾ/ /mo.ðəˈɫa/ /mu.ðəˈɫa/ v
model
Donar forma amb un material plàstic a un model a esculpir o tallar.

modelatge n masc
modelling

modelitzar /mo.ðe.ɫiˈd͡za/ /mo.ðe.ɫiˈza/ /mo.ðe.ɫiˈzaɾ/ /mo.ðə.ɫiˈd͡za/ /mu.ðə.ɫiˈd͡za/ v
model

moderadament /mo.ðeˌɾa.ðaˈmen/ /mo.ðeˌɾa.ðaˈment/ /mo.ðəˌɾa.ðəˈment/ /mu.ðəˌɾa.ðəˈmen/ adv
moderately

moderar /mo.ðeˈɾa/ /mo.ðeˈɾaɾ/ /mo.ðəˈɾa/ /mu.ðəˈɾa/ v
moderate

modern /moˈðɛɾn/ /muˈðɛrn/ adj masc
modern
Relatiu al temps present o recent.

modernisme /mo.ðeɾˈniz.me/ /mo.ðəɾˈniz.mə/ /mu.ðərˈniz.mə/ n masc
modernism
Tendència a desprendre’s de les tradicions adoptant gustos i idees moderns.
(sovint en majúscula) Moviment cultural occidental, especialment arquitectònic i decoratiu, de final del segle XIX i principi del segle XX, caracteritzat per l'ús de formes i motius molt innovadors.

modernitzar /mo.ðer.niˈd͡za/ /mo.ðeɾ.niˈza/ /mo.ðeɾ.niˈzaɾ/ /mo.ðəɾ.niˈd͡za/ /mu.ðər.niˈd͡za/ v
modernize

modestament /moˌðes.taˈmen/ /moˌðes.taˈment/ /moˌðes.təˈment/ /muˌðes.təˈmen/ adv
modestly

modificació /mo.ði.fi.ka.siˈo/ /mo.ði.fi.kə.siˈo/ /mu.ði.fi.kə.siˈo/ n fem
modification

modificació curricular n fem
curriculum modification

modificar /mo.ði.fiˈka/ /mo.ði.fiˈkaɾ/ /mu.ði.fiˈka/ v
modify

modular /mo.ðuˈɫa/ /mo.ðuˈɫaɾ/ /mu.ðuˈɫa/ /mu.ðuˈɫar/ adj
modular
Que està format per mòduls.

modular /mo.ðuˈɫa/ /mo.ðuˈɫaɾ/ /mu.ðuˈɫa/ /mu.ðuˈɫar/ v
modulate
Regular la veu quan es parla perquè no soni desagradable.

modèstia /moˈðɛs.ti.a/ /moˈðɛs.ti.ə/ /muˈðɛs.ti.ə/ n fem
modesty

mofar-se /moˈfaɾ.se/ /moˈfaɾ.sə/ /mu.fərˈsə/ /muˈfar.sə/ v
taunt

mofeta /moˈfe.ta/ /moˈfe.tə/ /muˈfe.tə/ n fem
skunk

mohana vina n fem
mohan veena

moix /ˈmojʃ/ /ˈmoʃ/ adj masc
downcast

moixera de pastor n fem
wild service tree

moixina /mojˈʃi.na/ /moˈʃi.na/ /moˈʃi.nə/ /muˈʃi.nə/ n fem
blackmouth catshark

moixó /mojˈʃo/ /moˈʃo/ /muˈʃo/ n masc
bird
Ocell petit, generalment de l'ordre dels passeriformes.
argentine
(peixos) Peix de la família dels argentínids, de color verd clar amb escates argentades, de cos allargassat, amb els ulls molt grossos, amb la llengua proveïda de dents pel voltant, de carn apreciada (Argentina sphyraena).

mol /ˈmɔɫ/ n masc
mole
Unitat de mesura de quantitat de substància que equival a la constant d'Avogadro.
maul
(rugbi) Jugada consistent a agafar-se almenys un jugador de cada equip al voltant del jugador que condueix la pilota, amb l'objectiu, per a un equip, d'ajudar-lo a avançar i, per a l'altre, d'impedir-li-ho.

mola /ˈmɔ.ɫa/ /ˈmɔ.ɫɔ/ /ˈmɔ.ɫə/ /ˈmɔ.ɫɛ/ n fem
millstone
Pedra rodona i plana del molí.
Carn informe que s'engendra en el ventre de la dona i creix amb aparença de prenyat.
mass
Cosa gran en volum o quantitat.
grindstone
Pedra rodona que serveix per esmolar les tisores, ganivets i altres instruments d'acer.

molar /moˈɫa/ /moˈɫaɾ/ /muˈɫa/ /muˈɫar/ adj
molar
Relatiu a un mol de matèria.
(medicina, anatomia) Relatiu als queixals.

molar /moˈɫa/ /moˈɫaɾ/ /muˈɫa/ /muˈɫar/ v
be cool
(castellanisme, col·loquial) Fer goig, encantar, entusiasmar

moldau /moɫˈdaw/ /muɫˈdaw/ adj masc
Moldavian
Relatiu o pertanyent a Moldàvia.

moldau /moɫˈdaw/ /muɫˈdaw/ n masc
Moldavian
Persona que habita o és originària de Moldàvia.
(llengua) Dialecte del romanès propi de Moldàvia, que s'escriu tant en alfabet llatí com en ciríl·lic.

moldre /ˈmɔɫ.dɾe/ /ˈmɔɫ.dɾə/ v
grind crush

molestar /mo.ɫesˈta/ /mo.ɫesˈtaɾ/ /mo.ɫəsˈta/ /mu.ɫəsˈta/ v
disturb

molibdè /mo.ɫibˈdɛ/ /mu.ɫibˈdɛ/ n masc
molybdenum

molina /moˈɫi.na/ /moˈɫi.nə/ /muˈɫi.nə/ n fem
water-powered saw
Serradora hidràulica per a tallar fusta.

moliner /mo.ɫiˈne/ /mo.ɫiˈneɾ/ /mu.ɫiˈne/ n masc
miller

molinet /mo.ɫiˈnet/ /mu.ɫiˈnɛt/ n masc
grinder
Instrument domèstic per a moldre productes culinaris.
windmill
Instrument per a batre la xocolata dins de la xocolatera, consta d'un cilindre dentat amb un mànec.

moll adj masc
soft
Tou, sense força ni resistència.
wet
Ple d'aigua.

moll n masc
marrow
Medul·la, substància en les cavitats dels ossos.
goatfish
(peixos) Peix del gènere dels múl·lids (Mullus).
pier quay
Obra construïda a la riba d'aigües navegables per amarrar embarcacions i poder embarcar i desembarcar.

moll de fang n masc
red mullet

moll de roca n masc
striped red mullet

moll reial n masc
cardinal fish

molla /ˈmo.ʎə/ /ˈmɔ.ʎa/ /ˈmɔ.ʎɔ/ /ˈmɔ.ʎə/ n fem
crumb
Part tova del pa en contraposició a la crosta que és més dura.
spring
Peça metàl·lica pensada perquè es pugui deformar en fer-hi força, però que quan la força de pressió desapareix, la peça torna a la seva forma original, arrossegant, si s'escau, alguna altra peça. Típicament, consisteix en un filferro torçat en alguna forma d'espiral.

molls /ˈmɔʎs/ /ˈmɔʎʃ/ n masc
tongs

molló /moˈʎo/ /muˈʎo/ n masc
cairn
Pedra col·locada per marcar un límit.

molsa /ˈmoɫ.sa/ /ˈmoɫ.sə/ n fem
moss
Part blana de la fruita.

molt /ˈmoɫ/ /ˈmoɫt/ /ˈmɔɫ/ /ˈmɔɫt/ adj
much many
En gran quantitat o nombre.

molt /ˈmoɫ/ /ˈmoɫt/ /ˈmɔɫ/ /ˈmɔɫt/ adv
much
De manera abundant.

molt de gust Interjection
pleased to meet you

moltes gràcies /ˌmoɫ.tes /ˌmoɫ.təs Interjection
thank you very much

moltíssim /moɫˈti.sim/ /muɫˈti.sim/ adj masc
a lot of

mol·lisòl /mo.ɫiˈsɔɫ/ /moɫ.ɫiˈsɔɫ/ /mu.ɫiˈsɔɫ/ /muɫ.ɫiˈsɔɫ/ n masc
mollisol

mol·lusc /moɫˈɫusk/ /moˈɫusk/ /muɫˈɫusk/ /muˈɫusk/ n masc
mollusc

molècula /moˈɫɛ.ku.ɫa/ /muˈɫɛ.ku.ɫə/ n fem
molecule
Grup d'àtoms elèctricament neutre unit per elements químics.

molèstia /moˈɫɛs.ti.a/ /moˈɫɛs.ti.ə/ /muˈɫɛs.ti.ə/ n fem
bother

molí /moˈɫi/ /muˈɫi/ n masc
mill

molí d'oli n masc
oil mill

moment /moˈmen/ /moˈment/ /muˈmen/ n masc
moment

momeria /mo.meˈɾi.a/ /mu.məˈɾi.ə/ n fem
mummery

momificar /mo.mi.fiˈka/ /mo.mi.fiˈkaɾ/ /mu.mi.fiˈka/ v
mummify

mon /mon/ /mun/ adj masc
my

mona /ˈmo.na/ /ˈmo.nə/ n fem
monkey
Primat de cua curta del gènere dels cercopitecs.
Easter cake
Tortell decorat amb ous durs, que es menja tradicionalment per Pasqua Florida.

monarquia /mo.naɾˈki.a/ /mo.nəɾˈki.ə/ /mu.nərˈki.ə/ n fem
monarchy
Sistema polític on el poder el té un rei o altre càrrec nobiliari (per exemple en Luxemburg), no obligatòriament hereditari (com en el cas de les monarquies visigòtiques).

moneda /moˈne.ða/ /moˈnə.ðə/ /muˈnɛ.ðə/ n fem
coin

moneder /mo.neˈðe/ /mo.neˈðeɾ/ /mo.nəˈðe/ /mu.nəˈðe/ n masc
purse
Petita bossa per a portar diners, amb un apartat per a monedes.

monegasc /mo.neˈɣask/ /mo.nəˈɣask/ /mu.nəˈɣask/ adj masc
Monégasque
Relatiu o pertanyent a Mònaco o la seva llengua.

monegasc /mo.neˈɣask/ /mo.nəˈɣask/ /mu.nəˈɣask/ n masc
Monégasque
Habitant de Mònaco.

monestir /mo.nesˈti/ /mo.nesˈtiɾ/ /mo.nəsˈti/ /mu.nəsˈti/ n masc
monastery convent

monetari /mo.neˈta.ɾi/ /mo.nəˈta.ɾi/ /mu.nəˈta.ɾi/ adj masc
monetary

monetitzar /mo.ne.tiˈd͡za/ /mo.ne.tiˈza/ /mo.ne.tiˈzaɾ/ /mo.nə.tiˈd͡za/ /mu.nə.tiˈd͡za/ v
monetize

mongeta /moɲˈd͡ʒe.ta/ /moɲˈʒə.tə/ /muɲˈʒɛ.tə/ n fem
bean

mongeta tendra n fem
green bean

mongol /moŋˈɡɔɫ/ /muŋˈɡɔɫ/ adj masc
Mongol
De Mongòlia o relacionat amb aquest país.

mongol /moŋˈɡɔɫ/ /muŋˈɡɔɫ/ n masc
Mongolian
(masculí invariable) Grup de llengües que són una branca de les llengües uraloaltaiques.

moniato /mo.niˈa.to/ /mu.niˈa.tu/ n masc
sweet potato

monitor /mo.niˈto/ /mo.niˈtoɾ/ /mu.niˈto/ n masc
instructor
Persona que guia altres persones en l'aprenentatge o l'execució d'una activitat, especialment quan aquesta és de caràcter cultural o esportiu.
monitor
Aparell per supervisar gravacions.

monitor d'activitats esportives n masc
sports instructor

monitor de lleure n masc
leisure instructor

monja /ˈmoɲ.ʒə/ /ˈmɔɲ.d͡ʒa/ /ˈmɔɲ.d͡ʒɔ/ /ˈmɔɲ.ʒə/ n fem
nun

monjo /ˈmoɲ.ʒu/ /ˈmɔɲ.d͡ʒo/ /ˈmɔɲ.ʒo/ /ˈmɔɲ.ʒu/ n masc
monk

monoartritis /mo.no.aɾˈtɾi.tis/ /mo.no.əɾˈtɾi.tis/ /mu.nu.ərˈtɾi.tis/ n fem
monoarthritis

monocord /mo.noˈkɔɾt/ /mu.nuˈkɔrt/ n masc
monochord

monodòntids /mo.noˈðɔn.tits/ /mu.nuˈðɔn.tits/ n masc
Monodontidae

monoftongar /mo.nof.toŋˈɡa/ /mo.nof.toŋˈɡaɾ/ /mu.nuf.tuŋˈɡa/ v
monophthongise

monofòbia /mo.noˈfɔ.bi.a/ /mo.noˈfɔ.bi.ə/ /mu.nuˈfɔ.bi.ə/ /mu.nuˈfɔ.βi.ə/ n fem
monophobia
Fòbia a la soledat.

monologar /mo.no.ɫoˈɣa/ /mo.no.ɫoˈɣaɾ/ /mu.nu.ɫuˈɣa/ v
soliloquize

mononeuropatia /mo.no.new.ɾo.paˈti.a/ /mo.no.nəw.ɾo.pəˈti.ə/ /mu.nu.nəw.ɾu.pəˈti.ə/ n fem
mononeuropathy

monoparental /mo.no.pa.ɾenˈtaɫ/ /mo.no.pə.ɾənˈtaɫ/ /mu.nu.pə.ɾənˈtaɫ/ adj
monoparental

monopatí /mo.no.paˈti/ /mo.no.pəˈti/ /mu.nu.pəˈti/ n masc
skateboard

monoplà /mo.noˈpɫa/ /mu.nuˈpɫa/ n masc
monoplane

monopoli natural n masc
natural monopoly

monopolitzar /mo.no.po.ɫiˈd͡za/ /mo.no.po.ɫiˈza/ /mo.no.po.ɫiˈzaɾ/ /mu.nu.pu.ɫiˈd͡za/ v
monopolize

monosexual /mo.no.sek.suˈaɫ/ /mo.no.sək.suˈaɫ/ /mu.nu.sək.suˈaɫ/ adj
monosexual

monosexualitat /mo.no.sek.su.a.ɫiˈtat/ /mo.no.sək.su.ə.ɫiˈtat/ /mu.nu.sək.su.ə.ɫiˈtat/ n fem
monosexuality

monostable /mo.nosˈta.bɫe/ /mo.nosˈta.βɫe/ /mo.nosˈtab.bɫe/ /mo.nosˈtab.bɫə/ /mu.nusˈta.βɫə/ /mu.nusˈtab.bɫə/ adj
monostable

monosèmia /mo.noˈsɛ.mi.a/ /mo.noˈsɛ.mi.ə/ /mu.nuˈsɛ.mi.ə/ n fem
monosemy

monstre /ˈmɔns.tɾe/ /ˈmɔns.tɾə/ n masc
monster

monsó /monˈso/ /munˈso/ n masc
monsoon

montenegrí /mon.te.neˈɣɾi/ /mon.tə.nəˈɣɾi/ /mun.tə.nəˈɣɾi/ adj masc
Montenegrin
Relatiu o pertanyent a Montenegro.

montenegrí /mon.te.neˈɣɾi/ /mon.tə.nəˈɣɾi/ /mun.tə.nəˈɣɾi/ n masc
Montenegrin
Persona que habita o és originària de Montenegro.
Persona que pertany al grup ètnic dels montenegrins.

montgolfier /moŋ.ɡoɫ.fiˈe/ /moŋ.ɡoɫ.fiˈeɾ/ /muŋ.ɡuɫ.fiˈe/ n masc
hot-air balloon

monticle del llançador n masc
pitcher's mound

monument /mo.nuˈmen/ /mo.nuˈment/ /mu.nuˈmen/ n masc
monument

monumental /mo.nu.menˈtaɫ/ /mo.nu.mənˈtaɫ/ /mu.nu.mənˈtaɫ/ adj
monumental

monumentalitat /mo.nu.men.ta.ɫiˈtat/ /mo.nu.mən.tə.ɫiˈtat/ /mu.nu.mən.tə.ɫiˈtat/ n fem
monumentality

monyó /moˈɲo/ /muˈɲo/ n masc
stump

monàstic /moˈnas.tik/ /muˈnas.tik/ adj masc
monastic

monòtonament /moˌnɔ.to.naˈmen/ /moˌnɔ.to.naˈment/ /moˌnɔ.to.nəˈment/ /muˌnɔ.tu.nəˈmen/ adv
monotonously

moral /moˈɾaɫ/ /muˈɾaɫ/ adj
moral

moralitat n fem
morality

moralitzar /mo.ɾa.ɫiˈd͡za/ /mo.ɾa.ɫiˈza/ /mo.ɾa.ɫiˈzaɾ/ /mo.ɾə.ɫiˈd͡za/ /mu.ɾə.ɫiˈd͡za/ v
moralize

moralment /moˌɾaɫˈmen/ /moˌɾaɫˈment/ /muˌɾaɫˈmen/ adv
morally

morastell /mo.ɾasˈteʎ/ /mo.ɾəsˈteʎ/ /mu.ɾəsˈteʎ/ n masc
Graciano

morat /moˈɾat/ /muˈɾat/ n masc
mulberry

moravià /mo.ɾa.viˈa/ /mo.ɾa.βiˈa/ /mo.ɾə.viˈa/ /mu.ɾə.viˈa/ /mu.ɾə.βiˈa/ adj masc
Moravian
Relatiu o pertanyent a Moràvia.

moravià /mo.ɾa.viˈa/ /mo.ɾa.βiˈa/ /mo.ɾə.viˈa/ /mu.ɾə.viˈa/ /mu.ɾə.βiˈa/ n masc
Moravian
Persona que habita o és originària de Moràvia.

mordassa /moɾˈða.sa/ /moɾˈða.sə/ /murˈda.sə/ /murˈða.sə/ n fem
gag
Element emprat per impedir de parlar a algú.

mordaçment /morˌðazˈmen/ /moɾˌðazˈmen/ /moɾˌðazˈment/ /murˌdazˈmen/ /murˌðazˈmen/ adv
caustically

mordentar /mor.ðenˈta/ /moɾ.ðenˈta/ /moɾ.ðenˈtaɾ/ /moɾ.ðənˈta/ /mur.dənˈta/ /mur.ðənˈta/ v
mordant

morena /moˈɾe.na/ /moˈɾə.nə/ /muˈɾɛ.nə/ n fem
Mediterranean moray
(peixos) Peix serpentiforme de la família dels murènids, de color bru clapejat, de pell sense escates recoberta de mucositat (Muraena helena).

morenot /mo.ɾeˈnɔt/ /mo.ɾəˈnɔt/ /mu.ɾəˈnɔt/ n masc
brown moray

morera /moˈɾe.ɾa/ /moˈɾe.ɾə/ /muˈɾe.ɾə/ n fem
mulberry

moresc /moˈɾesk/ /moˈɾəsk/ /muˈɾɛsk/ adj masc
Moorish

morfema /moɾˈfe.ma/ /moɾˈfɛ.mə/ /murˈfɛ.mə/ n masc
morpheme

morfema zero n masc
null morpheme

morfina /moɾˈfi.na/ /moɾˈfi.nə/ /murˈfi.nə/ n fem
morphine

morfologia /moɾ.fo.loˈd͡ʒi.a/ /mur.fu.luˈʒi.ə/ n fem
morphology

morfològicament /mor.foˌɫɔ.ʒi.kaˈmen/ /moɾ.foˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈmen/ /moɾ.foˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈment/ /moɾ.foˌɫɔ.ʒi.kəˈment/ /mur.fuˌɫɔ.ʒi.kəˈmen/ adv
morphologically

morfosi /moɾˈfɔ.si/ /murˈfɔ.si/ n fem
morphosis

morganàtic /moɾ.ɣaˈna.tik/ /mur.gəˈna.tik/ adj masc
morganatic

moribund /mo.ɾiˈbunt/ /mo.ɾiˈβun/ /mu.ɾiˈbun/ /mu.ɾiˈβun/ adj masc
dying

morir /moˈɾi/ /moˈɾiɾ/ /muˈɾi/ v
die pass away
Deixar d'existir, cessar.

morisc /moˈɾisk/ /muˈɾisk/ adj masc
Moorish
Relatiu als moros o als descendent dels mudèjars.

morisc /moˈɾisk/ /muˈɾisk/ n masc
Morisco
Descendent cristianitzat dels mudèjars.

moro /ˈmɔ.ɾo/ /ˈmɔ.ɾu/ adj masc
Moorish
(popularment) Magribí, relatiu al nord d'Àfrica.

morreig /moˈret͡ʃ/ /moˈrət͡ʃ/ /muˈrɛt͡ʃ/ n masc
snogging

morrejar /mo.reˈd͡ʒa/ /mo.reˈd͡ʒaɾ/ /mo.reˈʒa/ /mo.rəˈd͡ʒa/ /mu.rəˈʒa/ v
snog
(col·loquial, també pronominal) Besar a algú a la boca persistentment.

morro /ˈmo.ro/ /ˈmo.ru/ n masc
snout
Part sortint de la cara dels animals.
mug
(despectiu, central i nord-occidental) Llavi, especialment gros, inflat, brut.
nose
Part anterior d’un vehicle.

morruda /moˈru.ða/ /moˈru.ðə/ /muˈru.ðə/ n fem
sharpsnout seabream

morrut /moˈrut/ /muˈrut/ adj masc
snouted
De morro gros.

morsa /ˈmor.sə/ /ˈmoɾ.sa/ n fem
walrus

morse /ˈmor.sə/ /ˈmoɾ.se/ n masc
morse

mort adj masc
dead death
Que no viu.
dead
(esports de pilota) Dit de la pilota, la bola, el volant o el disc que no està en condicions de ser jugat en el transcurs d'un partit o una partida.

mort n fem
death
Fi de la vida.

mort sobtada n fem
sudden death
(golf) Sistema de desempat de determinades competicions consistent en l'eliminació successiva del perdedor de cada forat a mesura que es van jugant els diversos forats.

mortadel·la /mor.taˈðɛɫ.ɫa/ /moɾ.taˈðɛ.ɫa/ /moɾ.taˈðɛ.ɫɛ/ /moɾ.taˈðɛɫ.ɫa/ /moɾ.təˈðɛɫ.ɫə/ /mur.təˈðɛ.ɫə/ /mur.təˈðɛɫ.ɫə/ n fem
mortadella

mortal /moɾˈtaɫ/ /murˈtaɫ/ adj
mortal
Que pot morir.
Que pot matar, letal.

mortaldat /moɾ.taɫˈdat/ /mur.təɫˈdat/ n fem
slaughter

mortalitat /moɾ.ta.ɫiˈtat/ /mur.tə.ɫiˈtat/ n fem
mortality

mortalla /moɾˈta.ʎa/ /moɾˈta.ʎə/ /murˈta.jə/ /murˈta.ʎə/ n fem
shroud

mortalment /morˌtaɫˈmen/ /moɾˌtaɫˈmen/ /moɾˌtaɫˈment/ /murˌtaɫˈmen/ adv
deadly

morter /morˈte/ /moɾˈte/ /moɾˈteɾ/ /murˈte/ n masc
﻿mortar

mortuori /moɾ.tuˈɔ.ɾi/ /mur.tuˈɔ.ɾi/ adj masc
mortuary

mortífer /moɾˈti.feɾ/ /moɾˈti.fəɾ/ /murˈti.fər/ adj masc
lethal

morè /moˈɾe/ /moˈɾə/ /muˈɾɛ/ adj masc
dark

mos /mos/ /mus/ /ˈmɔs/ n masc
bite
Porció de menjar que es pot posar a la boca.

mosca /ˈmos.kə/ n fem
fly housefly
Insecte alat de l'orde dels dípters de la família muscidae
spot
(billar) Cadascun dels punts marcats al feltre en què s'han de situar les boles al començament d'una partida i en certs moments del desenvolupament del joc.

moscatell /mos.kaˈteʎ/ /mos.kəˈteʎ/ /mus.kəˈteʎ/ n masc
muscatel

moscovi /mosˈkɔ.vi/ /mosˈkɔ.βi/ /musˈkɔ.vi/ /musˈkɔ.βi/ n masc
moscovium

moscovita /mos.koˈvi.ta/ /mos.koˈvi.tə/ /mos.koˈβi.ta/ /mus.kuˈvi.tə/ /mus.kuˈβi.tə/ adj neut
Muscovite
Relatiu o pertanyent a Moscou o a Moscòvia.

moscovita /mos.koˈvi.ta/ /mos.koˈvi.tə/ /mos.koˈβi.ta/ /mus.kuˈvi.tə/ /mus.kuˈβi.tə/ n neut
Muscovite
Persona que habita o és originària de Moscou o a Moscòvia.

mosquet /mosˈket/ /mosˈkət/ /musˈkɛt/ n masc
musket

mosquit /mosˈkit/ /musˈkit/ n masc
mosquito
Insecte petit i volador (dípter) de la família Culicidae, sovint actua com a paràsit, picant altres éssers vius per extreure’n la sang i alimentar-se.

mossa /ˈmɔ.sa/ /ˈmɔ.sɔ/ /ˈmɔ.sə/ n fem
chip

mossegada /mo.seˈɣa.ða/ /mo.səˈɣa.ðə/ /mu.səˈɣa.ðə/ n fem
bite
Acció i efecte de mossegar.
(golf) Acció de la bola d'aturar-se en caure a terra en comptes de rodolar, com a conseqüència especialment d'un efecte de retrocés.

mossegadeta /mo.se.ɣaˈðe.ta/ /mo.sə.ɣəˈðə.tə/ /mu.sə.ɣəˈðɛ.tə/ n fem
nip

mossegar /mo.seˈɣa/ /mo.seˈɣaɾ/ /mo.səˈɣa/ /mu.səˈɣa/ v
bite
Clavar les dents en alguna cosa.
(figuradament) Dir mal d'algú.

mosso /ˈmo.so/ /ˈmo.su/ n masc
ostler
Persona que treballa tenint cura dels cavalls i de les quadres.

mossàrab /moˈsa.ɾap/ /moˈsa.ɾəp/ /muˈsa.ɾəp/ adj
Mozarabic

mossàrab /moˈsa.ɾap/ /moˈsa.ɾəp/ /muˈsa.ɾəp/ n neut
Mozarab
Persona de religió cristiana durant la dominació andalusina.

most /ˈmost/ n masc
must

mostassa /mosˈta.sə/ /musˈta.sə/ n fem
mustard

mostatxo /mosˈta.t͡ʃo/ /musˈta.t͡ʃu/ n masc
moustache

mostela /mosˈtə.ɫə/ /mosˈtɛ.ɫa/ /mosˈtɛ.ɫɛ/ /musˈtə.ɫə/ /musˈtɛ.ɫə/ n fem
weasel

mostra /ˈmɔs.tɾa/ /ˈmɔs.tɾə/ n fem
sample
(estadística) Porció finita d'una població que és utilitzada per a obtenir informació sobre característiques de la població total.
indication
Feix de cànem o de lli de cert nombre de manolls.

mostra aleatòria n fem
random sample

mostra estratificada n fem
stratified sample

mostrar /mosˈtɾa/ /mosˈtɾaɾ/ /musˈtɾa/ v
show anzeigen

mostrari /mosˈtɾa.ɾi/ /musˈtɾa.ɾi/ n masc
samples

mostratge /mosˈtɾa.d͡ʒe/ /mosˈtɾa.d͡ʒə/ /musˈtɾa.d͡ʒə/ n masc
sampling

mostrejar /mos.tɾeˈd͡ʒa/ /mos.tɾeˈd͡ʒaɾ/ /mos.tɾeˈʒa/ /mos.tɾəˈd͡ʒa/ /mus.tɾəˈʒa/ v
sample

mot n masc
word

mot desaparellat n masc
unpaired word

mot fantasma n masc
ghost word

mot hereditari n masc
inherited term

motejar /mo.teˈd͡ʒa/ /mo.teˈd͡ʒaɾ/ /mo.teˈʒa/ /mo.təˈd͡ʒa/ /mu.təˈʒa/ v
nickname
Posar motius o renoms.

motiu /muˈtiw/ n masc
motive
Causa d'un fet.
byname
renom

motivació /mo.ti.va.siˈo/ /mo.ti.və.siˈo/ /mo.ti.βa.siˈo/ /mu.ti.və.siˈo/ /mu.ti.βə.siˈo/ n fem
motivation

motivació didàctica n fem
educational motivation

motivació extrínseca n fem
extrinsic motivation

motivació funcional n fem
functional motivation

motivació integrativa n fem
integrative motivation

motivació intrínseca n fem
intrinsic motivation

motivar /mo.tiˈva/ /mo.tiˈvaɾ/ /mo.tiˈβa/ /mu.tiˈva/ /mu.tiˈβa/ v
motivate

motlle /ˈmɔɫ.ɫe/ /ˈmɔɫ.ɫə/ /ˈmɔʎ.ʎe/ /ˈmɔʎ.ʎə/ n masc
mold

motllurar /moɫ.ɫuˈɾa/ /moɫ.ɫuˈɾaɾ/ /moʎ.ʎuˈɾa/ /muɫ.ɫuˈɾa/ /muʎ.ʎuˈɾa/ v
mould

motocicleta /mo.to.siˈkɫe.ta/ /mo.to.siˈkɫə.tə/ /mu.tu.siˈkɫɛ.tə/ n fem
motorcycle

motociclisme /mo.to.siˈkɫiz.me/ /mo.to.siˈkɫiz.mə/ /mu.tu.siˈkɫiz.mə/ n masc
motorcycle sport

motor /moˈtoɾ/ /muˈtor/ adj masc
motor
Que és capaç de posar en moviment.

motor /moˈtoɾ/ /muˈtor/ n masc
engine motor
Màquina que genera un moviment.

motor d'inferències n masc
inference engine

motor d'àudio n masc
sound engine

motor de joc n masc
game engine

motor gràfic n masc
graphics engine

motoritzar /mo.to.ɾiˈd͡za/ /mo.to.ɾiˈza/ /mo.to.ɾiˈzaɾ/ /mu.tu.ɾiˈd͡za/ v
motorize

motricitat n fem
motricity

motricitat fina n fem
fine motor skills

motricitat global n fem
gross motor skills

mots encreuats n masc
crossword

motxilla /moˈt͡ʃi.ʎa/ /moˈt͡ʃi.ʎə/ /muˈt͡ʃi.ʎə/ n fem
backpack rucksack

motí /moˈti/ /muˈti/ n masc
mutiny

moure /ˈmɔw.ɾe/ v
move
Canviar de posició o de lloc.

moviment /mo.iˈmen/ /mo.iˈment/ /mo.viˈment/ /mo.βiˈmen/ /mu.iˈmen/ /mu.viˈmen/ /mu.βiˈmen/ n masc
movement motion
Acció de moure.
movement
Cadascuna de les parts d'una obra musical extensa.

moviment de renovació pedagògica n masc
educational innovation movement

moviment estudiantil n masc
student movement

moviment juvenil n masc
youth movement

moçambiquès /mo.sam.biˈkes/ /mo.səm.biˈkəs/ /mu.səm.biˈkɛs/ adj masc
Mozambican
Relatiu o pertanyent al Moçambic.

moçambiquès /mo.sam.biˈkes/ /mo.səm.biˈkəs/ /mu.səm.biˈkɛs/ n masc
Mozambican
Persona que habita o és originària de Moçambic.

mridanga n masc
mrdanga

muda /ˈmu.ða/ /ˈmu.ðə/ n fem
change of clothes
Roba que es posa conjuntament, especialment la interior.

mudança /muˈðan.sa/ n fem
move

mudar /muˈða/ /muˈðaɾ/ v
change
Canviar-se de roba i millorar l'aspecte una persona.
move
Canviar de domicili.

mudesa /muˈðe.za/ /muˈðə.zə/ /muˈðɛ.zə/ n fem
dumbness

muetzí /mu.eˈd͡zi/ /mu.əˈd͡zi/ n masc
muadhdhin

mugic /muˈd͡ʒik/ /muˈʒik/ n masc
mujik

mugró n masc
nipple

muguet n masc
lily of the valley

mul /ˈmuɫ/ n masc
mule

mulat /muˈɫat/ n masc
young mule
mulatto

mullar /muˈja/ /muˈʎa/ /muˈʎaɾ/ v
wet
Impregnar d'aigua o altre líquid.

muller /muˈje/ /muˈʎe/ /muˈʎeɾ/ n fem
wife

multa /ˈmuɫ.ta/ /ˈmuɫ.tə/ n fem
fine

multar /muɫˈta/ /muɫˈtaɾ/ v
fine

multicel·lular /ˌmuɫ.ti.se.ɫuˈɫaɾ/ /ˌmuɫ.ti.seɫ.ɫuˈɫaɾ/ /ˌmuɫ.ti.sə.ɫuˈɫar/ /ˌmuɫ.ti.səɫ.ɫuˈɫar/ /ˌmuɫ.ti.səɫ.ɫuˈɫaɾ/ adj
multicellular

multiculturalisme /muɫ.ti.kuɫ.tu.ɾaˈɫiz.me/ /muɫ.ti.kuɫ.tu.ɾəˈɫiz.mə/ n masc
multiculturalism

multilingüe /muɫ.tiˈliŋ.gwe/ /muɫ.tiˈliŋ.gwə/ adj
multilingual

multilingüisme /muɫ.ti.ɫiŋˈɡwiz.me/ /muɫ.ti.ɫiŋˈɡwiz.mə/ n masc
multilingualism

multimèdia /muɫ.tiˈmɛ.ði.a/ /muɫ.tiˈmɛ.ði.ə/ adj
multimedia

multinacional /muɫ.ti.na.si.oˈnaɫ/ /muɫ.ti.nə.si.oˈnaɫ/ /muɫ.ti.nə.si.uˈnaɫ/ n fem
multinational

multiplexar /muɫ.ti.pɫekˈsa/ /muɫ.ti.pɫekˈsaɾ/ /muɫ.ti.pɫəkˈsa/ v
multiplex

multiplicació /muɫ.ti.pli.ka.siˈo/ /muɫ.ti.pɫi.kə.siˈo/ n fem
multiplication

multiplicar /muɫ.ti.pɫiˈka/ /muɫ.ti.pɫiˈkaɾ/ v
multiply

multiplicatiu /muɫ.ti.pɫi.kaˈtiw/ /muɫ.ti.pɫi.kəˈtiw/ adj masc
multiplicative

multipotencialitat n fem
multipotentiality

multitud /muɫ.tiˈtut/ n fem
multitude

mundial /mun.diˈaɫ/ adj
global
Relatiu a tot el món.

mundial /mun.diˈaɫ/ n masc
world
Competició esportiva que enfronta a equips de diferents continents.

mundialment /mun.diˌaɫˈmen/ /mun.diˌaɫˈment/ adv
worldwide

municionar /mu.ni.si.oˈna/ /mu.ni.si.oˈnaɾ/ /mu.ni.si.uˈna/ v
arm

municipal /mu.ni.siˈpaɫ/ adj
municipal
Relatiu o pertanyent al municipi.

municipalitzar /mu.ni.si.pa.ɫiˈd͡za/ /mu.ni.si.pa.ɫiˈza/ /mu.ni.si.pa.ɫiˈzaɾ/ /mu.ni.si.pə.ɫiˈd͡za/ v
municipalize

municipi n masc
municipality

munició /mu.ni.siˈo/ n fem
ammunition

munir /muˈni/ /muˈniɾ/ v
provide

munió /mu.niˈo/ n fem
multitude

munt /ˈmun/ /ˈmunt/ n masc
pile
(per extensió) Pila de coses (coses que s'apilen fent forma de muntanya).

muntacàrregues /mun.taˈka.re.ɣes/ /mun.təˈka.rə.ɣəs/ n masc
service lift

muntanya /munˈta.ɲa/ n fem
mountain

muntanyós /mun.taˈɲos/ /mun.təˈɲos/ adj masc
mountainous

muntar /munˈta/ /munˈtaɾ/ v
ride
Una animal equí, cobrir la femella, cavalcar.
assemble
Armar, acoblar les parts d’un objecte.
ride set up
Disposar un establiment, un negoci per a que comenci a funcionar.

munyir /muˈɲi/ /muˈɲiɾ/ v
milking

mur /ˈmu/ /ˈmuɾ/ n masc
wall
Paret gruixuda.

murada /muˈɾa.ða/ /muˈɾa.ðə/ n fem
bulwark
(nàutica) Costat interior d'una embarcació.

muralla /muˈɾa.ʎa/ /muˈɾa.ʎə/ n fem
wall
Tancament d'un terreny o part d'ell amb murs, en especial el dels castells i altres fortificacions.

murga /ˈmur.ɡə/ /ˈmuɾ.ɣa/ n fem
drag
Cosa molesta de suportar.

murmurar /mur.muˈɾa/ /muɾ.muˈɾa/ /muɾ.muˈɾaɾ/ v
murmur

murta /ˈmur.tə/ /ˈmuɾ.ta/ n fem
myrtle

murí adj masc
murine

musa /ˈmu.za/ /ˈmu.zə/ n fem
muse

musclo /ˈmus.kɫo/ /ˈmus.kɫu/ n masc
mussel

muscular /mus.kuˈɫar/ adj
muscular

musculatura /mus.ku.ɫaˈtu.ɾa/ /mus.ku.ɫəˈtu.ɾə/ n fem
musculature

musell n masc
snout

museu /muˈzew/ n masc
museum
Edifici o institució dedicada a l'adquisició, conservació, estudi, exhibició i interpretació educativa d'objectes amb valor científic, històric, cultural o artístic.

museu escolar n masc
school museum

museístic /mu.zeˈis.tik/ /mu.zəˈis.tik/ adj masc
museum

museïtzar /mu.ze.iˈd͡za/ /mu.ze.iˈza/ /mu.ze.iˈzaɾ/ /mu.zə.iˈd͡za/ v
museumize

music-hall /ˌmju.zikˈhɔɫ/ n masc
music hall

musical adj
musical
Relacionat amb la música.

musical n masc
musical
Espectacle teatral amb música i cançons.

musicar /mu.ziˈka/ /mu.ziˈkaɾ/ v
musicalise

musicoteràpia /ˌmu.zi.ko.teˈɾa.pi.a/ /ˌmu.zi.ko.təˈɾa.pi.ə/ /ˌmu.zi.ku.təˈɾa.pi.ə/ n fem
music therapy

mussitar /mu.siˈta/ /mu.siˈtaɾ/ v
mutter

mussol n masc
little owl
Ocell de la família dels estrígids del cap gros, ulls grans, potes llargues i cua curta (Athene noctua).
stye
Furóncol amb forma de gra d’ordi que surt a la vora de la parpella.

mussola /muˈsɔ.ɫa/ /muˈsɔ.ɫɔ/ /muˈsɔ.ɫə/ n fem
smooth hound
Gènere de taurons de la família dels triàquids (Mustelus).
blackspotted smoothhound
Espècie de tauró de cos allargat i cap curt amb musell cònic i dents petites (Mustelus punctulatus).

mussola pintada n fem
starry smoothhound

mussola vera n fem
smooth hound

musulmà /mu.zuɫˈma/ adj masc
Muslim
Relatiu a l'Islam.

musulmà /mu.zuɫˈma/ n masc
Muslim
Persona seguidora de l'Islam

mut /ˈmut/ adj masc
mute

mutilar /mu.tiˈɫa/ /mu.tiˈɫaɾ/ v
mutilate

mutis /ˈmu.tis/ Interjection
shh

mutisme /muˈtiz.me/ /muˈtiz.mə/ n masc
mutism

muó n masc
muon

mà n fem
hand
(anatomia) Part final del braç, dividida en dits.
barehand
(pilota basca) Conjunt de modalitats de pilota basca que es disputen colpejant la pilota directament amb la mà.

mà a mà n masc
hand off

mà de la pala n fem
racket hand

mà de paper n fem
quire

mà individual n fem
hand singles

mà involuntària n fem
unintentional hand-ball

mà lliure n fem
free hand

mà per parelles n fem
hand doubles

màcula /ˈma.ku.ɫa/ /ˈma.ku.ɫə/ n fem
stain

màgia /ˈma.d͡ʒi.a/ /ˈma.ʒi.a/ n fem
magic

màgic /ˈma.d͡ʒik/ /ˈma.ʒik/ adj masc
magical magic

màndorla /ˈman.doɾ.ɫa/ /ˈman.doɾ.ɫə/ /ˈman.dur.ɫə/ n fem
mandorla

mànec /ˈma.nek/ /ˈma.nək/ n masc
handle
Peça pensada per ser agafada amb les mans i manegar l'eina a la qual pertany.
sword razor
Mol·lusc bivalve en forma de tub lleugerament recte (Solen marginatus).

mànec anatòmic n masc
anatomical handle

mànec còncau n masc
concave handle

mànec cònic n masc
conic handle

mànec japonès n masc
Japanese handle

mànec recte n masc
straight handle

mànega /ˈma.ne.ɣa/ n fem
hose
Tub llarg i flexible utilitzat per a conduir o llançar líquids.
waterspout
Tornado format sobre la superfície de l'aigua.
run
Part d'una competició.

màniga n fem
sleeve

màquia /ˈma.ki.a/ /ˈma.ki.ə/ n fem
maquis

màquina /ˈma.ki.na/ n fem
machine

màquina d'afaitar n fem
electric shaver

màquina de cosir n fem
sewing machine

màquina de plantar n fem
automatic pinsetter

màquina de polir n fem
ice machine

màquina recreativa n fem
arcade cabinet

màrqueting /ˈmar.kə.tiŋ/ /ˈmaɾ.ke.tiŋ/ /ˈmaɾ.kə.tiŋk/ n masc
marketing

màrtir /ˈmar.tir/ n neut
martyr

màscara /ˈmas.ka.ɾa/ n fem
mask
Careta per amagar o cobrir el rostre.
disguise
Disfressa, vestit per a disfressar-se, persona tràgica.

màster /ˈmas.teɾ/ /ˈmas.tər/ n masc
master

màstil /ˈmas.tiɫ/ n masc
mast

màxim /ˈmak.sim/ adj masc
maximum

màxim golejador n masc
highest goal scorer

mèdic adj masc
medical
Que té relació amb la medicina.

mèdic n masc
Median
Llengua de l’antiga Mèdia.

mèrit /ˈmɛ.ɾit/ n masc
merit

mètode /ˈmɛ.to.ðe/ /ˈmɛ.to.ðə/ /ˈmɛ.tu.ðə/ n masc
method way

mètode Agazzi n masc
Agazzi method

mètode Decroly n masc
Decroly method

mètode Kumon n masc
Kumon method

mètode Montessori n masc
Montessori method

mètode actiu n masc
active method

mètode analític n masc
analytical method

mètode audiolingual n masc
audio-oral method

mètode audiovisual n masc
audio-visual method

mètode biogràfic n masc
biographical method

mètode comparatiu n masc
comparative method

mètode de casos n masc
case method

mètode de projectes n masc
project method

mètode deductiu n masc
deductive method

mètode eclèctic n masc
eclectic method

mètode experimental n masc
experimental method

mètode fenomenològic n masc
phenomenological method

mètode heurístic n masc
heuristic method

mètode inductiu n masc
inductive method

mètode intuïtiu n masc
intuitive method

mètode natural n masc
Freinet method

mètode prospectiu n masc
prospective method

mètode quasiexperimental n masc
quasi-experimental method

mètode sintètic n masc
synthetic method

mèu /ˈmɛw/ Interjection
meow

més adv
more
Diferència comparativa per excés.

més n masc
plus
(aritmètica) El signe + usat per l'operació d'addició i per indicar els nombres positius.

més content que un gínjol adj
happy as a clam

més-dient /ˌmez.diˈen/ /ˌmez.ðiˈen/ /ˌmez.ðiˈent/ n neut
bidder

més-enllà /ˌme.zeɲˈʎa/ /ˌme.zəɲˈʎa/ n masc
afterlife

mínim /ˈmi.nim/ adj masc
minimum

mínimament /ˌmi.ni.maˈmen/ /ˌmi.ni.maˈment/ /ˌmi.ni.məˈmen/ /ˌmi.ni.məˈment/ adv
minimally

místic /ˈmis.tik/ adj masc
mystical

mística /ˈmis.ti.ka/ /ˈmis.ti.kə/ n fem
mystic

mític /ˈmi.tik/ adj masc
mythical

mòbil /ˈmɔ.βiɫ/ n masc
mobile
Telèfon mòbil.

mòdem /ˈmɔ.ðem/ n masc
modem

mòdul n masc
module

mòdul professional n masc
professional module

mòllera /ˈmɔ.ʎe.ɾa/ /ˈmɔ.ʎə.ɾə/ n fem
capelan
Peix de la família dels glàdids, de fons fangosos, de color marró rosaci clar i de carn apreciada (Trisopterus minutus capelanus).

mòllera morenella n fem
common mora

mòllera pigada n fem
greater forkbeard

mòllera roquera n fem
fork beard
Peix de la família dels gàdids amb aletes ventrals formades per dos radis molt allargats que s'estenen fins a l'origen de l'aleta anal (Phycis phycis).

mòlta /ˈmɔɫ.ta/ /ˈmɔɫ.tə/ n fem
grinding

mòmia /ˈmɔ.mi.a/ n fem
mummy

mòrid /ˈmɔ.ɾit/ n masc
morid cod

món n masc
world
Conjunt de totes les coses naturals i culturals.

món persistent n masc
persistent universe

món virtual n masc
virtual universe

móra /ˈmo.ɾa/ /ˈmo.ɾə/ n fem
mulberry
Fruit de la morera.
blackberry
Fruit de l’esbarzer.

múltiple /ˈmuɫ.ti.pɫe/ /ˈmuɫ.ti.pɫə/ adj
multiple
Que no és únic o simple, que es repeteix en més d'una ocasió.

múltiple /ˈmuɫ.ti.pɫe/ /ˈmuɫ.ti.pɫə/ adj masc
multiple
Relatiu al nombre enter, que conté un altre enter una quantitat fixa de vegades.

múltiple /ˈmuɫ.ti.pɫe/ /ˈmuɫ.ti.pɫə/ n masc
multiple
Nombre que conté un nombre enter una quantitat exacta de vegades.

múl·ligan n masc
mulli

múscul n masc
muscle

músic /ˈmu.zik/ n masc
musician

música /ˈmu.zi.ka/ n fem
music
Art de combinar sons vocals o provinents d'instruments (o ambdós) per produir bellesa de forma, harmonia i expressió d'emoció.

nabiu /naˈbiw/ /nəˈβiw/ n masc
blueberry

nabla /ˈna.bɫa/ /ˈna.βɫa/ /ˈna.βɫə/ /ˈnab.bɫa/ /ˈnab.bɫə/ n masc
nabla
(música) Instrument musical hebreu de deu cordes amb un marc rectangular.
(matemàtiques) Símbol ∇ usat per representar l’operador diferencial vectorial.

nacional /na.si.oˈnaɫ/ /nə.si.oˈnaɫ/ /nə.si.uˈnaɫ/ adj
national

nacionalisme /na.si.o.naˈɫiz.me/ /nə.si.o.nəˈɫiz.mə/ /nə.si.u.nəˈɫiz.mə/ n masc
nationalism

nacionalista /na.si.o.naˈɫis.ta/ /na.si.o.naˈɫis.te/ /nə.si.o.nəˈɫis.tə/ /nə.si.u.nəˈɫis.tə/ adj
nationalist
Relatiu o pertanyent al nacionalisme.

nacionalista /na.si.o.naˈɫis.ta/ /na.si.o.naˈɫis.te/ /nə.si.o.nəˈɫis.tə/ /nə.si.u.nəˈɫis.tə/ n neut
nationalist
Partidari del nacionalisme.

nacionalitzar /na.si.o.na.ɫiˈd͡za/ /na.si.o.na.ɫiˈza/ /na.si.o.na.ɫiˈzaɾ/ /nə.si.o.nə.ɫiˈd͡za/ /nə.si.u.nə.ɫiˈd͡za/ v
nationalize

nacionalment /na.si.oˌnaɫˈmen/ /na.si.oˌnaɫˈment/ /nə.si.oˌnaɫˈment/ /nə.si.uˌnaɫˈmen/ adv
nationally

nació /na.siˈo/ n fem
nation
Comunitat de persones que comparteixen un sentiment d'identitat (sigui d'origen, cultural, jurídica, lingüística, històrica o altres).

nacra /ˈna.kɾa/ /ˈna.kɾə/ n fem
naker

nacrat /naˈkɾat/ /nəˈkɾat/ adj masc
nacreous

nacre /ˈna.kɾe/ /ˈna.kɾə/ n masc
nacre mother-of-pearl

nadal /naˈɾaɫ/ /nəˈðaɫ/ /nəˈðaɫ/ n masc
Christmas
Període al voltant de la festivitat de Nadal.

nadala /naˈða.ɫa/ /nəˈða.ɫə/ n fem
Christmas carol

nadalenc /na.ðaˈɫeŋ/ /na.ðaˈɫeŋk/ /nə.ðəˈɫəŋk/ /nə.ðəˈɫɛŋ/ /nə.ðəˈɫɛŋk/ adj masc
Christmas

nadalitzar /na.ða.ɫiˈd͡za/ /na.ða.ɫiˈza/ /na.ða.ɫiˈzaɾ/ /nə.ðə.ɫiˈd͡za/ v
Christmasize

nadiu /naˈðiw/ /nəˈðiw/ adj masc
native

nadó /naˈðo/ /nəˈðo/ n masc
baby

nafrar /naˈfɾa/ /naˈfɾaɾ/ v
wound
Ulcerar la pell.

nahua /naˈu.a/ /nəˈu.ə/ n neut
Nahua
Individu amerindi de l'altiplà central de Mèxic i part de l'Amèrica Central.
Nahuatl
(invariable) Grup de llengües de la família utoasteca parlades principalment al centre de Mèxic i antigament a bona part de Mesoamèrica.

naixement n masc
birth

namibi /naˈmi.bi/ /nəˈmi.βi/ adj masc
Namibian
Relatiu o pertanyent a Namíbia.

namibi /naˈmi.bi/ /nəˈmi.βi/ n masc
Namibian
Persona que habita o és originària de Namíbia.

nan /ˈnan/ adj
dwarf

nansa /ˈnan.sa/ /ˈnan.sə/ n fem
fish trap
Mena de gàbia, generalment feta de vímet, que es fa servir com a parany per pescar.

naos /ˈna.os/ n masc
naos

nap n masc
turnip
Planta de la família de les crucíferes (Brassica napus) que es conrea per la seva arrel comestible i les seves llavors.

napolità /nə.po.ɫiˈta/ /nə.pu.ɫiˈta/ adj masc
Neapolitan
Relatiu o pertanyent a Nàpols.

napolità /nə.po.ɫiˈta/ /nə.pu.ɫiˈta/ n masc
Neapolitan
Persona que habita o és originària de Nàpols.

narbonès /naɾ.boˈnes/ /nər.buˈnɛs/ /nəɾ.boˈnəs/ adj masc
Narbonnese
Relatiu o pertanyent a Narbona.

narbonès /naɾ.boˈnes/ /nər.buˈnɛs/ /nəɾ.boˈnəs/ n masc
Narbonnese
Persona que habita o és originària de Narbona.

narcopís /naɾ.koˈpis/ /nər.kuˈpis/ /nəɾ.koˈpis/ n masc
drugs flat

narcotitzar /nar.ko.tiˈd͡za/ /naɾ.ko.tiˈza/ /naɾ.ko.tiˈzaɾ/ /nər.ku.tiˈd͡za/ /nəɾ.ko.tiˈd͡za/ v
narcotize

nariu /naˈɾiw/ /nəˈɾiw/ n masc
nostril

narració /na.ra.siˈo/ /nə.rə.siˈo/ n fem
narration

narrar /naˈra/ /naˈraɾ/ /nəˈra/ v
narrate

narval /narˈβaɫ/ /naɾˈvaɫ/ /naɾˈβaɫ/ /nərˈbaɫ/ /nəɾˈvaɫ/ n masc
narwhal

nas n masc
nose
En les persones, part de la cara que es troba entre els dos ulls i per sobre de la boca, que sobresurt de forma evident i que té en la part inferior, dos forats (narius). És la part inicial del sistema respiratori.

nasalitzar /na.za.ɫiˈd͡za/ /na.za.ɫiˈza/ /na.za.ɫiˈzaɾ/ /nə.zə.ɫiˈd͡za/ v
nasalise

nata /ˈna.tə/ n fem
milk skin
Crosta que es forma a la superfície de la llet quan es bull.
cream
Part greixosa de la llet que se separa per repòs o bé per centrifugació.

natació /na.ta.siˈo/ n fem
swimming

natal /naˈtaɫ/ /nəˈtaɫ/ adj
natal

natalici /na.taˈɫi.si/ /nə.təˈɫi.si/ n masc
birthday

natges /ˈna.d͡ʒes/ /ˈna.d͡ʒəs/ n fem
buttocks

natiu /naˈtiw/ /nəˈtiw/ adj masc
native

natja /ˈna.d͡ʒa/ /ˈna.d͡ʒə/ n fem
buttock

natura /naˈtu.ɾa/ n fem
nature
Conjunt de les coses existents i les lleis que les governen.
Principi constitutiu d'una cosa, allò en què consisteix el fons d'un ésser.

natura morta n fem
still life

natural /na.tuˈɾaɫ/ /nə.tuˈɾaɫ/ adj
natural
Relatiu a la natura.
native
Originari.

naturalisme pedagògic n masc
pedagogical naturalism

naturalitzar /na.tu.ɾa.ɫiˈd͡za/ /na.tu.ɾa.ɫiˈza/ /na.tu.ɾa.ɫiˈzaɾ/ /nə.tu.ɾə.ɫiˈd͡za/ v
naturalize

naturalment /na.tuˌɾaɫˈmen/ /na.tuˌɾaɫˈment/ /nə.tuˌɾaɫˈmen/ /nə.tuˌɾaɫˈment/ adv
naturally natürlich

natzarè /na.d͡zaˈɾe/ /nə.d͡zəˈɾɛ/ adj masc
Nazarene
Relatiu o pertanyent a Natzaret.

natzarè /na.d͡zaˈɾe/ /nə.d͡zəˈɾɛ/ n masc
Nazarene
Persona que habita o és originària de Natzaret.
Imatge de Jesucrist portant la creu durant el via crucis.
Penitent durant una processó de setmana santa, típicament vestit amb una túnica morada.

nau n fem
ship
Embarcació.
spacecraft
Vehicle aeri o espacial.
nave
(arquitectura) Espai delimitat per una filera d'arcs o de columnes dins d'una gran construcció.

naufragar /naw.fɾaˈɣa/ /naw.fɾaˈɣaɾ/ /nəw.fɾəˈɣa/ v
shipwreck

naufragi /nawˈfɾa.d͡ʒi/ /nawˈfɾa.ʒi/ /nəwˈfɾa.ʒi/ n masc
shipwreck

naumàquia /nawˈma.ki.a/ /nawˈma.ki.ə/ n fem
naumachia

nauruà /naw.ɾuˈa/ /nəw.ɾuˈa/ adj masc
Nauruan
Originari, pertanyent o relatiu a Nauru (estat illenc d'Oceania).

nauruà /naw.ɾuˈa/ /nəw.ɾuˈa/ n masc
Nauruan
Natural de Nauru (estat illenc d'Oceania).
Idioma polinesi propi i oficial de Nauru.

naval /naˈvaɫ/ /naˈβaɫ/ /nəˈvaɫ/ /nəˈβaɫ/ adj
naval

navalla /naˈva.ʎa/ /naˈβa.ʎa/ /nəˈva.ʎə/ /nəˈβa.ʎə/ n fem
clasp-knife
Ganivet de fulla giratòria que es pot amagar dins el mànec.
razor clam
Mol·lusc marí de forma allargada lleugerament corbada, semblant a un ganivet plegat (Ensis ensis).

navegació /na.ve.ɣa.siˈo/ /na.βe.ɣa.siˈo/ /nə.və.ɣə.siˈo/ /nə.βə.ɣə.siˈo/ n fem
navigation

navegar /na.veˈɣaɾ/ /na.βeˈɣa/ /nə.vəˈɣa/ /nə.βəˈɣa/ v
navigate

navegar a la vela v
use sails

naveta /naˈve.ta/ /naˈβe.ta/ /nəˈvə.tə/ /nəˈvɛ.tə/ /nəˈβɛ.tə/ n fem
naveta

navicular /na.vi.kuˈɫaɾ/ /na.βi.kuˈɫar/ /na.βi.kuˈɫaɾ/ /nə.vi.kuˈɫaɾ/ /nə.βi.kuˈɫar/ adj
navicular

navili /naˈvi.ɫi/ /naˈβi.ɫi/ /nəˈvi.ɫi/ /nəˈβi.ɫi/ n masc
boat

navilier /na.vi.ɫiˈeɾ/ /na.βi.ɫiˈe/ /na.βi.ɫiˈeɾ/ /nə.vi.ɫiˈe/ /nə.βi.ɫiˈe/ adj masc
shipping

nazi /ˈna.zi/ n neut
Nazi

naïf /naˈif/ /nəˈif/ adj
naive

neboda /naˈbo.ɾa/ /neˈbo.ða/ /nəˈbo.ðə/ /nəˈβo.ðə/ n fem
niece

neboda valenciana n fem
niece second

nebodastre /ne.boˈðas.tɾe/ /nə.boˈðas.tɾə/ /nə.buˈðas.tɾə/ /nə.βuˈðas.tɾə/ n masc
stepnephew

nebot /naˈbot/ /neˈbot/ /nəˈbot/ n masc
nephew

nebot valencià n masc
nephew second

nebulitzar /ne.bu.ɫiˈzaɾ/ /ne.βu.ɫiˈd͡za/ /ne.βu.ɫiˈza/ /nə.βu.ɫiˈd͡za/ v
nebulize

necessari /ne.seˈsa.ɾi/ adj masc
indispensable necessary

necesser /ne.seˈse/ /ne.seˈseɾ/ /nə.səˈse/ /nə.səˈseɾ/ n masc
ditty bag

necessitar /ne.se.siˈta/ /ne.se.siˈtaɾ/ v
need necessitate

necessitat /ne.se.siˈtat/ n fem
need necessity

necessitat educativa n fem
educational need

necessitat social n fem
social need

necessitats educatives especials n fem
special educational needs

necessàriament /ne.seˌsa.ɾi.aˈmen/ /ne.seˌsa.ɾi.aˈment/ /nə.səˌsa.ɾi.əˈmen/ /nə.səˌsa.ɾi.əˈment/ adv
necessarily

neci /ˈnɛ.si/ adj masc
foolish

necrofília /ne.kɾoˈfi.ɫi.a/ /nə.kɾoˈfi.ɫi.ə/ /nə.kɾuˈfi.ɫi.ə/ n fem
necrophilia necrofilia

necrologia /ne.kɾo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ne.kɾo.ɫoˈʒi.a/ /nə.kɾo.ɫoˈʒi.ə/ /nə.kɾu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
obituary

necrosar /ne.kɾoˈza/ /ne.kɾoˈzaɾ/ /nə.kɾoˈza/ /nə.kɾuˈza/ v
necrose

necrosi /neˈkɾɔ.zi/ /nəˈkɾɔ.zi/ n fem
necrosis

necrònim /neˈkɾɔ.nim/ /nəˈkɾɔ.nim/ n masc
necronym
Nom d'algú mort, sobretot un dels que rep algú en certes tribus i que designa el parentiu que el relaciona amb algú mort.
deadname
(figurat, LGBTI) Nom d'algú trans que li va ser assignat al néixer i ja no usa.

necròpsia /neˈkɾɔp.si.a/ n fem
necropsy

nedar /neˈða/ /neˈðaɾ/ v
swim

neerlandès /nə.ər.ɫənˈdɛs/ /nə.əɾ.ɫənˈdəs/ adj masc
Dutch
Originari, pertanyent o relatiu als Països Baixos o a la seva llengua.

neerlandès /nə.ər.ɫənˈdɛs/ /nə.əɾ.ɫənˈdəs/ n masc
Dutch
Natural dels Països Baixos.
(masculí singular) Llengua germànica occidental parlada als Països Baixos (així com excolònies) i a Flandes (Bèlgica).

nefast /neˈfast/ /nəˈfast/ adj masc
disastrous

nefrologia /ne.fɾo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ne.fɾo.ɫoˈʒi.a/ /nə.fɾo.ɫoˈʒi.ə/ /nə.fɾu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
nephrology

nefropatia /ne.fɾo.paˈti.a/ /nə.fɾo.pəˈti.ə/ /nə.fɾu.pəˈti.ə/ n fem
nephropathy

negacionisme /ne.ɣa.si.oˈniz.me/ /nə.ɣə.si.oˈniz.mə/ /nə.ɣə.si.uˈniz.mə/ n masc
denialism

negacionista /ne.ɣa.si.oˈnis.ta/ /ne.ɣa.si.oˈnis.te/ /nə.ɣə.si.oˈnis.tə/ /nə.ɣə.si.uˈnis.tə/ adj
denialist
Relatiu al negacionisme.

negacionista /ne.ɣa.si.oˈnis.ta/ /ne.ɣa.si.oˈnis.te/ /nə.ɣə.si.oˈnis.tə/ /nə.ɣə.si.uˈnis.tə/ n neut
denialist
Persona que nega un fet o una teoria que es considera prou demostrat o àmpliament acceptat.

negació /ne.ɣa.siˈo/ /nə.ɣə.siˈo/ n fem
negation

negar /neˈɣa/ /neˈɣaɾ/ /nəˈɣa/ v
deny
Dir que no, no acceptar com a vàlid un fet o una idea.
drown
Ofegar-se, perdre la capacitat per respirar.
flood
Inundar d'aigua, mullar-se molt.

negatiu /ne.ɣaˈtiw/ /nə.ɣəˈtiw/ adj masc
negative
Que no és positiu.
Pessimista.
En matemàtiques, nombre menor que zero.
Revers, oposat.

negatiu /ne.ɣaˈtiw/ /nə.ɣəˈtiw/ n masc
negative
(fotografia) Placa base amb els tons invertits.

negativisme /ne.ɣa.tiˈviz.me/ /ne.ɣa.tiˈβiz.me/ /nə.ɣə.tiˈviz.mə/ /nə.ɣə.tiˈβiz.mə/ n masc
negativism

negligent /ne.ɣɫiˈd͡ʒen/ /ne.ɣɫiˈd͡ʒent/ /ne.ɣɫiˈʒen/ /nə.ɣɫiˈʒen/ /nə.ɣɫiˈʒent/ adj
negligent

negligir /ne.ɣɫiˈd͡ʒi/ /ne.ɣɫiˈd͡ʒiɾ/ /ne.ɣɫiˈʒi/ /nə.ɣɫiˈʒi/ v
neglect
Deixar de tenir cura.
No tenir en compte, no considerar.

negligència /ne.ɣɫiˈd͡ʒɛn.si.a/ /ne.ɣɫiˈʒɛn.si.a/ /nə.ɣɫiˈʒɛn.si.ə/ n fem
negligence

negoci /neˈɣɔ.si/ n masc
deal bussines

negociació /ne.ɣo.si.a.siˈo/ /nə.ɣo.si.ə.siˈo/ /nə.ɣu.si.ə.siˈo/ n fem
negotiation

negociar /ne.ɣo.siˈa/ /ne.ɣo.siˈaɾ/ /nə.ɣo.siˈa/ /nə.ɣu.siˈa/ v
negotiate
Fer negoci amb béns, mercaderies.
Discutir un afer amb interessos oposats per tal d’arribar a un acord.

negre /ˈnə.ɣɾə/ /ˈnɛ.ɣɾə/ adj masc
black
Del color del carbó, fosc, sense blancor.

negre /ˈnə.ɣɾə/ /ˈnɛ.ɣɾə/ n masc
black
Individu d'ètnia de pell fosca, especialment subsaharià o melanesi.
Color completament fosc.

negrejar /ne.ɣɾeˈd͡ʒa/ /ne.ɣɾeˈd͡ʒaɾ/ /ne.ɣɾeˈʒa/ /nə.ɣɾəˈd͡ʒa/ /nə.ɣɾəˈʒa/ v
blacken
Presentar un to negrós.

negret /nəˈɣɾət/ /nəˈɣɾɛt/ n masc
spinax

negreta /neˈɣɾe.ta/ /nəˈɣɾə.tə/ /nəˈɣɾɛ.tə/ n fem
bold

negror /neˈɣɾo/ /neˈɣɾoɾ/ /nəˈɣɾo/ n fem
blackness

negrós /neˈɣɾos/ /nəˈɣɾos/ adj masc
blackish

neguit /neˈɣit/ /nəˈɣit/ n masc
uneasiness

neguitejar /ne.ɣi.teˈd͡ʒa/ /ne.ɣi.teˈd͡ʒaɾ/ /ne.ɣi.teˈʒa/ /nə.ɣi.təˈd͡ʒa/ /nə.ɣi.təˈʒa/ v
worry

neguitós /ne.ɣiˈtos/ /nə.ɣiˈtos/ adj masc
restless

nen /ˈnen/ n masc
child
Persona en els primers anys de vida, fins als vuit o deu anys.

neobalènids /ne.o.baˈɫɛ.nits/ /nə.o.bəˈɫɛ.nits/ /nə.u.bəˈɫɛ.nits/ /nə.u.βəˈɫɛ.nits/ n masc
Neobalaenidae

neoclàssic /ˌne.oˈkɫa.sik/ /ˌnɛ.oˈkɫa.sik/ /ˌnɛ.uˈkɫa.sik/ adj masc
neoclassical

neodimi /nə.oˈði.mi/ /nə.uˈði.mi/ n masc
neodymium

neogrec /ˌne.oˈɣɾek/ /ˌnɛ.oˈɣɾek/ /ˌnɛ.uˈɣɾek/ adj masc
neo-Hellenic

neologisme /ne.o.ɫoˈd͡ʒiz.me/ /ne.o.ɫoˈʒiz.me/ /nə.o.ɫoˈʒiz.mə/ /nə.u.ɫuˈʒiz.mə/ n masc
neologism

neonatologia /ne.o.na.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ne.o.na.to.ɫoˈʒi.a/ /nə.o.nə.to.ɫoˈʒi.ə/ /nə.u.nə.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
neonatology

neonazi /ˌne.oˈna.zi/ /ˌnɛ.oˈna.zi/ /ˌnɛ.uˈna.zi/ adj
neo-Nazi

neonazisme /ˌne.o.naˈziz.me/ /ˌnɛ.o.nəˈziz.mə/ /ˌnɛ.u.nəˈziz.mə/ n masc
Neo-Nazism

neoplàsia /ne.oˈpɫa.zi.a/ /nə.oˈpɫa.zi.ə/ /nə.uˈpɫa.zi.ə/ n fem
neoplasia

neoplàsic /ne.oˈpɫa.zik/ /nə.oˈpɫa.zik/ /nə.uˈpɫa.zik/ adj masc
neoplastic

neozelandès /ˌne.o.zə.ɫənˈdəs/ /ˌne.u.zə.ɫənˈdɛs/ adj masc
New Zealand
Relatiu o pertanyent a Nova Zelanda.

neozelandès /ˌne.o.zə.ɫənˈdəs/ /ˌne.u.zə.ɫənˈdɛs/ n masc
newzealander
Persona que habita o és originària de Nova Zelanda.

nepalès /ne.paˈɫes/ /nə.pəˈɫəs/ /nə.pəˈɫɛs/ n masc
Nepali
(només singular) Llengua parlada al Nepal.

neperià /ne.pe.ɾiˈa/ /nə.pə.ɾiˈa/ adj masc
Napierian

neptuni /nəpˈtu.ni/ n masc
neptunium

nervadura /ner.βaˈðu.ɾa/ /neɾ.vaˈðu.ɾa/ /neɾ.βaˈðu.ɾa/ /nər.bəˈðu.ɾə/ /nəɾ.vəˈðu.ɾə/ n fem
nervation
(botànica) Conjunt de nervis de les fulles.
vein
(entomologia) Conjunt de nervis de les ales dels insectes.

nervi /ˈner.bi/ /ˈniɾ.vi/ /ˈnɛr.βi/ /ˈnɛɾ.vi/ /ˈnɛɾ.βi/ n masc
nerve
Comunicació entre el cervell i les diferents parts del cos que transmet impulsos elèctrics codificant la informació necessària per a l'ésser viu.

nervi facial n masc
facial nerve

nervi medià n masc
median nerve

nerviosisme /ner.βi.oˈziz.me/ /neɾ.vi.oˈziz.me/ /neɾ.βi.oˈziz.me/ /nər.bi.uˈziz.mə/ /nər.vi.uˈziz.mə/ /nəɾ.vi.oˈziz.mə/ n masc
nervousness

nerviós /ner.βiˈos/ /neɾ.viˈos/ /neɾ.βiˈos/ /nər.biˈos/ /nəɾ.viˈos/ adj masc
nervous
Relatiu al nervi.
Dit d'algú que es mou molt, que canvia d'estat d'humor o que es mostra intranquil.

nespla /ˈnes.pɫa/ /ˈnes.pɫə/ n fem
medlar

nespra /ˈnes.pɾa/ /ˈnes.pɾə/ n fem
loquat

nesònim /neˈzɔ.nim/ /nəˈzɔ.nim/ n masc
nesonym

net /ˈnet/ /ˈnət/ /ˈnɛt/ adj masc
clean net
Sense armes, sense antecedents judicials, sense passat criminal, sense estar en possessió d'estupefaents o d'indicis delictius.

netastre /neˈtas.tɾe/ /nəˈtas.tɾə/ n masc
stepgrandson

netbol n masc
netball

netedat /ne.teˈðat/ /nə.təˈðat/ n fem
cleanliness

neteja /neˈte.d͡ʒa/ /neˈte.ʒa/ /nəˈtə.ʒə/ /nəˈtɛ.ʒə/ n fem
cleaning

netejar /ne.teˈd͡ʒa/ /ne.teˈd͡ʒaɾ/ /ne.teˈʒa/ /nə.təˈd͡ʒa/ /nə.təˈʒa/ v
clean

neu n fem
snow

neula /ˈnew.ɫa/ /ˈnew.ɫə/ n fem
wafer
Pasta de full enrotllada en canó feta de farina, sucre i essència.
blight
Malura causada per fongs en les plantes en situacions de boira o elevada humitat.

neumàtic /newˈma.tik/ /nəwˈma.tik/ n masc
tyre

neuro- /ˈnew.ɾo/ /ˈnɛw.ɾo/ /ˈnɛw.ɾu/ prefix
neuro-

neurociència /ˌnew.ɾo.siˈɛn.si.a/ /ˌnɛw.ɾo.siˈɛn.si.ə/ /ˌnɛw.ɾu.siˈɛn.si.ə/ n fem
neuroscience

neurociència cognitiva n fem
cognitive neuroscience

neurodegeneratiu /new.ɾo.ðe.d͡ʒe.ne.ɾaˈtiw/ /new.ɾo.ðe.ʒe.ne.ɾaˈtiw/ /nəw.ɾo.ðə.ʒə.nə.ɾəˈtiw/ /nəw.ɾu.ðə.ʒə.nə.ɾəˈtiw/ adj masc
neurodegenerative

neurologia /new.ɾo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /new.ɾo.ɫoˈʒi.a/ /nəw.ɾo.ɫoˈʒi.ə/ /nəw.ɾu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
neurology

neurolèptic /new.ɾoˈɫɛp.tik/ /nəw.ɾuˈɫɛp.tik/ n masc
neuroleptic

neurològic /new.ɾoˈɫɔ.d͡ʒik/ /new.ɾoˈɫɔ.ʒik/ /nəw.ɾoˈɫɔ.ʒik/ /nəw.ɾuˈɫɔ.ʒik/ adj masc
neurological

neurona /newˈɾo.na/ /nəwˈɾo.nə/ n fem
neuron

neuropatia /new.ɾo.paˈti.a/ /nəw.ɾo.pəˈti.ə/ /nəw.ɾu.pəˈti.ə/ n fem
neuropathy

neurosi /newˈɾɔ.zi/ /nəwˈɾɔ.zi/ n fem
neurosis

neurosquelet /ˌnew.ɾos.keˈɫet/ /ˌnɛw.ɾos.kəˈɫət/ /ˌnɛw.ɾus.kəˈɫɛt/ n masc
neuroskeleton

neuroticisme /new.ɾo.tiˈsiz.me/ /nəw.ɾo.tiˈsiz.mə/ /nəw.ɾu.tiˈsiz.mə/ n masc
neuroticism

neutralitat /new.tɾa.ɫiˈtat/ n fem
neutrality

neutralitat educativa n fem
educational neutrality

neutralitzar /new.tɾa.ɫiˈd͡za/ /new.tɾa.ɫiˈza/ /new.tɾa.ɫiˈzaɾ/ v
neutralize

neutrí n masc
neutrino

neutró /newˈtɾo/ /nəwˈtɾo/ n masc
neutron

nevada /neˈva.ða/ /neˈβa.ða/ /nəˈva.ðə/ /nəˈβa.ðə/ n fem
snowfall

nevar /neˈvaɾ/ /neˈβa/ /nəˈva/ v
snow

nevera /neˈve.ɾa/ /neˈβe.ɾa/ /nəˈve.ɾə/ /nəˈβe.ɾə/ n fem
icehouse
Lloc on es conserva la neu per al seu ús.

newton /ˈniw.ton/ n masc
newton

newtonià /niw.to.niˈa/ /niw.tu.niˈa/ adj masc
Newtonian

nexe /ˈnɛk.se/ /ˈnɛk.sə/ n masc
nexus

neòfit /neˈɔ.fit/ n masc
neophyte

neó /nəˈo/ n masc
neon

ni /ni/ /ˈni/ conjunction
neither
Partícula amb la qual es neguen dues proposicions.

ni /ni/ /ˈni/ n fem
nu

niar /niˈa/ /niˈaɾ/ v
nest

nic n masc
nick
(esquaix) Cadascun dels angles del terra d'una pista de joc amb les parets.
hard drop shot
(esquaix) Cop en què la pilota, després de rebotar a la paret frontal, va a parar en un punt del nic, de manera que queda esmorteïda o fa un bot imprevisible.

nicab /niˈkap/ n masc
niqab

nicaragüenc /ni.ka.ɾaˈɣweŋ/ /ni.ka.ɾaˈɣweŋk/ /ni.kə.ɾəˈɣwəŋk/ /ni.kə.ɾəˈɣwɛŋ/ /ni.kə.ɾəˈɣwɛŋk/ adj masc
Nicaraguan
Relatiu o pertanyent a Nicaragua.

nicaragüenc /ni.ka.ɾaˈɣweŋ/ /ni.ka.ɾaˈɣweŋk/ /ni.kə.ɾəˈɣwəŋk/ /ni.kə.ɾəˈɣwɛŋ/ /ni.kə.ɾəˈɣwɛŋk/ n masc
Nicaraguan
Persona que habita o és originària de Nicaragua.

niciesa /ni.siˈe.za/ /ni.siˈə.zə/ /ni.siˈɛ.zə/ n fem
tupidity

nicotina /ni.koˈti.na/ /ni.koˈti.nə/ /ni.kuˈti.nə/ n fem
nicotine

niell /niˈeʎ/ n masc
tartar
(medicina) Substància calcària que ataca l'esmalt de les dents.

niellar /ni.eˈʎa/ /ni.eˈʎaɾ/ /ni.əˈʎa/ v
niello

nigerià /ni.ʒe.ɾiˈa/ /ni.ʒə.ɾiˈa/ adj masc
Nigerian
Relatiu o pertanyent a Nigèria.

nigerià /ni.ʒe.ɾiˈa/ /ni.ʒə.ɾiˈa/ n masc
Nigerian
Persona que habita o és originària de Nigèria.

nigerí /ni.d͡ʒeˈɾi/ /ni.ʒeˈɾi/ /ni.ʒəˈɾi/ adj masc
Nigerien
Relatiu o pertanyent al Níger.

nigerí /ni.d͡ʒeˈɾi/ /ni.ʒeˈɾi/ /ni.ʒəˈɾi/ n masc
Nigerien
Persona que habita o és originària del Níger.

nigromància /ni.ɣɾoˈman.si.a/ /ni.ɣɾoˈman.si.ə/ /ni.ɣɾuˈman.si.ə/ n fem
necromancy

nihoni n masc
nihonium

nimbe /ˈnim.be/ /ˈnim.bə/ n masc
nimbus
Cercle brillant col·locat darrere del cap d'un personatge sagrat en una pintura o escultura.

nimfa /ˈniɱ.fa/ /ˈniɱ.fə/ n fem
nymph

nimfòman /niɱˈfɔ.man/ /niɱˈfɔ.mən/ adj masc
nymphomaniac

nimfòmana /niɱˈfɔ.ma.na/ /niɱˈfɔ.mə.nə/ n fem
nymphomaniac

nina /ˈni.na/ n fem
doll
Figura humana femenina usada de joguina pels infants.

ning-nang /ˌniŋˈnaŋ/ /ˌniŋˈnaŋk/ /ˌniŋˈnaŋk/ n masc
ding-dong
So repetit d’una campana.

ning-ning /ˌniŋˈniŋ/ /ˌniŋˈniŋk/ /ˌniŋˈniŋk/ n masc
tinkle
So repetit d’una campaneta.

ningú /niŋˈɡu/ pronoun
nobody no one

nino /ˈni.no/ /ˈni.nu/ n masc
puppet
Joguina que representa una figura humana masculina.
(plural) Joguina que representa un animal.

ninot /niˈnɔt/ n masc
doll
Figura humana amb aire grotesc o de caricatura.
puppet
Persona que es deixa dominar pels altres.

ninot de neu n masc
snowman

niobi n masc
niobium

niquelar /ni.keˈɫa/ /ni.keˈɫaɾ/ /ni.kəˈɫa/ v
nickel

nissaga /niˈsa.ɣa/ /niˈsa.ɣə/ n fem
lineage

nit n fem
night
Part del dia on hi ha foscor, període entre la posta de sol i l'alba.
Socialment, temps entre el vespre i la matinada, mentre habitualment es dorm.

nitidesa /ni.tiˈðe.za/ /ni.tiˈðə.zə/ /ni.tiˈðɛ.zə/ n fem
sharpness

nitisòl /ni.tiˈsɔɫ/ n masc
nitisol

nitrar /niˈtɾa/ /niˈtɾaɾ/ v
nitrate

nitrat /niˈtɾat/ n masc
nitrate

nitrificar /ni.tɾi.fiˈka/ /ni.tɾi.fiˈkaɾ/ v
nitrify

nitrogen /niˈtɾɔ.ʒen/ /niˈtɾɔ.ʒən/ n masc
nitrogen azote

nitrogenar /ni.tɾo.d͡ʒeˈna/ /ni.tɾo.d͡ʒeˈnaɾ/ /ni.tɾo.ʒeˈna/ /ni.tɾo.ʒəˈna/ /ni.tɾu.ʒəˈna/ v
nitrogenize

nitrurar /ni.tɾuˈɾa/ /ni.tɾuˈɾaɾ/ v
nitride

nitròfil /niˈtɾɔ.fil/ adj masc
nitrophilous
Dit de l'organisme o de la comunitat que prefereix els sòls rics en substàncies nitrogenades solubles.

niu n masc
nest lair
Construcció dels ocells on ponen els ous, els coven i alimenten les cries.
nest
Indret arrecerat on els insectes, els rèptils i els rosegadors alimenten les cries.
Nucli on s’acumulen persones amb unes característiques comunes, especialment perilloses.
Gran quantitat, multitud.

nivell /niˈveʎ/ /niˈveʎ/ /niˈβeʎ/ n masc
level

nivell d'ensenyament n masc
educational level

nivell d'escolarització n masc
level of schooling

nivell de concreció n masc
level of concretion

nivell de formació n masc
training level

nivell extra n masc
bonus level

no adv
no nope
Partícula de negació o contradicció.

no fotis Interjection
no shit

no fumador n masc
nonsmoker

no gens adv
not at all

no girar rodó v
to be softheaded

no haver-ne de fer res v
none of someone's business

no s'hi val idiom
that is not fair

no saber-se'n avenir v
be astonished at

no veure un bou a tres passes v
be blind as a bat

no ésser ni carn ni peix v
be neither fish nor fowl

no ésser-hi tot v
fool

no-binari /ˌno.βiˈna.ɾi/ adj masc
non-binary
(LGBTI) Que no compleix les exigències del binarisme de gènere, especialment algú que no s'emmarca ni com a home ni com a dona.

no-directivitat /ˌno.ði.ɾek.ti.viˈtat/ /ˌno.ði.ɾek.ti.βiˈtat/ /ˌno.ði.ɾək.ti.viˈtat/ /ˌno.ði.ɾək.ti.βiˈtat/ n fem
nondirective leadership

no-escolarització /ˌno.es.ko.ɫa.ɾi.d͡za.siˈo/ /ˌno.es.ko.ɫa.ɾi.za.siˈo/ /ˌno.əs.ko.ɫə.ɾi.d͡zə.siˈo/ /ˌno.əs.ku.ɫə.ɾi.d͡zə.siˈo/ n fem
disengagement from school

no-res /ˌnoˈres/ /ˌnoˈrəs/ /ˌnoˈrɛs/ n masc
nothingness

no-violència /ˌno.vi.oˈɫɛn.si.a/ /ˌno.vi.oˈɫɛn.si.ə/ /ˌno.vi.uˈɫɛn.si.ə/ /ˌno.βi.oˈɫɛn.si.a/ /ˌno.βi.uˈɫɛn.si.ə/ n fem
non-violence

nobeli /noˈbɛ.ɫi/ /nuˈbɛ.ɫi/ /nuˈβɛ.ɫi/ n masc
nobelium

nobiliari /no.bi.ɫiˈa.ɾi/ /nu.bi.ɫiˈa.ɾi/ /nu.βi.ɫiˈa.ɾi/ adj masc
nobiliary

noble /ˈno.bɫe/ /ˈno.βɫe/ /ˈnob.bɫe/ /ˈnɔ.βɫə/ /ˈnɔb.bɫə/ adj
noble
Relatiu o pertanyent a la noblesa.
Allò que és especialment digne i ètic.

noble /ˈno.bɫe/ /ˈno.βɫe/ /ˈnob.bɫe/ /ˈnɔ.βɫə/ /ˈnɔb.bɫə/ n neut
nobleman
Membre de la noblesa.

noblesa /nobˈbɫe.za/ /nobˈbɫə.zə/ /noˈbɫe.za/ /noˈβɫe.za/ /nubˈbɫɛ.zə/ /nuˈβɫɛ.zə/ n fem
nobility
Classe social formada per aquells que en una alguna època foren distingits amb un títol nobiliari. També els seus hereus quan el títol és hereditari.
Qualitat de noble (en qualsevol dels seus significats).

noc /ˈnɔk/ n masc
layer
(tèxtil) Lloc on baten les maces d’un molí draper mogudes per la força hidràulica.

nocar /noˈka/ /noˈkaɾ/ /nuˈka/ v
full

noces /ˈnɔ.ses/ /ˈnɔ.səs/ n fem
wedding reception

nociceptiu /no.si.sepˈtiw/ /no.si.səpˈtiw/ /nu.si.səpˈtiw/ adj masc
nociceptive

nociu /noˈsiw/ /nuˈsiw/ adj masc
harmful

noció /no.siˈo/ /nu.siˈo/ n fem
notion
concepte, idea

nocturn /nokˈtuɾn/ /nukˈturn/ adj masc
nocturnal nächtlich

node /ˈnɔ.ðe/ /ˈnɔ.ðə/ n masc
node

nodrir /noˈðɾi/ /noˈðɾiɾ/ /nuˈðɾi/ v
nurrish

nogensmenys /ˌnoˌd͡ʒenzˈmeɲs/ /ˌnoˌʒenzˈmeɲs/ /ˌnoˌʒenzˈmeɲs/ /ˌnoˌʒenzˈmɛɲs/ adv
though

noguer /noˈɣe/ /noˈɣeɾ/ /nuˈɣe/ n masc
walnut tree

noi n masc
boy

noia /ˈnɔ.ja/ /ˈnɔ.jɔ/ n fem
girl

noli /ˈnɔ.ɫi/ n masc
freightage

noliejar /no.ɫi.eˈd͡ʒa/ /no.ɫi.eˈd͡ʒaɾ/ /no.ɫi.eˈʒa/ /no.ɫi.əˈd͡ʒa/ /nu.ɫi.əˈʒa/ v
freight

nom /ˈnom/ n masc
noun name
(lingüística) Substantiu, categoria gramatical que designa éssers, accions, estats o conceptes.
name
Apel·latiu personal.

nom de fonts n masc
Christian name

nom propi n masc
proper noun

nombre /ˈnom.bɾe/ /ˈnom.bɾə/ n masc
number

nombre atòmic n masc
atomic number

nombrós /nomˈbɾos/ /numˈbɾos/ adj masc
numerous

nomenament /no.me.naˈmen/ /no.me.naˈment/ /no.mə.nəˈment/ /nu.mə.nəˈmen/ n masc
naming

nomenar /no.meˈna/ /no.meˈnaɾ/ /no.məˈna/ /nu.məˈna/ v
appoint

nomenclatura /no.meŋ.kɫaˈtu.ɾa/ /no.məŋ.kɫəˈtu.ɾə/ /nu.məŋ.kɫəˈtu.ɾə/ n fem
nomenclature

nomenclàtor /no.meŋˈkɫa.toɾ/ /no.məŋˈkɫa.toɾ/ /nu.məŋˈkɫa.tur/ n masc
directory

nominalitzar /no.mi.na.ɫiˈd͡za/ /no.mi.na.ɫiˈza/ /no.mi.na.ɫiˈzaɾ/ /no.mi.nə.ɫiˈd͡za/ /nu.mi.nə.ɫiˈd͡za/ v
nominalise

nominar /no.miˈna/ /no.miˈnaɾ/ /nu.miˈna/ v
nominate

nominatiu /no.mi.naˈtiw/ /no.mi.nəˈtiw/ /nu.mi.nəˈtiw/ adj masc
nominative

nomisma /noˈmiz.ma/ /nuˈmiz.mə/ n masc
nomisma

només /noˈmes/ /nuˈmes/ adv
only

nona /ˈnɔ.na/ /ˈnɔ.nɔ/ /ˈnɔ.nə/ n fem
nones
(litúrgia) Hora de l’ofici diví abans de les vespres.
(històric, plural) Novè dia abans dels idus del calendari romà, corresponent al dia 5 o al 7 segons el mes.

nonuplicar /no.nu.pɫiˈka/ /no.nu.pɫiˈkaɾ/ /nu.nu.pɫiˈka/ v
increase ninefold

nora /ˈnɔ.ɾa/ /ˈnɔ.ɾə/ n fem
daughter-in-law

norai /noˈɾaj/ /nuˈɾaj/ n masc
bitt

noranta /noˈɾan.ta/ /noˈɾan.tə/ /nuˈɾan.tə/ /nɔˈɾan.tə/ number
ninety

noranta-cinc /noˌɾan.taˈsiŋ/ /noˌɾan.taˈsiŋk/ /noˌɾan.təˈsiŋk/ /nuˌɾan.təˈsiŋ/ /nuˌɾan.təˈsiŋk/ number
ninety-five

noranta-cinquè /noˌɾan.ta.siŋˈke/ /noˌɾan.tə.siŋˈkə/ /nuˌɾan.tə.siŋˈkɛ/ number
ninety-fifth

noranta-dos /noˌɾan.taˈðos/ /noˌɾan.təˈðos/ /nuˌɾan.təˈðos/ number
ninety-two

noranta-dosè /noˌɾan.ta.ðoˈze/ /noˌɾan.tə.ðoˈzə/ /nuˌɾan.tə.ðuˈzɛ/ number
ninety-second

noranta-nou /noˌɾan.taˈnɔw/ /noˌɾan.təˈnɔw/ /nuˌɾan.təˈnɔw/ number
ninety-nine

noranta-novè /noˌɾan.ta.noˈve/ /noˌɾan.ta.noˈβe/ /noˌɾan.tə.noˈvə/ /nuˌɾan.tə.nuˈvɛ/ /nuˌɾan.tə.nuˈβɛ/ number
ninety-ninth

noranta-quatre /noˌɾan.taˈkwa.tɾe/ /noˌɾan.təˈkwa.tɾə/ /nuˌɾan.təˈkwa.tɾə/ number
ninety-four

noranta-quatrè /noˌɾan.ta.kwaˈtɾe/ /noˌɾan.tə.kwəˈtɾə/ /nuˌɾan.tə.kwəˈtɾɛ/ number
ninety-fourth

noranta-set /noˌɾan.taˈsɛt/ /noˌɾan.təˈsɛt/ /nuˌɾan.təˈsɛt/ number
ninety-seven

noranta-setè /noˌɾan.ta.seˈte/ /noˌɾan.tə.səˈtə/ /nuˌɾan.tə.səˈtɛ/ number
ninety-seventh

noranta-sis /noˌɾan.taˈsis/ /noˌɾan.təˈsis/ /nuˌɾan.təˈsis/ number
ninety-six

noranta-sisè /noˌɾan.ta.siˈze/ /noˌɾan.tə.siˈzə/ /nuˌɾan.tə.siˈzɛ/ number
ninety-sixth

noranta-tres /noˌɾan.taˈtɾes/ /noˌɾan.təˈtɾes/ /nuˌɾan.təˈtɾes/ number
ninety-three

noranta-tresè /noˌɾan.ta.tɾeˈze/ /noˌɾan.tə.tɾəˈzə/ /nuˌɾan.tə.tɾəˈzɛ/ number
ninety-third

noranta-un /noˌɾan.taˈun/ /noˌɾan.təˈun/ /nuˌɾan.təˈun/ number
ninety-one

noranta-unè /noˌɾan.ta.uˈne/ /noˌɾan.tə.uˈnə/ /nuˌɾan.tə.uˈnɛ/ number
ninety-first

noranta-vuit /noˌɾan.taˈvujt/ /noˌɾan.taˈβujt/ /noˌɾan.təˈvujt/ /nuˌɾan.təˈvujt/ /nuˌɾan.təˈβujt/ /nɔˌɾan.təˈvujt/ number
ninety-eight

noranta-vuitè /noˌɾan.ta.vujˈte/ /noˌɾan.ta.βujˈte/ /noˌɾan.ta.βwiˈte/ /noˌɾan.tə.vujˈtə/ /nuˌɾan.tə.vujˈtɛ/ /nuˌɾan.tə.βujˈtɛ/ number
ninety-eighth

norantejar /no.ɾan.teˈd͡ʒa/ /no.ɾan.teˈd͡ʒaɾ/ /no.ɾan.teˈʒa/ /no.ɾən.təˈd͡ʒa/ /nu.ɾən.təˈʒa/ v
getting

norantè /no.ɾanˈte/ /nɔ.ɾənˈtə/ number
ninetieth

nord n masc
north

nord-americà /ˌnɔr.tə.mə.ɾiˈka/ adj masc
North American
De l'Amèrica del Nord.
American
Dels Estats Units.

nord-americà /ˌnɔr.tə.mə.ɾiˈka/ n masc
North American
Natural de l'Amèrica del Nord.
American
Natural dels Estats Units.

nord-coreà /ˌnɔrk.ku.ɾeˈa/ /ˌnɔrt.ku.ɾeˈa/ /ˌnɔɾk.ko.ɾeˈa/ adj masc
North Korean

nord-est /ˌnɔrˈtest/ n masc
northeast

nord-irlandès /ˌnɔr.tir.ɫənˈdɛs/ /ˌnɔɾ.tiɾ.ɫənˈdəs/ adj masc
Northern Irish
Relatiu o pertanyent a Irlanda del Nord.

nord-irlandès /ˌnɔr.tir.ɫənˈdɛs/ /ˌnɔɾ.tiɾ.ɫənˈdəs/ n masc
Northern Irish
Originari d'Irlanda del Nord.

nord-nord-est /ˌnɔrdˌnɔrtˈest/ n masc
north-northeast

nord-oest /ˌnɔr.tuˈest/ /ˌnɔɾ.toˈest/ n masc
northwest

norma /ˈnor.mə/ /ˈnoɾ.ma/ n fem
norm

normal /noɾˈmaɫ/ /nurˈmaɫ/ adj
normal
Que segueix una norma.

normalitat /noɾ.ma.ɫiˈtat/ /noɾ.mə.ɫiˈtat/ /nur.mə.ɫiˈtat/ n fem
normality

normalització /nor.ma.ɫi.d͡za.siˈo/ /noɾ.ma.ɫi.za.siˈo/ /noɾ.mə.ɫi.d͡zə.siˈo/ /nur.mə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
normalization

normalitzar /nor.ma.ɫiˈd͡za/ /noɾ.ma.ɫiˈza/ /noɾ.ma.ɫiˈzaɾ/ /noɾ.mə.ɫiˈd͡za/ /nur.mə.ɫiˈd͡za/ v
normalize

normalment /norˌmaɫˈmen/ /noɾˌmaɫˈmen/ /noɾˌmaɫˈment/ /nurˌmaɫˈmen/ adv
normally

normand /norˈman/ /noɾˈman/ /noɾˈmant/ /nurˈman/ adj masc
Norman
Relatiu o pertanyent a Normandia o la seva llengua.
Relatiu o pertanyent a l'estil arquitectònic normand, present també a Anglaterra i a la Itàlia meridional.

normand /norˈman/ /noɾˈman/ /noɾˈmant/ /nurˈman/ n masc
Norman
Persona que habita o és originària de Normandia.
Teixit de cotó fet amb lligat de sarja.
(masculí singular) Llengua romànica parlada a Normandia.

normatiu /noɾ.maˈtiw/ /noɾ.məˈtiw/ /nur.məˈtiw/ adj masc
normative

normativitzar /nor.ma.ti.βiˈd͡za/ /noɾ.ma.ti.viˈzaɾ/ /noɾ.ma.ti.βiˈza/ /noɾ.mə.ti.viˈd͡za/ /nur.mə.ti.viˈd͡za/ /nur.mə.ti.βiˈd͡za/ v
normativize

normotens /ˌnor.muˈtɛns/ /ˌnoɾ.moˈtens/ /ˌnoɾ.moˈtəns/ adj masc
normotensive

norrè /noˈre/ /noˈrə/ /nuˈrɛ/ adj masc
Norse

noruec /no.ɾuˈɛk/ /nu.ɾuˈɛk/ adj masc
Norwegian
Relatiu o pertanyent a Noruega.

noruec /no.ɾuˈɛk/ /nu.ɾuˈɛk/ n masc
Norwegian
Natural de Noruega.
(només singular) Llengua germànica parlada a Noruega.

nosa /ˈnɔ.za/ /ˈnɔ.zɔ/ /ˈnɔ.zə/ n fem
nuisance

nosaltres /noˈza.tɾes/ /noˈzaɫ.tɾes/ /noˈzaɫ.tɾəs/ /nuˈza.tɾəs/ /nuˈzal.trus/ /nuˈzaɫ.tɾəs/ pronoun
we

nostrat /nosˈtɾat/ /nusˈtɾat/ adj masc
of our land

nostre /ˈnɔs.tɾe/ /ˈnɔs.tɾə/ adj masc
our

nostàlgia /nosˈtaɫ.d͡ʒi.a/ /nosˈtaɫ.ʒi.ə/ /nusˈtaɫ.ʒi.ə/ n fem
nostalgia

nota /ˈnɔ.ta/ /ˈnɔ.tɔ/ /ˈnɔ.tə/ n fem
note
Anotació ràpida, avís deixat a una altra persona, apunt.
Cada un dels elements de l'escala musical.
grade note
Valoració, quantitativa o qualitativa, d'una assignatura, un examen, un exercici escolar, etc. amb vista a una avaluació educativa.

nota de tall n fem
minimum mark

notable /noˈta.bɫe/ /noˈta.βɫe/ /noˈtab.bɫe/ /noˈtab.bɫə/ /nuˈta.βɫə/ /nuˈtab.bɫə/ adj
notable
Que es fa notar per algunes qualitats o actituds.

notable /noˈta.bɫe/ /noˈta.βɫe/ /noˈtab.bɫe/ /noˈtab.bɫə/ /nuˈta.βɫə/ /nuˈtab.bɫə/ n masc
B

notació /no.ta.siˈo/ /no.tə.siˈo/ /nu.tə.siˈo/ n fem
notation

notar /noˈta/ /noˈtaɾ/ /nuˈta/ v
notice

notari /noˈta.ɾi/ /nuˈta.ɾi/ n masc
notary

noticiar /no.ti.siˈa/ /no.ti.siˈaɾ/ /nu.ti.siˈa/ v
notify

notificar /no.ti.fiˈka/ /no.ti.fiˈkaɾ/ /nu.ti.fiˈka/ v
notify

notorietat /no.to.ɾi.eˈtat/ /no.to.ɾi.əˈtat/ /nu.tu.ɾi.əˈtat/ n fem
notoriety

notícia /noˈti.si.a/ /noˈti.si.ə/ /nuˈti.si.ə/ n fem
news

nou adj masc
new novel
Recent, modern, que implica novetat.

nou n fem
walnut
(botànica) Fruit o llavor de la noguera (Juglans regia); és mengívola i de forma molt rugosa.
nut walnut
(botànica) Tipus de fruit sec indehiscent.

nou number
nine
(cardinal) Vuit més un.

nou de coco n fem
coconut

nou del coll n masc
Adam's apple

nou-cents /ˌnɔwˈsens/ number
hundred

nounat /ˌnɔwˈnat/ adj masc
newborn

noure /ˈnɔw.ɾe/ /ˈnɔw.ɾə/ v
harm

nouvingut /ˌnɔw.viŋˈɡut/ /ˌnɔw.viŋˈɡut/ /ˌnɔw.βiŋˈɡut/ adj
newly arrived

nouvingut /ˌnɔw.viŋˈɡut/ /ˌnɔw.viŋˈɡut/ /ˌnɔw.βiŋˈɡut/ n masc
newcomer

novaiorquès /ˌno.va.joɾˈkes/ /ˌno.βa.jorˈkes/ /ˌnɔ.və.joɾˈkəs/ /ˌnɔ.və.jurˈkɛs/ /ˌnɔ.βə.jurˈkɛs/ adj masc
New Yorker
Relatiu o pertanyent a la ciutat o a l'estat de Nova York.

novaiorquès /ˌno.va.joɾˈkes/ /ˌno.βa.jorˈkes/ /ˌnɔ.və.joɾˈkəs/ /ˌnɔ.və.jurˈkɛs/ /ˌnɔ.βə.jurˈkɛs/ n masc
New Yorker
Persona que habita o és originària de la ciutat o de l'estat de Nova York.

novament /ˌnɔ.vaˈment/ /ˌnɔ.vəˈmen/ /ˌnɔ.vəˈment/ /ˌnɔ.βaˈmen/ /ˌnɔ.βəˈmen/ adv
again
de nou, de bell nou

novaparla /ˌnɔ.vaˈpaɾ.ɫa/ /ˌnɔ.vəˈpaɾ.ɫə/ /ˌnɔ.βaˈpar.ɫa/ /ˌnɔ.βaˈpaɾ.ɫa/ /ˌnɔ.βəˈpar.ɫə/ n fem
newspeak

novell /noˈveʎ/ /noˈβeʎ/ /nuˈveʎ/ /nuˈβeʎ/ adj masc
new

novel·la /noˈvɛɫ.ɫa/ /noˈvɛɫ.ɫə/ /noˈβɛ.ɫa/ /noˈβɛ.ɫɛ/ /noˈβɛɫ.ɫa/ /nuˈvɛɫ.ɫə/ /nuˈβɛ.ɫə/ /nuˈβɛɫ.ɫə/ n fem
novel

novel·la d'idees n fem
﻿Novel of ideas

novel·la gràfica n fem
graphic novel

novel·lar /no.veɫˈɫaɾ/ /no.vəɫˈɫa/ /no.βeɫˈɫa/ /no.βeˈɫa/ /nu.vəɫˈɫa/ /nu.βəɫˈɫa/ /nu.βəˈɫa/ v
novelize

novel·lista /no.veɫˈɫis.ta/ /no.veɫˈɫis.te/ /no.vəɫˈɫis.tə/ /no.βeɫˈɫis.ta/ /no.βeɫˈɫis.te/ /no.βeˈɫis.ta/ /no.βeˈɫis.te/ /nu.vəɫˈɫis.tə/ /nu.βəɫˈɫis.tə/ /nu.βəˈɫis.tə/ n neut
novelist

novembre /noˈvem.bɾe/ /noˈvem.bɾə/ /noˈβem.bɾe/ /nuˈvem.bɾə/ /nuˈβem.bɾə/ n masc
November
Onzè mes de l'any.

novetat /no.veˈtat/ /no.vəˈtat/ /no.βeˈtat/ /nu.vəˈtat/ /nu.βəˈtat/ n fem
novelty

novici /noˈvi.si/ /noˈβi.si/ /nuˈvi.si/ /nuˈβi.si/ n masc
novice

novè /noˈve/ /noˈvə/ /noˈβe/ /nuˈvɛ/ number
ninth

nu adj masc
naked bare
Sense roba o vestit.

nuar /nuˈa/ /nuˈaɾ/ v
tie

nubià /nu.βiˈa/ adj masc
Nubian
Relatiu o pertanyent a Núbia.

nubià /nu.βiˈa/ n masc
Nubian
Persona que habita o és originària de Núbia.

nuca /ˈnu.ka/ /ˈnu.kə/ n fem
occiput

nuclear /nu.kɫeˈar/ adj
nuclear

nuclearitzar /nu.kɫe.a.ɾiˈd͡za/ /nu.kɫe.a.ɾiˈza/ /nu.kɫe.a.ɾiˈzaɾ/ /nu.kɫe.ə.ɾiˈd͡za/ v
nuclearize
Armar amb armes nuclears.

nucleó n masc
nucleon

nucli /ˈnu.kli/ n masc
nucleus

nuesa /nuˈe.za/ /nuˈə.zə/ /nuˈɛ.zə/ n fem
nudity

nul /ˈnuɫ/ adj masc
null

nul·litat /nu.ɫiˈtat/ /nuɫ.ɫiˈtat/ n fem
nullity

numeració /nu.me.ɾa.siˈo/ /nu.mə.ɾə.siˈo/ n fem
numbering
Acció de numerar.
numeration
Sistema d’expressió dels nombres amb mots i signes.

numeral /nu.meˈɾaɫ/ /nu.məˈɾaɫ/ adj
numeral
Que expressa un nombre.

numeral /nu.meˈɾaɫ/ /nu.məˈɾaɫ/ n masc
numeral
Adjectiu quantificador que representa un nombre.

numerar /nu.meˈɾa/ /nu.meˈɾaɾ/ /nu.məˈɾa/ v
number

numismàtic n masc
numismatic

numismàtica /nu.mizˈma.ti.ka/ /nu.mizˈma.ti.kə/ n fem
numismatics
Ciència que estudia les monedes i les medalles: les diferents formes, les diferents maneres de fabricar-les, la seva història.

numèric /nuˈmɛ.ɾik/ adj masc
numerical

numèricament /nuˌmɛ.ɾi.kaˈmen/ /nuˌmɛ.ɾi.kaˈment/ /nuˌmɛ.ɾi.kəˈmen/ /nuˌmɛ.ɾi.kəˈment/ adv
numerically

nun /ˈnun/ n fem
nun

nunci /ˈnun.si/ n masc
herald
Pregoner, missatger de noves.
nuncio
Ambaixador del papa.

nus n masc
knot
Unió forta de dues cordes o peces semblant que es creuen formant un lligam fort.

nus gordià n masc
Gordian knot

nutricional /nu.tɾi.si.oˈnaɫ/ /nu.tɾi.si.uˈnaɫ/ adj
nutritional

nutrició /nu.tɾi.siˈo/ n fem
nutrition

nuvi /ˈnu.vi/ /ˈnu.vi/ /ˈnu.βi/ n masc
bridegroom groom

nuviatge /nu.viˈa.d͡ʒe/ /nu.viˈa.d͡ʒə/ /nu.βiˈa.d͡ʒe/ /nu.βiˈa.d͡ʒə/ n masc
trousseau
Conjunt de roba i altres objectes que es dona a la núvia, o que aquesta aporta al matrimoni, a més del dot.

nuvolós /nu.voˈɫos/ /nu.vuˈɫos/ /nu.βoˈɫos/ /nu.βuˈɫos/ adj masc
cloudy

nyandú /ɲanˈdu/ /ɲənˈdu/ n masc
rhea

nyanyo /ˈɲa.ɲo/ /ˈɲa.ɲu/ n masc
bump

nyap /ˈɲap/ n masc
botch job

nyec /ˈɲɛk/ n masc
squeak

nyeu-nyeu /ˌɲɛwˈɲɛw/ n neut
unreliable

nynorsk n masc
Nynorsk
Un dels dos estàndards del noruec format a partir de les variants occidentals més tradicionals.

nyu /ˈɲu/ n masc
gnu

nyèbit /ˈɲɛ.βit/ n masc
lout

nàhuatl /ˈna.u.aɫ/ /ˈna.u.əɫ/ n masc
Classical Nahuatl Nahuatl
Antiga llengua nahua parlada per la noblesa asteca i usada com a llengua franca a bona part de Mesoamèrica.
Nahuatl
Grup de llengües o dialectes nahua parlats al centre de Mèxic.

nàufrag /ˈnaw.fɾak/ n masc
castaway

nàusea /ˈnaw.ze.a/ n fem
nausea
(normalment en plural) Situació de malestar estomacal associada a la sensació de la proximitat del vòmit.

nàutic /ˈnaw.tik/ adj masc
nautical

néixer /ˈne.ʃe/ /ˈnej.ʃe/ /ˈnej.ʃeɾ/ v
be born
Sortir a llum del ventre de la mare.
sprout
Brotar, sortir una planta de la llavor.
spring
Brollar una font o riu en cert lloc.
begin
Originar-se una cosa, començar a ésser.

nét n masc
grandson

néta /ˈne.ta/ n fem
granddaughter

nínxol /ˈniɲ.t͡ʃoɫ/ /ˈniɲ.ʃoɫ/ /ˈniɲ.ʃuɫ/ n masc
niche

níquel /ˈni.kəɫ/ n masc
nickel

nítid /ˈni.tit/ adj masc
sharp

nòmada /ˈnɔ.ma.ða/ adj
nomadic
Relacionat amb el nomadisme.

nòmada /ˈnɔ.ma.ða/ n neut
nomadic
Individu que canvia sovint de lloc de residència.

nòmer /ˈnɔ.mə/ v
call

nòmina /ˈnɔ.mi.na/ /ˈnɔ.mi.nə/ n fem
payroll
Full en el què s'anomena la quantitat de diners que rebrà un treballador a canvi del treball realitzat en un període de temps.

nònius /ˈnɔ.niws/ n masc
nonius

nòrdic /ˈnɔr.dik/ adj
Nordic
Relatiu als grups ètnics del nord d’Europa que parlaven diverses varietats de nòrdic antic.

nòrdic antic n masc
Old Norse

nòrdics /ˈnɔr.diks/ n masc
Norsemen
Un grup ètnic del nord d’Europa que parlaven diverses varietats de nòrdic antic.

nós /nos/ pronoun
we

núbil /ˈnu.βiɫ/ adj
marriageaable

número /ˈnu.me.ɾo/ /ˈnu.mə.ɾo/ /ˈnu.mə.ɾu/ n masc
number
Expressió (amb paraules o símbols) que s'utilitza per designar ordre dins d'una llista.

núvia /ˈnu.vi.a/ /ˈnu.vi.ə/ /ˈnu.βi.a/ /ˈnu.βi.ə/ n fem
bride

núvol /ˈnu.voɫ/ /ˈnu.vuɫ/ /ˈnu.βoɫ/ n masc
cloud
Condensació d'aigua al cel.
Espai d'internet per a desar arxius de manera que puguin ser consultats per l'usuari des de qualsevol lloc on hi hagi un ordinador.

o /o/ /ˈo/ /ˈɔ/ conjunction
or
Partícula disjuntiva que expressa alternativa o contraposició dels elements.

o /o/ /ˈo/ /ˈɔ/ n fem
o

o sia conjunction
that is
Expressió d’equivalència d’elements de forma reforçada.

oasi /oˈa.zi/ /uˈa.zi/ n masc
oasis

obaga /oˈba.ɣa/ /oˈba.ɣə/ /uˈba.ɣə/ /uˈβa.ɣə/ n fem
ubac

obcecar /op.seˈka/ /op.seˈkaɾ/ /op.səˈka/ /up.səˈka/ v
blind

obedientment /o.be.ðiˌemˈment/ /o.bə.ðiˌemˈment/ /o.βe.ðiˌemˈmen/ /u.bə.ðiˌemˈmen/ /u.βə.ðiˌemˈmen/ adv
obediently

obeir /o.beˈiɾ/ /o.bəˈi/ /o.βeˈi/ /u.bəˈi/ /u.βəˈi/ v
obey

obelisc /o.beˈɫisk/ /o.bəˈɫisk/ /u.bəˈɫisk/ /u.βəˈɫisk/ n masc
obelisk

obenc /oˈbeŋk/ /oˈbəŋk/ /oˈβeŋ/ /uˈbɛŋk/ /uˈβɛŋ/ n masc
shroud stay

obert /oˈbɛɾt/ /uˈβɛrt/ /uˈβɛɾt/ adj masc
open

obesitat /o.βe.ziˈtat/ /u.βə.ziˈtat/ n fem
obesity

obesofòbia /o.be.zoˈfɔ.bi.a/ /o.bə.zoˈfɔ.bi.ə/ /u.bə.zuˈfɔ.bi.ə/ /u.βə.zuˈfɔ.βi.ə/ n fem
obesophobia

objectar /ob.d͡ʒekˈta/ /ob.d͡ʒekˈtaɾ/ /ob.ʒəkˈta/ /ub.ʒəkˈta/ v
object

objecte /obˈd͡ʒɛk.te/ /obˈʒɛk.tə/ /ubˈʒek.tə/ /ubˈʒɛk.tə/ n masc
object

objecte gràfic n masc
clip art

objectiu /ob.d͡ʒekˈtiw/ /ob.ʒəkˈtiw/ /ub.ʒəkˈtiw/ adj masc
objective
Imparcial i no subjectiu.

objectiu /ob.d͡ʒekˈtiw/ /ob.ʒəkˈtiw/ /ub.ʒəkˈtiw/ n masc
target
(militar) Diana, blanc o objecte sobre el que es dispara.
aim
Meta, fi o objecte sobre el que es dirigeix una acció.
objective lens
(òptica) Lent o sistema de lents d'un instrument òptic que es dirigeix sobre l'objecte del que es vol recollir una imatge.

objectiu d'aprenentatge n masc
educational objective

objectiu de conducta n masc
operational objective

objectiu didàctic n masc
didactic goal

objectiu específic n masc
specific objective

objectiu general n masc
general goal

objectiu terminal n masc
terminal objective

objectivament /ob.d͡ʒekˌti.vaˈment/ /ob.d͡ʒekˌti.βaˈmen/ /ob.ʒəkˌti.vəˈment/ /ub.ʒəkˌti.vəˈmen/ /ub.ʒəkˌti.βəˈmen/ adv
objectively

objectivar /ob.d͡ʒek.tiˈvaɾ/ /ob.d͡ʒek.tiˈβa/ /ob.ʒək.tiˈva/ /ub.ʒək.tiˈva/ /ub.ʒək.tiˈβa/ v
objectify

objectivitat /ob.d͡ʒek.ti.viˈtat/ /ob.d͡ʒek.ti.βiˈtat/ /ob.ʒək.ti.viˈtat/ /ub.ʒək.ti.viˈtat/ /ub.ʒək.ti.βiˈtat/ n fem
objectivity

objurgar /ob.d͡ʒurˈɣa/ /ob.d͡ʒuɾˈɣa/ /ob.d͡ʒuɾˈɣaɾ/ /ob.ʒuɾˈɣa/ /ub.ʒurˈɡa/ /ub.ʒurˈɣa/ v
chide

oblada /oˈbɫa.ða/ /oˈbɫa.ðə/ /uˈbɫa.ðə/ /uˈβɫa.ðə/ n fem
black tall

oblic /oˈbɫik/ /uˈbɫik/ /uˈβɫik/ adj masc
oblique
Dit de la línia o pla que cau sobre una altra i no forma angle recte.

oblidar /o.bɫiˈða/ /o.bɫiˈðaɾ/ /o.βɫiˈða/ /u.bɫiˈða/ v
forget
No recordar.
forgive
Superar, perdonar.

obligació /o.bɫi.ɣa.siˈo/ /ob.bɫi.ɣə.siˈo/ /ub.bɫi.ɣə.siˈo/ n fem
obligation

obligar /o.bɫiˈɣaɾ/ /o.βɫiˈɣa/ /ob.bɫiˈɣa/ /u.βɫiˈɣa/ /ub.bɫiˈɣa/ v
compel

obligatori /o.bɫi.ɣaˈtɔ.ɾi/ /ob.bɫi.ɣəˈtɔ.ɾi/ /u.βɫi.ɣəˈtɔ.ɾi/ /ub.bɫi.ɣəˈtɔ.ɾi/ adj masc
compulsory

obligatòriament /o.bɫi.ɣaˌtɔ.ɾi.aˈment/ /o.βɫi.ɣaˌtɔ.ɾi.aˈmen/ /ob.bɫi.ɣəˌtɔ.ɾi.əˈment/ /u.βɫi.ɣəˌtɔ.ɾi.əˈmen/ /ub.bɫi.ɣəˌtɔ.ɾi.əˈmen/ adv
compulsorily

obliquar /o.bɫiˈkwa/ /o.bɫiˈkwaɾ/ /o.βɫiˈkwa/ /u.bɫiˈkwa/ /u.βɫiˈkwa/ v
slant

oblit /oˈbɫit/ /uˈbɫit/ /uˈβɫit/ n masc
oblivion

obliterar /o.bɫi.teˈɾaɾ/ /o.bɫi.təˈɾa/ /o.βɫi.teˈɾa/ /u.bɫi.təˈɾa/ /u.βɫi.təˈɾa/ v
obliterate

oblong /oˈbɫoŋk/ /oˈβɫoŋ/ /uˈbɫoŋk/ /uˈβɫoŋ/ adj masc
oblong

obnubilar /ob.nu.biˈɫa/ /ob.nu.biˈɫaɾ/ /ob.nu.βiˈɫa/ /ub.nu.biˈɫa/ /ub.nu.βiˈɫa/ v
daze

oboista /o.boˈis.ta/ /o.boˈis.te/ /o.boˈis.tə/ /u.buˈis.tə/ /u.βuˈis.tə/ n neut
oboist

oboè /o.boˈe/ /o.boˈɛ/ /u.buˈɛ/ n masc
oboe

obra /ˈɔ.bɾa/ /ˈɔ.βɾa/ /ˈɔ.βɾɔ/ /ˈɔ.βɾə/ n fem
work

obra de consulta n fem
reference book

obra de referència n fem
reference book

obrador /o.bɾaˈðoɾ/ /o.bɾəˈðo/ /o.βɾaˈðo/ /u.bɾəˈðo/ /u.βɾəˈðo/ n masc
mill

obrar /oˈbɾa/ /oˈbɾaɾ/ /oˈβɾa/ /uˈbɾa/ /uˈβɾa/ v
act
Manera de fer.

obreampolles /ˌɔ.bɾe.amˈpo.ʎes/ /ˌɔ.βɾəmˈpo.ʎəs/ n masc
bottle opener

obrer /oˈbɾe/ /oˈbɾeɾ/ /oˈβɾe/ /uˈbɾe/ /uˈβɾe/ n masc
worker

obrir /oˈbɾi/ /oˈbɾiɾ/ /oˈβɾi/ /uˈbɾi/ v
open

obrir joc v
open play

obrir la cara v
open the face

obriülls /o.bɾiˈuʎs/ /o.βɾiˈuʎs/ /o.βɾiˈuʎʃ/ /u.bɾiˈuʎs/ /u.βɾiˈuʎs/ n masc
starthistle

obscenament /opˌse.naˈmen/ /opˌse.naˈment/ /opˌse.nəˈment/ /upˌse.nəˈmen/ /upˌsɛ.nəˈmen/ adv
obscenely

obscenitat /op.se.niˈtat/ /op.sə.niˈtat/ /up.sə.niˈtat/ n fem
obscenity
Qualitat d’obscè.
Expressió o paraula obscena.

obscuritat /ops.ku.ɾiˈtat/ /os.ku.ɾiˈtat/ /ups.ku.ɾiˈtat/ n fem
obscurity
(sentit figurat) Qualitat d’obscur.

obscè /opˈse/ /upˈse/ /upˈsɛ/ adj masc
obscene

obsequiar /op.se.kiˈa/ /op.se.kiˈaɾ/ /op.sə.kiˈa/ /up.sə.kiˈa/ v
present

obsequiosament /op.se.kiˌo.zaˈmen/ /op.se.kiˌo.zaˈment/ /op.sə.kiˌo.zəˈment/ /up.sə.kiˌo.zəˈmen/ adv
obsequiously

observació /op.ser.βa.siˈo/ /op.seɾ.va.siˈo/ /op.seɾ.βa.siˈo/ /op.səɾ.və.siˈo/ /up.sər.və.siˈo/ n fem
observation
Acte o efecte d'observar.

observació no participant n fem
nonparticipant observation

observació participant n fem
participant observation

observació sistemàtica n fem
systematic observation

observar /op.serˈβa/ /op.seɾˈvaɾ/ /op.seɾˈβaɾ/ /op.səɾˈva/ /up.sərˈba/ /up.səɾˈva/ v
observe
Seguir puntualment allò prescrit.
Mirar amb atenció.
notice
Constatar, notar.

obsessionar /op.se.si.oˈna/ /op.se.si.oˈnaɾ/ /op.sə.si.oˈna/ /up.sə.si.uˈna/ v
obsess

obsessivament /op.seˌsi.vaˈment/ /op.seˌsi.βaˈmen/ /op.səˌsi.vəˈment/ /up.səˌsi.vəˈmen/ /up.səˌsi.βəˈmen/ adv
obsessively

obsessió /op.se.siˈo/ /op.sə.siˈo/ /up.sə.siˈo/ n fem
obsession

obsidiana /op.si.ðiˈa.na/ /op.si.ðiˈa.nə/ /up.si.ðiˈa.nə/ n fem
obsidian Obsidian

obsolet /op.soˈlet/ /up.suˈɫɛt/ adj
obsolete

obstacle /opsˈta.kɫe/ /opsˈta.kɫə/ /osˈta.kɫe/ /upsˈta.kɫə/ n masc
obstacle

obstacle d'aigua n masc
water hazard

obstacle d'aigua lateral n masc
lateral water hazard

obstaculitzar /ops.ta.ku.ɫiˈd͡za/ /ops.ta.ku.ɫiˈzaɾ/ /ops.tə.ku.ɫiˈd͡za/ /os.ta.ku.ɫiˈza/ /ups.tə.ku.ɫiˈd͡za/ v
hinder

obstar /opsˈta/ /opsˈtaɾ/ /osˈta/ /upsˈta/ v
hinder

obstetrícia /ops.teˈtɾi.si.a/ /ops.təˈtɾi.si.ə/ /os.teˈtɾi.si.a/ /ups.təˈtɾi.si.ə/ n fem
obstetrics

obstinadament /ops.tiˌna.ðaˈmen/ /ops.tiˌna.ðaˈment/ /ops.tiˌna.ðəˈment/ /os.tiˌna.ðaˈmen/ /ups.tiˌna.ðəˈmen/ adv
obstinately

obstinar-se /ops.tiˈnar.se/ /ops.tiˈnaɾ.se/ /ops.tiˈnaɾ.sə/ /os.tiˈnaɾ.se/ /ups.ti.nərˈsə/ /ups.tiˈnar.sə/ v
persist

obstrucció /ops.tɾuk.siˈo/ /os.tɾuk.siˈo/ /ups.tɾuk.siˈo/ Interjection
obstruction

obstructiu /ops.tɾukˈtiw/ /os.tɾukˈtiw/ /ups.tɾukˈtiw/ adj masc
obstructive

obstruir /ops.tɾuˈi/ /ops.tɾuˈiɾ/ /os.tɾuˈi/ /ups.tɾuˈi/ v
obstruct

obtenció /op.ten.siˈo/ /op.tən.siˈo/ /up.tən.siˈo/ n fem
obtention

obtenir /op.teˈni/ /op.teˈniɾ/ /op.təˈni/ /up.təˈni/ v
obtain

obturar /op.tuˈɾa/ /op.tuˈɾaɾ/ /up.tuˈɾa/ v
obturate

obvenir /ob.beˈni/ /ob.veˈniɾ/ /ob.vəˈni/ /ub.bəˈni/ /ub.vəˈni/ v
happen

obvi /ˈɔb.bi/ /ˈɔb.vi/ /ˈɔb.vi/ adj masc
obvious

obviar /ob.biˈa/ /ob.viˈa/ /ob.viˈaɾ/ /ub.viˈa/ v
obviate

obès /oˈbes/ /oˈbɛs/ /uˈbɛs/ /uˈβɛs/ adj masc
obese

oca /ˈɔ.ka/ /ˈɔ.kɔ/ /ˈɔ.kə/ n fem
goose

ocarina /o.kaˈɾi.na/ /o.kəˈɾi.nə/ /u.kəˈɾi.nə/ n fem
ocarina

ocasionalment /o.ka.zi.oˌnaɫˈmen/ /o.ka.zi.oˌnaɫˈment/ /o.kə.zi.oˌnaɫˈment/ /u.kə.zi.uˌnaɫˈmen/ adv
occasionally

ocasionar /o.ka.zi.oˈna/ /o.ka.zi.oˈnaɾ/ /o.kə.zi.oˈna/ /u.kə.zi.uˈna/ v
cause

ocasió /o.ka.ziˈo/ /o.kə.ziˈo/ /u.kə.ziˈo/ n fem
occasion
Moment determinat, vegada, cop, cas.
Moment d'oportunitat.

occident /ok.siˈðen/ /ok.siˈðent/ /uk.siˈðen/ /uk.siˈðent/ n masc
occident

occidental /ok.si.ðenˈtaɫ/ /ok.si.ðənˈtaɫ/ /uk.si.ðənˈtaɫ/ adj
westerner

occidentalitzar /ok.si.ðen.ta.ɫiˈd͡za/ /ok.si.ðen.ta.ɫiˈza/ /ok.si.ðen.ta.ɫiˈzaɾ/ /ok.si.ðən.tə.ɫiˈd͡za/ /uk.si.ðən.tə.ɫiˈd͡za/ v
westernize

occità /ok.siˈta/ /uk.siˈta/ n masc
Occitan
(només singular) Llengua històricament parlada a l'Occitània.

occità antic n masc
Old Occitan

ocell /oˈseʎ/ /uˈseʎ/ n masc
bird

ocellet /o.seˈʎet/ /o.səˈʎət/ /u.səˈʎɛt/ n masc
birdie
Diminutiu d'ocell.

oceà /o.seˈa/ /u.seˈa/ n masc
ocean

oceànic /o.seˈa.nik/ /u.seˈa.nik/ adj masc
oceanic
Pertanyent o relatiu als oceans.

oci /ˈɔ.si/ n masc
idleness leisure

ociós /o.siˈos/ /u.siˈos/ adj masc
idle

ocra /ˈo.kɾa/ /ˈo.kɾə/ n fem
okra

ocre /ˈɔ.kɾə/ n masc
ochre

octa /ˈok.ta/ /ˈɔk.tə/ n fem
okta

octaedre /ok.taˈe.ðɾe/ /ok.təˈɛ.ðɾə/ /uk.təˈɛ.ðɾə/ n masc
octahedron

octubre /okˈtu.bɾə/ /ukˈtu.bɾə/ /ukˈtu.βɾə/ n masc
October
Desè mes de l'any.

octuplicar /ok.tu.pɫiˈka/ /ok.tu.pɫiˈkaɾ/ /uk.tu.pɫiˈka/ v
eightfold

octàgon /okˈta.ɣon/ /ukˈta.ɣun/ n masc
octagon

octàstil /okˈtas.tiɫ/ /ukˈtas.tiɫ/ adj masc
octastyle

ocult /oˈkuɫ/ /oˈkuɫt/ /oˈkuɫt/ /uˈkuɫ/ /uˈkuɫt/ adj masc
concealed

ocupa /oˈku.pa/ /oˈku.pə/ /uˈku.pə/ n neut
squatter

ocupar /o.kuˈpa/ /o.kuˈpaɾ/ /u.kuˈpa/ v
occupy
Apoderar-se, prendre possessió d'un lloc.
Omplir un lloc o espai.
employ
Exercir una ocupació.

ocàs /oˈkas/ /uˈkas/ n masc
sunset

ocórrer /oˈko.re/ /oˈko.reɾ/ /oˈko.rə/ /uˈko.rə/ v
happen
Esdevenir-se, succeir casualment.

oda /ˈɔ.ða/ /ˈɔ.ðə/ n fem
ode

odi n masc
hate hatred

odiar /o.ðiˈa/ /o.ðiˈaɾ/ /u.ðiˈa/ v
hate

odiat /o.ðiˈat/ /u.ðiˈat/ adj masc
hated

odobènids /o.ðoˈbɛ.nits/ /u.ðuˈbɛ.nits/ /u.ðuˈβɛ.nits/ n masc
Odobenidae

odontocets /o.ðon.toˈsets/ /o.ðon.toˈsɛts/ /u.ðun.tuˈsɛts/ n masc
toothed whales

odontòleg /o.ðonˈtɔ.ɫek/ /o.ðonˈtɔ.ɫək/ /u.ðunˈtɔ.ɫək/ n masc
odontologist

oest /oˈest/ /uˈest/ n masc
west

oest-nord-oest /oˌest /uˌest n masc
west-northwest

oest-sud-oest /oˌesˌsut.oˈest/ /oˌeˌsut.oˈest/ /uˌesˌsut.uˈest/ /uˌeˌsut.uˈest/ n masc
west-southwest

ofec /oˈfek/ /oˈfək/ /uˈfɛk/ n masc
shortness of breath

ofegar /aw.feˈɣa/ /aw.feˈɣaɾ/ /o.feˈɣa/ /o.feˈɣaɾ/ /o.fəˈɣa/ /u.fəˈɣa/ /əw.fəˈɣa/ v
stifle
Impedir la respiració per immersió en aigua.

ofendre /oˈfen.dɾe/ /oˈfen.dɾə/ /uˈfen.dɾə/ /uˈfɛn.dɾə/ v
make offense offend

ofensa /oˈfen.sa/ /oˈfɛn.sa/ /uˈfɛn.sə/ n fem
offense

ofensiu /o.fenˈsiw/ /o.fənˈsiw/ /u.fənˈsiw/ adj masc
offensive

ofensiva /o.fenˈsi.va/ /o.fenˈsi.βa/ /o.fənˈsi.və/ /u.fənˈsi.və/ /u.fənˈsi.βə/ n fem
offense

ofensivament /o.fenˌsi.vaˈment/ /o.fenˌsi.βaˈmen/ /o.fənˌsi.vəˈment/ /u.fənˌsi.vəˈmen/ /u.fənˌsi.βəˈmen/ adv
offensively

oferir /o.feˈɾi/ /o.feˈɾiɾ/ /o.fəˈɾi/ /u.fəˈɾi/ /uˈfɾiɾ/ v
offer
Posar alguna cosa a disposició d'algú.
present
Expressar una intenció o un sentiment, mostrar unes característiques.

oferta /oˈfɛr.ta/ /oˈfɛɾ.ta/ /oˈfɛɾ.tə/ /oˈfɛɾ.tɛ/ /uˈfɛr.tə/ n fem
offer
Producte que s’ofereix a millor preu.

ofici /oˈfi.si/ /uˈfi.si/ n masc
job
Professió que implica una sèrie de tècniques i sabers específics, normalment usat per a feines manuals.

oficial /o.fi.siˈaɫ/ /u.fi.siˈaɫ/ adj
official
Sancionat per l'autoritat competent, formal, legal.

oficial /o.fi.siˈaɫ/ /u.fi.siˈaɫ/ n masc
officer
Càrrec militar de sergent en amunt.

oficial de pista n masc
court official

oficialitzar /o.fi.si.a.ɫiˈd͡za/ /o.fi.si.a.ɫiˈza/ /o.fi.si.a.ɫiˈzaɾ/ /o.fi.si.ə.ɫiˈd͡za/ /u.fi.si.ə.ɫiˈd͡za/ v
officialize

oficialment /o.fi.siˌaɫˈmen/ /o.fi.siˌaɫˈment/ /u.fi.siˌaɫˈmen/ adv
officially

oficiar /o.fi.siˈa/ /o.fi.siˈaɾ/ /u.fi.siˈa/ v
officiate

oficina /o.fiˈsi.na/ /o.fiˈsi.nə/ /u.fiˈsi.nə/ n fem
office

oficina de turisme n fem
tourist office

oficina territorial n fem
regional office

ofrenar /o.fɾeˈna/ /o.fɾeˈnaɾ/ /o.fɾəˈna/ /u.fɾəˈna/ v
offer

ofuscar /o.fusˈka/ /o.fusˈkaɾ/ /u.fusˈka/ v
blind

oganessó /o.ɣə.nəˈso/ /u.ɣə.nəˈso/ n masc
oganesson

ogre /ˈɔ.ɣɾe/ /ˈɔ.ɣɾə/ n masc
ogre

ogressa /oˈɣɾe.sa/ /oˈɣɾə.sə/ /uˈɣɾɛ.sə/ n fem
ogress

oi /ˈoj/ /ˈɔj/ Interjection
isn't it so
(interrogatiu, central, nord-occidental) Demanda de confirmació d’una afirmació o d’assentiment a una petició.
whoa
Expressió de sorpresa.
yeah
(central) Manifestació de conformitat absoluta.
ouch
(sovint reduplicat) Expressió de dolor.

oic /ˈɔjk/ Interjection
oink

oir /oˈi/ /oˈiɾ/ /uˈi/ v
hear
sentir (amb l'oïda)
Atendre les al·legacions abans de dictar sentència.

olfacte /oɫˈfak.te/ /uɫˈfak.tə/ n masc
smell

oli n masc
oil
(normalment incomptable) Líquid espès extret d'animals o vegetals usat per greixar màquines o amanir aliments.

oli en un llum n masc
work wonders

oliar /o.ɫiˈa/ /o.ɫiˈaɾ/ /u.ɫiˈa/ v
oil

olifant /o.liˈfan/ /o.liˈfant/ /o.ɫiˈfant/ /u.ɫiˈfan/ /u.ɫiˈfant/ n masc
oliphant

olimpíada /o.ɫimˈpi.a.ða/ /o.ɫimˈpi.ə.ðə/ /u.ɫimˈpi.ə.ðə/ n fem
Olympiad

oliva /awˈɫi.βɛ/ /oˈɫi.va/ /oˈɫi.və/ /oˈɫi.βa/ /uˈɫi.və/ /uˈɫi.βə/ /əwˈɫi.βə/ n fem
olive

olivera /o.ɫiˈve.ɾa/ /o.ɫiˈve.ɾə/ /o.ɫiˈβe.ɾa/ /u.ɫiˈve.ɾə/ /u.ɫiˈβe.ɾə/ n masc
olive-tree

oliós /o.ɫiˈos/ /u.ɫiˈos/ adj masc
oily

olla /ˈo.ʎə/ /ˈɔ.ʎa/ /ˈɔ.ʎɔ/ /ˈɔ.ʎə/ n fem
pot

olor /oˈɫo/ /oˈɫoɾ/ /oˈɫoɾ/ /uˈɫo/ /uˈɫor/ n fem
smell

olorar /aw.ɫoˈɾa/ /aw.ɫoˈɾaɾ/ /o.ɫoˈɾa/ /o.ɫoˈɾaɾ/ /u.ɫuˈɾa/ /əw.ɫuˈɾa/ v
smell

ol·li /ˈɔ.ɫi/ /ˈɔɫ.ɫi/ n masc
ollie

olímpic /oˈɫim.pik/ /uˈɫim.pik/ adj masc
Olympic

om /ˈom/ /ˈom/ /ˈum/ n masc
elm

ombra /ˈom.bɾa/ n fem
dark
Foscor, obscuritat, absència de llum.
shade shadow
Silueta fosca que projecta un objecte sota la llum.

ombrar /omˈbɾa/ /omˈbɾaɾ/ /umˈbɾa/ v
shade
Fer ombra.

ombrejar /om.bɾeˈd͡ʒa/ /om.bɾeˈd͡ʒaɾ/ /om.bɾeˈʒa/ /om.bɾəˈd͡ʒa/ /um.bɾəˈʒa/ v
shade

ombrel·la /omˈbɾɛ.ɫa/ /omˈbɾɛ.ɫɛ/ /omˈbɾɛɫ.ɫa/ /omˈbɾɛɫ.ɫə/ /umˈbɾɛ.ɫə/ /umˈbɾɛɫ.ɫə/ n fem
parasol

ombrer /omˈbɾe/ /omˈbɾeɾ/ /umˈbɾe/ adj masc
shady

ombriu /omˈbɾiw/ /umˈbɾiw/ n masc
shady

ombrívol /omˈbɾi.voɫ/ /omˈbɾi.βoɫ/ /umˈbɾi.vuɫ/ /umˈbɾi.βuɫ/ adj
somber
Dit d'un lloc on dóna poc el sol i acostuma a haver-hi ombra.
gloomy
Tenebrós, cobert de tenebres.

omega /oˈme.ɣa/ /oˈmɛ.ɣə/ /uˈmɛ.ɣə/ n fem
omega

ometre /oˈme.tɾe/ /oˈmə.tɾə/ /uˈmɛ.tɾə/ v
omit

omissió /o.mi.siˈo/ /u.mi.siˈo/ n fem
omission
Delicte consistent en no actuar quan la llei ho fa obligatori.

omniscient /om.ni.siˈen/ /om.ni.siˈent/ /om.nis.siˈent/ /um.ni.siˈen/ /um.nis.siˈen/ adj
omniscient

omplir /omˈpɫi/ /omˈpɫiɾ/ /umˈpɫi/ v
fill

on adv
where

ona /ˈo.na/ n fem
wave Welle

ona hertziana n fem
hertzian wave

onada /oˈna.ða/ /oˈna.ðə/ /uˈna.ðə/ n fem
wave
Ona gran.
Seguit de fets que es produeixen de forma massiva, sobtada i, de vegades, periòdica.

onagre /oˈna.ɣɾe/ /oˈna.ɣɾə/ /uˈna.ɣɾə/ n masc
onager

onatge /oˈna.d͡ʒe/ /oˈna.d͡ʒə/ /uˈna.d͡ʒə/ n masc
surf

onclastre /oŋˈkɫas.tɾe/ /oŋˈkɫas.tɾə/ /uŋˈkɫas.tɾə/ n masc
step-uncle

oncle /ˈoŋ.kɫe/ n masc
uncle
Germà del pare o de la mare.

oncologia /oŋ.ko.ɫoˈd͡ʒi.a/ /oŋ.ko.ɫoˈʒi.a/ /oŋ.ko.ɫoˈʒi.ə/ /uŋ.ku.ɫuˈʒi.ə/ n fem
oncology

onda /ˈon.da/ /ˈon.də/ n fem
wave

ondar /onˈda/ /onˈdaɾ/ /unˈda/ v
wave

ondejar /on.deˈd͡ʒa/ /on.deˈd͡ʒaɾ/ /on.deˈʒa/ /on.dəˈd͡ʒa/ /un.dəˈʒa/ v
undulate

ondular /on.duˈɫa/ /on.duˈɫaɾ/ /un.duˈɫa/ v
wave

onejar /o.neˈd͡ʒa/ /o.neˈd͡ʒaɾ/ /o.neˈʒa/ /o.nəˈd͡ʒa/ /u.nəˈʒa/ v
wave

ones Martenot n fem
ondes Martenot

onomatopeia /o.no.ma.toˈpe.ja/ /o.no.mə.toˈpɛ.jə/ /u.nu.mə.tuˈpɛ.jə/ n fem
onomatopoeia

onomatopeic /o.no.ma.toˈpɛjk/ /o.no.mə.toˈpɛjk/ /u.nu.mə.tuˈpɛjk/ adj masc
onomatopoeic

onomàstic /o.noˈmas.tik/ /u.nuˈmas.tik/ adj masc
onomastic

onomàstica /o.noˈmas.ti.ka/ /o.noˈmas.ti.kə/ /u.nuˈmas.ti.kə/ n fem
onomastics

onsevulga /on.seˈvuɫ.ɣa/ /on.seˈβuɫ.ɣa/ /on.səˈvuɫ.ɣə/ /on.səˈβuɫ.ɣə/ adv
anywhere

ontocom /on.toˈkɔm/ /un.tuˈkɔm/ adv
whencever

onze /ˈon.ze/ number
eleven

onze-cents /ˌon.zeˈsens/ /ˌon.zəˈsens/ number
eleven hundred

onzè /onˈze/ /onˈzə/ /unˈzɛ/ number
eleventh

oníric /oˈni.ɾik/ /uˈni.ɾik/ adj
oneiric
Pertanyent o relatiu al somni.

opac /oˈpak/ /uˈpak/ adj masc
opaque

opció n fem
option
Elecció entre dues o més possibilitats.
way
Camí vital.

operació /o.pe.ɾa.siˈo/ /o.pə.ɾə.siˈo/ /u.pə.ɾə.siˈo/ n fem
operation surgery
Acció d'operar.
Intervenció quirúrgica realitzada per millorar la salut d'un malalt.

operar /o.peˈɾa/ /o.peˈɾaɾ/ /o.pəˈɾa/ /u.pəˈɾa/ v
operate

operari /o.peˈɾa.ɾi/ /o.pəˈɾa.ɾi/ /u.pəˈɾa.ɾi/ n masc
operative

opercle n masc
operculum

opinar /o.piˈna/ /o.piˈnaɾ/ /u.piˈna/ v
think

opinió /o.pi.niˈo/ /u.pi.niˈo/ n fem
opinion view

opinió pública /o.pi.niˌo /u.pi.niˌo n fem
public opinion

oportunitat /o.poɾ.tu.niˈtat/ /u.pur.tu.niˈtat/ n fem
opportunity

oportú /o.poɾˈtu/ /u.purˈtu/ adj masc
opportune

oposar /o.poˈza/ /o.poˈzaɾ/ /u.puˈza/ v
oppose

oposat /o.poˈzat/ /u.puˈzat/ adj masc
opposite

oposició /o.po.zi.siˈo/ /u.pu.zi.siˈo/ n fem
opposition
Acció o efecte d'oposar o oposar-se.
(astronomia) Posició de dos astres amb longitud celeste que difereix en 180º.
opposition contest
Concurs per a l'obtenció de certes ocupacions, especialment de la funció pública o en un concurs literari.

opressiu /o.pɾeˈsiw/ /u.pɾəˈsiw/ adj masc
oppressive

oprimir /o.pɾiˈmi/ /o.pɾiˈmiɾ/ /u.pɾiˈmi/ v
press
Fer pressió sobre una cosa.
oppress
Tractar amb rigor injust, amb autoritat excessiva.

opsonitzar /op.so.niˈd͡za/ /op.so.niˈza/ /op.so.niˈzaɾ/ /up.su.niˈd͡za/ v
opsonize

optar /opˈta/ /opˈtaɾ/ /upˈta/ v
choose

optimisme /op.tiˈmiz.me/ /op.tiˈmiz.mə/ /up.tiˈmiz.mə/ n masc
optimism

optimista /op.tiˈmis.ta/ /op.tiˈmis.te/ /op.tiˈmis.tə/ /up.tiˈmis.tə/ adj
optimistic
Persona que veu les coses de manera positiva

optimitzar /op.ti.miˈd͡za/ /op.ti.miˈza/ /op.ti.miˈzaɾ/ /up.ti.miˈd͡za/ v
optimize

opugnar /o.puŋˈna/ /o.puɡˈna/ /o.puɡˈnaɾ/ /u.puŋˈna/ v
refute

or /ˈoɾ/ /ˈɔ/ /ˈɔr/ /ˈɔrt/ n masc
gold

orada /oˈɾa.ða/ /oˈɾa.ðə/ /uˈɾa.ðə/ n fem
gilthead bream

orador /o.ɾaˈðo/ /o.ɾaˈðoɾ/ /o.ɾəˈðo/ /u.ɾəˈðo/ n masc
speaker

oral /oˈɾaɫ/ /uˈɾaɫ/ adj
oral
Relatiu o pertanyent a la boca.

oralment /oˌɾaɫˈmen/ /oˌɾaɫˈment/ /uˌɾaɫˈmen/ adv
orally

orangutan /o.ɾaŋ.ɡuˈtan/ /o.ɾəŋ.ɡuˈtan/ /u.ɾəŋ.ɡuˈtan/ n masc
orangutan

orar /oˈɾa/ /oˈɾaɾ/ /uˈɾa/ v
pray

oratori /o.ɾaˈtɔ.ɾi/ /u.ɾəˈtɔ.ɾi/ adj masc
oratory

oratòria /o.ɾaˈtɔ.ɾi.a/ /o.ɾəˈtɔ.ɾi.ə/ /u.ɾəˈtɔ.ɾi.ə/ n fem
oratory

orbitar /or.βiˈta/ /oɾ.biˈta/ /oɾ.biˈtaɾ/ /oɾ.βiˈta/ /ur.biˈta/ v
orbit

orca /ˈɔr.ka/ /ˈɔr.kə/ /ˈɔɾ.ka/ /ˈɔɾ.kɔ/ n fem
killer whale

orca nana n fem
melon-headed whale

orca pigmea n fem
pygmy killer whale

orde /ˈor.də/ /ˈoɾ.ðe/ n masc
order

ordenadament /or.ðeˌna.ðaˈmen/ /oɾ.ðeˌna.ðaˈmen/ /oɾ.ðeˌna.ðaˈment/ /oɾ.ðəˌna.ðəˈment/ /ur.dəˌna.ðəˈmen/ /ur.ðəˌna.ðəˈmen/ adv
tidily

ordenador /or.ðe.naˈðo/ /oɾ.ðe.naˈðoɾ/ /oɾ.ðə.nəˈðo/ /ur.də.nəˈðo/ /ur.ðə.nəˈðo/ adj masc
orderer

ordenança /oɾ.ðeˈnan.sa/ /oɾ.ðəˈnan.sə/ /ur.ðəˈnan.sə/ n fem
ordinance
Norma dictada per un organisme públic.
Conjunt de reglaments que regulen el funcionament d'una comunitat.

ordenança /oɾ.ðeˈnan.sa/ /oɾ.ðəˈnan.sə/ /ur.ðəˈnan.sə/ n neut
orderly
Soldat complint encàrrecs per ordre d'un oficial.

ordenar /or.ðeˈna/ /oɾ.ðeˈna/ /oɾ.ðeˈnaɾ/ /oɾ.ðəˈna/ /ur.dəˈna/ /ur.ðəˈna/ v
order
Arranjar en un ordre.
Donar ordres, manar.
ordain
Concedir un orde sagrat.

ordi /ˈɔl.di/ /ˈɔɾ.ði/ /ˈɔɾ.ði/ n masc
barley

ordiar /or.ðiˈa/ /oɾ.ðiˈa/ /oɾ.ðiˈaɾ/ /ur.diˈa/ /ur.ðiˈa/ n masc
barley field
Camp d'ordi.

ordiat /oɾ.ðiˈat/ /ur.diˈat/ /ur.ðiˈat/ n masc
barley water

ordinador /or.ði.naˈðo/ /oɾ.ði.nəˈðo/ /ur.ði.nəˈðo/ n masc
computer

ordinal /oɾ.ðiˈnaɫ/ /ur.diˈnaɫ/ /ur.ðiˈnaɫ/ adj
ordinal

ordinari /oɾ.ðiˈna.ɾi/ /uɾ.ðiˈna.ɾi/ adj masc
ordinary

ordinàriament /or.ðiˌna.ɾi.aˈmen/ /oɾ.ðiˌna.ɾi.aˈmen/ /oɾ.ðiˌna.ɾi.aˈment/ /oɾ.ðiˌna.ɾi.əˈment/ /ur.diˌna.ɾi.əˈmen/ /ur.ðiˌna.ɾi.əˈmen/ adv
ordinarily

ordir /orˈði/ /oɾˈði/ /oɾˈðiɾ/ /urˈdi/ /urˈði/ v
weave

ordit /oɾˈðit/ /urˈdit/ /urˈðit/ n masc
warping
Conjunt de fils que es posen en un teler, en disposició vertical, i que serveixen de base per a començar a fer un teixit.
plot
Conjunt de situacions que componen l'argument d'una novel·la o d'una obra dramàtica.

ordre /ˈoɾ.ðɾe/ n fem
order
Manament o prescripció d’una autoritat.

ordre /ˈoɾ.ðɾe/ n masc
order
Distribució o organització de les coses segons un criteri concret.

ordre de batuda n masc
batting order

ordre de joc n masc
order of play
(esports de raqueta) Ordre seguit pels jugadors a l'hora d'intervenir en cada joc d'un partit.
(tennis) Document en què els responsables de l'organització d'un torneig fan constar l'ordre, l'horari, el número de pista de joc i altres fets relacionats amb els partits d'una competició abans que comenci a disputar-se.

ordre de restada n masc
order of receiving

ordre de rotació n masc
rotation order

ordre de servei n masc
order of serving

orejar /o.ɾeˈd͡ʒa/ /o.ɾeˈd͡ʒaɾ/ /o.ɾeˈʒa/ /o.ɾəˈd͡ʒa/ /u.ɾəˈʒa/ v
air

orella /oˈɾe.ʎa/ /oˈɾə.ʎə/ /uˈɾɛ.jə/ n fem
ear

oremus /oˈɾɛ.mus/ /uˈɾɛ.mus/ n masc
oremus

oreneta /o.ɾeˈne.ta/ /o.ɾəˈnə.tə/ /u.ɾəˈnɛ.tə/ n fem
swallow martin

orenga /oˈɾeŋ.ɡa/ /oˈɾəŋ.ɡə/ /uˈɾɛŋ.ɡə/ n fem
oregano
Planta aromàtica, perenne, de la família de les lamiàcies (Origanum vulgare).

orenol /o.ɾeˈnɔɫ/ /o.ɾəˈnɔɫ/ /u.ɾəˈnɔɫ/ n masc
bandwing flyingfish

orenyola /o.ɾeˈɲɔ.ɫa/ /o.ɾeˈɲɔ.ɫɔ/ /o.ɾəˈɲɔ.ɫə/ /u.ɾəˈɲɔ.ɫə/ n fem
Mediterranean flyingfish
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Cheilopogon heterurus)
tropical two-wing flyingfish
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Exocoetus volitans)
blackwing flyingfish
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Hirundichthys rondeletii)

oreo /oˈɾe.o/ n fem
Oreo

orfe /ˈɔr.fə/ /ˈɔɾ.fe/ n masc
orphan

orfebre /oɾˈfɛ.βɾe/ /urˈfɛ.βɾə/ n neut
goldsmith

orfenat /oɾ.feˈnat/ /oɾ.fəˈnat/ /ur.fəˈnat/ n masc
orphanage

organicisme /oɾ.ɣa.niˈsiz.me/ /oɾ.ɣə.niˈsiz.mə/ /ur.ɡə.niˈsiz.mə/ /ur.ɣə.niˈsiz.mə/ n masc
organicism

organigrama /oɾ.ɣa.niˈɣɾa.ma/ /oɾ.ɣə.niˈɣɾa.mə/ /ur.ɡə.niˈɣɾa.mə/ /ur.ɣə.niˈɣɾa.mə/ n masc
organization chart

organisme /oɾ.ɣaˈniz.me/ /oɾ.ɣəˈniz.mə/ /ur.ɡəˈniz.mə/ /ur.ɣəˈniz.mə/ n masc
organism

organista /oɾ.ɣaˈnis.ta/ /oɾ.ɣaˈnis.te/ /oɾ.ɣəˈnis.tə/ /ur.ɡəˈnis.tə/ /ur.ɣəˈnis.tə/ n neut
organist

organització /or.ɣa.ni.d͡za.siˈo/ /oɾ.ɣa.ni.za.siˈo/ /oɾ.ɣə.ni.d͡zə.siˈo/ /ur.ɡə.ni.d͡zə.siˈo/ /ur.ɣə.ni.d͡zə.siˈo/ n fem
organization organisation
Acció i efecte d'organitzar o organitzar-se
(metonímia) Conjunt de persones que pertanyen a una organització o que s'encarreguen d'organitzar quelcom

organització escolar n fem
educational organization

organitzador previ n masc
advance organizer

organitzar /or.ɣa.niˈd͡za/ /oɾ.ɣa.niˈza/ /oɾ.ɣa.niˈzaɾ/ /oɾ.ɣə.niˈd͡za/ /ur.ɡə.niˈd͡za/ /ur.ɣə.niˈd͡za/ v
organize
Estructurar convenientment per acomplir la seva funció.

orgasme /oɾˈɣaz.me/ /oɾˈɣaz.mə/ /urˈɣaz.mə/ n masc
orgasm climax

orgia /oɾˈd͡ʒi.a/ /oɾˈʒi.ə/ /urˈʒi.ə/ n fem
orgy

orgue /ˈɔr.ɡə/ /ˈɔɾ.ɣe/ n masc
organ

orgue de boca n masc
mouth organ

orgue electrònic n masc
electronic organ

orgue elèctric n masc
electric organ

orgue portàtil n masc
portative organ

orgue positiu n masc
positive organ

orgull /oɾˈɣuʎ/ /urˈɡuʎ/ /urˈɣuʎ/ n masc
pride

orgullosament /or.ɣuˌʎo.zaˈmen/ /oɾ.ɣuˌʎo.zaˈmen/ /oɾ.ɣuˌʎo.zaˈment/ /oɾ.ɣuˌʎo.zəˈment/ /ur.ɡuˌʎo.zəˈmen/ /ur.ɣuˌʎo.zəˈmen/ adv
proudly

orgullós /oɾ.ɣuˈʎos/ /ur.ɡuˈʎos/ /ur.ɣuˈʎos/ adj
proud
Persona que té orgull.

orgànic /oɾˈɣa.nik/ /urˈɡa.nik/ /urˈɣa.nik/ adj masc
organic

orgàstic /oɾˈɣas.tik/ /urˈɡas.tik/ /urˈɣas.tik/ adj
orgastic

orient /o.ɾiˈen/ /o.ɾiˈent/ /u.ɾiˈen/ n masc
east

orientació /o.ɾi.en.ta.siˈo/ /o.ɾi.ən.tə.siˈo/ /u.ɾi.ən.tə.siˈo/ n fem
orientation

orientació didàctica n fem
didactic guidelines

orientació educativa n fem
educational guidance

orientació escolar n fem
school guidance

orientació familiar n fem
family counseling

orientació personal n fem
personal guidance

orientació professional n fem
career counseling

orientador escolar n masc
professional school counselor

oriental /o.ɾi.enˈtaɫ/ /o.ɾi.ənˈtaɫ/ /u.ɾi.ənˈtaɫ/ adj
eastern

orientalitzar /o.ɾi.en.ta.ɫiˈd͡za/ /o.ɾi.en.ta.ɫiˈza/ /o.ɾi.en.ta.ɫiˈzaɾ/ /o.ɾi.ən.tə.ɫiˈd͡za/ /u.ɾi.ən.tə.ɫiˈd͡za/ v
easternize

orientar /o.ɾi.enˈta/ /o.ɾi.enˈtaɾ/ /o.ɾi.ənˈta/ /u.ɾi.ənˈta/ v
orientate

original /o.ɾi.d͡ʒiˈnaɫ/ /o.ɾi.ʒiˈnaɫ/ /u.ɾi.ʒiˈnaɫ/ adj
original
Que es remunta a l’origen.
Que no és una còpia, sinó el model que altres imiten.
Creat des d'un punt de vista innovador.

originalitat /o.ɾi.d͡ʒi.na.ɫiˈtat/ /o.ɾi.ʒi.na.ɫiˈtat/ /o.ɾi.ʒi.nə.ɫiˈtat/ /u.ɾi.ʒi.nə.ɫiˈtat/ n fem
originality

originalment /o.ɾi.d͡ʒiˌnaɫˈmen/ /o.ɾi.d͡ʒiˌnaɫˈment/ /o.ɾi.ʒiˌnaɫˈmen/ /o.ɾi.ʒiˌnaɫˈment/ /u.ɾi.ʒiˌnaɫˈmen/ adv
originally

originar /o.ɾi.d͡ʒiˈna/ /o.ɾi.d͡ʒiˈnaɾ/ /o.ɾi.ʒiˈna/ /u.ɾi.ʒiˈna/ v
originate

originari /o.ɾi.ʒiˈna.ɾi/ /u.ɾi.ʒiˈna.ɾi/ adj masc
original

originàriament /o.ɾi.d͡ʒiˌna.ɾi.aˈmen/ /o.ɾi.d͡ʒiˌna.ɾi.aˈment/ /o.ɾi.ʒiˌna.ɾi.aˈmen/ /o.ɾi.ʒiˌna.ɾi.əˈment/ /u.ɾi.ʒiˌna.ɾi.əˈmen/ adv
originally

orina /oˈɾi.na/ /oˈɾi.nə/ /uˈɾi.nə/ n fem
urine

orinar /o.ɾiˈna/ /o.ɾiˈnaɾ/ /u.ɾiˈna/ v
urinate

orins /oˈɾins/ /uˈɾins/ n masc
urine

oriol /o.ɾiˈɔɫ/ /u.ɾiˈɔɫ/ n masc
oriole
Ocell passeriforme molt vistós, amb un groc brillant al cos i les ales i la cua principalment negra, de cant fort i aflautat amb un xiulet característic (Oriolus oriolus).

oripellar /o.ɾi.peˈʎa/ /o.ɾi.peˈʎaɾ/ /o.ɾi.pəˈʎa/ /u.ɾi.pəˈʎa/ v
tinsel

orlar /orˈɫa/ /oɾˈɫa/ /oɾˈɫaɾ/ /urˈɫa/ v
hem

ornamentar /or.na.menˈta/ /oɾ.na.menˈta/ /oɾ.na.menˈtaɾ/ /oɾ.nə.mənˈta/ /ur.nə.mənˈta/ v
ornament

ornar /orˈna/ /oɾˈna/ /oɾˈnaɾ/ /urˈna/ v
adorn

ornitonímia /oɾ.ni.toˈni.mi.a/ /oɾ.ni.toˈni.mi.ə/ /ur.ni.tuˈni.mi.ə/ n masc
ornithonymy

ornitorinc /orˌni.toˈriŋ/ /oɾˌni.toˈriŋ/ /oɾˌni.toˈriŋk/ /urˌni.tuˈriŋ/ /urˌni.tuˈriŋk/ n masc
platypus

ornitònim /oɾ.niˈtɔ.nim/ /ur.niˈtɔ.nim/ n masc
ornithonym

oro /ˈo.ɾo/ /ˈo.ɾo/ /ˈo.ɾu/ /ˈɔ.ɾo/ /ˈɔ.ɾu/ n masc
coins
(jocs, plural) Coll de la baralla de cartes representada per una moneda d’or.

oronímia /o.ɾoˈni.mi.a/ /o.ɾoˈni.mi.ə/ /u.ɾuˈni.mi.ə/ n fem
oronymy

orpiment /or.piˈmen/ /oɾ.piˈmen/ /oɾ.piˈment/ /ur.piˈmen/ n masc
orpiment

orquestra /oɾˈkes.tɾa/ /oɾˈkes.tɾə/ /urˈkes.tɾə/ n fem
orchestra

orquestrar /or.kesˈtɾa/ /oɾ.kesˈtɾa/ /oɾ.kesˈtɾaɾ/ /oɾ.kəsˈtɾa/ /ur.kəsˈtɾa/ v
orchestrate

orquídia /oɾˈki.ði.ə/ /urˈki.ði.ə/ n fem
orchid

orsar /orˈsa/ /oɾˈsa/ /oɾˈsaɾ/ /ulˈsa/ /urˈsa/ v
luff

ortigar /or.tiˈɣa/ /oɾ.tiˈɣa/ /oɾ.tiˈɣaɾ/ /ur.tiˈɣa/ n masc
nettle patch
Lloc ple d’ortigues.

ortigar /or.tiˈɣa/ /oɾ.tiˈɣa/ /oɾ.tiˈɣaɾ/ /ur.tiˈɣa/ v
nettle
Punxar amb ortigues.

ortodox /oɾ.toˈðɔks/ /ur.tuˈðɔks/ adj masc
orthodox
Relatiu o pertanyent a la ortodòxia.

ortodox /oɾ.toˈðɔks/ /ur.tuˈðɔks/ n masc
orthodox
Individu membre o partidari d'una església ortodoxa.

ortodòxia /oɾ.toˈðɔk.si.a/ /oɾ.toˈðɔk.si.ə/ /ur.tuˈðɔk.si.ə/ n fem
orthodoxy

ortofonia /oɾ.to.foˈni.a/ /ur.tu.fuˈni.ə/ n fem
orthophony

ortografia /oɾ.to.ɣɾaˈfi.a/ /oɾ.to.ɣɾəˈfi.ə/ /ur.tu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
orthography

ortopràxia /oɾ.toˈpɾa.t͡ʃi.a/ /oɾ.toˈpɾa.ʃi.ə/ /ur.tuˈpɾa.ʃi.ə/ n fem
orthopraxy

ortopèdia /oɾ.toˈpɛ.ði.a/ /ur.tuˈpɛ.ði.ə/ n fem
orthopaedics

ortorèxia /oɾ.toˈrɛk.si.a/ /oɾ.toˈrɛk.si.ə/ /ur.tuˈrɛk.si.ə/ n fem
orthorexia

ortostàtic /oɾ.tosˈta.tik/ /ur.tusˈta.tik/ adj masc
orthostatic

orwel·lià /oɾ.we.ɫiˈa/ /oɾ.weɫ.ɫiˈa/ /oɾ.wəɫ.ɫiˈa/ /ur.wə.ɫiˈa/ /ur.wəɫ.ɫiˈa/ adj masc
Orwellian
(literatura) Corresponent o pertanyent a George Orwell o a la seva obra.
(per extensió, política) De caràcter totalitari i manipulant la informació, com el món imaginat per George Orwell.

orònim /oˈɾɔ.nim/ /uˈɾɔ.nim/ n masc
oronym

os /ˈos/ n masc
bone
Òrgan dur i resistent, no gaire pesant, que forma l'esquelet dels vertebrats.

os blanc n masc
polar bear

os marí afroaustralià n masc
South African fur seal

os marí antàrtic n masc
Antarctic fur seal

os marí de Guadalupe n masc
Guadalupe fur seal

os marí de Juan Fernández n masc
Juan Fernández fur seal

os marí de Nova Zelanda n masc
New Zealand fur seal

os marí de les Galápagos n masc
Galápagos fur seal

os marí septentrional n masc
northern fur seal

os marí subantàrtic n masc
Subantarctic fur seal

os marí sud-americà n masc
South American fur seal

osca /ˈɔs.ka/ /ˈɔs.kɔ/ /ˈɔs.kə/ n fem
notch

oscar /osˈka/ /osˈkaɾ/ /usˈka/ v
notch

oscil·lar /o.siɫˈɫa/ /o.siɫˈɫaɾ/ /o.siˈɫa/ /os.siɫˈɫa/ /u.siɫˈɫa/ /u.siˈɫa/ /us.siɫˈɫa/ v
oscillate
Moure's d'un costat a un altre, en relació a un punt fix.

osmi n masc
osmium

osmòtic /ozˈmɔ.tik/ /uzˈmɔ.tik/ adj masc
osmotic

ossificar /o.si.fiˈka/ /o.si.fiˈkaɾ/ /u.si.fiˈka/ v
ossify

ossífer /oˈsi.feɾ/ /oˈsi.fəɾ/ /uˈsi.fər/ adj masc
ossiferous
Que conté o produeix os.

ostatge /osˈta.d͡ʒe/ /osˈta.d͡ʒə/ /usˈta.d͡ʒə/ n neut
hostage

ostensiblement /os.tenˌsi.bɫeˈment/ /os.tenˌsi.βɫeˈmen/ /os.tenˌsib.bɫeˈmen/ /os.tənˌsib.bɫəˈment/ /us.tənˌsi.βɫəˈmen/ /us.tənˌsib.bɫəˈmen/ adv
noticeably

ostentació /os.ten.ta.siˈo/ /os.tən.tə.siˈo/ /us.tən.tə.siˈo/ n masc
ostentation

ostentar /os.tenˈta/ /os.tenˈtaɾ/ /os.tənˈta/ /us.tənˈta/ v
flaunt

ostiari /os.tiˈa.ɾi/ /us.tiˈa.ɾi/ n masc
ostiary

ostra /ˈɔs.tɾa/ /ˈɔs.tɾɔ/ n fem
oyster

otitis /oˈti.tis/ /uˈti.tis/ n fem
otitis

otomà /o.toˈma/ /u.tuˈma/ adj masc
Ottoman
Relatiu o pertanyent a l'Imperi Otomà o als otomans.

otomà /o.toˈma/ /u.tuˈma/ n masc
Ottoman
Persona que habita o és originària de l'Imperi Otomà.
Persona originària dels pobles turcs de l'Àsia Central

otorinolaringologia /ˌɔ.toˌri.no.ɫa.ɾiŋ.ɡo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ˌɔ.toˌri.no.ɫa.ɾiŋ.ɡo.ɫoˈʒi.a/ /ˌɔ.toˌri.no.ɫə.ɾiŋ.ɡo.ɫoˈʒi.ə/ /ˌɔ.tuˌri.nu.ɫə.ɾiŋ.ɡu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
otolaryngology

otorinolaringòleg /ˌɔ.toˌri.no.ɫa.ɾiŋˈɡɔ.ɫek/ /ˌɔ.toˌri.no.ɫə.ɾiŋˈɡɔ.ɫək/ /ˌɔ.tuˌri.nu.ɫə.ɾiŋˈɡɔ.ɫək/ n masc
otorhinolaryngologist

otàrids /oˈta.ɾits/ /uˈta.ɾits/ n masc
eared seals

ou /ˈow/ n masc
egg
Cèl·lula de la què surt el nou ésser viu en els animals ovípars; òvul.
egg ovum
(aliments) Aliment consistent en un rovell envoltat per una clara.
ball
(col·loquial) testicle

ou de Pasqua /ˌɔw.ðəˈpas.kwə/ n masc
Easter egg

ou ferrat n masc
fried egg

ovacionar /o.va.si.oˈnaɾ/ /o.və.si.oˈna/ /o.βa.si.oˈna/ /u.və.si.uˈna/ /u.βə.si.uˈna/ v
cheer

oval /oˈvaɫ/ /oˈβaɫ/ /uˈvaɫ/ /uˈβaɫ/ adj
oval
De forma curvilínia allargada per un dels caps, com un ou.

oval /oˈvaɫ/ /oˈβaɫ/ /uˈvaɫ/ /uˈβaɫ/ n masc
oval
Figura geomètrica tancada, oblonga amb corba convexa i simètrica respecte a un o a dos eixos.

ovalar /o.vaˈɫaɾ/ /o.vəˈɫa/ /o.βaˈɫa/ /u.vəˈɫa/ /u.βəˈɫa/ v
ovalize

ovari /oˈva.ɾi/ /oˈβa.ɾi/ /uˈva.ɾi/ /uˈβa.ɾi/ n masc
ovary

ovella /oˈve.ʎa/ /oˈvə.ʎə/ /oˈβe.ʎa/ /uˈvɛ.jə/ n fem
sheep

ovoide /oˈvɔj.ðe/ /oˈvɔj.ðə/ /oˈβɔj.ðe/ /uˈvɔj.ðə/ /uˈβɔj.ðə/ adj
ovoid
Que té forma d'ou.

ovoscopi /o.vosˈkɔ.pi/ /o.βosˈkɔ.pi/ /u.vusˈkɔ.pi/ /u.βusˈkɔ.pi/ n masc
ovoscope

ovoscòpia /o.vosˈkɔ.pi.a/ /o.vosˈkɔ.pi.ə/ /o.βosˈkɔ.pi.a/ /u.vusˈkɔ.pi.ə/ /u.βusˈkɔ.pi.ə/ n fem
candling

ovular /o.vuˈɫa/ /o.vuˈɫaɾ/ /o.βuˈɫa/ /o.βuˈɫar/ /o.βuˈɫaɾ/ /u.vuˈɫa/ /u.vuˈɫar/ /u.βuˈɫa/ /u.βuˈɫar/ adj
ovular
Referit a l’òvul.

ovular /o.vuˈɫa/ /o.vuˈɫaɾ/ /o.βuˈɫa/ /o.βuˈɫar/ /o.βuˈɫaɾ/ /u.vuˈɫa/ /u.vuˈɫar/ /u.βuˈɫa/ /u.βuˈɫar/ v
ovulate
L’ovari, deixar anar un òvul, tenir una ovulació.

ovàric /oˈva.ɾik/ /oˈβa.ɾik/ /uˈva.ɾik/ /uˈβa.ɾik/ adj masc
ovarian

oxidar /ok.siˈða/ /ok.siˈðaɾ/ /uk.siˈða/ v
oxidize

oxigen /okˈsi.ʒen/ /okˈsi.ʒən/ /ukˈsi.ʒən/ n masc
oxygen

oxigenar /ok.si.d͡ʒeˈna/ /ok.si.d͡ʒeˈnaɾ/ /ok.si.ʒeˈna/ /ok.si.ʒəˈna/ /uk.si.ʒəˈna/ v
oxygenate

oxisòl /ok.siˈsɔɫ/ /uk.siˈsɔɫ/ n masc
oxisol

oxímoron /okˈsi.mo.ɾon/ /ukˈsi.mu.ɾun/ n masc
oxymoron

ozonitzar /o.zo.niˈd͡za/ /o.zo.niˈza/ /o.zo.niˈzaɾ/ /u.zu.niˈd͡za/ v
ozonize

ozó /oˈzo/ /uˈzo/ n masc
ozone

oïda /oˈi.ða/ /oˈi.ðə/ /uˈi.ðə/ n fem
hearing
Sentit responsable de la percepció dels sons.

oïdi /oˈi.ði/ /uˈi.ði/ n masc
oidium

oïdor /o.iˈðo/ /o.iˈðoɾ/ /u.iˈðo/ n masc
hearer
Persona que escolta.
auditor
Alumne que assisteix a una classe sense haver-s’hi matriculat.

pa n masc
bread
(aliments, no comptable) Aliment fet d'una pasta de farina i aigua, en especial quan la pasta està fermentada i fornejada.

pa de motlle n masc
batch bread

pa de pessic n masc
sponge cake

pacient /pa.siˈen/ /pa.siˈent/ /pə.siˈen/ /pə.siˈent/ adj
patient
Que té paciència.

pacient /pa.siˈen/ /pa.siˈent/ /pə.siˈen/ /pə.siˈent/ n neut
patient

pacientment /pa.siˌemˈmen/ /pa.siˌemˈment/ /pə.siˌemˈmen/ /pə.siˌemˈment/ adv
patiently

pacificar /pa.si.fiˈka/ /pa.si.fiˈkaɾ/ /pə.si.fiˈka/ v
pacify

pacifisme /pa.siˈfiz.me/ /pə.siˈfiz.mə/ n masc
pacifism

paciència /pa.siˈɛn.si.a/ /pə.siˈen.si.ə/ n fem
patience
(no comptable) Virtut que ensenya a sofrir, sofriment, constància, tolerància.
(no comptable) Espera, aguant, lentitud, tardança, patxorra, assossec.

pactar /pakˈta/ /pakˈtaɾ/ /pəkˈta/ v
pact

pacte /ˈpak.te/ /ˈpak.tə/ n masc
covenant

pacífic /paˈsi.fik/ /pəˈsi.fik/ adj masc
pacific
Que busca i practica la pau, no violent.

pacífic /paˈsi.fik/ /pəˈsi.fik/ n masc
pacific
(numismàtica) Moneda d'or de Barcelona del segle XV.

pacíficament /paˌsi.fi.kaˈmen/ /paˌsi.fi.kaˈment/ /pəˌsi.fi.kəˈmen/ /pəˌsi.fi.kəˈment/ adv
peacefully

padrastre /paˈras.tɾa/ /paˈðɾas.tɾe/ /pəˈðɾas.tɾə/ /pəˈðɾas.tɾə/ n masc
stepfather
El marit de la mare quan ha quedat vídua o s'ha divorciat i es casa una altra vegada.

padrina /paˈðɾi.na/ n fem
godmother

padrinejar /pa.ðɾi.neˈd͡ʒa/ /pa.ðɾi.neˈd͡ʒaɾ/ /pa.ðɾi.neˈʒa/ /pə.ðɾi.nəˈd͡ʒa/ /pə.ðɾi.nəˈʒa/ v
be a godfather

padrí /paˈðɾi/ /pəˈðɾi/ n masc
godfather best man
Persona que assisteix qui rep el sagrament de la confirmació, del matrimoni, de l'ordenació, qui professa en un orde.

paella /paˈe.ʎa/ n fem
frying pan pan
Recipient de metall amb un mànec llarg, de forma ampla i no massa fondo, emprat per cuinar principalment aliments que es vol fregir.
paella
Plat d'arròs cuinat a la paella.

pagament /pa.ɣaˈmen/ /pa.ɣaˈment/ /pə.ɣəˈmen/ /pə.ɣəˈment/ n masc
payment

paganitzar /pa.ɣa.niˈd͡za/ /pa.ɣa.niˈza/ /pa.ɣa.niˈzaɾ/ /pə.ɣə.niˈd͡za/ v
paganize

pagar /paˈɣa/ /paˈɣaɾ/ v
pay

pagell /paˈd͡ʒeʎ/ /paˈʒeʎ/ /pəˈʒeʎ/ n masc
bream

pagell de taca roja n masc
red pandora

pagell déntol n masc
large-eyed dentex

pagerol /pa.d͡ʒeˈɾɔɫ/ /pa.ʒeˈɾɔɫ/ /pə.ʒəˈɾɔɫ/ n masc
peasant

pagesot /pa.d͡ʒeˈzɔt/ /pa.ʒeˈzɔt/ /pə.ʒəˈzɔt/ n masc
rustic

paginar /pa.d͡ʒiˈna/ /pa.d͡ʒiˈnaɾ/ /pa.ʒiˈna/ /pə.ʒiˈna/ /pə.ʒiˈna/ v
paginate

pagre /ˈpa.ɣɾe/ /ˈpa.ɣɾə/ n masc
becker

pagre reial n masc
bluespotted seabream

pagès /paˈd͡ʒes/ /paˈʒes/ /pəˈʒəs/ /pəˈʒɛs/ n masc
peasant

paio /ˈpa.jo/ /ˈpa.ju/ n masc
gadje
(català caló) Persona no gitana.

paisatge /pajˈza.d͡ʒe/ /pəjˈza.d͡ʒə/ n masc
landscape

pakistanès /pa.kis.taˈnes/ /pə.kis.təˈnəs/ /pə.kis.təˈnɛs/ adj masc
Pakistani
Relatiu o pertanyent a Pakistan.

pakistanès /pa.kis.taˈnes/ /pə.kis.təˈnəs/ /pə.kis.təˈnɛs/ n masc
Pakistani
Persona que habita o és originària de Pakistan.

pal /ˈpaɫ/ n masc
post
Peça allargada de fusta que es planta a terra com a suport d’alguna cosa.
(corfbol) Cadascuna de les dues barres de metall o fusta d’una pista de joc, una per a cada camp, situades a una distància del punt mig de la línia de fons respectiva corresponent a una sisena part de la llargada total de la pista, que serveixen per a sostenir les cistelles.

pal d'individuals n masc
singles stick

pal de fora n masc
foul pole

pal de la porteria n masc
goal post

pal de racó n masc
corner post

pal de subjecció n masc
support post

pal de toc n masc
post

pal del banderó n masc
flagpost

pala /ˈpa.la/ /ˈpa.ɫə/ n fem
bat pala
(tennis de taula) Instrument de fusta de dimensions i pes variables, consistent en una làmina de forma arrodonida proveïda de revestiment de goma i en una empunyadura, que s'utilitza per a colpejar la pilota.
(pilota basca) Conjunt de modalitats de pilota basca que es practiquen amb una pala.
paddle
(pàdel) Instrument de material elàstic i lleuger consistent en una fulla envoltada d'un marc ovalat i perforada amb un nombre indeterminat de forats i en una empunyadura amb un cordill a l'extrem, que s'utilitza per a colpejar la pilota.
blade
(hoquei) Part inferior corba d'un estic, que s'utilitza per a conduir o colpejar la bola o el disc.
vamp
(calçat) empenya del calçat.

pala combinada n fem
mixed racket

pala curta n fem
pala corta
(pilota basca) Pala de 51 cm de llargada màxima, 10,5 cm d'amplada màxima, de 2,5 a 3 cm de gruix i de 650 a 750 g de pes.

paladar /pa.ɫaˈða/ /pa.ɫaˈðaɾ/ /pə.ɫəˈða/ n masc
palate
Sostre de la boca en els humans i els animals vertebrats.
Sentit del gust

palafanga /pa.ɫaˈfaŋ.ɡa/ /pə.ɫəˈfaŋ.ɡə/ n fem
spade

palafrè /pa.ɫaˈfɾe/ /pə.ɫəˈfɾə/ /pə.ɫəˈfɾɛ/ n masc
palfrey

palaia /paˈɫa.ja/ /pəˈɫa.jə/ n fem
spotted flounder

palaia d'ulls grossos n fem
Ruppell's scaldback

palaia misèries n fem
Eckstrom's topknot

palanca /paˈɫaŋ.ka/ n fem
leverage

palanca de control n fem
joystick

palangre /paˈɫaŋ.ɡɾe/ /pəˈɫaŋ.ɡɾə/ n masc
longline

palatalitzar /pa.ɫa.ta.ɫiˈd͡za/ /pa.ɫa.ta.ɫiˈza/ /pa.ɫa.ta.ɫiˈzaɾ/ /pə.ɫə.tə.ɫiˈd͡za/ v
palatalize

palau n masc
palace

palejar /pa.ɫeˈd͡ʒa/ /pa.ɫeˈd͡ʒaɾ/ /pa.ɫeˈʒa/ /pə.ɫəˈd͡ʒa/ /pə.ɫəˈʒa/ v
shovel
Treballar amb la pala.
paddle
(nàutica) Servir-se de la pala amb una o dues culleres per a fer avançar cap endavant una embarcació (caiac o canoa) en l’aigua.

paleografia /pa.ɫe.o.ɡɾaˈfi.a/ /pə.ɫə.u.ɡɾəˈfi.ə/ n fem
paleography

paleolític /pa.ɫe.oˈɫi.tik/ /pə.ɫe.uˈɫi.tik/ adj masc
paleolithic

paleosòl /paˌɫe.oˈsɔɫ/ /pəˌɫɛ.oˈsɔɫ/ /pəˌɫɛ.uˈsɔɫ/ n masc
paleosol

palesar /pa.ɫeˈza/ /pa.ɫeˈzaɾ/ /pə.ɫəˈza/ v
show

palestra /paˈɫes.tɾa/ /pəˈɫes.tɾə/ n fem
arena

palestí /pə.ɫəsˈti/ adj masc
Palestinian

palet /paˈɫet/ /pəˈɫət/ /pəˈɫɛt/ n masc
pebble
(geologia) Partícula amb una granulometria entre 4 i 64 mm de diàmetre.
pallet
Plataforma de càrrega per ser transportada mecànicament amb carretons d'elevació.

paleta /paˈɫe.ta/ /pəˈɫə.tə/ /pəˈɫɛ.tə/ n fem
trowel
(construcció) Eina consistent en una planxa triangular amb un mànec que permet treballar i aplicar una mescla de construcció com morter, ciment, etc.
palette
(pintura) Làmina de fusta ovalada on el pintor hi disposa els colors a emprar.
(pilota basca) Conjunt de modalitats de pilota basca que es practiquen amb una paleta.

paleta /paˈɫe.ta/ /pəˈɫə.tə/ /pəˈɫɛ.tə/ n neut
bricklayer mason
Mestre obrer de la construcció.

paleta de colors n fem
colour palette

paleta de cuir n fem
palette palette-leather
(pilota basca) Paleta massissa de 50 cm de llargada màxima, de 13,5 cm d'amplada màxima, de 2,5 cm de gruix i de 550 a 600 g de pes.

paleta de goma n fem
palette-rubber
(pilota basca) Paleta constituïda generalment per més d'una peça, de 50 cm de llargada màxima, de 17,5 cm d'amplada màxima, d'1 cm de gruix i de 400 a 500 g de pes.

pali /ˈpa.li/ n masc
Pali
Llengua indoària, usada en els llibres canònics del budisme theravada.

palimpsest /pa.ɫimˈsest/ /pə.ɫimˈsest/ n masc
palimpsest
Document, normalment de pergamí, escrit, esborrat i tornat a ser escrit.

palla /ˈpa.jə/ /ˈpa.ʎa/ /ˈpa.ʎə/ n fem
straw

pallasso /paˈʎa.so/ /pəˈʎa.so/ /pəˈʎa.su/ n masc
clown

paller /paˈʎe/ /paˈʎeɾ/ /pəˈje/ /pəˈʎe/ n masc
haystack

pallissa /paˈʎi.sa/ /pəˈji.sə/ /pəˈʎi.sə/ n fem
beating
Palissa, gran quantitat de cops de pal o d'altra mena rebuts fruit d'una agressió.
hayloft
Lloc on es guarda la palla; paller.

palmarès /paɫ.maˈɾes/ /pəɫ.məˈɾɛs/ n masc
list of prizewinners

palmatòria /paɫ.maˈtɔ.ɾi.a/ /pəɫ.məˈtɔ.ɾi.ə/ n fem
chamber candlestick

palmell /paɫˈmeʎ/ /pəɫˈmeʎ/ n masc
palm
(anatomia) Part interior de la mà entre els dits i el canell.
pocket
(beisbol) Part central i més profunda d'un guant, que els defensors utilitzen per a agafar la pilota amb més seguretat.

palmera /paɫˈme.ɾa/ /pəɫˈme.ɾə/ n fem
palm palm tree
Nom comú de les espècies de la família de les arecàcies.
ear
Dolç de pastisseria fet de pasta de full caramel·litzat o amb cobertura de xocolata negra.

palomida /pa.ɫoˈmi.ða/ /pə.ɫoˈmi.ðə/ /pə.ɫuˈmi.ðə/ n fem
leer fish

palomida xica n fem
derbio

palpar /paɫˈpa/ /paɫˈpaɾ/ /pəɫˈpa/ v
palpate

palpejar /paɫ.peˈd͡ʒa/ /paɫ.peˈd͡ʒaɾ/ /paɫ.peˈʒa/ /pəɫ.pəˈd͡ʒa/ /pəɫ.pəˈʒa/ v
feel

palpitar /paɫ.piˈta/ /paɫ.piˈtaɾ/ /pəɫ.piˈta/ v
throb

pals /ˈpaɫs/ n masc
goal posts

paludisme /pa.ɫuˈðiz.me/ /pə.ɫuˈðiz.mə/ n masc
paludism
malària

palustre /paˈɫus.tɾe/ /pəˈɫus.tɾə/ adj
paluster

pal·ladi /paɫˈɫa.ði/ /pəɫˈɫa.ði/ /pəˈɫa.ði/ n masc
palladium

pal·li /ˈpa.ɫi/ /ˈpaɫ.ɫi/ n masc
pallium

pal·liar /pa.ɫiˈa/ /paɫ.ɫiˈa/ /paɫ.ɫiˈaɾ/ /pə.ɫiˈa/ /pəɫ.ɫiˈa/ v
palliate

palès /paˈɫes/ adj masc
clear

pam /ˈpam/ n masc
span
Diverses mesures antigues similars a la distància anteriorment esmentada en una mà d'un home adult.

pamflet /paɱˈfɫet/ /pəɱˈfɫɛt/ n masc
pamphlet

pampalluguejar /pam.pa.ʎu.ɣeˈd͡ʒa/ /pam.pa.ʎu.ɣeˈd͡ʒaɾ/ /pam.pa.ʎu.ɣeˈʒa/ /pəm.pə.ʎu.ɣəˈd͡ʒa/ /pəm.pə.ʎu.ɣəˈʒa/ v
blink

pampallugues /pam.paˈʎu.ɣes/ /pəm.pəˈʎu.ɣəs/ n fem
twinkling

panacea /pa.naˈse.a/ /pə.nəˈse.ə/ n fem
panacea

panameny /pə.nəˈməɲ/ /pə.nəˈmɛɲ/ adj masc
Panamanian
Relatiu o pertanyent al Panamà.

panameny /pə.nəˈməɲ/ /pə.nəˈmɛɲ/ n masc
Panamanian
Persona que habita o és originària del Panamà.

pancreàtic /paŋ.kɾeˈa.tik/ adj masc
pancreatic

panda /ˈpan.da/ /ˈpan.də/ n masc
panda

pandemònium /pan.deˈmɔ.ni.um/ /pən.dəˈmɔ.ni.um/ n masc
Pandæmonium

pandereta /pan.deˈɾe.ta/ /pən.dəˈɾə.tə/ /pən.dəˈɾɛ.tə/ n fem
tambourine

pandero /panˈde.ɾo/ /pənˈdɛ.ɾu/ n masc
frame drum
Instrument membranòfon que consisteix en un cèrcol ample de fusta amb l'ull tapat per un costat o per ambdós amb una pell prima i tibant, sovint amb forats en el cèrcol en els quals van uns cascavells o sonalls.

pandora /panˈdo.ɾa/ /pənˈdo.ɾə/ n fem
pandora

pandèmia /panˈdɛ.mi.a/ /pənˈdɛ.mi.ə/ n fem
pandemic

pandèmic /panˈdɛ.mik/ adj masc
pandemic

panegíric /pa.neˈd͡ʒi.ɾik/ /pa.neˈʒi.ɾik/ /pə.nəˈʒi.ɾik/ n masc
panegyric
Oració retòrica en alabança d'algú.

panel /paˈneɫ/ /pəˈnɛɫ/ n masc
panel

panerola /pa.neˈɾɔ.ɫa/ /pa.neˈɾɔ.ɫɔ/ n fem
cockroach

panoli /pəˈnɔ.ɫi/ adj
idiot

panorama /pa.noˈɾa.ma/ /pə.noˈɾa.mə/ /pə.nuˈɾa.mə/ n masc
panorama

pansa /ˈpan.sa/ /ˈpan.sə/ n fem
raisin
Gra de raïm dessecat al sol.
cold sore
Herpes labial.

pansir /panˈsi/ /panˈsiɾ/ /pənˈsi/ v
fade

pansit /panˈsit/ /pənˈsit/ adj masc
withered

pantagruèlic /pan.ta.ɣɾuˈɛ.ɫik/ /pən.tə.ɣɾuˈɛ.ɫik/ adj masc
pantagruelian

pantalla /panˈta.ʎa/ /pənˈta.ʎə/ n fem
screen
(basquetbol, handbol) Acció ofensiva d'un o més atacants consistent a obstruir amb el cos l'acció defensiva d'un o més adversaris per a facilitar el llançament d'un company d'equip.
screen shade
(voleibol) Falta de servei en què un o més jugadors de l'equip servidor es disposen de manera que impedeixen la visió de la trajectòria de la pilota en el moment d'efectuar un servei.

pantalla col·lectiva n fem
group screen

pantalla de dos jugadors n fem
double screen

pantalla de tres jugadors n fem
three-man screen

pantalla individual n fem
individual screen

pantalà /pan.taˈɫa/ /pən.təˈɫa/ n masc
pontoon

pantaló /pan.taˈɫo/ /pən.təˈɫo/ n masc
trousers

panteix /panˈtaјʃ/ /pənˈtɛʃ/ n masc
panting

panteixar /pan.tejˈʃa/ /pan.tejˈʃaɾ/ /pan.teˈʃa/ v
pand

panteó /pan.teˈo/ /pən.təˈo/ n masc
pantheon

pantà /panˈta/ /pənˈta/ n masc
swamp

pantògraf /panˈtɔ.ɣɾaf/ /pənˈtɔ.ɣɾəf/ n masc
pantograph

panxa /ˈpaɲ.t͡ʃa/ n fem
belly
Ventre, estómac, abdomen dels animals.

panxell /paɲˈt͡ʃeʎ/ /pəɲˈʃeʎ/ n masc
calf

pany n masc
lock
Mecanisme de metall incorporat a portes i calaixos per controlar llur tancament i obertura.

panícula /paˈni.ku.ɫa/ /pəˈni.ku.ɫə/ n fem
panicle

panís /paˈnis/ /pəˈnis/ n masc
maize
Blat de moro.
corn maize
El gra del blat de moro.

paona /paˈo.na/ /pəˈo.nə/ n fem
rock gurnard

papa /ˈpa.pa/ n masc
dad
(familiarment) pare
pope
(religió) Títol del bisbe de Roma, cap de l'Església catòlica.

papallona /pa.paˈʎo.na/ /pə.pəˈjo.nə/ /pə.pəˈʎo.nə/ n fem
butterfly
Insecte lepidòpter.

papallonejar /pa.pa.ʎo.neˈd͡ʒa/ /pa.pa.ʎo.neˈd͡ʒaɾ/ /pa.pa.ʎo.neˈʒa/ /pə.pə.ju.nəˈʒa/ /pə.pə.ʎo.nəˈd͡ʒa/ /pə.pə.ʎu.nəˈʒa/ v
flit

papaorelles /ˌpa.pa.oˈɾe.ʎes/ /ˌpa.pə.oˈɾə.ʎəs/ /ˌpa.pə.uˈɾɛ.ʎəs/ n fem
earwig
Insecte dermàpter.

papar /paˈpa/ /paˈpaɾ/ /pəˈpa/ v
gulp

paparra /paˈpa.ra/ /pəˈpa.rə/ n fem
tick
Àcar paràsit pla i ovalat amb mandíbules que xuclen la sang.
pest
(figurat) Persona molesta difícil d’esquivar.

papat /paˈpat/ /pəˈpat/ n masc
papacy

paper /paˈpe/ /pəˈpe/ n masc
paper
Suport per a l'escriptura fet de cel·lulosa provinent de la fusta o altres fibres vegetals.
role
rol, actuació

paper higiènic n masc
toilet paper

paperera /pa.peˈɾe.ɾa/ /pə.pəˈɾe.ɾə/ n fem
wastebasket
Cistella on es llença els papers inútils i altres residus.
papermill
Fàbrica de paper.

paperina /pə.pəˈɾi.nə/ n fem
cornet
Paper enrotllat en forma de con.

papiament /pa.pi.aˈmen/ /pa.pi.aˈment/ /pə.pi.əˈmen/ /pə.pi.əˈment/ n masc
Papiamento

papil·la /paˈpi.ɫa/ /paˈpiɫ.ɫa/ /pəˈpi.ɫə/ /pəˈpiɫ.ɫə/ n fem
papilla

papir /paˈpiɾ/ /pəˈpir/ n masc
papyrus

papiroflèxia /ˌpa.pi.ɾoˈfɫɛk.si.a/ /ˌpa.pi.ɾoˈfɫɛk.si.ə/ /ˌpa.pi.ɾuˈfɫɛk.si.ə/ n fem
origami

papissot /pa.piˈsɔt/ /pə.piˈsɔt/ n masc
lisp

papissotejar /pa.pi.so.teˈd͡ʒa/ /pa.pi.so.teˈd͡ʒaɾ/ /pa.pi.so.teˈʒa/ /pə.pi.so.təˈd͡ʒa/ /pə.pi.su.təˈʒa/ v
lisp

paquet /paˈket/ /pəˈkɛt/ n masc
packet
Conjunt d'objectes lligats o embolicats junts.
pack
(rugbi) Conjunt de davanters d'un equip.

paquet d'activitats d'aprenentatge n masc
learning activities packet

par /ˈpar/ n masc
par

para-sol /ˌpa.ɾaˈsɔɫ/ /ˌpa.ɾəˈsɔɫ/ n masc
parasol

paraboloïdal /pa.ɾa.bo.ɫo.iˈðaɫ/ /pə.ɾə.bo.ɫo.iˈðaɫ/ /pə.ɾə.bu.ɫu.iˈðaɫ/ /pə.ɾə.βu.ɫu.iˈðaɫ/ adj
paraboloidal

parabòlicament /pa.ɾaˌbɔ.ɫi.kaˈment/ /pa.ɾaˌβɔ.ɫi.kaˈmen/ /pə.ɾəˌbɔ.ɫi.kəˈmen/ /pə.ɾəˌbɔ.ɫi.kəˈment/ /pə.ɾəˌβɔ.ɫi.kəˈmen/ adv
parabolically

paracaigudisme /ˌpa.ɾa.kaj.ɣuˈðiz.me/ /ˌpa.ɾə.kəj.ɣuˈðiz.mə/ n masc
parachuting

parada /paˈɾa.ða/ /pəˈɾa.ðə/ n fem
stop
Lloc establert on paren els vehicles de transport públic.
(basquetbol) Acció i efecte d'un jugador de deixar de desplaçar-se mentre fa botar la pilota o espera que la hi passin.

parada de salt n fem
jump stop

paradigma /pa.ɾaˈðiɡ.ma/ /pə.ɾəˈðiɡ.mə/ n masc
paradigm

paradigma comprensiu n masc
comprehensive paradigm

paradigma de recerca n masc
research paradigm

paradigma educatiu n masc
educational paradigm

paradigma interpretatiu n masc
interpretive paradigm

paradigma positivista n masc
positivist paradigm

paradigma postpositivista n masc
postpositivist paradigm

paradigma social n masc
critical paradigm

paradisíac /pa.ɾa.ðiˈsi.ak/ /pə.ɾə.ðiˈzi.ək/ adj masc
paradisaical

paradoxa /pa.ɾaˈðɔk.sa/ /pa.ɾaˈðɔk.sɔ/ /pə.ɾəˈðɔk.sə/ n fem
paradox

paradoxal /pa.ɾa.ðokˈsaɫ/ /pə.ɾə.ðokˈsaɫ/ /pə.ɾə.ðukˈsaɫ/ adj
paradoxical

paradoxalment /pa.ɾa.ðokˌsaɫˈmen/ /pa.ɾa.ðokˌsaɫˈment/ /pə.ɾə.ðokˌsaɫˈment/ /pə.ɾə.ðukˌsaɫˈmen/ adv
paradoxically

paradís /pa.ɾaˈðis/ /pə.ɾəˈðis/ n masc
paradise eden

parafang /ˌpa.ɾaˈfaŋ/ /ˌpa.ɾaˈfaŋk/ /ˌpa.ɾəˈfaŋ/ /ˌpa.ɾəˈfaŋk/ n masc
mudguard

parafinar /pa.ɾa.fiˈna/ /pa.ɾa.fiˈnaɾ/ /pə.ɾə.fiˈna/ v
paraffin

parafrasejar /pa.ɾa.fɾa.zeˈd͡ʒa/ /pa.ɾa.fɾa.zeˈd͡ʒaɾ/ /pa.ɾa.fɾa.zeˈʒa/ /pə.ɾə.fɾə.zəˈd͡ʒa/ /pə.ɾə.fɾə.zəˈʒa/ v
paraphrase

paraguaià /pə.ɾə.ɣwəˈja/ adj masc
Paraguayan
Relatiu o pertanyent al Paraguai.

paraguaià /pə.ɾə.ɣwəˈja/ n masc
Paraguayan
Persona que habita o és originària del Paraguai.

paraigua /paˈɾaj.ɣwa/ /pəˈɾaj.ɣo/ /pəˈɾaj.ɣə/ n masc
umbrella

paralitzar /pa.ɾa.ɫiˈd͡za/ /pa.ɾa.ɫiˈza/ /pa.ɾa.ɫiˈzaɾ/ /pə.ɾə.ɫiˈd͡za/ v
paralyse

paral·laxi /pa.ɾaɫˈɫak.si/ /pa.ɾaˈɫak.si/ /pə.ɾəɫˈɫak.si/ /pə.ɾəˈɫak.si/ n fem
parallax

paral·lel /pa.ɾaɫˈɫɛɫ/ /pa.ɾaˈɫɛɫ/ /pə.ɾəɫˈɫɛɫ/ /pə.ɾəˈɫɛɫ/ adj masc
down-the-line

paral·lelament /pa.ɾaɫˌɫɛ.ɫaˈmen/ /pa.ɾaɫˌɫɛ.ɫaˈment/ /pa.ɾaˌɫɛ.ɫaˈmen/ /pə.ɾəɫˌɫɛ.ɫəˈmen/ /pə.ɾəɫˌɫɛ.ɫəˈment/ /pə.ɾəˌɫɛ.ɫəˈmen/ adv
parallelly

paral·lelitzar /pa.ɾa.ɫe.ɫiˈd͡za/ /pa.ɾa.ɫe.ɫiˈza/ /pa.ɾaɫ.ɫe.ɫiˈd͡za/ /pa.ɾaɫ.ɫe.ɫiˈzaɾ/ /pə.ɾə.ɫə.ɫiˈd͡za/ /pə.ɾəɫ.ɫə.ɫiˈd͡za/ v
parallelize

parament /pa.ɾaˈmen/ /pa.ɾaˈment/ /pə.ɾəˈmen/ /pə.ɾəˈment/ n masc
household
Conjunt d’objectes o ornaments amb què es munta o es prepara una cosa per deixar-la en disposició de funcionar o de fer-la servir.
face
Cara d’un mur, d’una construcció.

paramilitar /ˌpa.ɾa.mi.ɫiˈtaɾ/ /ˌpa.ɾə.mi.ɫiˈtar/ adj
paramilitary

parany /paˈɾaɲ/ /pəˈɾaɲ/ n masc
trap

parapet /pa.ɾaˈpet/ /pə.ɾəˈpɛt/ n masc
parapet

parapetar /pa.ɾa.peˈta/ /pa.ɾa.peˈtaɾ/ /pə.ɾə.pəˈta/ v
shield

paraplegia /pa.ɾa.pɫeˈd͡ʒi.a/ /pa.ɾa.pɫeˈʒi.a/ /pə.ɾə.pɫəˈʒi.ə/ n fem
paraplegia

parar /paˈɾa/ /paˈɾaɾ/ /pəˈɾa/ v
stop
Aturar una cosa perquè no avanci.
set up
Preparar una cosa per al seu funcionament o servei.

parasitar /pa.ɾa.ziˈta/ /pa.ɾa.ziˈtaɾ/ /pə.ɾə.ziˈta/ v
parasitize

parasíntesi /ˌpa.ɾaˈsin.te.zi/ /ˌpa.ɾəˈsin.tə.zi/ n fem
parasynthesis

parat /paˈɾat/ /pəˈɾat/ adj masc
slow

paratge /paˈɾa.d͡ʒe/ /pəˈɾa.d͡ʒə/ n masc
campground noble
Espai natural.
Família d'ascendència noble.

parathormona /pa.ɾa.toɾˈmo.na/ /pə.ɾə.toɾˈmo.nə/ /pə.ɾə.turˈmo.nə/ n fem
parathormone

paratiroide /pa.ɾa.tiˈɾɔj.ðe/ /pə.ɾə.tiˈɾɔj.ðə/ adj
parathyroid

paratiroide /pa.ɾa.tiˈɾɔj.ðe/ /pə.ɾə.tiˈɾɔj.ðə/ n fem
parathyroid gland

paratiroïdal /pa.ɾa.ti.ɾo.iˈðaɫ/ /pə.ɾə.ti.ɾo.iˈðaɫ/ /pə.ɾə.ti.ɾu.iˈðaɫ/ adj
parathyroid

paraula /paˈɾaw.ɫa/ n fem
word
Allò que es diu.
Compromís verbal.
Mot que expressa el pensament.

paraula comodí n fem
catch-all term

paraula generadora n fem
generative word

paraulejar /pa.ɾaw.ɫeˈd͡ʒa/ /pa.ɾaw.ɫeˈd͡ʒaɾ/ /pa.ɾaw.ɫeˈʒa/ /pə.ɾəw.ɫəˈd͡ʒa/ /pə.ɾəw.ɫəˈʒa/ v
chatter

parc /ˈpark/ adj masc
sparing
Moderat en les quantitats.

parc /ˈpark/ n masc
park
Dins d'una població, espai públic destinat a l'esbarjo que sovint té vegetació, especialment gespa i alguns arbres.
Fora de les poblacions, terreny ampli destinat a la cria ornamental de vegetació o a l'esbarjo o bé a la cacera.

parc temàtic n masc
theme park

parcial /paɾ.siˈaɫ/ /pər.siˈaɫ/ n masc
partial

parcialment /par.siˌaɫˈmen/ /paɾ.siˌaɫˈmen/ /paɾ.siˌaɫˈment/ /pər.siˌaɫˈmen/ /pəɾ.siˌaɫˈment/ adv
partially

pardal /pərˈdaɫ/ n masc
sparrow
(ocells, especialment a Catalunya) Petit ocell (normalment té menys de 16 cm de llarg) que abunda en les ciutats i altres zones poblades per l'home. Es caracteritza pels saltets que fa en desplaçar-se pel terra, pel seu plomatge blanquinós al pit (llevat d'una taca fosca en els mascles) i grisós o marronós per les ales i l'esquena (Passer domesticus).

pare /ˈpa.ɾa/ /ˈpa.ɾə/ /ˈpa.ɾə/ n masc
father dad daddy
Progenitor masculí.

pareidolia /pa.ɾej.ðoˈɫi.a/ /pə.ɾəj.ðoˈɫi.ə/ /pə.ɾəj.ðuˈɫi.ə/ n masc
pareidolia

parell /paˈɾeʎ/ /pəˈɾəʎ/ /pəˈɾɛj/ /pəˈɾɛʎ/ adj masc
similar
Dos semblants o iguals.
even
(matemàtiques) Divisible per dos.

parell /paˈɾeʎ/ /pəˈɾəʎ/ /pəˈɾɛj/ /pəˈɾɛʎ/ n masc
pair
Conjunt de dues coses de la mateixa espècie.
couple
(balear) Uns quants, una partida, un nombre petit indeterminat.
pair yoke
(agronomia) Conjunt de dos animals de jou.

parell mínim n masc
minimal pair

parella /paˈɾe.ʎa/ /pəˈɾə.ʎə/ /pəˈɾɛ.jə/ /pəˈɾɛ.ʎə/ n fem
pair
Conjunt de dues persones o animals en una unió sentimental.
(esports de raqueta, petanca, botxes) Bàndol de dos jugadors que disputen un partit o una partida.

parella restadora n fem
receiver pair

parella servidora n fem
server pair

parellada /pa.ɾeˈʎa.ða/ /pə.ɾəˈja.ðə/ /pə.ɾəˈʎa.ðə/ n
Parellada

pareller /pa.ɾeˈʎe/ /pa.ɾeˈʎeɾ/ /pə.ɾəˈje/ /pə.ɾəˈʎe/ adj masc
paired
Que forma parella amb un altre.

parells /paˈɾeʎs/ /paˈɾeʎʃ/ /pəˈɾəʎs/ /pəˈɾɛjs/ /pəˈɾɛʎs/ adj masc
match odd two
Forma plural de parell.

paremiologia /pə.ɾə.mi.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
paremiology

parenostre /ˌpa.ɾeˈnɔs.tɾe/ /ˌpa.ɾəˈnɔs.tɾə/ n masc
Lord's Prayer

parent /paˈɾen/ /paˈɾent/ /pəˈɾen/ /pəˈɾent/ n masc
relative

parental /pa.ɾenˈtaɫ/ /pə.ɾənˈtaɫ/ adj
parental

parenteral /pa.ɾen.teˈɾaɫ/ /pə.ɾən.təˈɾaɫ/ adj
parenteral

pareo /paˈɾe.o/ /paˈɾɛ.o/ /pəˈɾɛ.o/ /pəˈɾɛ.u/ n masc
pareo

parer /paˈɾe/ /paˈɾeɾ/ /pəˈɾə/ /pəˈɾɛ/ n masc
mind

pares /ˈpa.ɾəs/ n masc
parents
Pare i mare.

paret /paˈɾet/ /pəˈɾət/ /pəˈɾɛt/ n fem
wall
Barrera física permanent que serveix per a separar les diferents cambres d'un habitatge.
(pilota, esports de raqueta) Cadascun dels murs d'una pista de joc que la limiten, generalment considerats també superfície vàlida per al joc.
deflected pass
(esports de pilota) Successió d'accions consistents en una primera passada d'un jugador a un company d'equip, la superació d'un adversari per part del passador i una segona passada del jugador que té la pilota, la bola o el disc al mateix jugador que l'hi havia passat.

paret de rebot n fem
back wall

paret doble n fem
one-two-three

paret dreta n fem
main wall

paret esquerra n fem
side wall

paret falsa n fem
false wall

paret lateral n fem
side wall
(pàdel) Cadascuna de les quatre parets d'una pista de joc, de 4 m de llargada, que la delimiten parcialment pels costats.
(esquaix, raquetbol) Cadascuna de les dues parets d'una pista de joc que la delimiten pels costats.

paret posterior n fem
back wall

parir /paˈɾi/ /paˈɾiɾ/ /pəˈɾi/ v
give birth

parisenc /pa.ɾiˈzeŋ/ /pa.ɾiˈzeŋk/ /pə.ɾiˈzəŋk/ /pə.ɾiˈzɛŋ/ /pə.ɾiˈzɛŋk/ adj masc
Parisian
Relatiu o pertanyent a París.

parisenc /pa.ɾiˈzeŋ/ /pa.ɾiˈzeŋk/ /pə.ɾiˈzəŋk/ /pə.ɾiˈzɛŋ/ /pə.ɾiˈzɛŋk/ n masc
Parisian
Persona que habita o és originària de París.

parió /pa.ɾiˈo/ /pə.ɾiˈo/ adj masc
equal
Igual, semblant, company, companyó, parell.

parkour /parˈkur/ n masc
parkour

parla /ˈpar.ɫə/ /ˈpaɾ.ɫa/ n fem
speach

parlament /par.ɫaˈmen/ /paɾ.ɫaˈmen/ /paɾ.ɫaˈment/ /pər.ɫəˈmen/ /pəɾ.ɫəˈment/ n masc
parliament
Assemblea que exerceix el poder legislatiu

parlamentar /par.ɫa.menˈta/ /paɾ.ɫa.menˈta/ /paɾ.ɫa.menˈtaɾ/ /pər.ɫə.mənˈta/ v
parley

parlamentari /paɾ.ɫa.menˈta.ɾi/ /pər.ɫə.mənˈta.ɾi/ adj masc
parliamentary
Relatiu o pertanyent a un parlament.

parlamentari /paɾ.ɫa.menˈta.ɾi/ /pər.ɫə.mənˈta.ɾi/ n masc
parliamentarian
Membre d'un parlament.

parlant /parˈɫan/ /paɾˈɫan/ /paɾˈɫant/ /pərˈɫan/ /pəɾˈɫant/ adj
speaker

parlar /parˈɫa/ /paɾˈɫa/ /paɾˈɫaɾ/ /pəɫˈɫa/ n masc
talk
Manera d’expressar-se.

parlar /parˈɫa/ /paɾˈɫa/ /paɾˈɫaɾ/ /pəɫˈɫa/ v
speak talk
Expressar amb sons articulats per tal de comunicar-se amb altres.

parmesà /paɾ.meˈza/ adj masc
Parmesan
Relatiu o pertanyent a Parma.

parmesà /paɾ.meˈza/ n masc
Parmesan
Persona que habita o és originària de Parma.
parmesan
Tipus de formatge de llet de vaca fabricat a Parma.

parodiar /pa.ɾo.ðiˈa/ /pa.ɾo.ðiˈaɾ/ /pə.ɾo.ðiˈa/ /pə.ɾu.ðiˈa/ v
parody

parolejar /pa.ɾo.ɫeˈd͡ʒa/ /pa.ɾo.ɫeˈd͡ʒaɾ/ /pa.ɾo.ɫeˈʒa/ /pə.ɾo.ɫəˈd͡ʒa/ /pə.ɾu.ɫəˈʒa/ v
chatter

paroxíton /pa.ɾokˈsi.ton/ /pə.ɾokˈsi.ton/ /pə.ɾukˈsi.tun/ adj masc
paroxytone

parpella /paɾˈpe.ʎa/ n fem
eyelid

parpelleig /paɾ.peˈʎet͡ʃ/ /pər.pəˈʎɛt͡ʃ/ /pəɾ.pəˈʎət͡ʃ/ n masc
blink
Acte o efecte de parpellejar.
blinking
(cinema, televisió) Sensació visual produïda per fluctuacions lumíniques periòdiques que s'estenen de pocs cicles fins a desenes de cicles per segon.

parpellejar /par.pe.ʎeˈʒa/ /paɾ.pe.ʎeˈd͡ʒa/ /paɾ.pe.ʎeˈd͡ʒaɾ/ /pər.pə.ʎəˈʒa/ /pəɾ.pə.ʎəˈd͡ʒa/ v
blink
Tancar i obrir les parpelles.

parrac /paˈrak/ /pəˈrak/ n masc
rag

parrell /paˈreʎ/ n masc
gypsum
Guix amb què s’acostuma a mesclar el vi.

parroquial /pa.ro.kiˈaɫ/ /pə.ro.kiˈaɫ/ /pə.ru.kiˈaɫ/ adj
parochial

parroquià /pa.ro.kiˈa/ /pə.ro.kiˈa/ /pə.ru.kiˈa/ n masc
customer

parrup /paˈrup/ /pəˈrup/ n masc
coo
Cant del colom, de la tórtora i d’altres colúmbids.

parrupar /pa.ruˈpa/ /pa.ruˈpaɾ/ /pə.ruˈpa/ v
coo

parròquia /paˈrɔ.ki.a/ /pəˈrɔ.ki.ə/ n fem
parish

parsimònia /paɾ.siˈmɔ.ni.a/ /pəɾ.siˈmɔ.ni.ə/ n fem
parsimony

part n fem
part
Porció, tros, fragment, divisió d'un tot.
chukka
(esports de pilota, polo) Cadascun dels períodes d'una durada establerta en què es divideix un partit, generalment separats per períodes de descans i disputats de manera que un mateix equip defensi en cadascun un camp diferent.

part n masc
birth childbirth
Acte de donar a llum a un infant.

part eutòcic n masc
natural birth

part interessada n fem
stakeholder

partenaire /par.teˈnɛɾ/ n neut
partner

parterot /paɾ.teˈɾɔt/ /pər.təˈɾɔt/ n masc
man-midwife
(col·loquial) llevador

participació /paɾ.ti.si.pa.siˈo/ n fem
participation

participació en el sistema educatiu n fem
educational participation

participant /par.ti.siˈpan/ /paɾ.ti.siˈpan/ /paɾ.ti.siˈpant/ /pər.ti.siˈpan/ /pəɾ.ti.siˈpant/ adj
participant
Que participa en alguna cosa

participant /par.ti.siˈpan/ /paɾ.ti.siˈpan/ /paɾ.ti.siˈpant/ /pər.ti.siˈpan/ /pəɾ.ti.siˈpant/ n neut
participant
Individu que participa en alguna cosa.

participar /par.ti.siˈpa/ /paɾ.ti.siˈpa/ /paɾ.ti.siˈpaɾ/ /pər.ti.siˈpa/ v
take part
(intransitiu) Prendre part d'alguna activitat o grup.

partició binària de l'espai n fem
binary space partitioning

partició de l'espai n fem
space partitioning

particular /paɾ.ti.kuˈɫaɾ/ /pər.ti.kuˈɫar/ /pəɾ.ti.kuˈɫa/ adj
particular

particularitzar /par.ti.ku.ɫa.ɾiˈd͡za/ /paɾ.ti.ku.ɫa.ɾiˈza/ /paɾ.ti.ku.ɫa.ɾiˈzaɾ/ /pər.ti.ku.ɫə.ɾiˈd͡za/ v
particularize
Expressar alguna cosa amb totes les seves circumstàncies i particularitats.
single out
Fer especial distinció d’alguna persona.

particularment /par.ti.kuˌɫarˈmen/ /paɾ.ti.kuˌɫaɾˈmen/ /paɾ.ti.kuˌɫaɾˈment/ /pər.ti.kuˌɫarˈmen/ /pəɾ.ti.kuˌɫaɾˈment/ adv
particularly

partida /paɾˈti.ða/ /pərˈti.ðə/ n fem
game
(esports de pilota, dards, escacs) Encontre entre dos jugadors o dos equips en un joc o en pilota valenciana per a determinar un guanyador, consistent a arribar en primer lloc a una puntuació determinada, aconseguir una puntuació més alta que l'adversari o bé conduir l'adversari a una situació en la qual ja no pugui efectuar cap més jugada.

partida guardada n fem
game save

partidari /paɾ.tiˈða.ɾi/ adj masc
partial
Que és favorable a una persona o cosa, seguidor d'una doctrina...

partionar /par.ti.oˈna/ /paɾ.ti.oˈna/ /paɾ.ti.oˈnaɾ/ /pər.ti.uˈna/ /pəɾ.ti.oˈna/ v
bound

partir /parˈti/ /paɾˈti/ /paɾˈtiɾ/ /pərˈti/ v
split
(transitiu) Trencar en dues parts, obrir al llarg.
divide
(transitiu) Dividir en parts per a repartir.
leave
(intransitiu) Anar-se'n, posar-se de camí, d'un lloc cap a un altre.
start
(intransitiu) Prendre com a base o punt de partida.

partisà /paɾ.tiˈza/ /pər.tiˈza/ adj masc
partisan
Relatiu o pertanyent als partisans.

partisà /paɾ.tiˈza/ /pər.tiˈza/ n masc
partisan
Membre d'un grup guerriller organitzat contra una ocupació estrangera o contra l'autoritat constituïda.

partit /paɾˈtit/ n masc
party party per pale
Agrupació de persones amb interessos polítics comuns.
game match
(esports de pilota) Encontre entre dos jugadors o dos equips en un esport de pilota per a determinar un guanyador, consistent en un encadenament de jugades que se succeeixen fins que un dels dos arriba a una puntuació determinada o fins que s'esgota el temps establert.

partit amb pot n masc
skin game

partit amistós n masc
friendly competition

partit de quatre boles n masc
four-ball

partitiu /paɾ.tiˈtiw/ /pər.tiˈtiw/ adj masc
partitive

partitura /paɾ.tiˈtu.ɾa/ /pər.tiˈtu.ɾə/ n fem
score sheet music

partícula /paɾˈti.ku.ɫa/ /pərˈti.ku.ɫə/ n fem
particle

parvulari /par.βuˈɫa.ɾi/ /paɾ.vuˈɫa.ɾi/ /paɾ.βuˈɫa.ɾi/ /pər.buˈɫa.ɾi/ /pəɾ.vuˈɫa.ɾi/ n masc
infant school
Centre educatiu on s'imparteix ensenyament a infants en l'etapa precedent a l'educació obligatòria, entre els 3 i els 6 anys.
preschool education
Cicle no obligatori que forma part de l'educació infantil i que acull els infants entre els 3 i els 6 anys, en el qual es procura que l'infant aprengui a fer ús del llenguatge, descobreixi les característiques físiques i socials de l'entorn en el qual viu, elabori una imatge d'ell mateix positiva i equilibrada i adquireixi els hàbits bàsics de comportament que li permetin una autonomia personal elemental.

parvulista /par.βuˈɫis.ta/ /par.βuˈɫis.te/ /paɾ.vuˈɫis.ta/ /paɾ.vuˈɫis.te/ /paɾ.βuˈɫis.ta/ /paɾ.βuˈɫis.te/ /pər.buˈɫis.tə/ /pəɾ.vuˈɫis.tə/ n neut
kindergarten teacher

parxís /paɾˈt͡ʃis/ /pərˈʃis/ n masc
pachisi
Tauler sobre el qual es practica el joc anterior. Es caracteritza pel dibuix del circuit en forma de creu, cada braç de la qual té el color de les fitxes d'un jugador.

paràbola /paˈɾa.bo.ɫa/ /pəˈɾa.bo.ɫə/ /pəˈɾa.bu.ɫə/ /pəˈɾa.βu.ɫə/ n fem
parable parabola

paràgraf /paˈɾa.ɣɾaf/ /pəˈɾa.ɣɾəf/ n masc
paragraph

paràlisi cerebral n fem
cerebral palsy

paràmetre /paˈɾa.me.tɾe/ /pəˈɾa.mə.tɾə/ n masc
parameter

paràsit /paˈɾa.zit/ /pəˈɾa.zit/ adj masc
parasitic
Que depèn d'una altra espècie per sobreviure.

paràsit /paˈɾa.zit/ /pəˈɾa.zit/ n masc
parasite
Persona que viu aprofitant-se d'altres.

parèmia n fem
paroemia
Enunciat autònom breu i estable amb caràcter didàctic.

parèntesi /paˈɾɛn.te.zi/ /pəˈɾɛn.tə.zi/ n masc
parenthesis

paròdia n masc
parody

parònim /paˈɾɔ.nim/ /pəˈɾɔ.nim/ adj masc
paronymous

parònim /paˈɾɔ.nim/ /pəˈɾɔ.nim/ n masc
paronym

paròsmia /paˈɾɔz.mi.a/ /pəˈɾɔz.mi.ə/ n fem
parosmia

pas adv
perhaps
(darrere de no, comparatiu) Reforç negatiu del segon terme de la comparació.
not at all
(darrere de no, el·líptic sense verb) Negació parcial de l’enunciat.

pas n masc
step
Cadascun dels moviments repetitius que hom realitza amb cada cama, avançant-la, per a caminar.

pas de vianants n masc
pedestrian crossing

pascal /pasˈkaɫ/ /pəsˈkaɫ/ n masc
pascal

passa /ˈpa.sa/ /ˈpa.sə/ n fem
step
Pas com a unitat de compte en una marxa i com a mida.
pass
(pilota basca) Servei antireglamentari executat de manera que la pilota, després de tocar el frontis, bota darrere la línia de passa.

passablement /paˌsa.bɫeˈment/ /paˌsa.βɫeˈmen/ /paˌsab.bɫeˈmen/ /pəˌsa.βɫəˈmen/ /pəˌsab.bɫəˈmen/ /pəˌsab.bɫəˈment/ adv
passably

passada /paˈsa.ða/ /pəˈsa.ðə/ n fem
pass

passada a l'ala n fem
wing pass

passada alta n fem
high ball

passada amb dues mans n fem
two-hand pass

passada amb la mà n fem
hand pass

passada amb una mà n fem
one-hand pass

passada avançada n fem
lead pass

passada baixa n fem
low pass

passada bombada n fem
lob

passada col·locada n fem
well-placed kick

passada completa n fem
complete pass

passada creuada n fem
scissors pass

passada curta n fem
short pass

passada d'avantbraços n fem
dig

passada d'esquena n fem
backward pass

passada d'impulsió n fem
forward wrist pass

passada de beisbol n fem
baseball pass

passada de canell n fem
snap pass

passada de col·locació n fem
setting

passada de contraatac n fem
fast break pass

passada de ganxo n fem
hook pass

passada de maluc n fem
hip-high pass

passada de mà a mà n fem
hand off

passada de pantalla n fem
screen pass

passada de pit n fem
chest pass

passada de pronació n fem
backhand pass

passada de sortida n fem
outlet pass

passada en profunditat n fem
deep pass

passada en salt n fem
jump pass

passada en suspensió n fem
jump dump pass

passada endavant n fem
forward pass
(rugbi) Falta consistent a fer una passada amb les mans a un company d'equip situat més endavant.
(voleibol) Passada de col·locació en què el col·locador envia la pilota cap endavant en direcció paral·lela a la xarxa.

passada enrere n fem
back pass

passada frontal n fem
overhand pass

passada horitzontal n fem
cross pass

passada incompleta n fem
incomplete

passada lateral n fem
cross pass

passada llarga n fem
long ball

passada per darrere n fem
around-the-back pass

passada per l'esquena n fem
around-the-back pass

passada picada n fem
bounce pass

passada rasa n fem
low ball

passada rodada n fem
rolled ball

passada ràpida n fem
bump pass

passada saltada n fem
miss pass

passada semiràpida n fem
middle

passada sense mirar n fem
blind pass

passada sobre l'espatlla n fem
over shoulder pass

passada tensa n fem
fire pass

passador /pa.saˈðo/ /pa.saˈðoɾ/ /pə.səˈðo/ n masc
passer
(esports de pilota) Jugador que fa arribar la pilota, la bola o el disc a un company d'equip.

passadís /pa.saˈðis/ /pə.səˈðis/ n masc
aisle
Pas que comunica diferents habitacions o sales d'una casa.
tunnel
(rugbi) Zona d'un camp de joc compresa entre les dues primeres línies d'una melé ordenada.
alley
(tennis, bàdminton) Cadascuna de les dues àrees d'una pista de joc delimitades per les línies laterals d'individuals, les línies laterals de dobles i les línies de fons, que serveixen per a ampliar el camp de joc en els partits de dobles.

passadís de fons n masc
back alley

passadís de tirs lliures n masc
free-throw lane

passadís del corredor n masc
base path

passamà /ˌpa.saˈma/ /ˌpa.səˈma/ n masc
handrail
Peça llarga que es col·loca a la manera d’una barana per a agafar-hi en pujar o baixar.
braid
(tèxtil) Cinta que s’usa per a guarnir vores d’objectes.

passaport /ˌpa.saˈpɔɾt/ n masc
passport

passar /paˈsa/ /paˈsaɾ/ v
pass
Anar per un camí o travessar un lloc per anar a un altre.
Canviar, portar, d'un lloc a un altre.
(esports de pilota) Fer arribar la pilota, la bola o el disc a un company d'equip.

passar i tallar v
give and go

passat /paˈsat/ /pəˈsat/ n masc
past

passatemps /ˌpa.saˈtems/ /ˌpa.səˈtems/ n masc
hobby

passatge /paˈsa.d͡ʒe/ /pəˈsa.d͡ʒə/ n masc
passengers
Total dels passatgers d'un vehicle, en especial en les embarcacions.

passatger /pa.saˈd͡ʒe/ /pa.saˈd͡ʒeɾ/ /pə.səˈd͡ʒe/ n masc
passenger
Persona que viatja en un vehicle sense haver de tripular-lo ni participar en qualsevol altra feina. En especial les que viatgen en embarcacions.

passatgerament /pa.saˌd͡ʒe.ɾaˈmen/ /pa.saˌd͡ʒe.ɾaˈment/ /pə.səˌd͡ʒe.ɾəˈmen/ /pə.səˌd͡ʒe.ɾəˈment/ adv
transiently

passatú /ˌpa.saˈtu/ /ˌpa.səˈtu/ n masc
flick

passeig /paˈset͡ʃ/ /pəˈsət͡ʃ/ /pəˈsɛt͡ʃ/ n masc
walk
Acte de passejar.
avenue
Via ampla i agradable de les ciutats.

passejada /pa.seˈd͡ʒa.ða/ /pa.seˈʒa.ða/ /pə.səˈd͡ʒa.ðə/ /pə.səˈʒa.ðə/ n fem
stroll
Recorregut fet passejant.

passejador /pa.se.d͡ʒaˈðoɾ/ /pa.se.ʒaˈðo/ /pə.sə.ʒəˈðo/ n masc
walker
Qui passeja acompanyant persones o animals.

passejar /pa.seˈd͡ʒa/ /pa.seˈd͡ʒaɾ/ /pa.seˈʒa/ /pə.səˈd͡ʒa/ /pə.səˈʒa/ v
walk
(intransitiu) Caminar a poc a poc pel plaer de fer-ho.
(transitiu) Acompanyar algú a prendre l’aire.

passerell /pa.seˈɾeʎ/ /pə.səˈɾeʎ/ n masc
linnet beginner
Ocell de la família dels fringíl·lids molt apreciat pel seu cant com a ocell de gàbia (Linaria cannabina).
beginner
(figurat) Novell en alguna activitat, amb ingenuïtat per falta d’experiència.

passes /ˈpa.ses/ /ˈpa.səs/ n fem
running

passi-ho bé /paˌsiwˈbe/ /pəˌsiwˈβe/ Interjection
farewell

passing shot n masc
pass shot

passional /pa.si.oˈnaɫ/ /pə.si.oˈnaɫ/ /pə.si.uˈnaɫ/ adj
passionate

passiu /paˈsiw/ /pəˈsiw/ n masc
passive

passivament /paˌsi.vaˈment/ /paˌsi.βaˈmen/ /pəˌsi.vəˈmen/ /pəˌsi.vəˈment/ /pəˌsi.βəˈmen/ adv
passively

passivar /pa.siˈvaɾ/ /pa.siˈβa/ /pə.siˈva/ /pə.siˈβa/ v
passivate

passivitat n fem
passivity

passió /pa.siˈo/ /pə.siˈo/ n fem
passion

pasta /ˈpas.ta/ /ˈpas.tə/ n fem
paste

pastanaga /pas.taˈna.ɣa/ n fem
carrot
Arrel comestible de la planta anterior.

pastar /pasˈta/ /pasˈtaɾ/ /pəsˈta/ v
kneading
Fer la pasta barrejant farina o guix o substàncies semblants, amb aigua.

pastera /pasˈte.ɾa/ /pəsˈte.ɾə/ n fem
kneading trough
Recipient còncau per a pastar guix, morter, argila, etc.

pasterejar /pas.te.ɾeˈd͡ʒa/ /pas.te.ɾeˈd͡ʒaɾ/ /pas.te.ɾeˈʒa/ /pəs.tə.ɾəˈd͡ʒa/ /pəs.tə.ɾəˈʒa/ v
trim

pasteuritzar /pas.tew.ɾiˈd͡za/ /pas.tew.ɾiˈza/ /pas.tew.ɾiˈzaɾ/ /pəs.təw.ɾiˈd͡za/ v
pasteurize

pastifa /pasˈti.fa/ /pəsˈti.fə/ n neut
botcher

pastifejar /pas.ti.feˈd͡ʒa/ /pas.ti.feˈd͡ʒaɾ/ /pas.ti.feˈʒa/ /pəs.ti.fəˈd͡ʒa/ /pəs.ti.fəˈʒa/ v
botch

pastilla /pasˈti.ʎa/ /pəsˈti.ʎə/ n fem
bar
Peça petita de pasta solidificada.
tablet
Medicament sòlid molt petit d’administració oral.

pastisser /pas.tiˈse/ /pas.tiˈseɾ/ /pəs.tiˈse/ n masc
pastry cook

pastisseria /pas.ti.seˈɾi.a/ /pəs.ti.səˈɾi.ə/ n fem
pastry shop

pastitx /pasˈtit͡ʃ/ /pəsˈtit͡ʃ/ n masc
pastiche

pastitxo /pasˈti.t͡ʃo/ /pəsˈti.t͡ʃo/ /pəsˈti.t͡ʃu/ n masc
botch job

pastor /pasˈto/ /pasˈtoɾ/ /pəsˈto/ n masc
shepherd
Persona encarregada de portar a pasturar un ramat, generalment d'ovelles o de cabres.

pastura /pasˈtu.ɾa/ /pəsˈtu.ɾə/ n fem
pasture

pasturar /pas.tuˈɾa/ /pas.tuˈɾaɾ/ /pəs.tuˈɾa/ v
graze

pasturatge /pas.tuˈɾa.d͡ʒe/ /pəs.tuˈɾa.d͡ʒə/ n masc
grazing
Prat on els pastors porten els ramats a pasturar.
Acció de pasturar.

pastís /pasˈtis/ n masc
cake pie
Menja fornejada que té com a principals ingredients la farina i sovint també la mantega. Normalment, és dolç i es pren per postres, però també pot ser salat.
pastis
Licor aperitiu típic de Provença, fet amb anís.

patagó /pa.taˈɣo/ /pə.təˈɣo/ adj masc
Patagonian
Relatiu o pertanyent a la Patagònia.

patagó /pa.taˈɣo/ /pə.təˈɣo/ n masc
Patagonian
Persona que habita o és originària de la Patagònia.

patapam /pa.taˈpam/ /pə.təˈpam/ Interjection
bang
Soroll d’una cosa o d’algú que cau estrepitosament.
Expressió de la justesa o encert.

pataquejar /pa.ta.keˈd͡ʒa/ /pa.ta.keˈd͡ʒaɾ/ /pa.ta.keˈʒa/ /pə.tə.kəˈd͡ʒa/ /pə.tə.kəˈʒa/ v
knock

patata /pəˈta.tə/ n fem
potato

patatxap /pa.taˈt͡ʃap/ /pə.təˈt͡ʃap/ n masc
kersplosh

patena /paˈte.na/ /pəˈtə.nə/ /pəˈtɛ.nə/ n fem
paten

patent /paˈten/ /paˈtent/ /pəˈten/ /pəˈtent/ adj
patent
evident

patent /paˈten/ /paˈtent/ /pəˈten/ /pəˈtent/ n fem
license
Llicència administrativa per a exercir una activitat.
patent
Dret d’explotació exclusiva d’un invent.

patenta /paˈten.ta/ /pəˈten.tə/ n fem
hazing

patentar /pa.tenˈta/ /pa.tenˈtaɾ/ /pə.tənˈta/ v
patent

patentitzar /pa.ten.tiˈd͡za/ /pa.ten.tiˈza/ /pa.ten.tiˈzaɾ/ /pə.tən.tiˈd͡za/ v
reveal

paterfamilias /ˌpa.teɾ.faˈmi.ɫi.as/ n masc
paterfamilias

patern /paˈtɛɾn/ /pəˈtɛrn/ adj masc
paternal
Relatiu al pare.
De la part del pare.

patetisme /pa.teˈtiz.me/ /pə.təˈtiz.mə/ n masc
pognacy

patge /ˈpa.d͡ʒe/ /ˈpa.d͡ʒə/ n masc
page

pati /ˈpa.ti/ n masc
courtyard

patilla /paˈti.ʎa/ /pəˈti.ʎə/ n fem
sideburn

patiment /pa.tiˈmen/ /pa.tiˈment/ /pə.tiˈmen/ /pə.tiˈment/ n masc
suffering

patinar /pa.tiˈna/ /pa.tiˈnaɾ/ /pə.tiˈna/ v
skate
(esbarjo, patinatge sobre gel, hoquei, patinatge sobre rodes) Desplaçar-se lliscant amb patins sobre una superfície llisa i dura.

patinatge /pa.tiˈna.d͡ʒe/ /pə.tiˈna.d͡ʒə/ n masc
skating

patinatge endavant n masc
forward skating

patinatge enrere n masc
backward skating

patinet /pa.tiˈnet/ /pə.tiˈnət/ /pə.tiˈnɛt/ n masc
scooter

patir /paˈti/ /paˈtiɾ/ /pəˈti/ v
suffer
Penar, tolerar, sofrir amb resignació.
Sentir els greuges, injúries o pesars.
Tenir algun mal o algun dolor (doldre).
have
Tenir, estar posseït d'alguna cosa.
worry
Estar preocupat per alguna cosa, preocupar-se.

patogen /paˈtɔ.d͡ʒen/ /paˈtɔ.ʒen/ /pəˈtɔ.ʒən/ adj masc
pathogen

patogenicitat /pa.to.d͡ʒe.ni.siˈtat/ /pa.to.ʒe.ni.siˈtat/ /pə.to.ʒə.ni.siˈtat/ /pə.tu.ʒə.ni.siˈtat/ n fem
pathogenicity

patriarca /pa.tɾiˈaɾ.ka/ /pə.tɾiˈar.kə/ n masc
patriarch

patriarcat /pa.tɾi.aɾˈkat/ /pə.tɾi.ərˈkat/ n masc
patriarchy
(sociologia) Organització social que dóna la màxima autoritat social i política al pare.

patrimoni /pa.tɾiˈmɔ.ni/ /pə.tɾiˈmɔ.ni/ n masc
patrimony wealth
Béns que el fill té heretats del seu pare o avis.
Conjunt de béns que cadascú té adquirits per qualsevol títol.

patrimonial /pa.tɾi.mo.niˈaɫ/ /pə.tɾi.mo.niˈaɫ/ /pə.tɾi.mu.niˈaɫ/ adj
hereditary
Relatiu al patrimoni.

patriòticament /pa.tɾiˌɔ.ti.kaˈmen/ /pa.tɾiˌɔ.ti.kaˈment/ /pə.tɾiˌɔ.ti.kəˈmen/ /pə.tɾiˌɔ.ti.kəˈment/ adv
patriotically

patrocinar /pa.tɾo.siˈna/ /pa.tɾo.siˈnaɾ/ /pə.tɾo.siˈna/ /pə.tɾu.siˈna/ v
sponsor

patronejar /pa.tɾo.neˈd͡ʒa/ /pa.tɾo.neˈd͡ʒaɾ/ /pa.tɾo.neˈʒa/ /pə.tɾo.nəˈd͡ʒa/ /pə.tɾu.nəˈʒa/ v
steer

patrulla /paˈtɾu.ʎa/ /pəˈtɾu.ʎə/ n fem
patrol

patrullar /pa.tɾuˈʎa/ /pa.tɾuˈʎaɾ/ /pə.tɾuˈʎa/ v
patrol

patuleia /pa.tuˈɫe.ja/ /pə.tuˈɫɛ.jə/ n fem
populace youngsters
Conjunt de gent de classe baixa.
youngsters
Conjunt de joves o d'infants.

patxanga /paˈt͡ʃaŋ.ɡa/ /pəˈt͡ʃaŋ.ɡə/ n fem
pachanga
Estil de música i dansa cubana, fusió de son i merengue, originada a la dècada del 1960.

patètic /paˈtɛ.tik/ /pəˈtɛ.tik/ adj masc
pathetic

paté /paˈte/ /pəˈte/ n masc
pâté

patí /paˈti/ /pəˈti/ n masc
skate

patí de gel n masc
ice skate

patí de rodes n masc
roller skate

patí en línia n masc
in-line skate

pau n fem
peace
Absència de guerra.

pau n masc
spotted dragonet
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Callionymus maculatus)

paucal /pawˈkaɫ/ /pəwˈkaɫ/ adj
paucal

pausa /ˈpaw.za/ /ˈpaw.zə/ n fem
pause

pausa de recuperació n fem
time-out for recovery

pausadament /pawˌza.ðaˈmen/ /pawˌza.ðaˈment/ /pəwˌza.ðəˈmen/ /pəwˌza.ðəˈment/ adv
pausingly

pausar /pawˈza/ /pawˈzaɾ/ /pəwˈza/ v
pause
(intransitiu, especialment música) Fer una pausa.
(transitiu) Posar pausa.

pauta /ˈpaw.ta/ /ˈpaw.tə/ n fem
guideline
Ratlla o ratlles horitzontals que serveixen de guia per a escriure recte.

pavana /paˈva.na/ /paˈβa.na/ /pəˈva.nə/ /pəˈβa.nə/ n fem
pavane

pavelló /pa.veˈʎo/ /pa.βeˈʎo/ /pə.vəˈʎo/ /pə.βəˈʎo/ n masc
tent
Tenda de campanya sostinguda per un pal central clavat a terra.
pavilion
Construcció aïllada en un pati, un jardí, o que destaca d’altres construccions.
Edifici annex dedicat a un ús determinat.
ensign
Bandera d’una nau.

pavelló de l'orella n masc
pinna

paviment /pa.viˈment/ /pa.βiˈmen/ /pə.viˈmen/ /pə.viˈment/ /pə.βiˈmen/ n masc
pavement

pavimentar /pa.vi.menˈtaɾ/ /pa.βi.menˈta/ /pə.vi.mənˈta/ /pə.βi.mənˈta/ v
pave

país /paˈis/ n masc
country land
Unitat fisiogràfica o paisatgística.
country
Territori propi d'una ètnia determinada.
Territori i població d'un estat independent.
scenery
Pintura que representa viles, llocs, cases de camp, etc.

paó /paˈo/ n masc
peacock peafowl

paüra /paˈu.ɾa/ /pəˈu.ɾə/ n fem
dread

pe /ˈpe/ n fem
pee
Lletra p/P.
pe
Dissetena lletra dels alfabets semítics fenici, arameu, hebreu i d’altres derivats.

peanya /peˈa.ɲa/ /peˈa.ɲə/ n fem
pedestal
Pedestal o base sobre la que reposa una estàtua o una imatge.

peatge /peˈa.d͡ʒe/ /peˈa.d͡ʒə/ n masc
toll

pebre /ˈpe.bɾe/ /ˈpə.bɾə/ /ˈpɛ.bɾə/ n masc
pepper

pebrera /pəˈβɾe.ɾə/ n fem
pepper pot
Recipient per al pebre.

pebrot /peˈbɾɔt/ /pəˈβɾɔt/ n masc
pepper capsicum
Fruit de la pebrotera, una baia verda, vermella o groga, inflada i buida.

pebràs /peˈbɾas/ /pəˈβɾas/ n masc
milk-white brittlegill
Espècie de bolet de la família de les russulàcies de barret blanquinós, convex i amb format d’embut (Russula delica).

pecador /pe.kaˈðo/ /pe.kaˈðoɾ/ /pə.kəˈðo/ adj masc
sinner

pecar /peˈka/ /peˈkaɾ/ /pəˈka/ v
sin
Transgredir la llei divina o un precepte de l’Església.

pecat /peˈkat/ n masc
sin

pectoral /pek.toˈɾaɫ/ /pək.toˈɾaɫ/ /pək.tuˈɾaɫ/ adj
pectoral
Relatiu al pit o al tòrax.

pectoral /pek.toˈɾaɫ/ /pək.toˈɾaɫ/ /pək.tuˈɾaɫ/ n masc
pectoral
Peça d’orfebreria o de tela portada penjada sobre el pit com a insígnia o ritual.

peculiar /pe.ku.ɫiˈaɾ/ /pə.ku.ɫiˈa/ /pə.ku.ɫiˈar/ adj
peculiar

pecuniari /pe.ku.niˈa.ɾi/ /pə.ku.niˈa.ɾi/ adj masc
pecuniary

pecíol /peˈsi.oɫ/ /pəˈsi.oɫ/ /pəˈsi.uɫ/ n masc
petiole

pedagog /pe.ðaˈɣɔk/ /pə.ðəˈɣɔk/ n masc
pedagogue

pedagog social n masc
social educator

pedagogia /pe.ða.ɣoˈd͡ʒi.a/ /pe.ða.ɣoˈʒi.a/ /pə.ðə.ɣoˈʒi.ə/ /pə.ðə.ɣuˈʒi.ə/ n fem
pedagogy

pedagogia ambiental n fem
environmental pedagogy

pedagogia cibernètica n fem
cybernetical pedagogics

pedagogia comparada n fem
comparative pedagogy

pedagogia crítica n fem
critical pedagogy

pedagogia de la inclusió n fem
inclusive pedagogy

pedagogia diferencial n fem
differentiated pedagogy

pedagogia experimental n fem
experimental pedagogy

pedagogia familiar n fem
family pedagogy

pedagogia general n fem
general pedagogy

pedagogia gerontològica n fem
gerontological education

pedagogia institucional n fem
institutional pedagogy

pedagogia llibertària n fem
libertarian pedagogy

pedagogia prospectiva n fem
prospective education

pedagogia sistèmica n fem
systemic pedagogy

pedagogia social n fem
social pedagogics

pedagogia tecnològica n fem
e-pedagogy

pedagògic /pe.ðaˈɣɔ.d͡ʒik/ /pe.ðaˈɣɔ.ʒik/ /pə.ðəˈɣɔ.ʒik/ adj masc
pedagogic

pedal /peˈðaɫ/ /pəˈðaɫ/ n masc
pedal

pedalable /pe.ðaˈɫa.bɫe/ /pe.ðaˈɫa.βɫe/ /pe.ðaˈɫab.bɫe/ /pə.ðəˈɫa.βɫə/ /pə.ðəˈɫab.bɫə/ adj
rideable

pedaleig /pe.ðaˈɫet͡ʃ/ /pə.ðəˈɫət͡ʃ/ /pə.ðəˈɫɛt͡ʃ/ n masc
pedaling

pedalejar /pe.ða.ɫeˈd͡ʒa/ /pe.ða.ɫeˈd͡ʒaɾ/ /pe.ða.ɫeˈʒa/ /pə.ðə.ɫəˈd͡ʒa/ /pə.ðə.ɫəˈʒa/ v
pedal

pedantejar /pe.ðan.teˈd͡ʒa/ /pe.ðan.teˈd͡ʒaɾ/ /pe.ðan.teˈʒa/ /pə.ðən.təˈd͡ʒa/ /pə.ðən.təˈʒa/ v
be pendantic

pedaç /peˈðas/ n masc
patch
Peça de roba afegida a posteriori en una altra de més gran típicament amb la intenció de cobrir algun desperfecte.
(informàtica) Fitxer que conté una o diverses modificacions d'un programa destinades a corregir-ne un error, a incorporar-hi funcions noves o a actualitzar-lo.

pedestal /pe.ðesˈtaɫ/ /pə.ðəsˈtaɫ/ n masc
pedestal

pediatre /pe.ðiˈa.tɾe/ n masc
pediatrician

pediatria /pe.ði.aˈtɾi.a/ /pə.ði.əˈtɾi.ə/ n fem
paediatrics

pedocentrisme n masc
child-centred education

pedologia n fem
paedology

pedra /ˈpe.ðɾa/ n fem
stone rock
Material natural d'origen mineral, sòlid i d'elevada consistència

pedra angular n fem
cornerstone
Part essencial.

pedra cantonera n fem
cornerstone

pedra de tall n fem
scabbled stone

pedraire /peˈðɾaj.ɾe/ /pəˈðɾaj.ɾə/ n neut
quarryman

pedrejar /pe.ðɾeˈd͡ʒa/ /pe.ðɾeˈd͡ʒaɾ/ /pe.ðɾeˈʒa/ /pə.ðɾəˈd͡ʒa/ /pə.ðɾəˈʒa/ v
spoil
(figurat, septentrional, central) Malmetre, especialment els camps i en conseqüència la salut.

pedrenyal /pe.ðɾeˈɲaɫ/ /pə.ðɾəˈɲaɫ/ n masc
petronel

pedrer /peˈðɾe/ /peˈðɾeɾ/ /pəˈðɾe/ n masc
gizzard
Segon estómac muscular dels ocells amb funció trituradora ajudada per petites pedres que s'empassen.
pedrero
(històric) Canó d’artilleria que disparava pedres (s. XVI-XVIII).

pedrera /peˈðɾe.ɾa/ /pəˈðɾe.ɾə/ n fem
quarry

pedreta /peˈðɾe.ta/ /pəˈðɾə.tə/ /pəˈðɾɛ.tə/ n fem
pebble

pedrís /peˈðɾis/ /pəˈðɾis/ n masc
ledge
Peça de pedra tallada, adossada a una paret i que es fa servir per seure.
embasure
Peça de pedra plana que es posa a la part baixa d'una finestra.

pega /ˈpe.ɣa/ /ˈpe.ɣə/ /ˈpi.ɣə/ /ˈpə.ɣə/ /ˈpɛ.ɣə/ n fem
glue

pegar /peˈɣa/ /peˈɣaɾ/ /piˈɣa/ v
hit
Donar un cop o cops amb una certa força.
beat
Topar un cos amb un altre.

pegat /peˈɣat/ /piˈɣat/ /pəˈɣat/ n masc
patch
Tros de roba que es cus per tapar un forat. Tros de goma que s'enganxa a un neumàtic per tapar un trencat.
Solució provisional i no gaire ben feta.
poultice
Preparat farmacèutic d'ús tòpic.

peix /ˈpej/ /ˈpejʃ/ /ˈpeʃ/ n masc
fish
Animal vertebrat aquàtic ovípar.
Aliment basat en aquest tipus d'animal.

peix carboner n masc
coalfish

peix clavellat n masc
bramble shark

peix d'argent fals n masc
small-toothed argentine

peix globus n masc
rabittfish
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Lagocephalus lagocephalus)
balloon fish
(Diodon hystrix)

peix guitarra n masc
blackchin guitarfish common guitarfish
Peix de la família dels rinobàtids, propi de l'Atlàntic oriental i de la Mediterrània, amb forma ampla al cap i part del tronc i després estreta que recorda una guitarra (Rhinobatos rhinobatos).

peix lloro n masc
parrot fish

peix rellotge n masc
Mediterranean slimehead

peix serra n masc
smalltooth sawfish

peix trípode n masc
tripod fish

peixater /pe.ʃaˈteɾ/ /pej.ʃaˈte/ /pej.ʃaˈteɾ/ /pə.ʃəˈte/ n masc
fishmonger

peixet /pejˈʃet/ /peˈʃet/ /pəˈʃət/ /pəˈʃɛt/ n masc
fishling
Peix petit.

peixos /ˈpe.ʃos/ /ˈpe.ʃus/ /ˈpej.ʃos/ n neut
Pisces

pejorativament /pe.d͡ʒo.ɾaˌti.vaˈment/ /pe.d͡ʒo.ɾaˌti.βaˈmen/ /pe.ʒo.ɾaˌti.βaˈmen/ /pə.ʒo.ɾəˌti.vəˈment/ /pə.ʒu.ɾəˌti.vəˈmen/ /pə.ʒu.ɾəˌti.βəˈmen/ adv
derogatorily

pel cap alt adv
at most

pelar /peˈɫa/ /peˈɫaɾ/ /pəˈɫa/ v
peel

pelar-se-la /peˈɫaɾ.se.ɫa/ /pəˈɫar.sə.ɫə/ v
jerk off

pelegrí /pe.ɫeˈɣɾi/ /pə.ɫəˈɣɾi/ n masc
pilgrim
Aquell que viatja a un lloc sant de la seva religió com a mostra de fe o per a complir una promesa.
basking shark
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Cetorhinus maximus)

pelfa /ˈpɛɫ.fa/ /ˈpɛɫ.fə/ /ˈpɛɫ.fɛ/ n fem
plush

pelicà /pe.ɫiˈka/ /pə.ɫiˈka/ n masc
pelican

pell /ˈpeʎ/ /ˈpɛʎ/ n fem
skin
Capa que recobreix tot el cos dels animals i que separa els òrgans de l'exterior.

pell de gallina n fem
goose flesh

pelleringa /pe.ʎeˈɾiŋ.ɡa/ /pə.ʎəˈɾiŋ.ɡə/ n fem
scrap
Pell que penja, pell sobrera.

pellissa /peˈʎi.sa/ /pəˈʎi.sə/ n fem
pelt

pellofa /peˈʎɔ.fa/ /peˈʎɔ.fɔ/ n fem
pod skin
Coberta no comestible d'alguns fruits o llavors.

peltre /ˈpɛɫ.tɾe/ /ˈpɛɫ.tɾə/ n masc
pewter

peluda imperial n fem
imperial scaldfish

peluix /peˈɫujʃ/ /pəˈɫuʃ/ n masc
soft toy
Nino de pelfa.

pelut /peˈɫut/ /pəˈɫut/ adj
hairy
Amb molt de pèl.
tricky
Amb complicacions, difícil.

pel·lagra /peɫˈɫa.ɣɾa/ /peˈɫa.ɣɾa/ /pəɫˈɫa.ɣɾə/ /pəˈɫa.ɣɾə/ n fem
pellagra

pel·licular /pe.ɫi.kuˈɫa/ /pe.ɫi.kuˈɫaɾ/ /peɫ.ɫi.kuˈɫa/ /peɫ.ɫi.kuˈɫaɾ/ /pə.ɫi.kuˈɫa/ /pə.ɫi.kuˈɫar/ /pəɫ.ɫi.kuˈɫa/ /pəɫ.ɫi.kuˈɫar/ /pəɫ.ɫi.kuˈɫaɾ/ adj
pellicular
Corresponent o pertanyent a la pel·lícula.

pel·licular /pe.ɫi.kuˈɫa/ /pe.ɫi.kuˈɫaɾ/ /peɫ.ɫi.kuˈɫa/ /peɫ.ɫi.kuˈɫaɾ/ /pə.ɫi.kuˈɫa/ /pə.ɫi.kuˈɫar/ /pəɫ.ɫi.kuˈɫa/ /pəɫ.ɫi.kuˈɫar/ /pəɫ.ɫi.kuˈɫaɾ/ v
coat
(agricultura) Aplicar una cap fina a les llavors, una pel·liculació.

pel·lícula /peɫˈɫi.ku.ɫa/ /peˈɫi.ku.ɫa/ /pəɫˈɫi.ku.ɫə/ /pəˈɫi.ku.ɫə/ n fem
film
Membrana molt prima.
Cinta de material plàstic transparent per a ús fotogràfic o cinematogràfic.
film movie
Enregistrament cinematogràfic d'imatges amb càmeres, tècniques d'animació o efectes especials.

pena /ˈpe.na/ /ˈpə.nə/ /ˈpɛ.nə/ n fem
grief
Sentiment desagradable de mancança, patiment interior.
penalty
Càstig judicial.
peen
Part més prima i oposada a la cabota d’un martell.

penal /peˈnaɫ/ /pəˈnaɫ/ n masc
penalty
(esports de pilota) Penalització imposada a l'equip defensor per determinades faltes que consisteix en un llançament d'un jugador de l'equip atacant en direcció a la porteria contrària, defensada només pel porter.
penalty corner
(hoquei sobre herba) Penalització imposada a l'equip defensor que consisteix en una passada d'un jugador de l'equip atacant situat en el punt de penal cap a un company d'equip situat fora de l'àrea, que controla la pilota perquè un altre company intenti marcar un gol.

penalització d'un punt n fem
point penalty

penalitzar /pe.na.ɫiˈd͡za/ /pe.na.ɫiˈza/ /pe.na.ɫiˈzaɾ/ /pə.nə.ɫiˈd͡za/ v
penalize
(esports) Imposar una penalització que comporta un desavantatge per haver comès una falta reglamentària.

penar /peˈna/ /peˈnaɾ/ /pəˈna/ v
punish

pendent /penˈden/ /penˈdent/ /pənˈden/ /pənˈdent/ adj
pending

pendolar /pen.doˈɫa/ /pen.doˈɫaɾ/ /pən.doˈɫa/ /pən.duˈɫa/ v
swing

pendular /pen.duˈɫa/ /pen.duˈɫaɾ/ /pen.duˈɫaɾ/ /pən.duˈɫa/ /pən.duˈɫar/ adj
pendular

penediment /pe.ne.ðiˈmen/ /pe.ne.ðiˈment/ /pə.nə.ðiˈmen/ /pə.nə.ðiˈment/ n masc
regret

penedir-se /pe.neˈðiɾ.se/ /pə.nə.ðirˈsə/ /pə.nəˈðir.sə/ /pə.nəˈðiɾ.sə/ v
regret

penegal /pe.neˈɣaɫ/ /pə.nəˈɣaɫ/ n masc
blue mouth

penell /peˈneʎ/ n masc
weather vane weathercock

penelló /pe.neˈʎo/ /pə.nəˈʎo/ n masc
chilblain

penetració /pe.ne.tɾa.siˈo/ /pə.nə.tɾə.siˈo/ n fem
penetration
(voleibol) Acció de joc d'un saguer consistent a desplaçar-se momentàniament a la zona d'atac per fer de col·locador, de manera que tots els davanters puguin fer d'atacants.

penetrar /pe.neˈtɾa/ /pe.neˈtɾaɾ/ /pə.nəˈtɾa/ v
penetrate pierce

pengim-penjam adv
wearily

penic /peˈnik/ /pəˈnik/ n masc
penny

penicil·lina /pe.ni.siɫˈɫi.na/ /pe.ni.siˈɫi.na/ /pə.ni.siɫˈɫi.nə/ /pə.ni.siˈɫi.nə/ n fem
penicillin

penis /ˈpe.nis/ /ˈpɛ.nis/ n masc
penis cock

penitenciar /pe.ni.ten.siˈa/ /pe.ni.ten.siˈaɾ/ /pə.ni.tən.siˈa/ v
penance

penja-robes /ˌpeɲ.d͡ʒaˈrɔ.bes/ n masc
hanger
Estri per tenir la roba penjada.

penjar /paɲˈd͡ʒa/ /peɲˈd͡ʒa/ /peɲˈd͡ʒaɾ/ /pəɲˈʒa/ /pəɲˈʒa/ v
hang
Disposar una cosa de manera que estigui agafada només per dalt i el seu pes no reposi en lloc.
Estrangular algun animal o persona deixant el seu cos suspès d'una corda agafada al voltant del coll.
upload
(informàtica) Transferir dades o fitxers d'un dispositiu perifèric a un de central, especialment d'un ordinador personal a un servidor d'Internet.

penjar la pilota v
hang the ball

penjoll /peɲˈd͡ʒɔʎ/ /pəɲˈʒɔj/ /pəɲˈʒɔʎ/ n masc
pendant

pennsilvanià /pen.siɫ.va.niˈa/ /pen.siɫ.βa.niˈa/ /pən.siɫ.və.niˈa/ /pən.siɫ.βə.niˈa/ adj masc
Pennsylvanian
Relatiu o pertanyent a Pennsilvània.

pennsilvanià /pen.siɫ.va.niˈa/ /pen.siɫ.βa.niˈa/ /pən.siɫ.və.niˈa/ /pən.siɫ.βə.niˈa/ n masc
Pennsylvanian
Persona que habita o és originària de Pennsilvània.

pensament /pen.saˈmen/ /pen.saˈment/ /pən.səˈmen/ /pən.səˈment/ n masc
thinking thought

pensament convergent n masc
convergent thinking

pensament crític n masc
critical thinking

pensament divergent n masc
divergent thinking

pensament màgic n masc
magical thinking

pensar /penˈsa/ /penˈsaɾ/ v
think

pensar-s'hi /penˈsaɾ.si/ /pənˈsar.si/ v
ponder

pensionar /pen.si.oˈna/ /pen.si.oˈnaɾ/ /pən.si.oˈna/ /pən.si.uˈna/ v
pension

pensió /pen.siˈo/ /pən.siˈo/ n fem
hostel alimony
Establiment on el client té dret al servei d'allotjar-se a canvi d'uns diners. Les pensions o hostals poden ser d'una o dos estrelles segons els serveis que ofereixin.
Diners percebuts periòdicament per a les necessitats bàsiques d'una persona.
Pagament que alguns estats donen als treballadors jubilats.

pentaedre /pen.taˈe.ðɾe/ /pən.təˈɛ.ðɾə/ n masc
pentahedron

pentagrama /pen.taˈɣɾa.ma/ /pən.təˈɣɾa.mə/ n fem
staff

pentinar /pan.tiˈna/ /pen.tiˈna/ /pen.tiˈnaɾ/ /pən.tiˈna/ /pən.tiˈna/ v
comb
Posar en ordre els cabells amb una pinta.
rub
(tennis de taula) Fregar suaument la pilota amb la pala per imprimir-li un efecte determinat.

pentinar la bola v
top the ball

penya-segat /ˌpe.ɲa.seˈɣat/ /ˌpə.ɲə.səˈɣat/ /ˌpɛ.ɲə.səˈɣat/ n masc
cliff

penyorar /pe.ɲoˈɾa/ /pe.ɲoˈɾaɾ/ /pə.ɲoˈɾa/ /pə.ɲuˈɾa/ v
distrain

península /peˈnin.su.ɫa/ n fem
peninsula

penúria /peˈnu.ɾi.a/ /pəˈnu.ɾi.ə/ n fem
toil

peonar /pe.oˈna/ /pe.oˈnaɾ/ /pə.oˈna/ /pə.uˈna/ v
hop

peptitzar /pep.tiˈd͡za/ /pep.tiˈza/ /pep.tiˈzaɾ/ /pəp.tiˈd͡za/ v
peptize

pequinès /pe.kiˈnes/ /pə.kiˈnəs/ /pə.kiˈnɛs/ adj masc
Pekingese
Relatiu o pertanyent a Pequín.

pequinès /pe.kiˈnes/ /pə.kiˈnəs/ /pə.kiˈnɛs/ n masc
Pekingese
Persona que habita o és originària de Pequín.
Raça de gos petit, de musell curt i ample originari de la Xina.

per /peɾ/ /ˈper/ /ˈperk/ preposition
for

per a /pe.ɾa/ /pə.ɾə/ preposition
for

per casualitat /peɾ adv
by chance

per duplicat adv
in duplicate

per endavant adv
in advance

per exemple adv
for example

per molts anys Interjection
happy birthday
Felicitació, especialment per l’aniversari, amb el desig d'una vida llarga a qui fa anys.

per què adv
why how come

per si de cas adv
just in case

per torns adv
turn-based

pera /ˈpə.ɾə/ /ˈpɛ.ɾə/ n fem
pear

peraltar /pe.ɾaɫˈta/ /pe.ɾaɫˈtaɾ/ /pə.ɾəɫˈta/ v
bank
Inclinar la part exterior d’un revolt per tal de disminuir la força centrífuga sobre els vehicles.

perbullir /per.βuˈʎi/ /peɾ.buˈʎiɾ/ /peɾ.βuˈʎi/ /pər.buˈʎi/ v
reboil

perca /ˈpeɾ.ka/ /ˈpɛr.kə/ n fem
perch

perca americana n fem
largemouth black bass

percaçar /per.kaˈsa/ /peɾ.kaˈsa/ /peɾ.kaˈsaɾ/ /pər.kəˈsa/ v
seek

percebe /peɾˈse.be/ /pərˈse.βə/ /pərˈsɛ.βə/ n masc
barnacle

percebre /peɾˈse.bɾe/ /pərˈsɛ.bɾə/ /pərˈsɛ.βɾə/ /pəɾˈsə.bɾə/ v
perceive
Copsar per mitjà dels sentits.
receive
Rebre els diners que pertoquen.

percentatge /peɾ.senˈta.d͡ʒe/ /pər.sənˈta.d͡ʒə/ n masc
percentage

percepció /peɾ.sep.siˈo/ /pər.səp.siˈo/ n fem
perception

perceptiblement /per.sepˌtib.bɫeˈmen/ /peɾ.sepˌti.bɫeˈment/ /peɾ.sepˌti.βɫeˈmen/ /pər.səpˌti.βɫəˈmen/ /pər.səpˌtib.bɫəˈmen/ /pəɾ.səpˌtib.bɫəˈment/ adv
perceptibly

percolar /per.koˈɫa/ /peɾ.koˈɫa/ /peɾ.koˈɫaɾ/ /pər.kuˈɫa/ /pəɾ.koˈɫa/ v
percolate

percudir /per.kuˈði/ /peɾ.kuˈði/ /peɾ.kuˈðiɾ/ /pər.kuˈði/ v
tap

percussiu /peɾ.kuˈsiw/ /pər.kuˈsiw/ adj masc
percussive

perdedor /per.ðeˈðo/ /peɾ.ðeˈðoɾ/ /pər.dəˈðo/ adj masc
losing
Que perd o ha perdut alguna cosa.

perdedor /per.ðeˈðo/ /peɾ.ðeˈðoɾ/ /pər.dəˈðo/ n masc
loser
Persona que perd o ha perdut alguna cosa.

perdiu /peɾˈðiw/ n fem
partridge

perdonar /pal.duˈna/ /per.ðoˈna/ /peɾ.ðoˈna/ /peɾ.ðoˈnaɾ/ /pər.duˈna/ /pər.ðuˈna/ /pəɾ.ðoˈna/ v
forgive
Oblidar una ofensa o acceptar les disculpes d'algú.

perdre /ˈpɛ.ðɾe/ /ˈpɛɾ.ðɾe/ v
lose
No saber on es troba una cosa pròpia. No trobar alguna cosa que es tenia o que estava a la vista. Extraviar.
En un joc, aposta, competició o batalla, treure menys puntuació que un altre, fracassar, o no guanyar.
(esports de pilota) Deixar de tenir, un jugador o un equip, la pilota, la bola o el disc controlats.

perdre la xaveta v
go nuts

perdre temps v
kill time

perdulari /peɾ.ðuˈɫa.ɾi/ /pər.duˈɫa.ɾi/ n masc
sloven

perdurablement /per.ðuˌɾab.bɫeˈmen/ /peɾ.ðuˌɾa.bɫeˈment/ /peɾ.ðuˌɾa.βɫeˈmen/ /pər.duˌɾa.βɫəˈmen/ /pər.duˌɾab.bɫəˈmen/ /pər.ðuˌɾab.bɫəˈmen/ /pəɾ.ðuˌɾab.bɫəˈment/ adv
perdurably

perdurar /per.ðuˈɾa/ /peɾ.ðuˈɾa/ /peɾ.ðuˈɾaɾ/ /pər.duˈɾa/ v
endure

perdó /peɾˈðo/ /pərˈdo/ Interjection
sorry
Fórmula de cortesia per a demanar disculpes.

perdó /peɾˈðo/ /pərˈdo/ n masc
pardon forgiveness
Acció i efecte de perdonar.

peregrinar /pe.ɾe.ɣɾiˈna/ /pe.ɾe.ɣɾiˈnaɾ/ /pə.ɾə.ɣɾiˈna/ v
peregrinate
Anar d'un lloc a un altre per terres estranyes.
pilgrimage
Anar a visitar llocs sagrats.

peremptòriament adv
peremptorily

perennifoli /peˌɾen.niˈfɔ.ɫi/ /pəˌɾɛn.niˈfɔ.ɫi/ adj masc
evergreen

perepunyetes /ˌpe.ɾe.puˈɲe.tes/ /ˌpe.ɾə.puˈɲə.təs/ /ˌpe.ɾə.puˈɲɛ.təs/ adj
fussy

peresa /peˈɾe.za/ /pəˈɾə.zə/ /pəˈɾɛ.zə/ n fem
laziness
Mandra.

peresosament /pe.ɾeˌzo.zaˈmen/ /pe.ɾeˌzo.zaˈment/ /pə.ɾəˌzo.zəˈmen/ /pə.ɾəˌzo.zəˈment/ adv
lazily

perfeccionar /per.fek.si.oˈna/ /peɾ.fek.si.oˈna/ /peɾ.fek.si.oˈnaɾ/ /pər.fək.si.uˈna/ /pəɾ.fək.si.oˈna/ v
perfect

perfeccionisme /peɾ.fek.si.oˈniz.me/ /pər.fək.si.uˈniz.mə/ /pəɾ.fək.si.oˈniz.mə/ n masc
perfectionism

perfecció /peɾ.fek.siˈo/ /pər.fək.siˈo/ n fem
perfection

perfectament /perˌfɛk.taˈmen/ /peɾˌfɛk.taˈmen/ /peɾˌfɛk.taˈment/ /pərˌfek.təˈmen/ /pərˌfɛk.təˈmen/ /pəɾˌfɛk.təˈment/ adv
perfectly

perfecte /peɾˈfɛk.te/ /pərˈfek.tə/ /pəɾˈfɛk.tə/ adj masc
perfect
Sense cap defecte o mancança.

perfet /peɾˈfet/ /pərˈfet/ n masc
perfect

perfil /peɾˈfiɫ/ /pərˈfiɫ/ n masc
profile

perfil professional n masc
job performance requirements

perfilar /per.fiˈɫa/ /peɾ.fiˈɫa/ /peɾ.fiˈɫaɾ/ v
outline

perforar /per.foˈɾa/ /peɾ.foˈɾa/ /peɾ.foˈɾaɾ/ /pər.fuˈɾa/ /pəɾ.foˈɾa/ v
drill

perfum /peɾˈfum/ n masc
perfume

perfumar /per.fuˈma/ /peɾ.fuˈma/ /peɾ.fuˈmaɾ/ /pər.fuˈma/ v
perfume

perfusió /peɾ.fu.ziˈo/ /pər.fu.ziˈo/ n fem
perfusion

pergamí /pər.ɡəˈmi/ n masc
parchement parchment

pergelisòl /peɾ.d͡ʒe.ɫiˈsɔɫ/ /pər.ʒə.ɫiˈsɔɫ/ n masc
permafrost

pergirar /per.d͡ʒiˈɾa/ /peɾ.d͡ʒiˈɾa/ /peɾ.d͡ʒiˈɾaɾ/ /pər.ʒiˈɾa/ v
upset

periastre /pe.ɾiˈas.tɾe/ /pə.ɾiˈas.tɾə/ n masc
periastron

perible /peˈɾi.bɫe/ /peˈɾi.βɫe/ /peˈɾib.bɫe/ /pəˈɾi.βɫə/ /pəˈɾib.bɫə/ adj
perishable

pericardi /pe.ɾiˈkaɾ.ði/ /pə.ɾiˈkar.di/ n masc
pericardium

pericarditis /pe.ɾi.kaɾˈði.tis/ /pə.ɾi.kərˈdi.tis/ n fem
pericarditis

pericó /pe.ɾiˈko/ /pə.ɾiˈko/ n masc
St John's wort

peridural /pe.ɾi.ðuˈɾaɫ/ /pə.ɾi.ðuˈɾaɫ/ adj
peridural

perifrasar /pe.ɾi.fɾaˈza/ /pe.ɾi.fɾaˈzaɾ/ /pə.ɾi.fɾəˈza/ v
periphrase

perifràstic /pe.ɾiˈfɾas.tik/ /pə.ɾiˈfɾas.tik/ adj masc
periphrastic

perifèric /pe.ɾiˈfɛ.ɾik/ /pə.ɾiˈfɛ.ɾik/ adj masc
perpheral
Situat en la perifèria o a en els límits d'un territori.

perill /peˈɾiʎ/ n masc
danger

perillar /pa.ɾiˈʎaɾ/ /pe.ɾiˈʎa/ /pe.ɾiˈʎaɾ/ /pə.ɾiˈʎa/ /pə.ɾiˈʎa/ v
be in danger

perillosament /pe.ɾiˌʎo.zaˈmen/ /pe.ɾiˌʎo.zaˈment/ /pə.ɾiˌʎo.zəˈmen/ /pə.ɾiˌʎo.zəˈment/ adv
dangerously

perillós /pe.ɾiˈʎos/ /pə.ɾiˈʎos/ adj masc
dangerous

periodisme /pe.ɾi.oˈðiz.me/ /pə.ɾi.oˈðiz.mə/ /pə.ɾi.uˈðiz.mə/ n masc
journalism

periodista /pe.ɾi.oˈðis.ta/ /pe.ɾi.oˈðis.te/ /pə.ɾi.oˈðis.tə/ /pə.ɾi.uˈðis.tə/ n neut
journalist

perioditzar /pe.ɾi.o.ðiˈd͡za/ /pe.ɾi.o.ðiˈza/ /pe.ɾi.o.ðiˈzaɾ/ /pə.ɾi.o.ðiˈd͡za/ /pə.ɾi.u.ðiˈd͡za/ v
periodize

periodístic /pe.ɾi.oˈðis.tik/ /pə.ɾi.oˈðis.tik/ /pə.ɾi.uˈðis.tik/ adj masc
journalistic

periodísticament /pe.ɾi.oˌðis.ti.kaˈmen/ /pe.ɾi.oˌðis.ti.kaˈment/ /pə.ɾi.oˌðis.ti.kəˈment/ /pə.ɾi.uˌðis.ti.kəˈmen/ adv
journalistically

peripatètic /pe.ɾi.paˈtɛ.tik/ /pə.ɾi.pəˈtɛ.tik/ adj masc
Peripatetic

peripècia /pe.ɾiˈpɛ.si.a/ n fem
peripeteia

perit /peˈɾit/ /pəˈɾit/ n masc
expert

peritatge /pe.ɾiˈta.d͡ʒe/ /pə.ɾiˈta.d͡ʒə/ n masc
expert opinion

peritoneal /pe.ɾi.to.neˈaɫ/ /pə.ɾi.to.neˈaɫ/ /pə.ɾi.tu.neˈaɫ/ adj
peritoneal

periòdic /pe.ɾiˈɔ.ðik/ adj masc
periodic
Que és repeteix rítmicament, és a dir, cada (període).

periòdic /pe.ɾiˈɔ.ðik/ n masc
periodical
Publicació de gran abast amb noticies que genera nova edició de forma freqüent i periòdica (un diari cada dia, un setmanari cada setmana). La informació acostuma a ser de tipus generalista.

perjudicar /per.d͡ʒu.ðiˈka/ /peɾ.d͡ʒu.ðiˈka/ /peɾ.d͡ʒu.ðiˈkaɾ/ /pər.ʒu.ðiˈka/ v
pregiudicare

perjudici /peɾ.d͡ʒuˈði.si/ /pər.ʒuˈði.si/ n masc
harm

perjudicial /peɾ.d͡ʒu.ði.siˈaɫ/ /pər.ʒu.ði.siˈaɫ/ adj
detrimental

perjurar /per.d͡ʒuˈɾa/ /peɾ.d͡ʒuˈɾa/ /peɾ.d͡ʒuˈɾaɾ/ /pər.ʒuˈɾa/ v
perjure
Jurar fals, ser perjur.
swear
Jurar molt o per vici o per afegir força a un jurament.

perjuri /peɾˈd͡ʒu.ɾi/ /pərˈʒu.ɾi/ n masc
perjury

perla /ˈpɛr.ɫa/ /ˈpɛɾ.ɫa/ /ˈpɛɾ.ɫɛ/ n fem
pearl
Figura nacrada, normalment rodona o ovalada, creada accidentalment per alguns mol·luscos, especialment les creades per les ostres.
treasure
(figuradament) De gran qualitat, destacat en el seu gènere.

perlejar /per.ɫeˈʒa/ /peɾ.ɫeˈd͡ʒa/ /peɾ.ɫeˈd͡ʒaɾ/ /pər.ɫəˈʒa/ /pəɾ.ɫəˈd͡ʒa/ v
pearl

permagel /ˌper.maˈʒɛɫ/ /ˌper.məˈʒɛɫ/ /ˌpeɾ.maˈd͡ʒɛɫ/ n masc
permafrost

permanent /per.maˈnen/ /peɾ.maˈnen/ /peɾ.maˈnent/ /pər.məˈnen/ /pəɾ.məˈnent/ adj
permanent

permanentment /per.maˌnemˈmen/ /peɾ.maˌnemˈmen/ /peɾ.maˌnemˈment/ /pər.məˌnemˈmen/ /pəɾ.məˌnemˈment/ adv
permanently

permeabilitzar /per.me.a.βi.ɫiˈd͡za/ /peɾ.me.a.bi.ɫiˈzaɾ/ /peɾ.me.a.βi.ɫiˈza/ /pər.me.ə.βi.ɫiˈd͡za/ v
permeabilize

permeable /per.meˈab.bɫe/ /peɾ.meˈa.bɫe/ /peɾ.meˈa.βɫe/ /pər.meˈa.βɫə/ /pər.meˈab.bɫə/ /pəɾ.meˈab.bɫə/ adj
permeable

permetre /peɾˈme.tɾe/ /pərˈmɛ.tɾə/ /pəɾˈmə.tɾə/ v
allow permit

permissivitat /per.mi.si.βiˈtat/ /peɾ.mi.si.viˈtat/ /peɾ.mi.si.βiˈtat/ /pəɾ.mi.si.viˈtat/ n fem
permissiveness

permutació n fem
change of position

permutar /per.muˈta/ /peɾ.muˈta/ /peɾ.muˈtaɾ/ /pər.muˈta/ v
exchange
Intercanviar de lloc dues coses.

pern /ˈpɛrn/ n masc
bolt
Clau rodó i de gran cabota quasi rodona.
Clavilla de ferro.

pernejar /per.neˈʒa/ /peɾ.neˈd͡ʒa/ /peɾ.neˈd͡ʒaɾ/ /pər.nəˈʒa/ /pəɾ.nəˈd͡ʒa/ v
kick

pernil /pərˈniɫ/ n masc
ham
(aliments) Embotit format amb la carn del porc.

pernil dolç n masc
York ham

pernoctació n fem
overnight

pernoctar /per.nokˈta/ /peɾ.nokˈta/ /peɾ.nokˈtaɾ/ /pər.nukˈta/ /pəɾ.nokˈta/ v
stay the night

perol /peˈɾɔɫ/ /pəˈɾɔɫ/ n masc
pot

peroné /pe.ɾoˈne/ /pə.ɾoˈne/ /pə.ɾuˈne/ n masc
fibula

perorar /pe.ɾoˈɾa/ /pe.ɾoˈɾaɾ/ /pə.ɾoˈɾa/ /pə.ɾuˈɾa/ v
perorate
Fer un discurs llarg i inoportú.

peroxidar /pe.ɾok.siˈða/ /pe.ɾok.siˈðaɾ/ /pə.ɾok.siˈða/ /pə.ɾuk.siˈða/ v
peroxidize

perpendicular /peɾ.pen.di.kuˈɫaɾ/ /pər.pən.di.kuˈɫar/ /pəɾ.pən.di.kuˈɫa/ adj
perpendicular

perpetrar /per.peˈtɾa/ /peɾ.peˈtɾa/ /peɾ.peˈtɾaɾ/ /pər.pəˈtɾa/ v
perpetrate

perpetuar /per.pe.tuˈa/ /peɾ.pe.tuˈa/ /peɾ.pe.tuˈaɾ/ /pər.pə.tuˈa/ v
perpetuate

perpinyanès /peɾ.pi.ɲaˈnes/ /pər.pi.ɲəˈnɛs/ /pəɾ.pi.ɲəˈnəs/ adj masc
perpignanais
Relatiu o pertanyent a Perpinyà.

perpinyanès /peɾ.pi.ɲaˈnes/ /pər.pi.ɲəˈnɛs/ /pəɾ.pi.ɲəˈnəs/ n masc
Perpignanais
Persona que habita o és originària de Perpinyà.

perquirir /per.kiˈɾi/ /peɾ.kiˈɾi/ /peɾ.kiˈɾiɾ/ /pər.kiˈɾi/ v
investigate
Escorcollar, especialment per diligència judicial.

perquè /peɾˈke/ /pərˈkɛ/ /pəɾˈkə/ conjunction
because
Nexe causal.
in order that
Nexe final.

perruca /peˈru.ka/ /pəˈru.kə/ n fem
wig

persa /ˈpɛr.sa/ /ˈpɛr.sə/ /ˈpɛɾ.sa/ /ˈpɛɾ.sɛ/ adj
Persian
Originari, pertanyent o relatiu a Pèrsia.

persa /ˈpɛr.sa/ /ˈpɛr.sə/ /ˈpɛɾ.sa/ /ˈpɛɾ.sɛ/ n neut
Persian
Natural de Pèrsia.
(només singular) Idioma de Pèrsia.

persecució /peɾ.se.ku.siˈo/ /pər.sə.ku.siˈo/ n fem
persecution

perseguir /pal.siˈɣi/ /per.seˈɣi/ /peɾ.seˈɣi/ /peɾ.seˈɣiɾ/ /pər.səˈɣi/ /pəɾ.səˈɣi/ v
pursue
Seguir una persona, animal o objecte que s'està escapant amb intenció d'atrapar-lo.
Intentar aconseguir un objectiu a través del treball assidu.

perseverar /per.se.βeˈɾa/ /peɾ.se.veˈɾaɾ/ /peɾ.se.βeˈɾa/ /pər.sə.βəˈɾa/ /pəɾ.sə.vəˈɾa/ v
persevere

persiana /peɾ.siˈa.na/ /pər.siˈa.nə/ n fem
blind

persignar /per.siŋˈna/ /peɾ.siɡˈna/ /peɾ.siɡˈnaɾ/ /pər.siŋˈna/ v
cross oneself on forehead, lips, and heart

persistentment /per.sisˌtemˈmen/ /peɾ.sisˌtemˈmen/ /peɾ.sisˌtemˈment/ /pər.sisˌtemˈmen/ /pəɾ.sisˌtemˈment/ adv
persistently

persistir /pal.sisˈti/ /per.sisˈti/ /peɾ.sisˈti/ /peɾ.sisˈtiɾ/ /pər.sisˈti/ /pəɾ.sisˈti/ v
persist

persistència /peɾ.sisˈtɛn.si.a/ n fem
persistence

persona /peɾˈso.na/ n fem
person

persona jurídica n fem
legal person

personal /peɾ.soˈnaɫ/ /pər.suˈnaɫ/ adj
personal
Relatiu o pertanyent a la persona.

personal /peɾ.soˈnaɫ/ /pər.suˈnaɫ/ n masc
staff
Treballadors en un local, una empresa.

personalitat n fem
personality
Conjunt de trets que determinen la manera de ser de les persones.
character personality
Caracterització d'una persona.

personalització n fem
customization

personalitzar /per.so.na.ɫiˈd͡za/ /peɾ.so.na.ɫiˈza/ /peɾ.so.na.ɫiˈzaɾ/ /pər.su.nə.ɫiˈd͡za/ /pəɾ.so.nə.ɫiˈd͡za/ v
personalise personalize

personalment /per.soˌnaɫˈmen/ /peɾ.soˌnaɫˈmen/ /peɾ.soˌnaɫˈment/ /pər.suˌnaɫˈmen/ /pəɾ.soˌnaɫˈment/ adv
personally

personar-se /peɾ.soˈnaɾ.se/ /pər.su.nərˈsə/ /pəɾ.soˈnaɾ.sə/ v
appear

personatge /peɾ.soˈna.d͡ʒe/ /pər.suˈna.d͡ʒə/ /pəɾ.soˈna.d͡ʒə/ n masc
character
Persona ideada en una obra de ficció, còmics, literària, cinema, teatre, etc.

personatge jugador n masc
playable character

personatge no jugador n masc
non-player character

personificació /peɾ.so.ni.fi.ka.siˈo/ /pər.su.ni.fi.kə.siˈo/ /pəɾ.so.ni.fi.kə.siˈo/ n fem
personification

personificar /pal.su.ni.fiˈka/ /per.so.ni.fiˈka/ /peɾ.so.ni.fiˈka/ /peɾ.so.ni.fiˈkaɾ/ /pər.su.ni.fiˈka/ /pəɾ.so.ni.fiˈka/ v
personify

perspectiva de gènere n fem
gender perspective

perspirar /pers.piˈɾa/ /peɾs.piˈɾa/ /peɾs.piˈɾaɾ/ /pərs.piˈɾa/ v
perspire

persuadir /per.su.aˈði/ /peɾ.su.aˈði/ /peɾ.su.aˈðiɾ/ /pər.su.əˈði/ v
persuade

pertanyent /per.taˈɲen/ /peɾ.taˈɲen/ /peɾ.taˈɲent/ /pər.təˈɲen/ /pəɾ.təˈɲent/ adj
belonging

pertocar /per.toˈka/ /peɾ.toˈka/ /peɾ.toˈkaɾ/ /pər.tuˈka/ /pəɾ.toˈka/ v
fall
En un repartiment, tenir dret sobre la part assignada.

pertorbar /per.torˈβa/ /peɾ.toɾˈbaɾ/ /peɾ.toɾˈβa/ /pər.turˈba/ /pəɾ.toɾˈba/ v
disturb

pertot /peɾˈtot/ /pərˈtot/ adv
everywhere

pertànyer /perˈta.ɲe/ /peɾˈta.ɲe/ /peɾˈta.ɲeɾ/ /pərˈta.ɲə/ v
belong
Ésser alguna cosa propietat d'algú.
concern
Correspondre al càrrec o l'obligació d'algú.

peruà /pə.ɾuˈa/ adj masc
Peruvian
Relatiu o pertanyent al Perú o la seva llengua.

peruà /pə.ɾuˈa/ n masc
Peruvian
Persona que habita o és originària del Perú.

pervenir /per.βeˈni/ /peɾ.veˈniɾ/ /peɾ.βeˈni/ /pər.bəˈni/ /pəɾ.vəˈni/ v
reach

pervertir /per.βerˈti/ /peɾ.veɾˈtiɾ/ /peɾ.βeɾˈti/ /pər.bərˈti/ /pəɾ.vəɾˈti/ v
pervert

perviure /perˈβiw.ɾe/ /peɾˈviw.ɾe/ /peɾˈβiw.ɾe/ /pərˈbiw.ɾə/ /pəɾˈviw.ɾə/ v
survive

perxa /ˈpɛr.t͡ʃa/ /ˈpɛr.ʃə/ /ˈpɛɾ.t͡ʃa/ /ˈpɛɾ.t͡ʃɛ/ n fem
pole
Barra llarga i flexible que els atletes porten a la mà per donar-se impuls en saltar cap amunt.

perxejar /per.t͡ʃeˈʒa/ /peɾ.t͡ʃeˈd͡ʒa/ /peɾ.t͡ʃeˈd͡ʒaɾ/ /pər.ʃəˈʒa/ /pəɾ.ʃəˈd͡ʒa/ v
xxx

perxell /peɾˈt͡ʃeʎ/ /pərˈʃeʎ/ n masc
stake

perífrasi /peˈɾi.fɾa.zi/ /pəˈɾi.fɾə.zi/ n fem
periphrasis

perímetre /peˈɾi.me.tɾe/ /pəˈɾi.mə.tɾə/ n masc
perimeter

període /peˈɾi.o.ðe/ /pəˈɾi.o.ðə/ /pəˈɾi.u.ðə/ n masc
period term
Fracció de temps, especialment quan en aquest temps ha passat quelcom significatiu.

període d'adaptació n masc
practise period

període de 24 segons n masc
24-second period

període de servei n masc
inning

però /peˈɾɔ/ /ˈpɾɔ/ conjunction
but

pes /pəs/ /ˈpes/ /ˈpəs/ /ˈpɛs/ n masc
weight
(no comptable) Força amb què la Terra atreu un objecte; es mesura en newtons.
bat weight
(beisbol) Peça en forma de rosca acoblada al bat durant els exercicis d'escalfament, que s'utilitza per a fer-lo més pesant.

pesant /peˈzan/ /peˈzant/ /pəˈzan/ adj
heavy
De molt pes

pesar /peˈza/ /peˈzaɾ/ /pəˈza/ n masc
sorrow
Sentiment de disgust i penediment.

pesar /peˈza/ /peˈzaɾ/ /pəˈza/ v
weigh
(transitiu) Mesurar el pes.

pesar figues v
nod

pesarós /pe.zaˈɾos/ /pə.zəˈɾos/ adj masc
distressed

pesat /peˈzat/ /pəˈzat/ adj masc
heavy

pesca /ˈpejʃ.ka/ /ˈpes.ka/ /ˈpəs.kə/ /ˈpɛs.kə/ n fem
fishing

pescaclics /ˌpes.kaˈkɫiks/ /ˌpəs.kəˈkɫiks/ /ˌpɛs.kəˈkɫiks/ n masc
clickbait

pescador /pas.kaˈɾo/ /pejʃ.kaˈðoɾ/ /pes.kaˈðo/ /pes.kaˈðoɾ/ /pəs.kəˈðo/ /pəs.kəˈðo/ adj masc
fishing
Relatiu a la pesca.

pescador /pas.kaˈɾo/ /pejʃ.kaˈðoɾ/ /pes.kaˈðo/ /pes.kaˈðoɾ/ /pəs.kəˈðo/ /pəs.kəˈðo/ n masc
fishingman fisherman
Persona que pesca.

pescar /pejʃˈka/ /pesˈka/ /pesˈkaɾ/ /pəsˈka/ v
fish
Capturar peix o altres animals aquàtics amb un ormeig.
catch
Contreure una malaltia.
Atrapar, sorprendre algú quan no s’ho esperava.
land
Aconseguir hàbilment allò que es pretenia.

pessebre /peˈse.bɾe/ /pəˈse.βɾə/ n masc
Nativity Scene nativity scene

pesseta /peˈse.ta/ /pəˈsə.tə/ /pəˈsɛ.tə/ n fem
peseta
Moneda espanyola utilitzada abans de l'euro.

pessic /peˈsik/ /pəˈsik/ n masc
pinch
Premuda de la pell feta amb dos dits, especialment el polze i l’índex.
Senyal que es deixa en la pell quan es prem amb dos dits.
Quantitat petita que es pren amb la punta dels dits.

pessigar /pa.siˈɡa/ /pe.siˈɣa/ /pe.siˈɣaɾ/ /pə.siˈɣa/ /pə.siˈɣa/ v
pinch
Estrènyer la pell amb dos dits.
sting
Un animal petit, picar, mossegar, punxar.
nibble
Prendre una petita quantitat, una part, amb dos dits.

pessigollejar /pe.si.ɣo.ʎeˈd͡ʒa/ /pe.si.ɣo.ʎeˈd͡ʒaɾ/ /pe.si.ɣo.ʎeˈʒa/ /pə.si.ɣo.ʎəˈd͡ʒa/ /pə.si.ɣu.ʎəˈʒa/ v
tickle

pessigolles /pe.siˈɣɔ.ʎes/ /pə.siˈɣɔ.jəs/ /pə.siˈɣɔ.ʎəs/ n fem
tickling

pessimisme /pe.siˈmiz.me/ /pə.siˈmiz.mə/ n masc
pessimism

pessimista /pe.siˈmis.ta/ /pe.siˈmis.te/ /pə.siˈmis.tə/ adj
pessimistic
Que tot ho veu negativament, que no té gaire esperança.

pesta /ˈpes.tə/ /ˈpɛs.ta/ /ˈpɛs.tə/ /ˈpɛs.tɛ/ n fem
plague

pestanya /pesˈta.ɲa/ n fem
eyelash
Cadascun dels pèls que es troba a l'extrem de les parpelles i que ajuda a evitar l'arribada a l'ull d'elements intrusos.

pestanyejar /pes.ta.ɲeˈd͡ʒa/ /pes.ta.ɲeˈd͡ʒaɾ/ /pes.ta.ɲeˈʒa/ /pəs.tə.ɲəˈd͡ʒa/ /pəs.tə.ɲəˈʒa/ v
blink

pestell /pesˈteʎ/ /pəsˈteʎ/ n masc
bolt

pet /ˈpet/ /ˈpət/ /ˈpɛt/ n masc
fart
Ventositat expel·lida per l'anus.
booze
Borratxera, cec, bufa.

petanca /peˈtaŋ.ka/ /pəˈtaŋ.kə/ n fem
pétanque

petar /peˈta/ /peˈtaɾ/ /pəˈta/ v
explode
Causar una explosió, especialment parlant de focs artificials o artilleria.
bump
Sortir a gran velocitat, disparat, o ser impulsat amb violència, esclat i rapidesa.
burst
Trencar-se el recipient que conté alguna cosa i sortir el contingut de manera violenta.
crack
Fer soroll sec i no gaire fort, com de trencament o d'explosió esmorteïda.
fart
(pronominal) Expulsar gas per l'anus, resultat de la digestió.

petard /peˈtaɾt/ /pəˈtart/ n masc
firecracker
Petit explosiu, fet normalment de pólvora premsada i retinguda amb paper o cartró, pensat per a fer un soroll explosiu en algunes festes o celebracions.
torpedo
Petit explosiu de poca potència que s'agafa a un rail de la via perquè quan passi el tren per sobre es detoni i amb això doni un avís sonor d'emergència al maquinista.
petard
Explosiu de potencia limitada i que progressivament va anar reduint la mida fins a ser petit, destinat a destruir obstacles, en especial el que s'utilitzava antigament en accions militars, per exemple, per enderrocar una porta.

petejar /pa.taˈd͡ʒa/ /pe.teˈd͡ʒa/ /pe.teˈd͡ʒaɾ/ /pe.teˈʒa/ /pə.təˈd͡ʒa/ /pə.təˈʒa/ v
fart
Fer pets.

petge /ˈpe.d͡ʒe/ /ˈpe.d͡ʒə/ n masc
leg

peti qui peti adv
by any means

petició /pe.ti.siˈo/ /pə.ti.siˈo/ n fem
petition

petició d'interrupció n fem
request for interruption

petit /peˈtit/ adj masc
small little
De poca grandària, volum o alçada.
young
Jove, de poca edat.

petit grup n masc
small group

petit mal n masc
petit mal

petitesa /pe.tiˈte.za/ /pə.tiˈtə.zə/ /pə.tiˈtɛ.zə/ n fem
smallness

petjada /peˈd͡ʒa.ða/ /pəˈd͡ʒa.ðə/ n fem
footprint

petjar /peˈd͡ʒa/ /peˈd͡ʒaɾ/ /pəˈd͡ʒa/ v
tread

peto /ˈpe.to/ /ˈpe.tu/ /ˈpɛ.tu/ n masc
bib
(esports de pilota) Peça sense mànigues de l'equip d'un jugador que cobreix el tronc, utilitzada per a distingir-se dels jugadors de l'equip adversari.
wahoo
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Acanthocybium solandri)

petonejar /pe.to.neˈd͡ʒa/ /pe.to.neˈd͡ʒaɾ/ /pe.to.neˈʒa/ /pə.to.nəˈd͡ʒa/ /pə.tu.nəˈʒa/ v
kiss

petonet /pe.toˈnet/ /pə.toˈnət/ /pə.tuˈnɛt/ n masc
kissy

petricor /pe.tɾiˈkoɾ/ /pə.tɾiˈkor/ n masc
petrichor

petrificar /pe.tɾi.fiˈka/ /pe.tɾi.fiˈkaɾ/ /pə.tɾi.fiˈka/ v
petrify
Transformar alguna cosa en material petri o de la mateixa solidesa.
(pronominal) Evolucionar un material fins a ser pedra.
(figurat) Quedar algú fortament sobtat i sense reaccionar durant uns moments.

petroli /peˈtɾɔ.ɫi/ n masc
petroleum oil
Líquid viscós d'origen mineral altament combustible. Està compost per una barreja d'hidrocarburs. Dels seus derivats se'n fan principalment combustibles i materials sintètics, en especial plàstic.

petrolier /pe.tɾo.ɫiˈe/ /pe.tɾo.ɫiˈeɾ/ /pə.tɾo.ɫiˈe/ /pə.tɾu.ɫiˈe/ adj masc
oil
Relatiu al petroli.

petrolier /pe.tɾo.ɫiˈe/ /pe.tɾo.ɫiˈeɾ/ /pə.tɾo.ɫiˈe/ /pə.tɾu.ɫiˈe/ n masc
oil tanker
Vaixell de càrrega dissenyat per al transport de petroli o altres combustibles líquids.

petxina /peˈt͡ʃi.na/ /pəˈt͡ʃi.nə/ n fem
shell
La conquilla d'aquests mol·luscs.

petxina de pelegrí n fem
pilgrim's scallop

petó /peˈto/ n masc
kiss

peu n masc
foot
Part final de l'extremitat inferior, el suport de la cama.
kicker
(hoquei sobre herba) Cadascuna de les dues peces de l'equip d'un porter que s'utilitzen per a protegir-se els peus.

peu de pivot n masc
pivot foot
(basquetbol) Peu que un jugador en possessió de la pilota utilitza com a eix del moviment en l'execució d'un pivot.
(beisbol) Peu que un llançador ha de tenir en contacte amb la placa en l'execució d'un llançament.

peu del mànec n masc
butt

peu lliure n masc
free foot

peus /ˈpɛws/ n masc
kicking

peà /peˈa/ n masc
paean

peça /ˈpe.sa/ /ˈpe.sə/ n fem
piece

peó /peˈo/ n masc
pawn
(escacs) Cadascuna de les peces més menudes dels escacs (vuit per a cada jugador) i que sovint són considerades les de menys valor estratègic i que representen soldats d'infanteria.
footsoldier
(històric) Soldat d'infanteria que lluitava a peu.

peülla /peˈu.ʎa/ /pəˈu.ʎə/ n fem
hoof

pi n fem
pi
Setzena lletra de l'alfabet grec: π ‎(p) Π ‎(P).

pi n masc
pine pine tree
(botànica) Arbre de fulla perenne, generalment de tronc dret i elevat de la família de les pinàcies i del gènere Pinus.

pianista /pi.aˈnis.ta/ /pi.aˈnis.te/ /pi.əˈnis.tə/ n neut
pianist

piano /piˈa.no/ /piˈa.nu/ n masc
piano
Instrument cordòfon en què les cordes, paral·leles a la taula harmònica, són colpejades per martellets maniobrats per mitjà d'un teclat.

piano de cua n masc
grand piano

piano de maneta n masc
barrel organ

piano de taula n masc
square piano

piano electrònic n masc
electronic piano

piano girafa n masc
giraffe piano

piano vertical n masc
upright piano

pianola /pi.aˈnɔ.la/ /pi.əˈnɔ.ɫə/ n fem
pianola

pic /ˈpik/ n masc
dot
Punt que es fa amb la punta de la ploma o amb altre instrument semblant.
Cop que es dóna a la porta per trucar.
spot
Senyal o taca a manera de piga que tenen algunes coses.
sting
Forat que es fa amb instrument petit i de punxa, com l'agulla.
peak
Cim d'un puig o muntanya que termina en punta.
ball mark
(golf) Marca deixada per la bola en un camp de joc, especialment al green i al carrer, en caure-hi.

pica /ˈpi.ka/ /ˈpi.kə/ n fem
pike font
Llança llarga composta d'un bastó llarg amb un ferro petit i punxegut al capdamunt.
pica
(medicina) Al·lotriofàgia, perversió del gust consistent en el desig d'ingerir substàncies no comestibles.
font sink
Peça gran regularment de pedra, còncava i fonda, en la que cau o s'hi tira aigua per diferents usos o en la que raja aigua de les fonts.
font
aigüera
(jocs) Carta d’un dels quatre colls de la baralla francesa.
Pic, cim d'una muntanya.
spade font
(jocs, plural) Coll de la baralla de cartes francesa representat per la punta d’una llança (♠).

picabaralla /ˌpi.ka.baˈɾa.ʎa/ n fem
quarrel

picada /piˈka.ða/ /piˈka.ðə/ n fem
bite
Ferida produïda amb algun instrument de punxa, o per insectes o ocells amb el fibló o amb el bec.
mincemeat
Composició d'algunes coses aixafades al morter que es fa per amanir les viandes.

picant /piˈkan/ /piˈkant/ adj
hot
Acrimònia d'algunes coses que exciten el sentit del gust.
cutting
Que té certa acrimònia ofensiva, o per la forma de dir o pel significat de les paraules.

picapedrer /ˌpi.ka.peˈðɾe/ /ˌpi.ka.peˈðɾeɾ/ n masc
stonemason
Persona que té com a ofici treballar la pedra per a la construcció.

picaplets /ˌpi.kaˈpɫets/ /ˌpi.kəˈpɫets/ n neut
shark

picaporta /pi.kaˈpɔr.ta/ /pi.kaˈpɔɾ.ta/ /pi.kaˈpɔɾ.tɔ/ /pi.kəˈpɔr.tə/ n masc
doorknocker

picar /piˈka/ /piˈkaɾ/ v
bite
picar l'ullet, fer l'ullet, tancar-lo ràpidament com a signe de complicitat.
Mossegar el peix l'esquer posar en l'ham per pescar.
hit
Donar cops a alguna cosa amb pedra, bastó, martell o altre instrument.
hit prick piqued smart
picar la carn, trinxar-la
peck
Agafar els ocells alguna cosa amb el bec, prendre's el menjar.
smart
Coure, causar coïssor, tenir una sensació desagradable de picor, cremor o formigueig.
picar a algú, provocar
nibble
Menjar poc, menjar fora dels àpats.
piqued
(pronominal) Jactar-se d'alguna bona qualitat o habilitat, tenir-se per destre en algun art.

picard /piˈkart/ adj masc
Picardian
Relatiu o pertanyent a Picardia o a la seva parla.

picard /piˈkart/ n masc
Picardian
Persona que habita o és originària de Picardia.

picardia /pi.kaɾˈði.a/ /pi.kərˈdi.ə/ n fem
craftiness

picarola /pi.kaˈɾɔ.la/ /pi.kəˈɾɔ.ɫə/ n fem
handbell

picassià /pi.ka.siˈa/ /pi.kə.siˈa/ adj masc
Picassian
Corresponent o pertanyent a Picasso o a la seva obra.

picat /piˈkat/ n masc
diving
Resultat de picar.

picor /piˈko/ /piˈkoɾ/ n fem
itchiness

picotejar /pi.ko.teˈd͡ʒa/ /pi.ko.teˈd͡ʒaɾ/ /pi.ko.teˈʒa/ /pi.ko.təˈd͡ʒa/ /pi.ku.təˈʒa/ v
peak

pictograma /pik.toˈɣɾa.ma/ /pik.toˈɣɾa.mə/ /pik.tuˈɣɾa.mə/ n masc
pictograph

pido Interjection
pido

pidolar /pi.ðoˈɫa/ /pi.ðoˈɫaɾ/ /pi.ðuˈɫa/ v
beg

piemontès /pi.e.monˈtes/ /pi.ə.monˈtəs/ /pi.ə.munˈtɛs/ adj masc
Piedmontese
Relatiu o pertanyent a Piemont o a la seva parla.

piemontès /pi.e.monˈtes/ /pi.ə.monˈtəs/ /pi.ə.munˈtɛs/ n masc
Piedmontese
Persona que habita o és originària de Piemont.

pietat /pi.eˈtat/ /pi.əˈtat/ n fem
piety

piga /ˈpi.ɣa/ /ˈpi.ɣə/ n fem
freckle

pigment /piɡˈmen/ /piɡˈment/ n masc
pigment

pigmentar /piɡ.menˈta/ /piɡ.menˈtaɾ/ /piɡ.mənˈta/ v
pigment

pijama /piˈd͡ʒa.ma/ /piˈʒa.ma/ /piˈʒa.mə/ n masc
pyjamas

pila /ˈpi.ɫa/ n fem
battery pile
Bateria elèctrica.
pile
Amuntegament o gran quantitat de coses, animals o persones.

pilar /piˈɫa/ /piˈɫaɾ/ n neut
pillar
Element vertical de suport en una construcció.
head
(rugbi) Cadascun dels dos primeres línies situats als extrems de la primera línia.

pilar exterior n neut
loose head

pilar interior n neut
prop forward

pillar /piˈʎa/ /piˈʎaɾ/ v
pillage

pilot /piˈɫɔt/ n masc
peloton
El grup més nombrós de ciclistes en una competició, que pedalen a una mateixa velocitat.

pilot /piˈɫɔt/ n neut
pilot
Persona destinada a dirigir un vehicle, especialment quan és aquàtic o aeri, o de qualsevol tipus quan és de competició. En alguns vehicles amb més d'un tripulant (típicament vaixells), el pilot no és responsable del govern de la nau, només de mantenir la direcció indicada.

pilota /piˈɫɔ.ta/ /piˈɫɔ.tɔ/ n fem
ball
Cos esfèric o ovalat de diverses mides, pesos i materials segons els reglaments que generalment té una trajectòria llarga després d'un bot, a conseqüència de la seva elasticitat, utilitzat per a practicar diferents esports.

pilota a la línia n fem
line ball

pilota alta n fem
high ball

pilota amortida n fem
drop ball

pilota baixa n fem
low ball
(tennis) Pilota que descriu una trajectòria arran de xarxa en el transcurs d'una jugada.

pilota basca n fem
Basque pelote

pilota bona n fem
ball in

pilota col·locada n fem
well-placed ball

pilota curta n fem
short ball
(tennis, tennis de taula) Pilota que bota a la part del camp contrari més pròxima a la xarxa.

pilota de set n fem
set ball

pilota de trencament n fem
break point

pilota dintre n fem
ball in

pilota dolenta n fem
bad ball

pilota en joc n fem
ball in play

pilota fora n fem
ball out
(voleibol) Falta consistent a fer ultrapassar a la pilota els límits de la pista de joc o de l'espai de pas.
ball out foul ball
(beisbol) Pilota batuda que bota en terreny de fora o que passa més enllà de les línies de fora abans d'ultrapassar la primera o la tercera base, considerada no vàlida.

pilota llarga n fem
deep ball
(tennis, tennis de taula) Pilota que bota a la part del camp contrari més allunyada de la xarxa.

pilota lliure n fem
free ball

pilota malintencionada n fem
beanball

pilota morta n fem
dead ball
(futbol) Pilota aturada o quasi aturada en el transcurs d'un partit que pot ser recuperada per tots dos equips perquè no està en possessió de cap jugador.
dead
(pilota basca) Pilota que té una trajectòria curta després d'un bot, com a conseqüència d'haver estat molt utilitzada o de la naturalesa dels materials que la componen.

pilota pantalla n fem
screen ball

pilota passada n fem
passed ball

pilota retinguda n fem
held ball
(basquetbol) Situació de la pilota que no pot ser jugada com a conseqüència d'un desacord entre els àrbitres, d'un fora de banda conflictiu o d'una situació de lluita, en el transcurs d'un partit.
(voleibol) Falta consistent a retenir la pilota momentàniament amb les mans en el moment de fer el servei o de passar-la.

pilota tocada n fem
ball touched

pilota viva n fem
live ball
(basquetbol) Situació de la pilota en el moment de ser tocada per un jugador després d'un servei de banda o d'un salt entre dos o bé de ser agafada per a executar un tir lliure, en el transcurs d'un partit.

pilotar /pi.ɫoˈta/ /pi.ɫoˈtaɾ/ /pi.ɫuˈta/ v
pilot

piloteig /pi.ɫoˈtet͡ʃ/ /pi.ɫoˈtət͡ʃ/ /pi.ɫuˈtɛt͡ʃ/ n masc
exchange

pilotejar /pi.ɫo.teˈd͡ʒa/ /pi.ɫo.teˈd͡ʒaɾ/ /pi.ɫo.teˈʒa/ /pi.ɫo.təˈd͡ʒa/ /pi.ɫu.təˈʒa/ v
rally

piló /piˈɫo/ n masc
pylon

pinacle /piˈna.kɫe/ /piˈna.kɫə/ n masc
pinnacle

pinc /ˈpiŋ/ /ˈpiŋk/ /ˈpiŋk/ n masc
pink

pineda /piˈne.ða/ n fem
pinewood

pingüí n masc
penguin

pinnat /pinˈnat/ adj masc
pinnately

pinnípedes /pinˈni.pe.ðes/ /pinˈni.pə.ðəs/ n masc
pinnipeds

pinsà n masc
chaffinch

pinta /ˈpin.ta/ n fem
pint
comb
Estri per a posar en ordre els cabells, consistent en una làmina de material dur que té una filera de palets.

pintada /pinˈta.ða/ /pinˈta.ðə/ n fem
painting
Resultat d'haver pintat.
Guixada o inscripció gràfica (amb pintura, retolador o altre material de gran durabilitat) que hom realitza en parets, vehicles i mobiliari urbà, normalment no propis, per tal d'expressar alguna idea, protesta o simplement per deixar rastre de la seva presència.

pintallavis /ˌpin.taˈʎa.vis/ /ˌpin.taˈʎa.βis/ /ˌpin.təˈʎa.vis/ /ˌpin.təˈʎa.βis/ n masc
lipstick

pintar /pinˈta/ /pinˈtaɾ/ v
paint
Donar color a un dibuix.

pintor /pinˈto/ /pinˈto/ /pinˈtor/ /pinˈtoɾ/ n masc
painter

pintoresc /pin.toˈɾesk/ /pin.toˈɾəsk/ /pin.tuˈɾɛsk/ adj masc
pinturesque

pintura /pinˈtu.ɾa/ n fem
paint painting
Material que s'empra per a pintar, especialment quan és pastós o líquid o ho ha de ser en el moment de pintar.
picture
En art, obra gràfica creada amb pintura.
painting
Art que tracta sobre l'estudi i creació de les obres de l'accepció anterior.

pinya /ˈpi.ɲə/ n fem
pinecone
Estròbil de les coníferes, especialment el dels pins pinyoners.
Part de diverses plantes que recorden un estròbil.

pinya tropical n fem
pineapple

pinyin /ˈpin.jin/ n masc
Pinyin

pinyol /piˈɲɔɫ/ n masc
stone

pinyolet /pi.ɲoˈɫet/ /pi.ɲoˈɫət/ /pi.ɲuˈɫɛt/ n masc
middle gravel

pinyó n masc
pinion
Roda dentada utilitzada en diverses màquines i en especial en els vehicles per transferir el moviment de l'element propulsor (pedalada, motor, etc.) a la roda.

pinzell n masc
paintbrush brush

pinzellar /pin.zeˈʎa/ /pin.zeˈʎaɾ/ /pin.zəˈʎa/ v
brush

pinça /ˈpin.sa/ /ˈpin.sə/ n fem
tweezers
(normalment en plural) Instrument flexible de dues peces per a agafar o subjectar objectes petits.
pincers
Pota de certs artròpodes com a òrgan de pressió.

pinçar /pinˈsa/ /pinˈsaɾ/ v
tweeze

pipa /ˈpi.pa/ /ˈpi.pə/ n fem
pipe tobacco pipe
Instrument per a fumar compost per una cassoleta on es crema el tabac connectada per un costat de la seva base a un tub el final del qual és per on el fumador xucla el fum.

pipa /ˈpi.pa/ /ˈpi.pə/ n masc
pipa
Instrument cordòfon pinçat de la família dels llaüts, que fa uns 90 cm de llargada i uns 25 cm d'amplada, constituït per una caixa de ressonància de fusta en forma de pera i de fons bombat, amb la taula harmònica plana amb dues obertures acústiques, i amb un mànec curt amb claviller integrat a la caixa, amb trasts i de quatre a sis cordes separades de la caixa per un pont, que es toca recolzant-lo en posició vertical sobre la falda.

pipeline de renderització n masc
graphics pipeline

pipí /piˈpi/ n masc
pee

piquet /piˈket/ /piˈkɛt/ n masc
picket

piquiponada /pi.ki.poˈna.ða/ /pi.ki.poˈna.ðə/ /pi.ki.puˈna.ðə/ n fem
spoonerism

pira /ˈpi.ɾa/ /ˈpi.ɾə/ n fem
pyre

piragüisme /pi.ɾaˈɣwiz.me/ /pi.ɾəˈɣwiz.mə/ n masc
canoeing

piramidació /pi.ɾa.mi.ða.siˈo/ /pi.ɾə.mi.ðə.siˈo/ n masc
pyramiding

piranya /piˈɾa.ɲa/ /piˈɾa.ɲə/ n fem
piranha

pirata /piˈɾa.ta/ /piˈɾa.tə/ adj
pirate
Relatiu als pirates o la pirateria.

pirata /piˈɾa.ta/ /piˈɾa.tə/ n neut
pirate
Lladre que aborda vaixells per robar mercaderies.

piratejar /pi.ɾa.teˈd͡ʒa/ /pi.ɾa.teˈd͡ʒaɾ/ /pi.ɾa.teˈʒa/ /pi.ɾə.təˈd͡ʒa/ /pi.ɾə.təˈʒa/ v
pirate
Robar, saquejar o atacar com un pirata (del mar).
Fer còpies sense respectar els drets d'autor.

pirinenc /pi.ɾiˈneŋk/ /pi.ɾiˈnɛŋ/ adj
Pyrenean

pirogravar /pi.ɾo.ɣɾaˈvaɾ/ /pi.ɾo.ɣɾaˈβa/ /pi.ɾo.ɣɾəˈva/ /pi.ɾu.ɣɾəˈva/ /pi.ɾu.ɣɾəˈβa/ v
pyrograph

piromania /pi.ɾo.maˈni.a/ /pi.ɾu.məˈni.ə/ n fem
pyromania

pirotècnia /pi.ɾoˈtɛŋ.ni.a/ /pi.ɾoˈtɛŋ.ni.ə/ /pi.ɾoˈtɛɡ.ni.a/ /pi.ɾuˈtɛŋ.ni.ə/ n fem
pyrotechnics

piràmide /piˈɾa.mi.ðe/ /piˈɾa.mi.ðə/ n fem
pyramid

pirèxia /piˈɾɛk.si.a/ /piˈɾɛk.si.ə/ n fem
pyrexia

piròman /piˈɾɔ.man/ /piˈɾɔ.mən/ n masc
pyromaniac

pis n masc
floor
Planta superior d'un edifici.
flat
(col·loquial, comercial) Habitatge en un edifici amb diverses plantes.

pisa /ˈpi.za/ /ˈpi.zə/ n fem
earthenware
Ceràmica de pasta porosa recoberta d'un vernís vitrificat transparent o opac.

piscina /pisˈsi.nə/ /piˈsi.na/ n fem
swimming pool pool
Dipòsit d’aigua construït per a banyar-s’hi i practicar esports aquàtics.
simulation
(futbol) Acció d’un jugador que es deixa caure a terra per a simular una falta de l’adversari.

pispar /pisˈpa/ /pisˈpaɾ/ v
pinch

pissarra /piˈsa.ra/ /piˈsa.rə/ n fem
blackboard chalkboard
Placa de llicorella o superfície preparada per a escriure-hi amb un guix o retolador.

pista /ˈpis.ta/ /ˈpis.tə/ n fem
hint track
Indici indicador d'un camí a seguir en una investigació.
track
Cadascun dels solcs o espais en un disc d'enregistraments.

pista auxiliar n fem
secondary court

pista central n fem
center court

pista d'asfalt n fem
asphalt court

pista d'herba n fem
grass court

pista d'individuals n fem
singles court

pista de bowling n fem
lane

pista de ciment n fem
concrete court

pista de dobles n fem
doubles court

pista de fusta n fem
wooden court

pista de gel n fem
ice rink

pista de joc n fem
court

pista de terra batuda n fem
clay court

pista lenta n fem
slow court

pista ràpida n fem
fast court

pista sintètica n fem
synthetic court

pistola /pisˈtɔ.ɫa/ n fem
pistol

pisà /piˈza/ adj masc
Pisan
Relatiu o pertanyent a Pisa.

pisà /piˈza/ n masc
Pisan
Persona que habita o és originària de Pisa.

pit n masc
chest breast bosom
Tòrax humà.
chest bosom
Part exterior del tòrax humà.
breast chest bosom
Mamella, especialment de la dona.
courage
Figurativament, empenta o valentia per a realitzar alguna tasca difícil o perillosa.

pit-roig n masc
European Robin

pitança /piˈtan.sa/ /piˈtan.sə/ n fem
pittance

pitch n masc
pitch

pitch-and-putt n masc
pitch & putt

pitejar /pi.teˈd͡ʒa/ /pi.teˈd͡ʒaɾ/ /pi.teˈʒa/ /pi.təˈd͡ʒa/ /pi.təˈʒa/ v
chirp

pitet /piˈtet/ /piˈtət/ /piˈtɛt/ n masc
bib
Peça de roba lligada al coll que es posa a les criatures perquè no s'embrutin, especialment quan mengen.

pitjar /piˈd͡ʒa/ /piˈd͡ʒaɾ/ v
press

pitjor /piˈd͡ʒo/ /piˈd͡ʒoɾ/ /piˈd͡ʒoɾ/ adj
worse
De resultats insatisfactoris comparats amb d'altres.
worst
El més dolent comparat amb tots els del seu gènere.

pitof /piˈtɔf/ n masc
drunkard

pitxella /piˈt͡ʃe.ʎa/ /piˈt͡ʃe.ʎə/ n fem
jug

pitxer /piˈt͡ʃe/ /piˈt͡ʃeɾ/ n masc
pitcher
Gerro amb ansa per abocar begudes.

piu /ˈpiw/ n masc
pin
Petita peça cilíndrica que forma part d'un mecanisme giratori.

piu-piu /piwˈpiw/ Interjection
tweet

piulada /piwˈɫa.ða/ n masc
chirping
Manera de piular.

piuladissa /piw.ɫaˈði.sa/ /piw.ɫəˈði.sə/ n fem
cheeping

piular /piwˈɫa/ /piwˈɫaɾ/ v
cheep

piulet /piwˈɫet/ /piwˈɫət/ /piwˈɫɛt/ n masc
peep
Crit de pollet, d’ocell petit.

pivot /piˈvɔt/ /piˈvɔt/ /piˈβɔt/ n masc
hinge pin
Peça que fa de suport d'un eix al voltant del qual una altra peça pot fer moviment giratori.
pivot swing
(tennis de taula) Acció i efecte d'un jugador de fer un gir sobre si mateix per passar d'una posició de joc de revés a una posició de joc de dreta.

pivot /piˈvɔt/ /piˈvɔt/ /piˈβɔt/ n neut
centre
(basquetbol) Jugador generalment situat a prop de la zona de 3 segons, que en la fase d'atac s'encarrega de fer passades, pantalles i llançaments a cistella i d'agafar rebots.
center forward
(handbol) Jugador d'un sistema ofensiu 3-3 situat a la segona línia ofensiva més pròxima a la porteria, que s'encarrega principalment de fer bloquejos i lliscaments.

pivot alt n masc
high post

pivot baix n masc
low post

pivot mitjà n masc
middle post

pivotar /pi.voˈta/ /pi.voˈtaɾ/ /pi.vuˈta/ /pi.βoˈta/ /pi.βuˈta/ v
pivot

pixar /piˈʃa/ /piˈʃaɾ/ v
piss
(col·loquial) orinar

pixat /piˈʃat/ n masc
piss
(col·loquial, sovint en plural) orins

pixatinters /ˌpi.ʃa.tinˈtes/ /ˌpi.ʃa.tinˈteɾs/ /ˌpi.ʃə.tinˈtes/ n neut
hack
(ol·loquial, despectiu, humorístic) Persona que fa tasques rutinàries d'oficina o de periodisme.

pixelar /pik.seˈɫa/ /pik.seˈɫaɾ/ /pik.səˈɫa/ v
pixelate
Generar una imatge o transformar-la totalment o parcialment de manera que els píxels es facin perceptibles i redueixin el detall d'allò que haurien de mostrar.

pixota de llanguet n fem
pearl fish

pizza /ˈpi.d͡za/ /ˈpi.tsa/ n fem
pizza

pizzer /piˈd͡ze/ /piˈtseɾ/ n masc
pizzamaker

pió n masc
pion

pla adj masc
even flat
Llis, sense elevacions.
flat
(pilota, esports de raqueta) Dit del cop executat de manera que no s'imprimeix gairebé cap efecte a la pilota o el volant, que fa que surti projectat a gran velocitat.

pla adv
enough
Partícula amb valor afirmatiu emfàtic.
not at all
Partícula amb valor negatiu irònic.

pla n masc
plain
Zona geogràfica sense grans elevacions.
plan plane
Projecte, previsió, organització prèvia d'una actuació.

pla Dalton n masc
Dalton plan

pla Jena n masc
Jena plan

pla Winnetka n masc
Winnetka plan

pla d'estudis n masc
curriculum
Concreció del currículum vigent en un moment donat en forma d'ordenació general per cursos, etapes i cicles dels continguts, assignatures i activitats que han de desenvolupar-se.

pla de formació n masc
training plan

pla de treball n masc
work plan

pla educatiu individualitzat n masc
individual education plan

pla estratègic n masc
strategic plan

pla vertical de la xarxa n masc
vertical plane of the net

placa /ˈpɫa.ka/ /ˈpɫa.kə/ n masc
plate
Làmina rígida aplicada sobre una superfície.

placa del llançador n fem
pitcher's plate

placar /pɫaˈka/ /pɫaˈkaɾ/ /pɫəˈka/ v
tackle

placatge /pɫaˈka.d͡ʒe/ /pɫəˈka.d͡ʒə/ n masc
tackle

placatge perillós n masc
dangerous tackle

placenta /pɫaˈsen.ta/ /pɫəˈsen.tə/ n fem
placenta

placer /pɫaˈse/ /pɫaˈseɾ/ /pɫəˈse/ n masc
placer
(geologia) Sediment al·luvial amb partícules de minerals preciosos.

placidesa /pɫa.siˈðe.za/ /pɫə.siˈðə.zə/ /pɫə.siˈðɛ.zə/ n fem
placidity

plaent /pɫaˈen/ /pɫaˈent/ /pɫəˈen/ /pɫəˈent/ adj
pleasant

plaentment /pɫaˌemˈmen/ /pɫaˌemˈment/ /pɫəˌemˈmen/ /pɫəˌemˈment/ adv
pleasantly

plaer /pɫaˈe/ /pɫaˈeɾ/ /pɫəˈə/ /pɫəˈɛ/ n masc
pleasure
Satisfacció, gust, diversió, que resulta agradable als sentits.

plaga /ˈpɫa.ɣa/ /ˈpɫa.ɣə/ n fem
plague

plagi /ˈpɫa.d͡ʒi/ /ˈpɫa.ʒi/ n masc
plagiarism

plagiar /pɫa.d͡ʒiˈa/ /pɫa.d͡ʒiˈaɾ/ /pɫa.ʒiˈa/ v
plagiarize

plana /ˈpɫa.na/ /ˈpɫa.nə/ n fem
plain
Àrea de terreny extensa amb un relleu relativament pla i d'altitud escassa.
flounder
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Platichthys flesus)

plana abissal n fem
abyssal plain

planar /pɫaˈna/ /pɫaˈnaɾ/ /pɫəˈna/ v
soar
Un ocell, volar amb les ales esteses i quietes.
glide
Un avió, un planador, volar sense motor.

planejar /pɫa.neˈd͡ʒa/ /pɫa.neˈd͡ʒaɾ/ /pɫa.neˈʒa/ /pɫə.nəˈd͡ʒa/ /pɫə.nəˈʒa/ v
level
(transitiu) Treballar una superfície per fer-la plana.
plan
(transitiu) Fer plans, planificar.

planer /pɫaˈne/ /pɫaˈneɾ/ /pɫəˈne/ adj masc
plain
Expressat amb termes fàcilment comprensibles.

planeta /pɫaˈne.ta/ /pɫəˈnə.tə/ /pɫəˈnɛ.tə/ n masc
planet

planetari n masc
planetarium

planificació /pɫa.ni.fi.ka.siˈo/ /pɫə.ni.fi.kə.siˈo/ n fem
planning

planificació curricular n fem
curriculum planning

planificació educativa n fem
educational planning

planificar /pɫa.ni.fiˈka/ /pɫa.ni.fiˈkaɾ/ /pɫə.ni.fiˈka/ v
plan

planosòl /pɫa.noˈsɔɫ/ /pɫə.noˈsɔɫ/ /pɫə.nuˈsɔɫ/ n masc
planosol

planta n fem
plant
Vegetal herbaci.
floor
Pis o nivell d'una construcció.

planta del peu n fem
sole

plantada de bitlles n fem
setup

plantador n masc
pinsetter

plantar /pɫanˈta/ /pɫanˈtaɾ/ /pɫənˈta/ /pɫənˈtar/ v
plant
Ficar una planta o esqueix amb les arrels dins de terra fèrtil.
stand up
(col·loquial) Deixar, abandonar.

plantar les bitlles v
set up pins

plantatge /pɫanˈta.d͡ʒe/ /pɫənˈta.d͡ʒə/ n masc
plantain

plantejament /pɫan.te.d͡ʒaˈmen/ /pɫan.te.d͡ʒaˈment/ /pɫan.te.ʒaˈmen/ /pɫən.tə.ʒəˈmen/ /pɫən.tə.ʒəˈment/ n masc
approach

plantejar /pɫan.teˈd͡ʒa/ /pɫan.teˈd͡ʒaɾ/ /pɫan.teˈʒa/ /pɫən.təˈd͡ʒa/ /pɫən.təˈʒa/ v
pose

planter /pɫanˈte/ /pɫanˈteɾ/ n masc
seedbed
Lloc on es crien plantes.
nursery
Lloc de formació professional.

plantificar /pɫan.ti.fiˈka/ /pɫan.ti.fiˈkaɾ/ /pɫən.ti.fiˈka/ v
stand up

plantilla /pɫanˈti.ʎa/ /pɫənˈti.ʎə/ n fem
pool of players
(esports de pilota) Conjunt de jugadors que integren un equip.
sole plate
(hoquei sobre patins) Làmina de metall o plàstic d'un patí de rodes sense bota incorporada, sobre la qual es colla la bota de l'esportista.

planxa /ˈpɫaɲ.t͡ʃa/ /ˈpɫaɲ.ʃə/ n fem
clothes iron iron
Estri que acumula i comunica calor, utilitzat per allisar arrugues de la roba de vestir.
dive
(voleibol) Acció defensiva consistent a llançar-se a terra cap endavant per colpejar la pilota amb una mà o amb totes dues abans que toqui a terra, esmorteint la topada amb els braços.
backboard
(hoquei sobre herba) Làmina metàl·lica de 3,66 m de llargada i 0,46 m d'amplada posada dreta al fons d'una porteria, que serveix per a determinar la validesa d'un gol de penal.

planxa de neu n fem
snowboard

planxa lateral n fem
sideboard

planxar /pɫaɲˈt͡ʃa/ /pɫaɲˈt͡ʃaɾ/ /pɫəɲˈʃa/ v
iron

planxeta /pɫaɲˈt͡ʃe.ta/ /pɫəɲˈʃə.tə/ /pɫəɲˈʃɛ.tə/ n fem
corkwing
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Symphodus roissali)

plany /ˈpɫaɲ/ n masc
plaint

plançó /pɫanˈso/ /pɫənˈso/ n masc
offshoot

plaqueta /pɫaˈke.ta/ /pɫəˈkə.tə/ /pɫəˈkɛ.tə/ n fem
platelet

plasmar /pɫazˈma/ /pɫazˈmaɾ/ /pɫəzˈma/ v
mould
Donar una forma determinada a quelcom, en particular a una massa o matèria tova o mal·leable.
represent
Donar forma a una cosa abstracta.

plastificar /pɫas.ti.fiˈka/ /pɫas.ti.fiˈkaɾ/ /pɫəs.ti.fiˈka/ v
plasticize

plastilina /pɫas.tiˈɫi.na/ /pɫəs.tiˈɫi.nə/ n fem
plasticine

plastró /pɫasˈtɾo/ /pɫəsˈtɾo/ n masc
corslet
Peça de l'armadura que protegia el davant del pit.
plastron
Zona ventral de la closca d'un queloni.

plat n masc
plate dish
Recipient emprat per sostenir-hi la vianda mentre es menja. Quan conté sólids sol ser de mida més o menys plana i quan sosté líquids còncava.
plate course
Per metonímia, qualsevol àpat cuinat.

plat combinat n masc
set main course

plat suspès n masc
suspended cymbal

plata /ˈpɫa.tə/ n fem
platter
Plat gran, sovint de forma ovalada, per a servir el menjar a taula.

plataforma /pɫa.taˈfoɾ.ma/ /pɫə.təˈfɔr.mə/ n fem
platform
Superfície plana, horitzontal i elevada.
(figuradament) Element que serveix per a manifestar unes idees, un programa.

plataforma continental n fem
continental shelf

plataforma de joc n fem
game platform

platanístids /pɫa.taˈnis.tits/ /pɫə.təˈnis.tits/ n masc
Platanistidae

platerets /pɫa.teˈɾets/ /pɫə.təˈɾəts/ /pɫə.təˈɾɛts/ n masc
cymbals

platirí /pɫa.tiˈri/ /pɫə.tiˈri/ n masc
platyrrhine

platja /ˈpɫa.d͡ʒa/ /ˈpɫa.ʒə/ n fem
beach strand

platxeriós /pɫa.t͡ʃe.ɾiˈos/ /pɫə.t͡ʃə.ɾiˈos/ adj masc
reveller

platí /pɫəˈti/ n masc
platinum

platònic /pɫaˈtɔ.nik/ /pɫəˈtɔ.nik/ adj masc
platonic

plató /plaˈto/ /pɫəˈto/ n masc
stage

plaure /ˈplaw.ɾe/ /ˈplaw.ɾə/ v
please

plausiblement /pɫawˌzi.bɫeˈment/ /pɫawˌzi.βɫeˈmen/ /pɫawˌzib.bɫeˈmen/ /pɫəwˌzi.βɫəˈmen/ /pɫəwˌzib.bɫəˈmen/ /pɫəwˌzib.bɫəˈment/ adv
plausibly

play-action n masc
play action

play-off /ˌpɫejˈɔff/ /ˌpɫɛjˈɔff/ n masc
play-off

plaça /ˈpɫa.sə/ n fem
place square

plaça escolar n fem
school place

plaçar /pɫaˈsa/ /pɫaˈsaɾ/ /pɫəˈsa/ v
place

ple /ˈpɫe/ /ˈpɫə/ /ˈpɫɛ/ adj masc
full complete
Que està farcit fins a estar complet.

ple /ˈpɫe/ /ˈpɫə/ /ˈpɫɛ/ n masc
strike
(bowling) Resultat màxim, consistent a tombar totes les bitlles amb el primer llançament d'un quadre.

plec /ˈpɫek/ /ˈpɫək/ /ˈpɫɛk/ n masc
ply
Part doblegada d'un paper.
sheet
Documents que van junts en un acte administratiu o judicial perquè tenen relació amb una mateixa part del procediment.

pledejar /pɫe.ðeˈd͡ʒa/ /pɫe.ðeˈd͡ʒaɾ/ /pɫe.ðeˈʒa/ /pɫə.ðəˈd͡ʒa/ /pɫə.ðəˈʒa/ v
plead

plegar /pɫeˈɣa/ /pɫeˈɣaɾ/ /pɫəˈɣa/ v
fold
Doblegar, especialment la roba o el paper.
knock off
Acabar l'horari laboral, interrompre una feina, una tasca, per seguir més endavant.
quit
Cessar un negoci, una relació laboral.
pick up
Aplegar, collir de terra.

plenamar /ˌpɫe.naˈmaɾ/ /ˌpɫə.nəˈmaɾ/ /ˌpɫɛ.nəˈmar/ n fem
tide

plepa n neut
nuisance

plet n masc
lawsuit

pleta /ˈpɫe.ta/ /ˈpɫə.tə/ /ˈpɫɛ.tə/ n masc
fold

pleura /ˈpɫɛw.ɾa/ /ˈpɫɛw.ɾə/ /ˈpɫɛw.ɾɛ/ n fem
pleura

pleural /pɫewˈɾaɫ/ /pɫəwˈɾaɫ/ adj
pleural

plexímetre /pɫekˈsi.me.tɾe/ /pɫəkˈsi.mə.tɾə/ n masc
pleximeter

plis /ˈpɫis/ n masc
plis

plom n masc
lead

ploma /ˈpɫo.ma/ n fem
feather pen
Estructura de ceratines de la pell dels ocells.
quill
Artefacte per a escriure, que té un plomí.

plomall /pɫoˈmaʎ/ /pɫuˈmaj/ /pɫuˈmaʎ/ n masc
feather duster
Plomes d'au lligades a un bastó, que es fan servir per torcar la pols que es diposita sobre objectes delicats.
feather crown
(bàdminton) Element allargat d'un volant de plomes naturals constituït per un conjunt de setze plomes naturals de 64 a 70 mm de llargada i amb la punta arrodonida, que van fixades l'una al costat de l'altra.

plomar /pɫoˈma/ /pɫoˈmaɾ/ /pɫuˈma/ v
pluck
(transitiu) Llevar les plomes a una au.
weigh down
Afegir plom.
skin
(transitiu) Deixar sense diners a algú, especialment en apostes.
seal
Assegurar la integritat d'una cosa amb un segell de plom.
fledge
(intransitiu) Una au, treure ploma.

plor /ˈpɫo/ /ˈpɫu/ /ˈpɫɔ/ /ˈpɫɔɾ/ /ˈpɫɔɾ/ n masc
cry

ploradissa /pɫo.ɾaˈði.sa/ /pɫo.ɾəˈði.sə/ /pɫu.ɾəˈði.sə/ n fem
weep

ploramiques /ˌpɫɔ.ɾaˈmi.kes/ /ˌpɫɔ.ɾəˈmi.kəs/ n neut
crybaby

ploraner /pɫo.ɾaˈne/ /pɫo.ɾaˈneɾ/ /pɫo.ɾəˈne/ /pɫu.ɾəˈne/ adj masc
crybaby
Dit de la persona que plora sovint o per minúcies.

plorar /pɫoˈɾa/ /pɫoˈɾaɾ/ /pɫuˈɾa/ v
cry weep

ploricó /pɫo.ɾiˈko/ /pɫu.ɾiˈko/ n masc
whimpering
Plor fingit.
wow
(àudio) Freqüència molt baixa introduïda en l’enregistrament per variacions de velocitat.

plorinyar /pɫo.ɾiˈɲa/ /pɫo.ɾiˈɲaɾ/ /pɫu.ɾiˈɲa/ v
whimper

ploure /ˈpɫɔw.ɾe/ /ˈpɫɔw.ɾə/ /ˈpɾɔw.ɾa/ /ˈpʎow.ɾe/ v
rain
Precipitar en forma d'aigua, caure líquid des dels núvols

ploure a bots i barrals /ˌpɫɔw.ɾe.aˌbot.si.baˈraɫs/ idiom
rain cats and dogs

pluja /ˈpɫu.d͡ʒa/ /ˈpɫu.ʒa/ n fem
rain

pluja d'idees n fem
brainstorming

plum-cake /ˌpɫumˈkejk/ /ˌpɫumˈkɛjk/ n masc
plum cake

plural adj
plural
Que denota més d’un.

plural n masc
plural
Forma de la categoria gramatical de nombre que denota més d’una entitat.

pluralitzar /pɫu.ɾa.ɫiˈd͡za/ /pɫu.ɾa.ɫiˈza/ /pɫu.ɾa.ɫiˈzaɾ/ /pɫu.ɾə.ɫiˈd͡za/ v
pluralize

pluricel·lular /pɫu.ɾi.se.ɫuˈɫaɾ/ /pɫu.ɾi.seɫ.ɫuˈɫaɾ/ /pɫu.ɾi.sə.ɫuˈɫar/ /pɫu.ɾi.səɫ.ɫuˈɫar/ /pɫu.ɾi.səɫ.ɫuˈɫaɾ/ adj
pluricellular

pluridisciplinari /pɫu.ɾi.ði.si.pɫiˈna.ɾi/ /pɫu.ɾi.ðis.si.pɫiˈna.ɾi/ adj masc
multidisciplinary

pluridisciplinarietat n fem
multidisciplinarity

plus n masc
extra

plusquamperfet /pɫus.kwam.peɾˈfet/ /pɫus.kwəm.pərˈfet/ n masc
pluperfect tense

plutoni n masc
plutonium

plàcid /ˈpɫa.sit/ adj masc
calm

plànol /ˈpɫa.noɫ/ /ˈpɫa.nuɫ/ n masc
map

plànyer /ˈpɫa.ɲe/ /ˈpɫa.ɲeɾ/ /ˈpɫa.ɲə/ v
cry
Plorar, lamentar-se.

plàstic n masc
plastic
Material sòlid, orgànic i polimèric d'alta massa molecular. Es caracteritzen per les seves bones propietats d'elasticitat i flexibilitat i sovint també de transparència, cosa que provoca un consum massiu. El seu origen és sintètic o semisintètic i majoritàriament deriva del petroli.

plàtan /ˈpɫa.tən/ n masc
planetree plane

pneumococ /new.moˈkɔk/ /nəw.moˈkɔk/ /nəw.muˈkɔk/ n masc
pneumococcus

pneumologia /new.mo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /new.mo.ɫoˈʒi.a/ /nəw.mo.ɫoˈʒi.ə/ /nəw.mu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
pneumology

pneumàtic /newˈma.tik/ /nəwˈma.tik/ n masc
tyre

pneumònia /newˈmɔ.ni.a/ /nəwˈmɔ.ni.ə/ n fem
pneumonia
Pulmonia

poal /poˈaɫ/ /puˈaɫ/ n masc
jug
(septentrional, tarragoní) càntir

població /po.bɫa.siˈo/ /po.βɫa.siˈo/ /pob.bɫa.siˈo/ /pob.bɫə.siˈo/ /pu.βɫə.siˈo/ /pub.bɫə.siˈo/ n fem
population
Conjunt de gent residint a una zona.
(estadística) Conjunt de tots els individus o casos amb determinades característiques comunes, a partir dels quals es pot extreure una mostra, que s'utilitzen com a base en una operació estadística o en una recerca.
city
Lloc poblat.

població escolar n fem
school population

poblament /po.bɫaˈment/ /po.βɫaˈmen/ /pob.bɫaˈmen/ /pob.bɫəˈment/ /pu.βɫəˈmen/ /pub.bɫəˈmen/ n masc
population

poblar /pobˈbɫa/ /poˈβɫa/ /pubˈbɫa/ /puˈβɫa/ v
populate

poblat /pobˈbɫat/ /poˈβɫat/ /pubˈbɫat/ /puˈβɫat/ n fem
village

poble /ˈpɔ.βɫe/ /ˈpɔ.βɫə/ /ˈpɔb.bɫe/ /ˈpɔb.bɫə/ n masc
people folk
Conjunt de persones amb vincles socials, polítics, ètnics, religiosos, històrics.
town village
(castellanisme) Població amb pocs habitants, menor que una ciutat o vila.

pobrament /ˌpɔ.bɾaˈment/ /ˌpɔ.bɾəˈmen/ /ˌpɔ.bɾəˈment/ /ˌpɔ.βɾaˈmen/ /ˌpɔ.βɾəˈmen/ adv
poorly

pobre /ˈpɔ.bɾe/ /ˈpɔ.bɾə/ /ˈpɾɔ.ba/ adj masc
poor
Que no té recursos per viure o són insuficients.

pobresa /poˈbɾe.za/ /poˈbɾə.zə/ /puˈbɾɛ.zə/ /puˈβɾɛ.zə/ n fem
poverty
Manca de diners o recursos.

pobresa energètica n fem
fuel poverty

pobresa menstrual n fem
period poverty

pobresa residencial n fem
shelter poverty

poc adj masc
little
En quantitat escassa.

poc adv
little
De manera escassa.

poca-solta /ˌpɔ.kaˈsɔɫ.ta/ /ˌpɔ.kaˈsɔɫ.tɔ/ /ˌpɔ.kəˈsɔɫ.tə/ adj
scatterbrained

poció /po.siˈo/ /pu.siˈo/ n fem
potion

podar /poˈða/ /poˈðaɾ/ /puˈða/ /puˈɾa/ v
prune

podeci /poˈðɛ.si/ /puˈðɛ.si/ n masc
podetium

poder /poˈðe/ /poˈðeɾ/ /poˈðə/ /puˈðe/ /puˈðɛ/ /puˈðɛr/ n masc
power
Capacitat per fer alguna cosa.

poder /poˈðe/ /poˈðeɾ/ /poˈðə/ /puˈðe/ /puˈðɛ/ /puˈðɛr/ v
can be able
Tenir la facultat o potència per fer alguna cosa, ser capaç de fer-la.
may
Tenir domini, autoritat.
Ser possible o contingent que succeeixi alguna cosa.

poderós /po.ðeˈɾos/ /po.ðəˈɾos/ /pu.ðəˈɾos/ adj masc
powerful

podi /ˈpo.ði/ /ˈpɔ.ði/ n masc
podium

podrir /poˈðɾi/ /poˈðɾiɾ/ /puˈðɾi/ v
rot

podòleg /poˈðɔ.lek/ /puˈðɔ.ɫək/ n masc
chiropodist

poema /poˈe.ma/ /puˈɛ.mə/ n masc
poem

poesia /po.eˈzi.a/ /po.əˈzi.ə/ /pu.əˈzi.ə/ n fem
poetry

poeta /poˈe.ta/ /poˈə.tə/ /puˈɛ.tə/ n neut
poet

pogrom /poˈɣɾom/ /puˈɣɾom/ n masc
pogrom

pol /ˈpɔɫ/ n masc
pole

polaina /poˈɫaj.na/ /poˈɫaj.nə/ /puˈɫaj.nə/ n fem
gaiter
Peça de roba o cuir que se sobreposa parcialment a un calçat baix i el completa cap amunt per formar-ne la canya com si fos una bota.

polar /poˈɫa/ /poˈɫaɾ/ /puˈɫa/ /puˈɫar/ adj
polar
Relatiu o pertanyent a un pol o als pols.

polaritzar /po.ɫa.ɾiˈd͡za/ /po.ɫa.ɾiˈza/ /po.ɫa.ɾiˈzaɾ/ /po.ɫə.ɾiˈd͡za/ /pu.ɫə.ɾiˈd͡za/ v
polarise

polca /ˈpoɫ.ka/ /ˈpoɫ.kə/ n fem
polka

poliamor /ˌpɔ.ɫi.aˈmoɾ/ /ˌpɔ.ɫi.əˈmor/ n masc
polyamory

policia /po.ɫiˈsi.a/ /po.ɫiˈsi.ə/ /pu.ɫiˈsi.ə/ n fem
police cop
Cos de seguretat civil.

policia /po.ɫiˈsi.a/ /po.ɫiˈsi.ə/ /pu.ɫiˈsi.ə/ n neut
policeman
Membre del cos de seguretat civil.

policíac /po.ɫiˈsi.ak/ /po.ɫiˈsi.ək/ /pu.ɫiˈsi.ək/ adj masc
crime

poliedre /po.ɫiˈe.ðɾe/ /po.ɫiˈɛ.ðɾə/ /pu.ɫiˈɛ.ðɾə/ n masc
polyhedron

polifonia /po.ɫi.foˈni.a/ /po.ɫi.foˈni.ə/ /pu.ɫi.fuˈni.ə/ n fem
polyphony

poliglot /po.ɫiˈɣɫɔt/ /pu.ɫiˈɣɫɔt/ adj masc
polyglot

polimorfisme /po.ɫi.moɾˈfiz.me/ /po.ɫi.moɾˈfiz.mə/ /pu.ɫi.murˈfiz.mə/ n masc
polymorphism
Multiplicitat de possibles estats per a una determinada propietat; qualitat de polimòrfic.

polinesi /po.ɫiˈnɛ.zi/ /pu.ɫiˈnɛ.zi/ adj masc
Polynesian
Originari, pertanyent o relatiu a la Polinèsia, als seus habitant o a la seva llengua.

polinesi /po.ɫiˈnɛ.zi/ /pu.ɫiˈnɛ.zi/ n masc
Polynesian
Natural de la Polinèsia (part d'Oceania).
Persona d’un poble establert a la Polinèsia i estès per Oceania, que tenen trets comuns en la fisonomia i la cultura.
(només singular) Conjunt de llengües pròpies de la Polinèsia, del grup austronèsic.

polir /poˈɫi/ /poˈɫiɾ/ /puˈɫi/ v
polish
Fregar amb un drap fins a aconseguir brillantor.
Donar a quelcom un aspecte net i endreçat.
Passar una llima i rebaixar un material fins que quedi llis.
deck
Guarnir amb coses belles.

polirize /po.ɫiˈri.ze/ /po.ɫiˈri.zə/ /pu.ɫiˈri.zə/ adj masc
polyrhizal

polissó /po.ɫiˈso/ /pu.ɫiˈso/ n masc
free rider

polisèmia /po.ɫiˈsɛ.mi.a/ /po.ɫiˈsɛ.mi.ə/ /pu.ɫiˈsɛ.mi.ə/ n fem
polysemy

polit /poˈɫit/ /puˈɫit/ adj masc
neat
Que llueix el seu millor aspecte: net, ben vestit, ben endreçat.

politeisme /po.ɫi.teˈiz.me/ /po.ɫi.təˈiz.mə/ /pu.ɫi.təˈiz.mə/ n masc
polytheism

politeista /po.ɫi.teˈis.ta/ /po.ɫi.teˈis.te/ /po.ɫi.təˈis.tə/ /pu.ɫi.təˈis.tə/ adj
polytheistic

polititzar /po.ɫi.tiˈd͡za/ /po.ɫi.tiˈza/ /po.ɫi.tiˈzaɾ/ /pu.ɫi.tiˈd͡za/ v
politicize

politja /poˈɫi.d͡ʒa/ /poˈɫi.d͡ʒə/ /puˈɫi.d͡ʒə/ n fem
pulley

polièdric /po.ɫiˈɛ.ðɾik/ /pu.ɫiˈɛ.ðɾik/ adj masc
polyhedral
(geometria) Corresponent o pertanyent a un poliedre.

poll /ˈpoj/ /ˈpoʎ/ /ˈpoʎ/ /ˈpuʎ/ n masc
louse
Insecte paràsit que s'alimenta de la sang de persones i viu agafat als pèls.

polla /ˈpo.ʎa/ /ˈpo.ʎə/ n fem
pullet
Gallina jove.

polla díndia n fem
turkey-hen

pollancre /poˈʎaŋ.kɾe/ /poˈʎaŋ.kɾə/ /puˈʎaŋ.kɾə/ n masc
poplar

pollastre /poˈʎas.tɾə/ /puˈʎas.tɾə/ n masc
chicken

polleguera /po.ʎeˈɣe.ɾa/ /po.ʎəˈɣe.ɾə/ /pu.ʎəˈɣe.ɾə/ n fem
pivot
Eix sobre del qual descansa i es mouen les portes.

pollet /poˈʎet/ /poˈʎət/ /puˈʎɛt/ n masc
chick

pollinar /po.ʎiˈna/ /po.ʎiˈnaɾ/ /pu.ʎiˈna/ v
foal

pollós /poˈʎos/ /puˈjos/ /puˈʎos/ adj masc
lousy

polo /ˈpo.ɫo/ /ˈpo.ɫu/ n masc
ice lolly
Esport que es juga a cavall, consistent a fer passar una pilota sota un petit arc de metall, impulsada pel cop d'una maça.
Samarreta o jersei de punt i coll camiser.
Tros de gel amb gust de fruita, incrustat en un bastonet.

poloni /poˈɫɔ.ni/ /puˈɫɔ.ni/ n masc
polonium

polonès /po.ɫoˈnəs/ /pu.ɫuˈnɛs/ adj masc
Polish
Relatiu a Polònia, als seus habitants o a la seva llengua.

polonès /po.ɫoˈnəs/ /pu.ɫuˈnɛs/ n masc
Polish
Habitant de Polònia.
(masculí singular) Llengua parlada a Polònia.

pols n fem
dust
Partícules fines i seques alçades pel vent, normalment de terra i altres materials diminuts.

pols n masc
pulse
Impuls amb què el cor envia la sang per tot l'organisme.

polsador /poɫ.saˈðo/ /poɫ.saˈðoɾ/ /poɫ.səˈðo/ /puɫ.səˈðo/ adj masc
push-button
Que polsa.

polsador /poɫ.saˈðo/ /poɫ.saˈðoɾ/ /poɫ.səˈðo/ /puɫ.səˈðo/ n masc
push-button
Dispositiu amb un botó que obre o tanca un circuit.

polseguera /poɫ.seˈɣe.ɾa/ /poɫ.səˈɣe.ɾə/ /puɫ.səˈɣe.ɾə/ n fem
dustcloud

polsina /poɫˈsi.na/ /poɫˈsi.nə/ /puɫˈsi.nə/ n fem
dust

poltre n masc
foal
Cavall jove.
rack
Aparell per subjectar les bèsties que cal ferrar les potes.
Aparell que es feia servir antigament per subjectar una persona mentre rebia càstig corporal.

poltró /poɫˈtɾo/ /puɫˈtɾo/ adj masc
shiftless

polze /ˈpoɫ.ze/ n masc
thumb

pol·len /ˈpɔ.ɫen/ /ˈpɔ.ɫən/ /ˈpɔɫ.ɫen/ /ˈpɔɫ.ɫən/ n masc
pollen

polèmic /poˈɫɛ.mik/ /puˈɫɛ.mik/ adj masc
polemic

polígon n masc
polygon
Figura geomètrica plana i tancada formada per un nombre limitat de segments lineals. Cada un d'aquests segments és un costat, i cada un dels punts on s'uneixen dos costats és un vèrtex. Sovint, el terme polígon també s'utilitza per descriure l'àrea compresa dins de la figura, o la unió de la figura i l'àrea.

polígon industrial n masc
industrial

polític /poˈɫi.tik/ /puˈɫi.tik/ adj masc
political
Relatiu o pertanyent a la política.

polític /poˈɫi.tik/ /puˈɫi.tik/ n masc
politician
Persona que s'ocupa professionalment dels afers públics. Que busca l'adquisició i la gestió del poder en institucions públiques.

política /poˈɫi.ti.ka/ /poˈɫi.ti.kə/ /puˈɫi.ti.kə/ n fem
politics
En general, ciència que estudia l'organització i el govern de qualsevol organització.
policy
Directrius principals d'una organització.

política educativa n fem
education policy

políticament /poˌɫi.ti.kaˈmen/ /poˌɫi.ti.kaˈment/ /poˌɫi.ti.kəˈment/ /puˌɫi.ti.kəˈmen/ adv
politically

pom /ˈpom/ n masc
nosegay
Grup de flors que, agafades per les tiges, caben en una mà.
knob
Mànec arrodonit que hi ha a les portes o en baranes.
(beisbol) Extrem prominent i arrodonit de l'empunyadura d'un bat.

poma /ˈpo.mə/ n fem
apple

pomada /poˈma.ða/ /puˈma.ðə/ n fem
pomade ointment
Preparació farmacèutica de textura cremosa que s'aplica damunt la pell.

pomel·la /poˈmɛɫ.ɫa/ /puˈmɛɫ.ɫə/ n fem
hinge

pomera /poˈme.ɾa/ /poˈme.ɾə/ /puˈme.ɾə/ n fem
apple tree

pomes amb peres n fem
apples and oranges

pompa /ˈpom.pa/ /ˈpom.pə/ n fem
pomp

pompeià /pom.peˈja/ /pom.pəˈja/ /pum.pəˈja/ adj masc
Pompeiian
Relatiu o pertanyent a Pompeia.

pompeià /pom.peˈja/ /pom.pəˈja/ /pum.pəˈja/ n masc
Pompeiian
Persona que habita o és originària de Pompeia.

pomposament /pomˌpo.zaˈmen/ /pomˌpo.zaˈment/ /pomˌpo.zəˈment/ /pumˌpo.zəˈmen/ adv
pompously

poncella /ponˈse.ʎa/ /ponˈse.ʎə/ /punˈse.ʎə/ n fem
flower bud
Flor abans d’obrir-se.

pondre /ˈpon.dɾə/ /ˈpɔn.dɾe/ /ˈpɔn.dɾə/ v
lay
Expulsar els ous, una au o animal ovípar.
set
(pronominal) Desaparèixer un astre per l'horitzó.

ponent /poˈnen/ /poˈnent/ /puˈnen/ n masc
westly
Vent que bufa procedent de l'oest.
west
(punt cardinal) oest

ponent /poˈnen/ /poˈnent/ /puˈnen/ n neut
reporter
Relator dels assumptes d’una assemblea, corporació, col·legi.
speaker
(castellanisme) Conferenciant en un congrés.

poni /ˈpɔ.ni/ n masc
pony

pont /ˈpon/ /ˈpɔn/ /ˈpɔnt/ n masc
bridge
Estructura que serveix per passar persones, vehicles, etc. per sobre d'un curs d'aigua o un altre obstacle.
(billar) Posició especial de la mà lliure d'un jugador sobre el feltre, que serveix per a guiar el final de la fletxa del tac, impulsat amb l'altra mà.
long weekend
Dia feiner convertit en inhàbil o de lleure pel fet de caure entre dos dies de festa.

pont aeri n masc
airbridge

pontopòrids /pon.toˈpɔ.ɾits/ /pun.tuˈpɔ.ɾits/ n masc
Pontoporiidae

ponx /ˈpoɲʃ/ n masc
punch

ponxo /ˈpoɲ.t͡ʃo/ /ˈpoɲ.ʃo/ /ˈpoɲ.ʃu/ n masc
poncho

pop n masc
octopus
Nom genèric de mol·luscs marins de vuit tentacles que expulsen tinta per defensar-se i dels quals se'n menja la carn.

popa /ˈpo.pa/ /ˈpo.pə/ n fem
poop stern
(nàutica) Part del darrere d'un vaixell, on es troba el timó i les eines de navegació.
stern poop
Part del darrere d'una aeronau.
jug
(nord-occidental, col·loquial) Mamella, pitrera.

popular /po.puˈɫa/ /po.puˈɫaɾ/ /pu.puˈɫa/ /pu.puˈɫar/ /pu.puˈɫaɾ/ /pu.puˈɾaɾ/ adj
popular

popularitat /po.pu.ɫa.ɾiˈtat/ /pu.pu.ɫə.ɾiˈtat/ n fem
popularity

popularment /po.puˌɫarˈmen/ /po.puˌɫaɾˈmen/ /po.puˌɫaɾˈment/ /pu.puˌɫarˈmen/ adv
popularly

por /ˈpo/ /ˈpu/ /ˈpɔ/ /ˈpɔɾ/ n fem
fear awe

porc n masc
pig pork
Mamífer de la família dels suids (Sus domestica), d'estatura baixa i gras, destinat normalment a fer embotits.

porc marí n masc
angular rough shark

porcellana /poɾ.seˈʎa.na/ /poɾ.səˈʎa.nə/ /pur.səˈʎa.nə/ n fem
china porcelain

porcions /poɾ.siˈons/ /pur.siˈons/ n fem
portions

porció /poɾ.siˈo/ /pur.siˈo/ n fem
portion

pornografia /poɾ.no.ɣɾaˈfi.a/ /poɾ.no.ɣɾəˈfi.ə/ /pur.nu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
pornography

pornogràfic /poɾ.noˈɣɾa.fik/ /pur.nuˈɣɾa.fik/ adj masc
pornographic

pornògraf /poɾˈnɔ.ɣɾaf/ /poɾˈnɔ.ɣɾəf/ /purˈnɔ.ɣɾəf/ n masc
pornographer

porpra /ˈpoɾ.pɾa/ adj
purple
De color vermell fosc tirant a morat.

porpra /ˈpoɾ.pɾa/ n fem
purple
Colorant vermell extret de la conquilla del múrex.
Dignitat que usa un vestit tenyit com a símbol d’autoritat.

porpra /ˈpoɾ.pɾa/ n masc
purple
Color vermell fosc tirant a morat.

porquerol /poɾ.keˈɾɔɫ/ /poɾ.kəˈɾɔɫ/ /pur.kəˈɾɔɫ/ n masc
swineherd

porra /ˈpo.ra/ /ˈpo.rə/ n fem
truncheon
Bastó amb el cap rodó i més gros.

porretó /po.reˈto/ /po.rəˈto/ /pu.rəˈto/ adj masc
naked
Desproveït de roba (una persona) o de plomes (un ocell).

porro /ˈpo.ro/ /ˈpo.ru/ /ˈpɔ.ro/ /ˈpɔ.ru/ n masc
leek
Tipus de ceba allargada que es fa servir per donar gust a les sopes (Allium porrum).
joint spliff
(argot) Cigarreta de tabac amb marihuana o altre estupefaent.

porró /poˈro/ /puˈro/ /puˈru/ n masc
pitcher

port /ˈpɔrt/ n masc
port harbour
Construcció al mar per protegir i ancorar vaixells.

porta /ˈpɔl.ta/ /ˈpɔr.ta/ /ˈpɔɾ.ta/ /ˈpɔɾ.tɔ/ /ˈpɔɾ.tə/ n fem
door
Obertura vertical per accedir a un indret tancat, usualment un edifici.
Per extensió i sovint metafòricament, qualsevol tipus d'accés.
(futbol americà) Espai obert pels jugadors de la línia ofensiva d'un equip entre els defensors adversaris, amb l'objectiu que hi puguin avançar els propis corredors.

porta enrere n fem
back door

portaavions /ˌpɔr.ta.a.βiˈons/ /ˌpɔr.tə.βiˈons/ /ˌpɔɾ.ta.a.viˈons/ /ˌpɔɾ.ta.a.βiˈons/ /ˌpɔɾ.tə.viˈons/ n masc
aircraft carrier

portabilitat /poɾ.ta.bi.ɫiˈtat/ /poɾ.tə.bi.ɫiˈtat/ /pur.tə.bi.ɫiˈtat/ /pur.tə.βi.ɫiˈtat/ n fem
portability

portada /poɾˈta.ða/ /poɾˈta.ðə/ /purˈta.ðə/ n fem
title page front page
Primera plana, d'un diari, d'una revista, etc.
high lob
(petanca) Apunt en què la bola cau en l'últim terç de la distància entre el cercle de llançament i el bolig i rodola una mica.

portaescuradents /ˌpɔr.təs.ku.ɾəˈðens/ /ˌpɔɾ.ta.es.ku.ɾaˈðens/ n masc
toothpick

portafolis europeu de llengües n masc
European language portfolio

portal /poɾˈtaɫ/ /purˈtaɫ/ adj
portal

portal /poɾˈtaɫ/ /purˈtaɫ/ n masc
portal
Porta principal més gran.
Lloc web d’accés a recursos i serveis temàtics.

portar /porˈta/ /poɾˈta/ /poɾˈtaɾ/ /pulˈta/ /purˈta/ v
wear
Vestir una roba concreta.
Tenir posades ulleres, rellotges o altres complements.
Tenir el cos, la roba o els complements en un estat concret.
include
Tenir un objecte una característica concreta.
Incloure a un producte un element afegit.
manage
Conduir un vehicle.
Dirigir una empresa o organització.
fetch
Transportar quelcom amb si mateix.

portar a cap v
carry out

portella /poɾˈte.ʎa/ /poɾˈte.ʎə/ /purˈte.ʎə/ n fem
wicket
Porta practicada en el batent d’un portal o d’una porta més grossa.

porter /porˈte/ /poɾˈte/ /poɾˈteɾ/ /purˈte/ n masc
goalkeeper porter
(esports de pilota) Jugador encarregat de defensar la porteria, que pot jugar la pilota, la bola o el disc amb les mans dintre una determinada àrea.

porteria /poɾ.teˈɾi.a/ /poɾ.təˈɾi.ə/ /pur.təˈɾi.ə/ n fem
goal

porticó /poɾ.tiˈko/ /pur.tiˈko/ n masc
shutter

porto-riqueny /ˌpɔr.tu.riˈkɛɲ/ /ˌpɔɾ.to.riˈkəɲ/ adj masc
Puerto Rican

portolà /poɾ.toˈɫa/ /pur.tuˈɫa/ n masc
portolan

portuguès /poɾ.tuˈɣəs/ /pur.tuˈɣɛs/ adj masc
Portuguese
Relatiu o pertanyent a Portugal o a l'idioma portuguès.

portuguès /poɾ.tuˈɣəs/ /pur.tuˈɣɛs/ n masc
Portuguese
Natural de Portugal.

poruc /poˈɾuk/ /puˈɾuk/ adj masc
fearful

porus /pɔ.ɾus/ n masc
pore

porxo /ˈpɔr.ʃu/ /ˈpɔɾ.t͡ʃo/ /ˈpɔɾ.ʃo/ n masc
porch
Espai cobert adossat a la façana.

porós /poˈɾos/ /puˈɾos/ adj masc
porous

posa /ˈpo.za/ /ˈpo.zə/ /ˈpɔ.za/ /ˈpɔ.zɔ/ /ˈpɔ.zə/ n fem
pose
Positura adoptada per una persona que fa de model.
attitude
Posat o actitud que s’adopta per mostrar una determinada manera de ser o una determinada impressió.

posar /poˈza/ /poˈzaɾ/ /puˈza/ v
put
Col·locar alguna cosa a algun lloc o situació o al grau que li pertoca.
start
Treure de nou.
pose
Adoptar una actitud per fer de model a un artista.

posar en joc v
put in play

posició n fem
position

posició alta n fem
high standing

posició baixa n fem
low standing

posició bàsica n fem
anticipatory position

posició de base defensiva n fem
defender's basic attitude

posició de base ofensiva n fem
attacker's basic attitude

posició de batuda n fem
batting stance

posició de defensa n fem
defensive set

posició de joc n fem
game position

posició de llançament n fem
pitching position position to shot
(esports de pilota) Situació de joc d'un jugador consistent a tenir possibilitats de llançar la pilota, la bola o el disc en bones condicions enfront dels adversaris.
shooting stance
(handbol) Posició utilitzada per un jugador per a aconseguir un llançament eficaç.

posició de recepció de servei n fem
service reception position

posició de talonatge n fem
hooking position

posició defensiva n fem
smash position

posició en moviment n fem
windup position

posició estàtica n fem
set position

posició fonamental n fem
fundamental position

posició mitjana n fem
middle standing

posició oberta n fem
open stance

posició tancada n fem
closed stance

positiu /po.ziˈtiw/ /pu.ziˈtiw/ adj
positive
Afirmatiu, per oposició a negatiu.

positivament /po.ziˌti.vaˈment/ /po.ziˌti.vəˈment/ /po.ziˌti.βaˈmen/ /pu.ziˌti.vəˈmen/ /pu.ziˌti.βəˈmen/ adv
positively

positivisme /po.zi.tiˈviz.me/ /po.zi.tiˈviz.mə/ /po.zi.tiˈβiz.me/ /pu.zi.tiˈviz.mə/ /pu.zi.tiˈβiz.mə/ n masc
positivism

positró /po.ziˈtɾo/ /pu.ziˈtɾo/ n masc
positron

positura /po.ziˈtu.ɾa/ /po.ziˈtu.ɾə/ /pu.ziˈtu.ɾə/ n fem
posture

posposar /pos.poˈza/ /pos.poˈzaɾ/ /pus.puˈza/ v
put after

posseir /po.seˈi/ /po.seˈiɾ/ /po.səˈi/ /pu.səˈi/ v
possess
Tenir la pertinença d'alguna cosa, ser-ne propietari o gaudir-ne.

possessiu /po.seˈsiw/ /po.səˈsiw/ /pu.səˈsiw/ adj masc
possessive

possessió /po.se.siˈo/ /po.sə.siˈo/ /pu.sə.siˈo/ n fem
possession
Acció de posseir, controlar o ocupar.
Allò que es posseeix.
Territori pertanyent a un estat fora de les seves fronteres.
(esports de pilota) Control d'un jugador o un equip sobre la pilota, la bola o el disc per poder-lo jugar, passar o tirar.

possessió de pilota n fem
possession

posseïdor /po.se.iˈðo/ /po.se.iˈðoɾ/ /po.sə.iˈðo/ /pu.sə.iˈðo/ n masc
possessor

possibilitat /po.si.bi.ɫiˈtat/ /pu.si.bi.ɫiˈtat/ /pu.si.βi.ɫiˈtat/ n fem
possibility

possible /poˈsi.bɫe/ /poˈsi.βɫe/ /poˈsib.bɫe/ /poˈsib.bɫə/ /puˈsi.βɫə/ /puˈsib.bɫə/ adj
possible
Que pot tenir lloc.

possible /poˈsi.bɫe/ /poˈsi.βɫe/ /poˈsib.bɫe/ /poˈsib.bɫə/ /puˈsi.βɫə/ /puˈsib.bɫə/ n masc
possible
Cosa que pot tenir lloc.

possiblement /poˌsi.bɫeˈment/ /poˌsi.βɫeˈmen/ /poˌsib.bɫeˈmen/ /poˌsib.bɫəˈment/ /puˌsi.βɫəˈmen/ /puˌsib.bɫəˈmen/ adv
possibly

post /ˈpɔst/ n fem
board
Tros de fusta serrada, plana, prima i rectangular.

post /ˈpɔst/ n masc
post
Lloc ocupat per tropes en una operació militar.

post de planxar n fem
ironing board

postdoctorand /ˌpoz.ðok.toˈɾan/ /ˌpoz.ðok.toˈɾant/ /ˌpɔz.duk.tuˈɾan/ /ˌpɔz.ðok.toˈɾant/ /ˌpɔz.ðuk.tuˈɾan/ n masc
postdoctoral student

postdoctorat /ˌpoz.ðok.toˈɾat/ /ˌpɔz.duk.tuˈɾat/ /ˌpɔz.ðok.toˈɾat/ /ˌpɔz.ðuk.tuˈɾat/ n masc
fellowship

postergar /pos.terˈɣa/ /pos.teɾˈɣa/ /pos.teɾˈɣaɾ/ /pos.təɾˈɣa/ /pus.tərˈɡa/ /pus.tərˈɣa/ v
postpone

postgrau /ˌpozˈɣɾaw/ /ˌpɔzˈɡɾaw/ n masc
graduate studies

postproducció /ˌpos.pɾo.ðuk.siˈo/ /ˌpɔs.pɾo.ðuk.siˈo/ /ˌpɔs.pɾu.ðuk.siˈo/ n fem
postproduction

postres /ˈpɔs.tɾes/ /ˈpɔs.tɾəs/ n fem
dessert
(no comptable) Part complementària i normalment final d'un àpat principal (dinar o sopar). Típicament és una menja dolça.

postulat n masc
postulate

postura /posˈtu.ɾa/ /posˈtu.ɾə/ /pusˈtu.ɾə/ n fem
affectation
(plural) Disposició dels membres del cos de forma afectada amb el propòsit de complaure.
bid
Preu de compra ofert en una subhasta o encant.

postureig /pos.tuˈɾet͡ʃ/ /pos.tuˈɾət͡ʃ/ /pus.tuˈɾɛt͡ʃ/ n masc
braggie

postveritat /ˌpoz.ve.ɾiˈtat/ /ˌpoz.βe.ɾiˈtat/ /ˌpɔz.bə.ɾiˈtat/ /ˌpɔz.və.ɾiˈtat/ n fem
post-truth

pot /ˈpɔt/ n masc
pot

pota /ˈpɔ.ta/ /ˈpɔ.tɔ/ n fem
paw
Peülla o peu gros d’animal.

potassi /poˈta.si/ /puˈta.si/ n masc
potassium

potencial /po.ten.siˈaɫ/ /po.tən.siˈaɫ/ /pu.tən.siˈaɫ/ adj
potential
Relatiu o pertanyent a la potència.
Que té possibilitats de donar-se.

potencial /po.ten.siˈaɫ/ /po.tən.siˈaɫ/ /pu.tən.siˈaɫ/ n masc
potential
Potència o capacitat de provocar un resultat.
(física) Funció escalar de les coordenades espacials el gradient de la qual dona un camp de forces conservatiu.

potencialment /po.ten.siˌaɫˈmen/ /po.ten.siˌaɫˈment/ /po.tən.siˌaɫˈment/ /pu.tən.siˌaɫˈmen/ adv
potentially‎

poterna /poˈtɛr.na/ /poˈtɛɾ.na/ /poˈtɛɾ.nə/ /poˈtɛɾ.nɛ/ /puˈtɛr.nə/ n fem
postern

potser /potˈseɾ/ /ˌpɔtˈse/ /ˌpɔtˈsə/ /ˌpɔtˈsɛ/ adv
maybe perhaps

potència /poˈtɛn.sia/ /puˈtɛn.siə/ n fem
power

pou /ˈpow/ /ˈpow/ /ˈpɔw/ n masc
well
Forat vertical que comunica la superfície del terra amb un corrent d'aigua subterrani i que s'utilitza per agafar aquesta aigua.

poèticament /poˌɛ.ti.kaˈmen/ /poˌɛ.ti.kaˈment/ /poˌɛ.ti.kəˈment/ /puˌɛ.ti.kəˈmen/ adv
poetically

practicar /pɾak.tiˈka/ /pɾak.tiˈkaɾ/ /pɾək.tiˈka/ v
practice

prada /ˈpɾa.ða/ /ˈpɾa.ðə/ n fem
prairie

praseodimi /pɾə.zə.oˈði.mi/ /pɾə.zə.uˈði.mi/ n masc
praseodymium

prat /ˈpɾat/ n masc
meadow

praxeologia /pɾak.se.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /pɾak.se.o.ɫoˈʒi.a/ /pɾək.sə.o.ɫoˈʒi.ə/ /pɾək.sə.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
praxeology

prec /ˈpɾek/ n masc
request

precedir /pɾe.seˈði/ /pɾe.seˈðiɾ/ /pɾə.səˈði/ v
precede

precentor /pɾe.senˈto/ /pɾe.senˈtoɾ/ /pɾə.sənˈto/ n masc
precentor

precepte /pɾeˈsɛp.te/ /pɾəˈsep.tə/ n masc
precept

preceptiu /pɾe.sepˈtiw/ /pɾə.səpˈtiw/ adj masc
mandatory

preceptor /pɾe.sepˈto/ /pɾe.sepˈtoɾ/ /pɾə.səpˈto/ n masc
preceptor

precipici /pɾe.siˈpi.si/ /pɾə.siˈpi.si/ n masc
cliff

precipitació /pɾe.si.pi.ta.siˈo/ /pɾə.si.pi.tə.siˈo/ n fem
precpitation precipitation

precipitar /pɾe.si.piˈta/ /pɾe.si.piˈtaɾ/ /pɾə.si.piˈta/ v
cream

precisament /pɾeˌsi.zaˈmen/ /pɾeˌsi.zaˈment/ /pɾəˌsi.zəˈmen/ /pɾəˌsi.zəˈment/ adv
precisely

precisió /pɾe.si.ziˈo/ /pɾə.si.ziˈo/ n fem
precision

preciós /pɾe.siˈos/ /pɾə.siˈos/ adj masc
precious

precocitat /pɾe.ko.siˈtat/ /pɾə.ko.siˈtat/ /pɾə.ku.siˈtat/ n fem
earliness

preconcebut /pɾe.kon.seˈbut/ /pɾə.kon.səˈbut/ /pɾə.kun.səˈbut/ /pɾə.kun.səˈβut/ adj masc
preconceived

preconitzar /pɾe.ko.niˈd͡za/ /pɾe.ko.niˈza/ /pɾe.ko.niˈzaɾ/ /pɾə.ko.niˈd͡za/ /pɾə.ku.niˈd͡za/ v
suggest
Defensar com a acceptable.

precoç /pɾeˈkos/ adj
precocious

precípuament adv
principally

precís /pɾeˈsis/ /pɾəˈsis/ adj masc
precise exact
Concret, amb el detall necessari, sense lloc per a les ambigüitats.

predecessor /pɾe.ðe.seˈso/ /pɾe.ðe.seˈsoɾ/ /pɾə.ðə.səˈso/ adj masc
predecessor

predeterminar /pɾe.de.teɾ.miˈna/ /pɾe.de.teɾ.miˈnaɾ/ /pɾə.də.təɾ.miˈna/ v
predetermine

predicació /pɾe.ði.ka.siˈo/ /pɾə.ði.kə.siˈo/ n fem
preaching

predicador /pɾe.ði.kaˈðo/ /pɾe.ði.kaˈðoɾ/ /pɾə.ði.kəˈðo/ n masc
preacher
Orador evangèlic que predica o declara la paraula de Deu.

predicament /pɾe.ði.kaˈmen/ /pɾe.ði.kaˈment/ /pɾə.ði.kəˈmen/ /pɾə.ði.kəˈment/ n masc
predicament prestige
(filosofia) Cadascuna de les classes o categories a que es redueixen totes o entitats físiques.

predicar /pɾe.ðiˈka/ /pɾe.ðiˈkaɾ/ /pɾə.ðiˈka/ v
preach

predicat /pɾe.ðiˈkat/ /pɾə.ðiˈkat/ n masc
predicate

predicció n fem
prediction

predir /pɾeˈði/ /pɾeˈðiɾ/ /pɾəˈði/ v
predict forecast

predisposar /pɾe.ðis.poˈza/ /pɾe.ðis.poˈzaɾ/ /pɾə.ðis.poˈza/ /pɾə.ðis.puˈza/ v
predispose

preferiblement /pɾe.feˌɾi.bɫeˈment/ /pɾe.feˌɾi.βɫeˈmen/ /pɾe.feˌɾib.bɫeˈmen/ /pɾə.fəˌɾi.βɫəˈmen/ /pɾə.fəˌɾib.bɫəˈmen/ /pɾə.fəˌɾib.bɫəˈment/ adv
preferably

preferir /pɾe.feˈɾi/ /pɾe.feˈɾiɾ/ v
prefer

preferència /pɾe.feˈɾɛn.si.a/ /pɾə.fəˈɾɛn.si.ə/ n fem
preference

prefix /pɾeˈfiks/ /pɾəˈfiks/ n masc
prefix
En gramàtica, afix quan s'afegeix al davant del mot.

prefixoide /pɾe.fikˈsɔj.ðe/ /pɾə.fikˈsɔj.ðə/ n masc
prefixoid

pregadéu /ˌpɾe.ɣaˈðew/ /ˌpɾe.ɣəˈðew/ n masc
praying mantis
Insecte màntid allargat de potes anteriors prensores (Mantis religiosa).

pregar /pɾeˈɣa/ /pɾeˈɣaɾ/ /pɾəˈɣa/ v
pray
(intransitiu) Dirigir una oració cap a la divinitat.
request
(transitiu) Demanar respectuosament, suplicar.

pregon /pɾeˈɣon/ /pɾəˈɣon/ adj masc
deep
Que té el fons, o que està a un nivell, allunyat de la superfície.

pregonar /pɾe.ɣoˈna/ /pɾe.ɣoˈnaɾ/ /pɾə.ɣoˈna/ /pɾə.ɣuˈna/ v
proclaim proclamer

pregunta /pɾeˈɣun.ta/ n fem
question
Fet de demanar a algú sobre una qüestió, una dada, una informació.
Enunciat d’una interrogació que requereix una resposta específica.

pregunta d'elecció múltiple n fem
multichoice question

pregunta oberta n fem
open question

pregunta tancada n fem
closed question

preguntar /pɾe.ɣunˈta/ /pɾe.ɣunˈtaɾ/ v
ask

pregària /pɾeˈɣa.ɾi.a/ n fem
prayer

pregó /pɾeˈɣo/ /pɾəˈɣo/ n masc
proclamation

prehistoriador /pɾe.is.to.ɾi.aˈðo/ /pɾe.is.to.ɾi.aˈðoɾ/ /pɾə.is.to.ɾi.əˈðo/ /pɾə.is.tu.ɾi.əˈðo/ n masc
prehistorian

prehistòria /pɾe.isˈtɔ.ɾi.a/ /pɾə.isˈtɔ.ɾi.ə/ n fem
prehistory

prejudici /pɾe.d͡ʒuˈði.si/ /pɾe.ʒuˈði.si/ /pɾə.ʒuˈði.si/ n masc
prejudgment

prejutjar /pɾe.d͡ʒuˈd͡ʒa/ /pɾe.d͡ʒuˈd͡ʒaɾ/ /pɾe.ʒuˈd͡ʒa/ v
prejudge
Jutjar per endavant sense coneixement suficient.

prelació /pɾe.ɫa.siˈo/ /pɾə.ɫə.siˈo/ n fem
preemption

premi /ˈpɾe.mi/ /ˈpɾɛ.mi/ /ˈpɾɛ.mit/ n masc
prize award

premiar /pɾe.miˈa/ /pɾe.miˈaɾ/ /pɾə.miˈa/ v
award

premonició /pɾe.mo.ni.siˈo/ /pɾə.mo.ni.siˈo/ /pɾə.mu.ni.siˈo/ n fem
premonition

premsa /ˈpɾem.sa/ /ˈpɾem.sə/ n fem
press
Màquina que serveix per a comprimir entre dos elements que fan pressió.

premsa rosa n fem
gossip magazine

premsar /pɾemˈsa/ /pɾemˈsaɾ/ /pɾəmˈsa/ v
press

prenatal /pɾe.naˈtaɫ/ /pɾə.nəˈtaɫ/ adj
antenatal

prendre /ˈpen.dɾe/ /ˈpən.dɾə/ /ˈpɛn.dɾə/ /ˈpɾen.dɾa/ /ˈpɾen.dɾe/ /ˈpɾɛn.dɾə/ v
grasp
(transitiu) Apoderar-se d'alguna cosa abans que altres, que també la desitgen, se la quedin.
take away
(transitiu) Agafar una cosa sense permís del seu propietari.
have
(transitiu) Ingerir (un aliment, una beguda, un medicament, un verí...).
snatch
(transitiu, esports de pilota) Aconseguir, un jugador o un equip, el control d'una pilota, una bola o un disc que estava en possessió de l'adversari o l'equip adversari.

prenom /pɾeˈnɔm/ /pɾəˈnɔm/ n masc
forename
Nom propi personal que normalment s'anteposa als cognoms.

prenotar /pɾe.noˈta/ /pɾe.noˈtaɾ/ /pɾə.nuˈta/ v
prenote

prenyar /pɾeˈɲa/ /pɾeˈɲaɾ/ /pɾəˈɲa/ v
impregnate

preocupació /pɾə.u.ku.pə.siˈo/ n fem
worry
Problema pendent que ocupa i cansa la ment.

preocupar /pɾe.o.kuˈpa/ /pɾe.o.kuˈpaɾ/ /pɾə.u.kuˈpa/ v
preoccupy

prepagament /pɾe.pa.ɣaˈmen/ /pɾe.pa.ɣaˈment/ /pɾə.pə.ɣəˈmen/ /pɾə.pə.ɣəˈment/ n masc
pay-as-you-go

preparació /pɾe.pa.ɾa.siˈo/ n fem
preparation
Allò que es fa per tenir tot a punt abans de fer una cosa.
backswing
(esports de raqueta) Fase primera d'un cop, corresponent al moviment del braç i de la mà que empunya la raqueta o la pala de disposar-se adequadament per a l'impacte.

preposar /pɾe.poˈza/ /pɾe.poˈzaɾ/ /pɾə.poˈza/ /pɾə.puˈza/ v
prepose

preposició /pɾe.po.zi.siˈo/ /pɾə.po.zi.siˈo/ /pɾə.pu.zi.siˈo/ n fem
preposition

preproducció n fem
preproduction

prerequisit n masc
prerequisite

prerrogativa /pɾe.ro.ɣaˈti.va/ /pɾe.ro.ɣaˈti.βa/ /pɾə.ro.ɣəˈti.və/ /pɾə.ru.ɣəˈti.və/ /pɾə.ru.ɣəˈti.βə/ n fem
prerogative
Dret que es té pel fet de pertànyer a la noblesa, generalment relacionat amb el cobrament d'impostos.

presa /ˈpɾe.za/ /ˈpɾə.zə/ /ˈpɾɛ.zə/ n fem
taking
Acció d'apoderar-se d’alguna cosa.
capture
Acció de prendre violentament, especialment amb les armes.
spoil
Cosa que s’ha pres violentament.
dam
Obra que es fa en algun riu, canal, etc., per prendre aigua i conduir-la a altra part.

presa amb l'estic n fem
stick check

presa amb la pala n fem
poke check

presa asiàtica n fem
oriental grip

presa bàsica n fem
forehand grip

presa clàssica n fem
orthodox grip

presa continental n fem
continental grip

presa d'escombrada n fem
sweep check

presa de decisions n fem
decision making

presa de ganxo n fem
hook check

presa de revés n fem
backhand grip

presa de revés a dues mans n fem
baseball grip

presa de xarxa n fem
frying-pan grip

presa est de dreta n fem
Eastern grip

presa est de revés n fem
backhand grip

presa japonesa n fem
Japanese grip

presa oest de dreta n fem
Western grip

presa oest de revés n fem
Western backhand grip

presa xinesa n fem
Chinese grip

presagi /pɾeˈza.d͡ʒi/ /pɾeˈza.ʒi/ /pɾəˈza.ʒi/ n masc
presage

presagiar /pɾe.za.d͡ʒiˈa/ /pɾe.za.d͡ʒiˈaɾ/ /pɾe.za.ʒiˈa/ /pɾə.zə.ʒiˈa/ v
presage

presalt /pɾeˈsaɫ/ /pɾeˈsaɫt/ /pɾəˈsaɫ/ /pɾəˈsaɫt/ n masc
split

presbiterat /pɾez.βi.teˈɾat/ /pɾəz.bi.təˈɾat/ n masc
presbyterate

presbiteri /pɾez.βiˈtɛ.ɾi/ /pɾəz.biˈtɛ.ɾi/ n masc
presbytery

prescindible /pɾe.sinˈdi.bɫe/ /pɾe.sinˈdi.βɫe/ /pɾe.sinˈdib.bɫe/ /pɾə.sinˈdi.βɫə/ /pɾə.sinˈdib.bɫə/ /pɾəs.sinˈdib.bɫə/ adj
dispensable

prescriure /pɾesˈkɾiw.ɾe/ /pɾəsˈkɾiw.ɾə/ v
prescribe
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los.

present /pɾeˈzen/ /pɾeˈzent/ /pɾəˈzen/ /pɾəˈzent/ adj
present
Que assisteix.

present /pɾeˈzen/ /pɾeˈzent/ /pɾəˈzen/ /pɾəˈzent/ n masc
present present tense
Moment actual.
present
Regal.

presentació /pɾe.zen.ta.siˈo/ /pɾə.zən.tə.siˈo/ n fem
presentation

presentar /pɾe.zenˈta/ /pɾe.zenˈtaɾ/ v
present
Mostrar, posar alguna cosa a la presència d'algú.
introduce
Proposar alguna persona per a que els altres la coneguin.
appear
(pronominal) Comparèixer per requeriment.

preservatiu /pɾe.zer.βaˈtiw/ /pɾe.zeɾ.vaˈtiw/ /pɾe.zeɾ.βaˈtiw/ /pɾə.zəɾ.vəˈtiw/ adj masc
preservative
Que preserva.

preservatiu /pɾe.zer.βaˈtiw/ /pɾe.zeɾ.vaˈtiw/ /pɾe.zeɾ.βaˈtiw/ /pɾə.zəɾ.vəˈtiw/ n masc
condom
Funda per al penis usada per a evitar l’embaràs o el contagi veneri.

presidencial /pɾe.zi.ðen.siˈaɫ/ /pɾə.zi.ðən.siˈaɫ/ adj
presidential

president /pɾe.ziˈðen/ /pɾe.ziˈðent/ /pɾə.ziˈðen/ /pɾə.ziˈðent/ n masc
president chairman

presidir /pɾe.ziˈði/ /pɾe.ziˈðiɾ/ /pɾə.ziˈði/ v
preside

presidència /pɾe.ziˈðɛn.si.a/ /pɾə.ziˈðɛn.si.ə/ n fem
presidency

presoner /pɾe.zoˈne/ /pɾe.zoˈneɾ/ /pɾə.zoˈne/ /pɾə.zuˈne/ n masc
prisoner
Persona que està a la presó

pressa /ˈpɾe.sa/ /ˈpɾe.sə/ n fem
hurry

presseguer /pɾe.seˈɣe/ /pɾe.seˈɣeɾ/ n masc
peach tree

pressentiment /pɾe.sen.tiˈmen/ /pɾe.sen.tiˈment/ /pɾə.sən.tiˈmen/ /pɾə.sən.tiˈment/ n masc
foreboding

pressentir /pɾe.senˈti/ /pɾe.senˈtiɾ/ /pɾə.sənˈti/ v
presage

pressionar /pɾe.si.oˈna/ /pɾe.si.oˈnaɾ/ /pɾə.si.oˈna/ /pɾə.si.uˈna/ v
press
Fer pressió.
(esports de pilota) Elaborar jugades d'atac molt seguides contra l'equip adversari en el transcurs d'una fase determinada d'un partit o una partida.

pressió /pɾe.siˈo/ /pɾə.siˈo/ n fem
pressure
Acció d'una força que prem o empeny.
press
(esports de pilota) Tàctica defensiva consistent a intensificar el marcatge sobre una o més línies de jugadors de l'equip adversari.

pressió en atac n fem
forecheck

pressió en defensa n fem
backcheck

pressuposar /pɾe.su.poˈza/ /pɾe.su.poˈzaɾ/ /pɾə.su.poˈza/ /pɾə.su.puˈza/ v
presuppose

pressupost /pɾe.suˈpɔst/ n masc
budget

pressupostar /pɾe.su.posˈta/ /pɾe.su.posˈtaɾ/ /pɾə.su.posˈta/ /pɾə.su.pusˈta/ v
budget

pressupostari /pɾe.su.posˈta.ɾi/ /pɾə.su.posˈta.ɾi/ /pɾə.su.pusˈta.ɾi/ adj masc
budgetary

prestar /pɾasˈta/ /pɾesˈta/ /pɾesˈtaɾ/ /pɾəsˈta/ /pɾəsˈta/ v
lend
Donar una cosa a una persona perquè la faci servir durant un temps i amb la condició que la torni.
go along with
Posar a disposició, donar o observar una cosa no material.
lend itself to
(pronominal) Donar motiu a alguna cosa.

prestatge /pɾesˈta.d͡ʒe/ /pɾəsˈtad.ʒə/ n masc
shelf

prestatgeria /pɾes.ta.d͡ʒeˈɾi.a/ /pɾəs.tə.d͡ʒəˈɾi.ə/ n fem
shelves

prestigi /pɾesˈti.d͡ʒi/ /pɾesˈti.ʒi/ /pɾəsˈti.ʒi/ n masc
prestige

prestigiós /pɾes.ti.d͡ʒiˈos/ /pɾes.ti.ʒiˈos/ adj masc
prestigious

presumir /pɾe.zuˈmi/ /pɾe.zuˈmiɾ/ /pɾə.zuˈmi/ v
boast
Creure i fer notar el fet de posseir una qualitat, un mèrit, atribut, etc.
presume
Sospitar o creure que succeeix un cosa o fet basant-se en pistes, senyals, etc.

presumit /pɾe.zuˈmit/ /pɾə.zuˈmit/ adj masc
presumptuous
Que presumeix.

presumpció /pɾe.zum.siˈo/ /pɾə.zum.siˈo/ n fem
presumption

presència /pɾeˈzɛn.si.a/ /pɾəˈzen.si.ə/ /pɾəˈzɛn.si.ə/ n fem
presence

presó /pɾeˈzo/ /pɾəˈzo/ n fem
prison

pretendre /pɾeˈten.dɾe/ /pɾəˈten.dɾə/ v
seek

pretensiosament /pɾe.ten.siˌo.zaˈmen/ /pɾe.ten.siˌo.zaˈment/ /pɾə.tən.siˌo.zəˈmen/ /pɾə.tən.siˌo.zəˈment/ adv
pretentiously

pretest n masc
pretest

pretor /pɾeˈto/ /pɾeˈtoɾ/ /pɾəˈto/ n masc
praetor

preu n masc
price
Valor acordat entre venedor i comprador.

preufet /ˌpɾɛwˈfet/ n masc
piece work

prevalença /pɾe.vaˈɫen.sa/ /pɾe.βaˈɫen.sa/ /pɾə.vəˈɫən.sə/ /pɾə.vəˈɫɛn.sə/ /pɾə.βəˈɫɛn.sə/ n fem
prevalence

prevaler /pɾe.vaˈɫeɾ/ /pɾe.βaˈɫe/ /pɾə.vəˈɫə/ /pɾə.vəˈɫɛ/ /pɾə.βəˈɫɛ/ v
prevail

prevaricació /pɾe.va.ɾi.ka.siˈo/ /pɾe.βa.ɾi.ka.siˈo/ /pɾə.və.ɾi.kə.siˈo/ /pɾə.βə.ɾi.kə.siˈo/ n fem
prevarication
Acció i efecte de prevaricar.

prevenció /pɾe.ven.siˈo/ /pɾe.βen.siˈo/ /pɾə.vən.siˈo/ /pɾə.βən.siˈo/ n fem
prevention

prevere /pɾeˈve.ɾe/ /pɾeˈβe.ɾe/ /pɾəˈve.ɾə/ /pɾəˈβe.ɾə/ n masc
presbyter

preveure /pɾeˈvew.ɾe/ /pɾeˈβew.ɾe/ /pɾəˈvəw.ɾə/ /pɾəˈvɛw.ɾə/ /pɾəˈβɛw.ɾə/ v
foresee

previsió /pɾe.vi.ziˈo/ /pɾe.βi.ziˈo/ /pɾə.vi.ziˈo/ /pɾə.βi.ziˈo/ n fem
foresight

prim /ˈpɾim/ adj masc
thin lean
Cos de poca amplària o gruix

prima /ˈpɾi.ma/ /ˈpɾi.mə/ n fem
prime
(històric) Primera de les quatre parts del dia romà, des de la sortida del sol fins a la terça a mig matí, entre les 6 i 9 hores en l’equinocci.
premium
Import que paga l’assegurat per un contracte d’assegurança.
bonus
Incentiu pecuniari que s’ofereix per a assolir un determinat objectiu, uns resultats, uns serveis prestats, unes activitats estratègiques.

primari /pɾiˈma.ɾi/ adj masc
primary

primarosòl /pɾi.ma.ɾoˈsɔɫ/ /pɾi.mə.ɾoˈsɔɫ/ /pɾi.mə.ɾuˈsɔɫ/ n masc
primarosol

primavera /pɾi.maˈve.ɾa/ /pɾi.maˈβe.ɾa/ /pɾi.məˈve.ɾə/ /pɾi.məˈβɛ.ɾə/ n fem
spring springtime
Estació de l'any entre l'hivern i l'estiu i que en l'hemisferi nord coincideix amb la floració.

primaveral /pɾi.ma.veˈɾaɫ/ /pɾi.ma.βeˈɾaɫ/ /pɾi.mə.vəˈɾaɫ/ /pɾi.mə.βəˈɾaɫ/ adj
spring

primer /pɾiˈme/ /pɾiˈmeɾ/ adj masc
main
Principal, el de més importància.
first
El del començament.

primer /pɾiˈme/ /pɾiˈmeɾ/ adv
first
Abans de res, abans de tot.

primer /pɾiˈme/ /pɾiˈmeɾ/ number
first
(ordinal) Corresponent a l'u en una sèrie.

primer centre n masc
inside back

primer cicle d'educació secundària obligatòria n masc
first cycle of compulsory secondary education

primer intent n masc
first down

primer receptor n masc
first receiver

primer servei n masc
first serve

primer servidor n masc
first server

primera base n fem
first base
(beisbol) Base corresponent a l'angle situat a la dreta de la base de meta, que un corredor ha de tocar en primer lloc.

primera base n neut
first baseman
(beisbol) Interior que juga a prop de la primera base, amb la missió d'agafar les pilotes batudes que passen per la seva zona.

primera línia n fem
front line forward
(rugbi) Línia de jugadors d'una melé ordenada formada per tres davanters que constitueixen un dels costats del passadís, disposats l'un al costat de l'altre agafats entre si i sense encreuar els peus.

primera línia n neut
front line forward
(rugbi) Cadascun dels tres jugadors de la primera línia d'una melé ordenada.

primera línia defensiva n fem
first defence line

primera línia ofensiva n fem
first forward line

primera part n fem
first half

primera persona n fem
first person

primerenc /pɾi.meˈɾeŋ/ /pɾi.meˈɾeŋk/ /pɾi.məˈɾəŋk/ /pɾi.məˈɾɛŋ/ /pɾi.məˈɾɛŋk/ adj masc
early
Que neix, madura o actua abans del temps normal.

primitiu /pɾi.miˈtiw/ adj masc
primitive

primmirat /pɾim.miˈɾat/ adj masc
compunctious

primogènit /pɾi.moˈd͡ʒɛ.nit/ /pɾi.muˈʒɛ.nit/ n masc
firstborn

princesa /pɾinˈse.za/ /pɾinˈsə.zə/ /pɾinˈsɛ.zə/ n fem
princess

principal adj
main
El més important.

principal n masc
first floor
Pis noble sobre la planta baixa o l'entresòl.

principalment /pɾin.siˌpaɫˈmen/ /pɾin.siˌpaɫˈment/ adv
mainly

principat /pɾin.siˈpat/ n masc
principality

principi n masc
beginning
començament
principle tenet
Norma o idea fonamental que regeix el pensament o la conducta.

principi de la verticalitat n masc
principle of verticality

principiant /pɾin.si.piˈan/ /pɾin.si.piˈant/ n neut
beginner

prior /pɾiˈo/ /pɾiˈoɾ/ n masc
prior

priorat /pɾi.oˈɾat/ /pɾi.uˈɾat/ n masc
priory
Dignitat, tasca i ofici de prior o priora, o el temps que aquest dura.
Districte en què té jurisdicció el prior.

prisar /pɾiˈza/ /pɾiˈzaɾ/ v
pleat

prismàtics /pɾizˈma.tiks/ n masc
binoculars

privació /pɾi.va.siˈo/ /pɾi.və.siˈo/ /pɾi.βa.siˈo/ /pɾi.βə.siˈo/ n fem
privation

privadament /pɾiˌva.ðaˈment/ /pɾiˌva.ðəˈmen/ /pɾiˌva.ðəˈment/ /pɾiˌβa.ðaˈmen/ /pɾiˌβa.ðəˈmen/ adv
privately

privat adj masc
private
No públic.

privilegi /pɾi.viˈɫɛ.d͡ʒi/ /pɾi.viˈɫɛ.ʒi/ /pɾi.βiˈɫɛ.d͡ʒi/ /pɾi.βiˈɫɛ.ʒi/ n masc
privilege

pro /ˈpɾo/ n masc
pro
L'aspecte favorable, especialment en contrast amb el desfavorable (contra).

pro /ˈpɾo/ preposition
pro
A favor de, per bé de

pro-am adj
pro-am

proa /ˈpɾo.a/ /ˈpɾo.ə/ n fem
prow bow

probable /pɾoˈba.bɫe/ /pɾoˈbab.bɫə/ /pɾoˈβa.βɫe/ /pɾoˈβab.bɫe/ /pɾuˈbab.bɫə/ /pɾuˈβa.βɫə/ /pɾuˈβab.bɫə/ adj
probable

probablement /pɾoˌba.bɫeˈment/ /pɾoˌbab.bɫəˈment/ /pɾoˌβa.βɫeˈmen/ /pɾoˌβab.bɫeˈmen/ /pɾuˌbab.bɫəˈmen/ /pɾuˌβa.βɫəˈmen/ /pɾuˌβab.bɫəˈmen/ adv
probably

probitat /pɾo.βiˈtat/ /pɾu.βiˈtat/ n fem
probity

problema /pɾobˈbɫɛ.mə/ /pɾoˈbɫe.ma/ /pɾubˈbɫɛ.mə/ n masc
problem trouble

procatalà /ˌpɾo.ka.taˈɫa/ /ˌpɾɔ.kə.təˈɫa/ adj masc
pro-Catalan

procediment /pɾo.se.ðiˈmen/ /pɾo.se.ðiˈment/ /pɾo.sə.ðiˈment/ /pɾu.sə.ðiˈmen/ n masc
procedure
Manera de fer, de procedir, per aconseguir un resultat.
Conjunt de regles preestablertes per actuar en una situació en concret.
(programació) Conjunt d'instruccions que són cridades a executar des d'una altra part d'un programa (o, fins i tot, des del mateix procediment quan l'entorn permet recursivitat) i que tornen el control del programa, a la línia següent on ha estat realitzada la crida; no poden retornar un valor implícitament, però sí mitjançant paràmetres.

procedir /pɾo.seˈði/ /pɾo.seˈðiɾ/ /pɾo.səˈði/ /pɾu.səˈði/ v
proceed
Continuar amb un procediment fins a la seva execució final.
come from
Venir d'un lloc on s'havia originat.

procedència /pɾo.seˈðɛn.si.a/ /pɾo.səˈðɛn.si.ə/ /pɾu.səˈðɛn.si.ə/ n fem
provenance
Lloc d'on ha sortit una cosa en moviment.

processador de textos /pɾo.se.saˌðo.ðeˈteks.tos/ /pɾo.se.saˌðoɾ.ðeˈteks.tos/ /pɾo.sə.səˌðo.ðəˈteks.tos/ /pɾu.sə.səˌðo.ðəˈteks.tus/ n masc
text processor

processador gràfic n masc
graphics hardware

processó /pɾo.seˈso/ /pɾo.səˈso/ /pɾu.səˈso/ n fem
procession

proclamació /pɾo.kɫa.ma.siˈo/ /pɾo.kɫə.mə.siˈo/ /pɾu.kɫə.mə.siˈo/ n fem
proclamation

proclamar /pɾo.klaˈma/ /pɾo.klaˈmaɾ/ /pɾu.kləˈma/ v
proclaim

procliu /pɾoˈkɫiw/ /pɾuˈkɫiw/ adj
prone

proclític /pɾoˈkɫi.tik/ /pɾuˈkɫi.tik/ adj masc
proclitic

procrastinació /pɾo.kɾas.ti.na.siˈo/ /pɾo.kɾəs.ti.nə.siˈo/ /pɾu.kɾəs.ti.nə.siˈo/ n fem
procrastination

procrastinar /pɾo.kɾas.tiˈna/ /pɾo.kɾas.tiˈnaɾ/ /pɾo.kɾəs.tiˈna/ /pɾu.kɾəs.tiˈna/ v
procrastinate

procurador /pɾo.ku.ɾaˈðo/ /pɾo.ku.ɾaˈðoɾ/ /pɾo.ku.ɾəˈðo/ /pɾu.ku.ɾəˈðo/ n masc
deputy
Persona habilitada a prendre decisions legals en nom d'una altra o d'un òrgan col·legiat.
procurator
Diputat de les Corts Espanyoles.
En la República de Venècia i la República de Gènova, magistrat investit de funcions administratives.

procés /pɾoˈses/ /pɾuˈses/ n masc
process
Manera en com es desenvolupa una acció progressiva.
Successió de fases que es donen en un fenomen natural o un procediment.
trial
causa judicial

procés cognitiu n masc
cognitive process

procés educatiu n masc
educational process

procònsol /pɾoˈkɔn.soɫ/ /pɾuˈkɔn.suɫ/ n masc
proconsul

prodigi /proˈdi.ʒi/ /pɾuˈdi.ʒi/ n masc
prodigy

producció n fem
production

producte /pɾoˈðuk.te/ /pɾoˈðuk.tə/ /pɾuˈðuk.tə/ n masc
product

productiu /pɾo.ðukˈtiw/ /pɾu.ðukˈtiw/ adj masc
productive

productor /pɾo.ðukˈto/ /pɾo.ðukˈtoɾ/ /pɾu.ðukˈto/ n masc
producer
Persona que produeix alguna cosa.

produir /pɾo.ðuˈi/ /pɾo.ðuˈiɾ/ /pɾu.ðuˈi/ v
present
(dret) Al·legar, exhibir.
appear
(pronominal) Explicar-se, fer-se entendre.
bear
Redituar, causar guany alguna cosa.
cause
Engendrar, criar, generar.
produce
Treure de si amb activitat o acció vital alguna cosa.

proer /pɾoˈe/ /pɾoˈeɾ/ /pɾuˈe/ n masc
bowman

proesa /pɾoˈe.za/ /pɾoˈə.zə/ /pɾuˈɛ.zə/ n fem
feat

professiograma n masc
job description

professional /pɾo.fe.si.oˈnaɫ/ /pɾo.fə.si.oˈnaɫ/ /pɾu.fə.si.uˈnaɫ/ adj
professional
Relatiu o pertanyent a una professió.

professional /pɾo.fe.si.oˈnaɫ/ /pɾo.fə.si.oˈnaɫ/ /pɾu.fə.si.uˈnaɫ/ n neut
professional
Persona que exerceix una professió o que treballa en un sector determinat.

professió /pɾo.fe.siˈo/ /pɾo.fə.siˈo/ /pɾu.fə.siˈo/ n fem
profession

professor /pɾo.feˈso/ /pɾo.feˈsoɾ/ /pɾo.fəˈso/ /pɾu.fəˈso/ n masc
teacher
Persona que ensenya alguna cosa a alguna altra.
instructor
Docent d'educació secundària o d'educació universitària.

professor ajudant n masc
assistant professor

professor associat n masc
non-tenured professor

professor d'adults n masc
adult education teacher

professor de música n masc
music teacher

professor de suport n masc
learning support teacher

professor lector n masc
lecturer

professor visitant n masc
visiting professor

professorat /pɾo.fe.soˈɾat/ /pɾo.fə.soˈɾat/ /pɾu.fə.suˈɾat/ n masc
teaching staff

profeta /pɾoˈfe.ta/ /pɾoˈfe.tə/ /pɾuˈfe.tə/ n neut
prophet Prophet

profit /pɾoˈfit/ /pɾuˈfit/ n masc
profit

profitós /pɾo.fiˈtos/ /pɾu.fiˈtos/ adj masc
profitable

profund /pɾoˈfun/ /pɾoˈfunt/ /pɾuˈfun/ adj masc
deep
Que s'enfonsa en la terra o una altra superfície, d'alçada.

profundament /pɾoˌfun.daˈmen/ /pɾoˌfun.daˈment/ /pɾoˌfun.dəˈment/ /pɾuˌfun.dəˈmen/ adv
deeply

profunditat /pɾo.fun.diˈtat/ /pɾu.fun.diˈtat/ n fem
depth
Qualitat de ser profund.

progenitura /pɾo.d͡ʒe.niˈtu.ɾa/ /pɾo.ʒe.niˈtu.ɾa/ /pɾo.ʒə.niˈtu.ɾə/ /pɾu.ʒə.niˈtu.ɾə/ n fem
offspring

programa /pɾoˈɣɾa.ma/ /pɾoˈɣɾa.mə/ /pɾuˈɣɾa.mə/ n masc
program
Anunci detallat d'un concert, representació teatral, un acte públic.
Enunciació de les matèries d'aprenentatge que es tractaran durant un curs.
Cadascun dels espais televisius o de ràdio.

programa Comenius n masc
Comenius programme

programa Erasmus n masc
Erasmus programme

programa Grundtvig n masc
Grundtvig programme

programa Leonardo da Vinci n masc
Leonardo da Vinci programme

programa d'aprenentatge permanent n masc
lifelong learning programme

programa d'immersió lingüística n masc
language immersion program

programa lineal n masc
linear program

programa ramificat n masc
branch program

programa socioeducatiu n masc
socio-educational program

programació /pɾo.ɣɾa.ma.siˈo/ /pɾo.ɣɾə.mə.siˈo/ /pɾu.ɣɾə.mə.siˈo/ n fem
programming

programació d'aula n fem
classroom programming

programació educativa n fem
educational programming

programació orientada a objectes n fem
object-oriented programming

programar /pɾo.ɣɾəˈma/ /pɾu.ɣɾəˈma/ v
program

programari /pɾo.ɣɾaˈma.ɾi/ /pɾo.ɣɾəˈma.ɾi/ /pɾu.ɣɾəˈma.ɾi/ n masc
software

programari descatalogat n masc
abandonware

programari educatiu n masc
courseware

programari intermediari n masc
middleware

progre /ˈpɾo.ɣɾe/ n neut
trendy
(col·loquial) progressista

progressivament /pɾo.ɣɾeˌsi.vaˈment/ /pɾo.ɣɾeˌsi.βaˈmen/ /pɾo.ɣɾəˌsi.vəˈment/ /pɾu.ɣɾəˌsi.vəˈmen/ /pɾu.ɣɾəˌsi.βəˈmen/ adv
progressively

progressió /pɾo.ɣɾe.siˈo/ /pɾo.ɣɾə.siˈo/ /pɾu.ɣɾə.siˈo/ n fem
progression

prohibició /pɾo.i.bi.siˈo/ /pɾu.i.bi.siˈo/ /pɾu.i.βi.siˈo/ n fem
prohibition

prohibir /pɾo.iˈbi/ /pɾo.iˈbiɾ/ /pɾo.iˈβi/ /pɾu.iˈbi/ v
forbid

prohom /pɾoˈɔm/ /pɾuˈɔm/ n masc
leader
Antigament, persona que tenia una especial consideració com a digne de confiança o per obtenir-ne consell, citada en actes arbitrals i pericials o com a testimoni en documents notarials.

projecte /pɾoˈd͡ʒɛk.te/ /pɾoˈʒɛk.te/ /pɾoˈʒɛk.tə/ /pɾuˈʒɛk.tə/ n masc
project
Estudi detallat d'una cosa a realitzar.

projecte curricular de centre n masc
CCP

projecte de recerca n masc
research project

projecte educatiu de centre n masc
school's educational project

projecte educatiu individual n masc
program for intervention

projecte lingüístic de centre n masc
linguistic project

projectil /pɾo.d͡ʒekˈtiɫ/ /pɾu.ʒəkˈtiɫ/ n masc
projectile

projector /pɾo.d͡ʒekˈtoɾ/ /pɾo.ʒekˈto/ /pɾo.ʒəkˈto/ /pɾu.ʒəkˈto/ n masc
projector

projector de diapositives n masc
slide projector

proletari /pɾo.ɫeˈta.ɾi/ /pɾu.ɫəˈta.ɾi/ n masc
proletarian

proliferar /pɾo.ɫi.feˈɾa/ /pɾo.ɫi.feˈɾaɾ/ /pɾu.ɫi.fəˈɾa/ v
proliferate

prolongació de joc n fem
setting

prolongació de la línia central n fem
extended center line

prolongar /pɾo.ɫoŋˈɡa/ /pɾo.ɫoŋˈɡaɾ/ /pɾu.ɫuŋˈɡa/ v
prolong

prolífic /pɾoˈɫi.fik/ /pɾuˈɫi.fik/ adj masc
prolific

promesa /pɾoˈme.za/ /pɾoˈmə.zə/ /pɾuˈmɛ.zə/ n fem
promise

prometença /pɾo.meˈten.sa/ /pɾo.məˈtɛn.sə/ /pɾu.məˈtɛn.sə/ n fem
promise

prometi /pɾoˈme.ti/ /pɾoˈmə.ti/ /pɾoˈmɛ.ti/ /pɾuˈmɛ.ti/ n masc
promethium

prometre /pɾoˈme.tɾe/ /pɾoˈmə.tɾə/ /pɾuˈmɛ.tɾə/ v
promise

promiscu /pɾoˈmis.ku/ /pɾuˈmis.ku/ adj masc
promiscuous

promoció /pɾo.mo.siˈo/ /pɾu.mu.siˈo/ n masc
promotion
Acció de promocionar o de promoure.
(esports de pilota) Fase d'una competició consistent en un conjunt de partits disputats entre un nombre determinat d'equips d'una mateixa categoria o bé de categories diferents classificats en els primers llocs o en els últims durant la fase anterior, que serveix per a determinar possibles canvis de categoria dels equips implicats per a la temporada següent.
class
Conjunt de persones promogudes a un grau superior.

prompte /ˈpɾom.te/ adj masc
ready
Que està disposat, preparat per a una acció, per a fer alguna cosa.
prompt
Que fa una cosa sense retard, en poc temps, ràpidament.

promulgar /pɾo.muɫˈɣa/ /pɾo.muɫˈɣaɾ/ /pɾu.muɫˈɣa/ v
promulgate

promès /pɾoˈmes/ /pɾoˈməs/ /pɾuˈmɛs/ n masc
fiancé

pron /ˈpɾon/ adj masc
prone

pronació n fem
pronation

pronunciació /pɾo.nun.si.a.siˈo/ /pɾo.nun.si.ə.siˈo/ /pɾu.nun.si.ə.siˈo/ n fem
pronunciation

pronúncia /pɾoˈnun.si.a/ /pɾoˈnun.si.ə/ /pɾuˈnun.si.ə/ n fem
pronunciation, utterance

prop de preposition
near
A poca distància, espacial o temporal, de quelcom o d'algú.
nearly
Aproximadament, si fa no fa.

propalestí /ˌpɾo.pa.ɫesˈti/ /ˌpɾo.pə.ɫəsˈti/ adj masc
pro-Palestinian

proparoxíton /pɾo.pa.ɾokˈsi.ton/ /pɾo.pə.ɾokˈsi.ton/ /pɾu.pə.ɾukˈsi.tun/ adj masc
proparoxytone

proper /pɾoˈpe/ /pɾoˈpeɾ/ /pɾuˈpe/ adj masc
near

propi /ˈpɾɔ.pi/ adj masc
own
Que pertany a algú o a alguna cosa, a un propietari.

propietari /pɾo.pi.eˈta.ɾi/ /pɾo.pi.əˈta.ɾi/ /pɾu.pi.əˈta.ɾi/ n masc
owner

propietat mecànica n fem
Mechanical property

proporcional /pɾo.poɾ.si.oˈnaɫ/ /pɾu.pur.si.uˈnaɫ/ adj
proportional

proporcionalment /pɾo.por.si.oˌnaɫˈmen/ /pɾo.poɾ.si.oˌnaɫˈmen/ /pɾo.poɾ.si.oˌnaɫˈment/ /pɾu.pur.si.uˌnaɫˈmen/ adv
proportionally

proporcionar /pɾo.por.si.oˈna/ /pɾo.poɾ.si.oˈna/ /pɾo.poɾ.si.oˈnaɾ/ /pɾu.pur.si.uˈna/ v
proportion
Fer que una cosa tingui proporció en relació amb una altra.
provide
Subministrar a algú allò que li cal.

proporció /pɾo.poɾ.siˈo/ /pɾu.pur.siˈo/ n fem
proportion

proposar /pɾo.poˈza/ /pɾo.poˈzaɾ/ /pɾu.puˈza/ v
propose
Exposar a algú una cosa perquè la consideri o l’adopti.

proposició /pɾo.po.zi.siˈo/ /pɾu.pu.zi.siˈo/ n fem
proposition
Acció de proposar.
(filologia, filosofia) Enunciat d’un judici amb valor lògic.

proposta /pɾoˈpɔs.ta/ /pɾoˈpɔs.tɔ/ /pɾoˈpɔs.tə/ /pɾuˈpɔs.tə/ n fem
proposal

propugnar /pɾo.puŋˈna/ /pɾo.puŋˈnaɾ/ /pɾu.puŋˈna/ v
advocate

propòsit /pɾoˈpɔ.zit/ /pɾuˈpɔ.zit/ n masc
purpose

prorrompre /pɾoˈrom.pɾe/ /pɾoˈrom.pɾə/ /pɾuˈrom.pɾə/ v
break out

prosa /ˈpɾɔ.za/ /ˈpɾɔ.zə/ n fem
prose

proselitisme /pɾo.ze.ɫiˈtiz.me/ /pɾo.zə.ɫiˈtiz.mə/ /pɾu.zə.ɫiˈtiz.mə/ n masc
proselytism

prosovietisme /ˌpɾɔ.so.vi.eˈtiz.me/ /ˌpɾɔ.so.vi.əˈtiz.mə/ /ˌpɾɔ.so.βi.eˈtiz.me/ /ˌpɾɔ.su.vi.əˈtiz.mə/ /ˌpɾɔ.su.βi.əˈtiz.mə/ n masc
pro-Sovietism

prosoviètic /ˌpɾo.so.viˈɛ.tik/ /ˌpɾo.so.βiˈɛ.tik/ /ˌpɾɔ.so.viˈɛ.tik/ /ˌpɾɔ.su.viˈɛ.tik/ /ˌpɾɔ.su.βiˈɛ.tik/ adj masc
pro-Soviet

prospecte /pɾosˈpɛk.te/ /pɾosˈpɛk.tə/ /pɾusˈpɛk.tə/ n masc
prospectus

prosperar /pɾos.peˈɾa/ /pɾos.peˈɾaɾ/ /pɾus.pəˈɾa/ v
prosper

prosperitat /pɾos.pe.ɾiˈtat/ /pɾus.pə.ɾiˈtat/ n fem
prosperity

prossecució /pɾo.se.ku.siˈo/ /pɾo.sə.ku.siˈo/ /pɾu.sə.ku.siˈo/ n fem
pursuit

prostatitis /pɾos.taˈti.tis/ /pɾos.təˈti.tis/ /pɾus.təˈti.tis/ n fem
prostatitis

prostibulari /pɾos.ti.buˈɫa.ɾi/ /pɾus.ti.buˈɫa.ɾi/ /pɾus.ti.βuˈɫa.ɾi/ adj masc
brothel

prostitució /pɾos.ti.tu.siˈo/ /pɾus.ti.tu.siˈo/ n fem
prostitution

prostituir /pɾos.ti.tuˈi/ /pɾos.ti.tuˈiɾ/ /pɾus.ti.tuˈi/ v
prostitute

prostituta /pɾos.tiˈtu.ta/ /pɾos.tiˈtu.tə/ /pɾus.tiˈtu.tə/ n fem
prostitute

prosèlit /pɾoˈzɛ.ɫit/ /pɾuˈzɛ.ɫit/ n masc
proselyte

prosòdia //pɾoˈzɔˈði.a/ /pɾuˈzɔ.ði.ə/ n fem
prosody

protagonista /pɾo.ta.ɣoˈnis.ta/ /pɾo.ta.ɣoˈnis.te/ /pɾo.tə.ɣoˈnis.tə/ /pɾu.tə.ɣuˈnis.tə/ n neut
protagonist

protagonitzar /pɾo.ta.ɣo.niˈd͡za/ /pɾo.ta.ɣo.niˈza/ /pɾo.ta.ɣo.niˈzaɾ/ /pɾo.tə.ɣo.niˈd͡za/ /pɾu.tə.ɣu.niˈd͡za/ v
star

protecció /pɾo.tek.siˈo/ /pɾo.tək.siˈo/ /pɾu.tək.siˈo/ n fem
protection
Acció o efecte de protegir.
(esports de pilota) Acció de defensar la pilota, la bola o el disc de l'atac d'un o més adversaris amb el tronc, les cames, els braços o l'estic.

protecció civil n fem
civil defence

protector /pɾo.tekˈto/ /pɾo.tekˈtoɾ/ /pɾo.təkˈto/ /pɾu.təkˈto/ adj masc
protective
Que protegeix

protector /pɾo.tekˈto/ /pɾo.tekˈtoɾ/ /pɾo.təkˈto/ /pɾu.təkˈto/ n masc
protector
Persona o institució que protegeix algú o alguna cosa

protector de coll n masc
throat protector

protector de fulla n masc
blade guard

protectorat /pɾo.tek.toˈɾat/ /pɾo.tək.toˈɾat/ /pɾu.tək.tuˈɾat/ n masc
protectorate

protegir /pɾo.teˈd͡ʒi/ /pɾo.teˈd͡ʒiɾ/ /pɾo.teˈʒi/ /pɾo.təˈʒi/ /pɾu.təˈʒi/ v
protect
Resguardar algú o alguna cosa d’un perjudici o perill.
(esports de pilota) Defensar la pilota, la bola o el disc de l'atac d'un o més adversaris amb el tronc, les cames, els braços o l'estic.

proterogínia /pɾo.te.ɾoˈd͡ʒi.ni.a/ /pɾu.tə.ɾuˈʒi.ni.ə/ n fem
protogyny

proteràndria /pɾo.teˈɾan.dɾi.a/ /pɾu.təˈɾan.dɾi.ə/ n fem
protandry

protesta /pɾoˈtes.ta/ /pɾoˈtes.tə/ /pɾuˈtes.tə/ n fem
protest

protestant /pɾo.tesˈtan/ /pɾo.tesˈtant/ /pɾo.təsˈtant/ /pɾu.təsˈtan/ adj
protestant
Relatiu o pertanyent al protestantisme.

protestant /pɾo.tesˈtan/ /pɾo.tesˈtant/ /pɾo.təsˈtant/ /pɾu.təsˈtan/ n neut
protestant
Individu que participa en una protesta.
Individu que simpatitza amb el protestantisme.

protestar /pɾo.tesˈta/ /pɾo.tesˈtaɾ/ /pɾo.təsˈta/ /pɾu.təsˈta/ v
protest
(intransitiu) Manifestar l’oposició de forma solemne.

proteu /pɾoˈtɛw/ /pɾuˈtɛw/ n masc
protean
Home que canvia sovint d’opinió per acomodar-se a les circumstàncies.
olm
Amfibi del gènere Proteus, de cos cilíndric que viu a la foscor d’aigües subterrànies.

proteïna /pɾo.teˈi.na/ /pɾo.təˈi.nə/ /pɾu.təˈi.nə/ n fem
protein

protoactini /pɾo.to.əkˈti.ni/ /pɾu.tu.əkˈti.ni/ n masc
protactinium

protocol /pɾo.toˈkɔɫ/ /pɾu.tuˈkɔɫ/ n masc
protocol minutes

protocol·lari /pɾo.to.koɫˈɫa.ɾi/ /pɾo.to.koˈɫa.ɾi/ /pɾu.tu.kuɫˈɫa.ɾi/ /pɾu.tu.kuˈɫa.ɾi/ adj masc
protocol

protocol·litzar /pɾo.to.ko.liˈzaɾ/ /pɾo.to.koɫ.ɫiˈd͡za/ /pɾu.tu.kuɫ.ɫiˈd͡za/ v
protoclize

prototip /pɾo.toˈtip/ /pɾu.tuˈtip/ n masc
prototype

prototipatge n masc
prototyping

protó /pɾoˈto/ /pɾuˈto/ n masc
proton

prou /ˈpɾow/ /ˈpɾɔw/ Interjection
stop

prou /ˈpɾow/ /ˈpɾɔw/ adv
enough

prova /ˈpɾɔ.va/ /ˈpɾɔ.və/ /ˈpɾɔ.βa/ /ˈpɾɔ.βɔ/ /ˈpɾɔ.βə/ n fem
test proof
Acció de provar.
test
examen, control, test
test evidence
assaig

prova combinada n fem
all events

prova d'accés a la universitat n fem
A-level

prova de compleció n fem
cloze test

prova de consolació n fem
consolation event

prova objectiva n fem
objective test

provar /pɾoˈva/ /pɾoˈvaɾ/ /pɾoˈβa/ /pɾuˈva/ /pɾuˈβa/ v
test
Fer examen i experiment de les qualitats.
try
(provar de) Intentar sortir-se'n.
prove
Justificar la certesa o la veritat amb raons o testimonis.

proveir /pɾo.veˈiɾ/ /pɾo.vəˈi/ /pɾo.βeˈi/ /pɾu.vəˈi/ /pɾu.βəˈi/ v
provide

provenir /pɾo.veˈniɾ/ /pɾo.vəˈni/ /pɾo.βeˈni/ /pɾo.βeˈniɾ/ /pɾu.vəˈni/ /pɾu.βəˈni/ v
come from

provençal /pɾo.venˈsaɫ/ /pɾo.vənˈsaɫ/ /pɾo.βenˈsaɫ/ /pɾu.vənˈsaɫ/ /pɾu.βənˈsaɫ/ adj
Provençal
Relatiu o pertanyent a la Provença.
Relatiu o pertanyent a la llengua provençal.

provençal /pɾo.venˈsaɫ/ /pɾo.vənˈsaɫ/ /pɾo.βenˈsaɫ/ /pɾu.vənˈsaɫ/ /pɾu.βənˈsaɫ/ n neut
Provençal
Persona que habita o és originària de la Provença.
(masculí, singular) Dialecte de l'occità parlat principalment a la Provença.

proverbi /pɾoˈvɛɾ.bi/ /pɾoˈβɛr.βi/ /pɾoˈβɛɾ.βi/ /pɾuˈvɛr.bi/ n masc
proverb

proveïdor /pɾo.ve.iˈðoɾ/ /pɾo.və.iˈðo/ /pɾo.βe.iˈðo/ /pɾo.βe.iˈðoɾ/ /pɾu.və.iˈðo/ /pɾu.βə.iˈðo/ adj masc
supplier

provincial /pɾo.vin.siˈaɫ/ /pɾo.βin.siˈaɫ/ /pɾu.vin.siˈaɫ/ /pɾu.βin.siˈaɫ/ adj
provincial

provinent /pɾo.viˈnent/ /pɾo.βiˈnen/ /pɾu.viˈnen/ /pɾu.βiˈnen/ adj
from

provisionalitat /pɾo.vi.zi.o.na.ɫiˈtat/ /pɾo.vi.zi.o.nə.ɫiˈtat/ /pɾo.βi.zi.o.na.ɫiˈtat/ /pɾu.vi.zi.u.nə.ɫiˈtat/ /pɾu.βi.zi.u.nə.ɫiˈtat/ n fem
provisionality

provisionalment /pɾo.vi.zi.oˌnaɫˈment/ /pɾo.βi.zi.oˌnaɫˈmen/ /pɾu.vi.zi.uˌnaɫˈmen/ /pɾu.βi.zi.uˌnaɫˈmen/ adv
provisionally

provisió /pɾo.vi.ziˈo/ /pɾo.βi.ziˈo/ /pɾu.vi.ziˈo/ /pɾu.βi.ziˈo/ n fem
supply

provocar /pɾo.voˈka/ /pɾo.voˈkaɾ/ /pɾo.βoˈka/ /pɾu.vuˈka/ /pɾu.βuˈka/ v
provoke
Incitar algú a fer una cosa.

província /pɾoˈvin.si.a/ /pɾoˈvin.si.ə/ /pɾoˈβin.si.a/ /pɾuˈvin.si.ə/ /pɾuˈβin.si.ə/ n fem
province

proximitat /pɾok.si.miˈtat/ /pɾuk.si.miˈtat/ n fem
closeness
Qualitat d'allò que és pròxim.

proxèmica /pɾokˈsɛ.mi.ka/ /pɾokˈsɛ.mi.kə/ /pɾukˈsɛ.mi.kə/ n fem
proxemics

proïsme /pɾoˈiz.me/ /pɾuˈiz.mə/ n masc
neighbour

prudent /pɾuˈðen/ /pɾuˈðent/ adj
prudent

pruna n fem
plum

pràctic /ˈpɾak.tik/ adj masc
practical
Relacionat amb la pràctica o l'experiència personal.

pràctic /ˈpɾak.tik/ n masc
pilot
Ofici que consisteix en conèixer a fons un port i ajudar a atracar els vaixells forasters que s'aproximen, guiant el pilot.

pràctica /pɾəkˈti.kə/ /ˈpɾak.ti.ka/ /ˈpɾak.ti.kə/ n fem
practice
Exercici del que prèviament s'ha après de forma teòrica.

pràctica docent n fem
teaching career
Exercici de la professió de docent.
practice teaching
Període de formació de mestres en centres educatius, la finalitat del qual és perfeccionar els coneixements adquirits a la universitat i iniciar-se de manera directa i real en l'activitat professional com a docent.

pràcticament /ˌpɾak.ti.kaˈmen/ /ˌpɾak.ti.kaˈment/ /ˌpɾak.ti.kəˈmen/ /ˌpɾak.ti.kəˈment/ adv
practically

pràcticum n masc
practicum

pràctiques /ˈpɾak.ti.kes/ /ˈpɾak.ti.kəs/ n fem
internship

pràxia n fem
praxis

prèdica /ˈpɾɛ.ði.ka/ /ˈpɾɛ.ði.kə/ n fem
sermon

prémer /ˈpɾe.me/ /ˈpɾe.meɾ/ /ˈpɾe.mə/ v
press

prémer la pilota v
press the ball

préssec n masc
peach

préssec pla n masc
flat peach

préstec /ˈpɾes.tek/ /ˈpɾes.tək/ n masc
loan

prêt-à-porter /ˌpɾɛ.ta.porˈte/ n masc
ready-to-wear

príncep /ˈpɾin.sep/ /ˈpɾin.səp/ n masc
prince Prince Charming
Fill del rei, hereu del tron.
Prince Charming
Cap d'un principat.

príncep blau n masc
Prince Charming

pròrroga /ˈpɾɔ.ro.ɣa/ /ˈpɾɔ.ro.ɣə/ /ˈpɾɔ.ru.ɣə/ n fem
extra time

pròsper /ˈpɾɔs.peɾ/ adj masc
prosperous
Que li van bé les coses, que prospera, creix feliç o es desenvolupa.

pròstata /ˈpɾɔs.ta.ta/ /ˈpɾɔs.tə.tə/ n fem
prostate prostate gland

pròtesi /ˈpɾɔ.te.zi/ /ˈpɾɔ.tə.zi/ n fem
prosthesis
Peça o aparell artificial implantat en el cos en substitució d’un òrgan.
prothesis
(lingüística) So no etimològic inserit per processos de canvi lingüístic a l'inici d'un mot

pròxim /ˈpɾɔk.sim/ adj masc
near

pròxim /ˈpɾɔk.sim/ n masc
neighbor

pròximament /ˌpɾɔk.si.maˈmen/ /ˌpɾɔk.si.maˈment/ /ˌpɾɔk.si.məˈmen/ /ˌpɾɔk.si.məˈment/ adv
soon

pseudociència /ˌpsɛw.ðu.siˈɛn.si.ə/ /ˌsew.ðo.siˈɛn.si.a/ /ˌsɛw.ðo.siˈɛn.si.ə/ /ˌsɛw.ðu.siˈɛn.si.ə/ n fem
pseudoscience

psi /ˈpsi/ /ˈsi/ n fem
psi

psicoanalitzar /ˌpsi.ku.ə.nə.ɫiˈd͡za/ /ˌsi.ko.a.na.ɫiˈd͡za/ /ˌsi.ko.a.na.ɫiˈza/ /ˌsi.ko.a.na.ɫiˈzaɾ/ /ˌsi.ko.ə.nə.ɫiˈd͡za/ /ˌsi.ku.ə.nə.ɫiˈd͡za/ v
psychoanalyze

psicoanàlisi n fem
psychoanalysis

psicolingüística /psi.ko.liŋˈɡwis.ti.ka/ /psi.ku.ɫiŋˈɡ.wisˈti.kə// /si.ku.ɫiŋˈɡ.wisˈti.kə// n fem
psycholinguistics

psicologia /si.ko.ɫoˈd͡ʒi.a/ /si.ko.ɫoˈʒi.a/ /si.ko.ɫoˈʒi.ə/ /si.ku.ɫuˈʒi.ə/ n fem
psychology

psicologia ambiental n fem
environmental psychology

psicologia de l'educació n fem
education psychology

psicologia evolutiva n fem
developmental psychology

psicometria n fem
psychometrics

psicomotricitat n fem
psychomotility
Domini dels moviments corporals i de les funcions motores en general, dirigides pel sistema nerviós.

psicopatologia n fem
psychopathology

psicopedagog /psi.ku.pə.ðəˈɣɔk/ /si.ko.pe.ðaˈɣɔk/ /si.ko.pə.ðəˈɣɔk/ /si.ku.pə.ðəˈɣɔk/ n masc
educational psychologist

psicopedagogia /psi.ku.pə.ðə.ɣuˈʒi.ə/ /si.ko.pe.ða.ɣoˈd͡ʒi.a/ /si.ko.pe.ða.ɣoˈʒi.a/ /si.ko.pə.ðə.ɣoˈʒi.ə/ /si.ku.pə.ðə.ɣuˈʒi.ə/ n fem
psychopedagogy

psicosi /psiˈkɔ.zi/ /siˈkɔ.zi/ n fem
psychosis

psicoteràpia /ˌpsi.ku.təˈɾa.pi.ə/ /ˌsi.ko.teˈɾa.pi.a/ /ˌsi.ko.təˈɾa.pi.ə/ /ˌsi.ku.təˈɾa.pi.ə/ n fem
psychotherapy

psicotècnia n fem
psychotechnics

psicòleg /siˈkɔ.ɫek/ /siˈkɔ.ɫək/ n masc
psychologist

psicòpata n neut
psychopath

psique /ˈpsi.ke/ /ˈpsi.kə/ /ˈsi.ke/ /ˈsi.kə/ n fem
psyche

psiquiatre /psi.kiˈa.tɾə/ /si.kiˈa.tɾe/ /si.kiˈa.tɾə/ n masc
psychiatrist

psiquiatria /psi.ki.əˈtɾi.ə/ /si.ki.aˈtɾi.a/ /si.ki.əˈtɾi.ə/ n fem
psychiatry

psiquiatria infantil i juvenil n fem
child and adolescent psychiatry

psíquic /ˈpsi.kik/ /ˈsi.kik/ adj masc
psychic

pubilla /puˈbi.ʎa/ /puˈβi.ʎə/ n fem
daughter
Filla major d’una casa.
heiress
(dret civil) Hereva en absència de fills mascles segons la tradició catalana.

publicació /pu.bɫi.ka.siˈo/ /pu.βɫi.ka.siˈo/ /pu.βɫi.kə.siˈo/ /pub.bɫi.ka.siˈo/ /pub.bɫi.kə.siˈo/ n fem
publication

publicar /pu.bɫiˈkaɾ/ /pu.βɫiˈka/ /pub.bɫiˈka/ v
publish

publicista /pu.bɫiˈsis.ta/ /pu.bɫiˈsis.te/ /pu.βɫiˈsis.ta/ /pu.βɫiˈsis.te/ /pu.βɫiˈsis.tə/ /pub.bɫiˈsis.ta/ /pub.bɫiˈsis.te/ /pub.bɫiˈsis.tə/ n neut
publicist

publicitari /pu.bɫi.siˈta.ɾi/ /pu.βɫi.siˈta.ɾi/ /pub.bɫi.siˈta.ɾi/ adj masc
advertising
Relatiu a la publicitat.

publicitari /pu.bɫi.siˈta.ɾi/ /pu.βɫi.siˈta.ɾi/ /pub.bɫi.siˈta.ɾi/ n masc
adman
Persona que es dedica a la publicitat.

publicitat intrajoc n fem
ingame advertising

pudent /puˈðen/ /puˈðent/ adj
smelly
Que fa pudor.

pudir /puˈði/ /puˈðiɾ/ v
stink
Produir o causar pudor.
sicken
Causar aversió la insistència d'algú o la repetició d'un fet.

pudor /puˈðo/ /puˈðo/ /puˈðor/ /puˈðoɾ/ /puˈðu/ n fem
stink
Mala olor, olor desagradable.

pudor /puˈðo/ /puˈðo/ /puˈðor/ /puˈðoɾ/ /puˈðu/ n masc
modesty
Sentiment de modèstia, de vergonya, especialment referida a mostrar-se nu o vulnerable davant dels altres.

puericultor /pu.e.ɾi.kuɫˈto/ /pu.e.ɾi.kuɫˈtoɾ/ /pu.ə.ɾi.kuɫˈto/ n masc
baby nurse

puericultura /pu.e.ɾi.kuɫˈtu.ɾa/ /pu.ə.ɾi.kuɫˈtu.ɾə/ n fem
childcare

pugna /ˈpuŋ.na/ /ˈpuŋ.nə/ /ˈpuɡ.na/ n fem
fight

pugnar /puŋˈna/ /puɡˈna/ /puɡˈnaɾ/ v
strive

puig /ˈput͡ʃ/ n masc
peak

puix /ˈpujʃ/ /ˈpuʃ/ conjunction
since

pujada /puˈd͡ʒa.ða/ /puˈʒa.ða/ /puˈʒa.ðə/ n fem
slope
Via que fa pendent cap amunt.
raising
Augment a l’alça, a un grau superior.
attack up the field
(futbol) Moviment endavant d'un jugador o una línia de jugadors en el transcurs d'una acció ofensiva.

pujada del bastó n fem
backswing

pujament /pu.d͡ʒaˈmen/ /pu.d͡ʒaˈment/ /pu.ʒaˈmen/ /pu.ʒəˈmen/ /pu.ʒəˈment/ n masc
foot
(nàutica) Vora inferior d’una vela.

pujar /puˈd͡ʒa/ /puˈd͡ʒaɾ/ /puˈʒa/ v
get into
Entrar en un vehicle.
rise
Augmentar de nivell.
carry up
Portar alguna cosa de baix a dalt.
go up
Anar creixent.

pujar a la xarxa v
attack the net

pujol /puˈʒɔɫ/ n masc
hill

pull /ˈpuɫ/ /ˈpuʎ/ n masc
pull

pulmonar /puɫ.moˈnaɾ/ /puɫ.muˈnar/ adj
pulmonary

pulmonia /puɫ.moˈni.a/ /puɫ.moˈni.ə/ /puɫ.muˈni.ə/ n fem
pneumonia
Inflamació d'un o de tots dos pulmons. Sovint és conseqüència d'una infecció de pneumococ.

pulmó n masc
lung

pulsació /puɫ.sa.siˈo/ /puɫ.sə.siˈo/ n fem
pulse

pulvinar /puɫ.viˈnaɾ/ /puɫ.viˈnaɾ/ /puɫ.βiˈnar/ /puɫ.βiˈnaɾ/ adj
pulvinar

pulvinat /puɫ.viˈnat/ /puɫ.viˈnat/ /puɫ.βiˈnat/ adj masc
pulvinar

pul·lular /pu.ɫuˈɫa/ /puɫ.ɫuˈɫa/ /puɫ.ɫuˈɫaɾ/ v
pullulate

pumpel·lyita /pum.pe.ɫiˈi.ta/ /pum.peɫ.ɫiˈi.ta/ /pum.pə.ɫiˈi.tə/ /pum.pəɫ.ɫiˈi.tə/ n fem
pumpellyite

punch n masc
punch shot

punir /puˈni/ /puˈniɾ/ v
punish

punt /ˈpun/ /ˈpunt/ n masc
dot point
Signe de puntuació que separa frases.
point dot
Grau d'una escala de qualificació.
Recompenses en el joc.

punt addicional n masc
extra point

punt central n masc
center ice face-off spot

punt d'impacte n masc
sweet spot

punt de bloqueig n masc
block point

punt de bola n masc
ball stage

punt de control n masc
checkpoint

punt de cop de càstig n masc
penalty stroke point

punt de córner n masc
corner spot

punt de joc Interjection
game point

punt de joc n masc
game ball

punt de partit Interjection
match point

punt de partit n masc
match ball

punt de penal n masc
penalty mark

punt de servei n masc
service point
(esports de raqueta, voleibol) Punt aconseguit per mitjà d'un servei que l'adversari o l'equip adversari no poden tornar adequadament.
face-off spot
(hoquei sobre gel) Cadascun dels nou punts vermells d'una pista de joc que indiquen els llocs des d'on s'ha de reprendre el joc.

punt de vista n masc
﻿point of view

punt directe n masc
ace

punt límit n masc
end point

punt nul n masc
let

punt volat n masc
interpunct
Signe diacrític enmig del dígraf de la ela geminada (l·l)

punt òptim n masc
sweet spot

punta /ˈpun.ta/ n fem
point
Extrem agut d'una cosa.
drypoint
Extrem d'alguna cosa que remata en angle.
toe
(golf) Part anterior del cap d'un bastó.
point drypoint
(pilota basca) Extrem d'una cesta punta, que serveix per a encestar la pilota i per a dirigir-la en l'acció de llançar-la.

punta /ˈpun.ta/ n neut
spearhead
(futbol) Jugador, generalment un davanter, situat en una posició més avançada que els altres.

puntada de peu n fem
kick with the toe

puntal /punˈtaɫ/ n masc
prop

punter /punˈte/ /punˈteɾ/ n masc
pointer
En un aparell de mesura, mena d'agulla que assenyala una lectura.

puntuable /pun.tuˈa.bɫe/ /pun.tuˈa.βɫe/ /pun.tuˈa.βɫə/ /pun.tuˈab.bɫe/ /pun.tuˈab.bɫə/ adj
pointscoring

puntuació /pun.tu.a.siˈo/ /pun.tu.ə.siˈo/ n fem
mark
Conjunt de punts obtinguts per valorar quelcom.
punctuation
Signes que marquen les pauses en la lectura d'un escrit.

puntuació directa n fem
raw score

puntuació estàndard n fem
standard score

puntual /pun.tuˈaɫ/ adj
punctual
Que fa les coses en el moment previst.
precise
exacte, precís

puntualitat /pun.tu.a.ɫiˈtat/ /pun.tu.ə.ɫiˈtat/ n fem
punctuality

puntualitzar /pun.tu.a.liˈza/ /pun.tu.a.ɫiˈd͡za/ /pun.tu.a.ɫiˈza/ /pun.tu.a.ɫiˈzaɾ/ /pun.tu.ə.ɫiˈd͡za/ /pun.tu.ə.ɫiˈd͡za/ v
detail

puntuar /pun.tuˈa/ /pun.tuˈaɾ/ v
punctuate
Posar punts i altres signes ortogràfics en un text.
mark
Qualificar un exercici, un treball o un examen amb una puntuació.

puntós /punˈtos/ adj masc
punctilious

punxa /ˈpuɲ.t͡ʃa/ /ˈpuɲ.ʃə/ n fem
splinter

punxada /puɲˈt͡ʃa.ða/ n fem
jab
(hoquei sobre herba) Acció defensiva consistent a intentar recuperar la bola tocant-la amb la punta de l'estic mitjançant una sèrie d'extensions i flexions ràpides del braç d'acompanyament.
spearing
(hoquei sobre gel) Falta consistent a colpejar o intentar colpejar un adversari amb la punta de la pala de l'estic.

punxenc /puɲˈt͡ʃeŋ/ /puɲˈt͡ʃeŋk/ /puɲˈʃəŋk/ /puɲˈʃɛŋ/ /puɲˈʃɛŋk/ adj masc
sharp

punxoset /puɲ.t͡ʃoˈzet/ /puɲ.ʃoˈzət/ /puɲ.ʃuˈzɛt/ n masc
three-spined stickleback
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Gasterosteus aculeatus)
ninespine stickleback
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Pungitius pungitius)

punxó /puɲˈt͡ʃo/ /puɲˈʃo/ n masc
awl

punya /ˈpu.ɲa/ /ˈpu.ɲə/ n fem
effort
Esforç reiterat per aconseguir alguna cosa.

punyada /puˈɲa.ða/ /puˈɲa.ðə/ n fem
punch

punyal /puˈɲaɫ/ n masc
dagger

punyalada /pu.ɲaˈɫa.ða/ /pu.ɲəˈɫa.ðə/ n fem
stab

punyeta /puˈɲe.ta/ /puˈɲə.tə/ /puˈɲɛ.tə/ n fem
drag

pupa /ˈpu.pa/ /ˈpu.pə/ n fem
boo-boo
(infantil) mal

pupil /puˈpiɫ/ n masc
pupil

pupil·la /puˈpi.ɫa/ /puˈpi.ɫə/ /puˈpiɫ.ɫa/ /puˈpiɫ.ɫə/ n fem
pupil
Obertura central de l'iris.

pupitre /puˈpi.tɾe/ /puˈpi.tɾə/ n masc
desk

puput /puˈput/ n
hoopoe

pur /ˈpu/ /ˈpuɾ/ adj masc
pure

purament /ˌpu.ɾaˈmen/ /ˌpu.ɾaˈment/ /ˌpu.ɾəˈmen/ /ˌpu.ɾəˈment/ adv
purely

pureta /puˈɾe.ta/ /puˈɾə.tə/ /puˈɾɛ.tə/ n neut
stickler

puré /puˈɾe/ n masc
puree

pus /ˈpus/ n masc
pus

push n masc
push

puta /ˈpu.ta/ /ˈpu.tə/ n fem
whore

putejar /pu.teˈd͡ʒa/ /pu.teˈd͡ʒaɾ/ /pu.teˈʒa/ /pu.təˈd͡ʒa/ /pu.təˈʒa/ v
fuck around
(transitiu, vulgarisme) Emprenyar, fer la guitza, fotre.

putrefacció /pu.tɾe.fak.siˈo/ /pu.tɾə.fək.siˈo/ n fem
rotting

putt n masc
putt

putt amb tornada n masc
come-backer

putt donat n masc
gimme

putxinel·li /pu.t͡ʃiˈnɛ.ɫi/ /pu.t͡ʃiˈnɛɫ.ɫi/ n masc
hand puppet

puça /ˈpu.sa/ n fem
flea
Insecte endopterigot ectoparàsit de mamífers i aus.

pàdel n masc
padel

pàgina /ˈpa.d͡ʒi.na/ /ˈpa.ʒi.na/ n fem
page

pàgina web n fem
web page

pàl·lid /ˈpa.ɫit/ /ˈpaɫ.ɫit/ adj masc
pale pallid

pàmpol /ˈpam.poɫ/ /ˈpam.puɫ/ n masc
pilot fish
(peixos) Peix teleosti de la família dels caràngids (Naucrates ductor).

pàmpol pudent n masc
butterfish

pàncrees /ˈpaŋ.kɾe.es/ n masc
pancreas

pànic adj masc
Panic

pànic n masc
panic

pàrvul /ˈpar.βuɫ/ /ˈpaɾ.vuɫ/ /ˈpaɾ.vuɫ/ /ˈpaɾ.βuɫ/ n masc
infant

pàtera /ˈpa.te.ɾa/ /ˈpa.tə.ɾə/ n masc
patera

pàtina /ˈpa.ti.na/ /ˈpa.ti.nə/ n fem
patina

pàtria /ˈpa.tɾi.a/ n fem
fatherland

pèl /ˈpəɫ/ /ˈpɛɫ/ n masc
hair
Filament propi dels mamífers, que cobreix el cos o part d'ell. Es creen a partir de cèl·lules mortes i tenen un alt contingut de proteïna queratina.
grain
(golf) Herba d'un camp de golf, especialment del green, en tant que factor que condiciona, segons la inclinació que pren, el rodolament de la bola.

pèl-blanc /ˌpəɫˈbɫaŋk/ /ˌpɛɫˈbɫaŋk/ /ˌpɛɫˈβɫaŋ/ adj masc
white-haired

pèl-curt /ˌpəɫˈkuɾt/ /ˌpɛɫˈkurt/ /ˌpɛɫˈkuɾt/ adj masc
shorthaired

pèl-llarg /ˌpəˈʎaɾk/ /ˌpɛʎˈʎark/ /ˌpɛˈʎark/ /ˌpɛˈʎaɾk/ adj masc
long-haired

pèl-roig /ˌpəɫˈrɔt͡ʃ/ /ˌpɛɫˈrot͡ʃ/ /ˌpɛɫˈrɔt͡ʃ/ adj masc
redheaded

pèl·let /ˈpɛɫ.ɫet/ /ˈpɛɫ.ɫət/ n masc
pellet
Combustible granulat compacte fet de serradures premsades o altres materials.

pèndol /ˈpɛn.doɫ/ /ˈpɛn.duɫ/ n masc
pendulum

pèrdua /ˈpɛr.du.ə/ /ˈpɛɾ.ðu.a/ n fem
loss

pèrdua de la pilota n fem
loss of the ball

pèrdua de pilota n fem
fumble

pèrdua de possessió n fem
turnover

pèrdua de temps n fem
time violation

pèrsic adj
Persian

pèsol /ˈpe.zoɫ/ /ˈpə.zoɫ/ /ˈpɛ.zuɫ/ n masc
pea

pèssim /ˈpɛ.sim/ adj masc
appalling

pètal /ˈpɛ.taɫ/ /ˈpɛ.təɫ/ n masc
petal

péixer /ˈpe.ʃe/ /ˈpe.ʃə/ /ˈpej.ʃe/ /ˈpej.ʃeɾ/ v
feed

pícea /ˈpi.se.a/ /ˈpi.se.ə/ n fem
spruce

píndola /ˈpin.do.ɫa/ /ˈpin.do.ɫə/ /ˈpin.du.ɫə/ n fem
pill

pírcing /ˈpir.siŋ/ /ˈpiɾ.siŋ/ /ˈpiɾ.siŋk/ n masc
piercing

pírric /ˈpi.rik/ adj masc
Pyrrhic

píxel /ˈpik.seɫ/ /ˈpik.səɫ/ n masc
pixel

pòlip /ˈpɔ.ɫip/ n masc
polyp
(medicina) Creixement anormal, tumor tou que s'implanta en una membrana mucosa.

pòmul /ˈpɔ.muɫ/ n masc
cheekbone

pòrtic /ˈpɔr.tik/ n masc
portico

pòrtland /ˈpɔr.ɫan/ /ˈpɔr.ɫən/ /ˈpɔɾ.ɫan/ /ˈpɔɾ.ɫant/ /ˈpɔɾ.ɫənt/ n masc
Portland cement

pòstit /ˈpɔs.tit/ n masc
Post-it

pòstum /ˈpɔs.tum/ adj masc
posthumous

pòtol /ˈpɔ.toɫ/ /ˈpɔ.tuɫ/ n masc
idler

pólvora /ˈpoɫ.vo.ɾa/ /ˈpoɫ.vo.ɾə/ /ˈpoɫ.vu.ɾə/ /ˈpoɫ.βo.ɾa/ /ˈpoɫ.βu.ɾə/ n fem
gunpowder polvora
Explosiu compost per diverses substàncies polvoritzades.
powder
(plural) Partícules molt fines obtingudes per reducció d’una substància sòlida.

públic /ˈpu.bɫik/ /ˈpu.βɫik/ /ˈpub.bɫik/ adj masc
public
Comú, que no és privat.

públic /ˈpu.bɫik/ /ˈpu.βɫik/ /ˈpub.bɫik/ n masc
public
Audiència, persones que assisteixen a un acte o espectacle.

públicament /ˌpu.bɫi.kaˈment/ /ˌpu.βɫi.kaˈmen/ /ˌpu.βɫi.kəˈmen/ /ˌpub.bɫi.kaˈmen/ /ˌpub.bɫi.kəˈmen/ /ˌpub.bɫi.kəˈment/ adv
publicly

púlpit /ˈpuɫ.pit/ n masc
pulpit
trona (de predicació)

púrria /ˈpu.ri.a/ /ˈpu.ri.ə/ n fem
rabble
Gent de classe baixa.

qaf /ˈkaf/ n fem
qaaf

qin n masc
guqin

quadern /kwaˈðeɾn/ /kwəˈðern/ n masc
booklet
Conjunt de fulls de paper plegats, encaixats i units.

quadrangular /kwa.ðɾaŋ.ɡuˈɫaɾ/ /kwə.ðɾəŋ.ɡuˈɫar/ n masc
home run

quadrat /kwaˈðɾat/ adj masc
square
Que té la forma d'un quadrat.
(aritmètica) Potència segona d'un número, és a dir, un número elevat a dos.

quadrat /kwaˈðɾat/ n masc
square
(geometria) Polígon regular quatre costats, és a dir, el quadrat és una figura plana amb quatre costats iguals i que també té tots quatre angles iguals, de noranta graus.
box
(hoquei sobre gel) Defensa de zona consistent a situar els quatre jugadors de camp en els angles respectius d'un quadrat imaginari, de manera que hi ha dos davanters i dos defensors.

quadratura /kwa.ðɾaˈtu.ɾa/ /kwə.ðɾəˈtu.ɾə/ n fem
quadrature

quadravi /kwaˈðɾa.vi/ /kwaˈðɾa.βi/ /kwəˈðɾa.vi/ /kwəˈðɾa.βi/ n masc
great great great grandfather

quadre /ˈkwa.ðɾe/ /ˈkwa.ðɾə/ n masc
picture
Obra pictòrica enquadrada en un marc.
box
(hoquei sobre patins) Defensa de zona consistent a situar els quatre jugadors de camp en els angles respectius d'un quadrat imaginari, de manera que hi ha dos davanters i dos defensors.
frame zone
(pilota basca) Cadascuna de les divisions d'una canxa marcades a la paret esquerra, de 4 m d'amplada en frontó llarg i 3,5 en frontó curt, que serveixen per a establir la línia de falta i la línia de passa i per a donar una referència als jugadors sobre la seva situació en la canxa.

quadre d'eliminatòries n masc
knock-out draw

quadre de servei n masc
service box

quadre de servei dret n masc
right court

quadre de servei esquerre n masc
left court

quadres de darrere n masc
backcourt

quadres de davant n masc
frontcourt

quadrifont /kwa.dɾiˈfont/ /kwə.dɾiˈfon/ adj
tetrapylon
Adjectiu associat exclusivament a la forma composta arc quadrifont.

quadrilong /kwa.ðɾiˈɫoŋ/ /kwa.ðɾiˈɫoŋk/ /kwə.ðɾiˈɫoŋ/ /kwə.ðɾiˈɫoŋk/ adj masc
rectangular

quadrineboda /kwa.ðɾi.neˈβo.ða/ /kwə.ðɾi.nəˈβo.ðə/ n fem
niece great great granddaughter

quadrinebot /kwa.ðɾi.neˈbot/ /kwə.ðɾi.nəˈβot/ n masc
great great grandnephew

quadrinét /kwa.ðɾiˈnet/ /kwə.ðɾiˈnet/ n masc
great great great grandson

quadrinéta /kwa.ðɾiˈne.ta/ /kwə.ðɾiˈne.tə/ n fem
great great great granddaughter

quadrioncle /kwa.ðɾiˈoŋ.kɫe/ /kwə.ðɾiˈoŋ.kɫə/ n masc
uncle great great grandfather

quadritia /kwa.ðɾiˈti.a/ /kwə.ðɾiˈti.ə/ n fem
aunt great great grandmother

quadruplicar /kwa.ðɾu.pɫiˈka/ /kwa.ðɾu.pɫiˈkaɾ/ /kwə.ðɾu.pɫiˈka/ v
quadruple

quadràvia /kwaˈðɾa.vi.a/ /kwaˈðɾa.βi.a/ /kwəˈðɾa.vi.ə/ /kwəˈðɾa.βi.ə/ n fem
great great great grandmother

qualificació professional n fem
vocational qualification

qualitat /kwa.ɫiˈtat/ n fem
quality

qualitat de l'educació n fem
quality of education

qualitat de possessió n fem
quality of possession

quall /ˈkwaʎ/ n masc
curd
Enzim que té la propietat de quallar la llet, originalment extret de l'estómac dels remugants.

quallada /kwaˈʎa.ða/ /kwəˈʎa.ðə/ n fem
curd

quallar /kwaˈʎa/ /kwaˈʎaɾ/ /kwəˈʎa/ v
coagulate

quan /ˈkon/ adv
when
En quin moment o temps en què es realitza una acció.

quan les gallines pixin adv
when pigs fly

quant /ˈkwan/ /ˈkwant/ adj
how much
(seguit de substantiu, sovint amb la preposició de) Quina quantitat de.

quant /ˈkwan/ /ˈkwant/ adv
how
(seguit d’adjectiu o adverbi) En quina mesura.

quant a /kwant‿a/ preposition
as to

quantitat /kwan.tiˈtat/ n fem
quantity amount

quantitatiu /kwan.ti.taˈtiw/ /kwən.ti.təˈtiw/ adj masc
quantitative

quaranta /koˈɾan.ta/ /koˈɾan.tə/ /kuˈɾan.ta/ /kuˈɾan.tə/ /kwaˈɾan.ta/ /kwəˈɾan.tə/ n masc
forty
(tennis) Tercer punt guanyat en un joc per un jugador o un equip.

quaranta /koˈɾan.ta/ /koˈɾan.tə/ /kuˈɾan.ta/ /kuˈɾan.tə/ /kwaˈɾan.ta/ /kwəˈɾan.tə/ number
forty

quaranta-cinc /kwaˌɾan.taˈsiŋ/ /kwaˌɾan.taˈsiŋk/ /kwəˌɾan.təˈsiŋ/ /kwəˌɾan.təˈsiŋk/ number
forty-five

quaranta-cinquè /kwaˌɾan.ta.siŋˈke/ /kwəˌɾan.tə.siŋˈkə/ /kwəˌɾan.tə.siŋˈkɛ/ number
forty-fifth

quaranta-dos /kwaˌɾan.taˈðos/ /kwəˌɾan.təˈðos/ number
forty-two

quaranta-dosè /kwaˌɾan.ta.ðoˈze/ /kwəˌɾan.tə.ðoˈzə/ /kwəˌɾan.tə.ðuˈzɛ/ number
forty-second

quaranta-nou /kwaˌɾan.taˈnɔw/ /kwəˌɾan.təˈnɔw/ number
forty-nine

quaranta-novè /kwaˌɾan.ta.noˈve/ /kwaˌɾan.ta.noˈβe/ /kwəˌɾan.tə.noˈvə/ /kwəˌɾan.tə.nuˈvɛ/ /kwəˌɾan.tə.nuˈβɛ/ number
forty-ninth

quaranta-quatre /kwaˌɾan.taˈkwa.tɾe/ /kwəˌɾan.təˈkwa.tɾə/ number
forty-four

quaranta-quatrè /kwaˌɾan.ta.kwaˈtɾe/ /kwəˌɾan.tə.kwəˈtɾə/ /kwəˌɾan.tə.kwəˈtɾɛ/ number
forty-fourth

quaranta-set /kwaˌɾan.taˈsɛt/ /kwəˌɾan.təˈsɛt/ number
forty-seven

quaranta-setè /kwaˌɾan.ta.seˈte/ /kwəˌɾan.tə.səˈtə/ /kwəˌɾan.tə.səˈtɛ/ number
forty-seventh

quaranta-sis /kwaˌɾan.taˈsis/ /kwəˌɾan.təˈsis/ number
forty-six

quaranta-sisè /kwaˌɾan.ta.siˈze/ /kwəˌɾan.tə.siˈzə/ /kwəˌɾan.tə.siˈzɛ/ number
forty-sixth

quaranta-tres /kwaˌɾan.taˈtɾes/ /kwəˌɾan.təˈtɾes/ number
forty-three

quaranta-tresè /kwaˌɾan.ta.tɾeˈze/ /kwəˌɾan.tə.tɾəˈzə/ /kwəˌɾan.tə.tɾəˈzɛ/ number
forty-third

quaranta-un /kwaˌɾan.taˈun/ /kwəˌɾan.təˈun/ number
forty-one

quaranta-unè /kwaˌɾan.ta.uˈne/ /kwəˌɾan.tə.uˈnə/ /kwəˌɾan.tə.uˈnɛ/ number
forty-first

quaranta-vuit /koˌɾan.taˈβujt/ /koˌɾan.təˈvujt/ /kuˌɾan.təˈβujt/ /kwaˌɾan.taˈvujt/ /kwaˌɾan.taˈβujt/ /kwəˌɾan.təˈvujt/ /kwəˌɾan.təˈβujt/ number
forty-eight

quaranta-vuitè /kwaˌɾan.ta.vujˈte/ /kwaˌɾan.ta.βujˈte/ /kwaˌɾan.ta.βwiˈte/ /kwəˌɾan.tə.vujˈtə/ /kwəˌɾan.tə.vujˈtɛ/ /kwəˌɾan.tə.βujˈtɛ/ number
forty-eighth

quarantejar /kwa.ɾan.teˈd͡ʒa/ /kwa.ɾan.teˈd͡ʒaɾ/ /kwa.ɾan.teˈʒa/ /kwə.ɾən.təˈd͡ʒa/ /kwə.ɾən.təˈʒa/ v
getting

quarantenar /kwa.ɾan.teˈna/ /kwa.ɾan.teˈnaɾ/ /kwə.ɾən.təˈna/ v
quarantine

quarantè /ko.ɾanˈte/ /ku.ɾənˈtə/ /ku.ɾənˈtɛ/ number
fortieth

quaresma /koˈɾez.ma/ /koˈɾə.mə/ /kuˈrɛz.mə/ /kuˈɾɛ.mə/ /kwaˈɾez.ma/ /kwəˈɾəz.mə/ /kwəˈɾɛz.mə/ n fem
Lent

quark /ˈkwark/ n masc
quark

quart number
forth
(ordinal) Que va just darrere del tercer.

quart de pista n masc
quarter

quart receptor n masc
fourth receiver

quart servidor n masc
fourth server

quart àrbitre n masc
fourth official

quarta falta n fem
fourth foul

quarterback n neut
quarterback

quartfinalista /ˌkwart.fi.nəˈɫis.tə/ /ˌkwaɾt.fi.naˈɫis.ta/ n neut
quarter-finalist

quartilla /kwaɾˈti.ʎa/ /kwərˈti.ʎə/ n fem
sheet
Full de paper d’escriure DIN A5 que és la meitat d'un foli o full semblant.

quasiespècie /ˌkwa.zi.esˈpɛ.si.e/ /ˌkwa.zisˈpɛ.si.ə/ n fem
quasispecies

quatre /ˈkwa.tɾe/ number
four

quatre tocs n masc
four contacts

quatre-cents /ˌkwa.tɾeˈsens/ /ˌkwa.tɾəˈsens/ number
hundred

que /ke/ adv
how
Valor de ponderació quantitativa, emfatització o intensificació de quant.

que /ke/ conjunction
that
Nexe copulatiu d'unió, emprat per introduir una frase subordinada.

que /ke/ pronoun
whom
Pronom relatiu d'objecte, equivalent a "el qual", "la qual".
who
Pronom relatiu de persona, equivalent a "qui" en oracions explicatives.

que el bombin Interjection
go to hell

quebequès /ke.beˈkes/ /kə.bəˈkəs/ /kə.bəˈkɛs/ /kə.βəˈkɛs/ adj masc
Quebecer
Relatiu o pertanyent al Quebec.

quebequès /ke.beˈkes/ /kə.bəˈkəs/ /kə.bəˈkɛs/ /kə.βəˈkɛs/ n masc
Quebecer
Persona que habita o és originària del Quebec.

quedar /keˈða/ /keˈðaɾ/ /kəˈða/ v
remain
restar, romandre
agree
Arribar a un acord.
meet
Tenir una cita.
fit
escaure

quefir /keˈfiɾ/ /kəˈfir/ n masc
kefir

queixa /ˈke.ʃə/ /ˈkej.ʃa/ n fem
plaint complaint

queixal /kejˈʃaɫ/ /keˈʃaɫ/ /kiˈʃaɫ/ /kəˈʃaɫ/ n masc
cheek tooth molar

queixal del seny n masc
wisdom tooth

queixar-se /kejˈʃaɾ.se/ /kəˈʃar.sə/ v
complain

quena n fem
kena

quenacho n masc
kenacho

quequejar /ke.keˈd͡ʒa/ /ke.keˈd͡ʒaɾ/ /kə.kəˈʒa/ v
stutter

quequesa /keˈke.za/ /kəˈkə.zə/ /kəˈkɛ.zə/ n fem
stuttering

querar-se /keˈɾaɾ.se/ /kə.ɾərˈsə/ /kəˈɾar.sə/ /kəˈɾaɾ.sə/ v
decay

quetsémper /ketˈsem.peɾ/ /kətˈsem.pər/ n masc
Atlantic lizardfish

queviures /keˈviw.ɾes/ /keˈβiw.ɾes/ /kəˈviw.ɾəs/ /kəˈβiw.ɾəs/ n masc
food
(no comptable) Productes per a la nutrició humana.

qui /ˈki/ pronoun
who

qui és sabater, que faci sabates idiom
cobbler, keep to your last

quid /ˈkit/ n masc
gist

quiescència /ki.eˈsɛn.si.a/ /ki.əsˈsɛn.si.ə/ /ki.əˈsɛn.si.ə/ n fem
quiescence

quiet /kiˈet/ adj masc
still

quilla /ˈki.ʎa/ /ˈki.ʎə/ n fem
keel

quilo /ˈki.ɫo/ /ˈki.ɫu/ n masc
kilo
(col·loquial) quilogram

quilogram /ki.ɫoˈɣɾam/ /ki.ɫuˈɣɾam/ n masc
kilogram

quilòmetre /kiˈɫɔ.me.tɾe/ n masc
kilometre

quim /ˈkim/ n masc
chyme

quimera /kiˈme.ɾa/ /kiˈme.ɾə/ n fem
chimera
Monstre que té forma de meitat lleó i meitat cabra amb ales i cua de drac, filla del monstre Tifó i d'una serp anomenada Equidna.
rabbit fish
(peixos) Peix de la família dels quimèrids, de color marró amb ratlles blanques i ulls grans de color verd, amb una punta verinosa en l’aleta dorsal (Chimaera monstrosa).

quin /ˈkin/ adj masc
what which
Emprat per interrogar i obtenir informació sobre una cosa o persona en concret.
what
Emprat en exclamacions.

quiniela /ki.niˈɛ.ɫa/ /ki.niˈɛ.ɫə/ /ki.niˈɛ.ɫɛ/ n fem
quiniela
(pilota basca) Sistema de competició individual o per parelles consistent en la disputa d'eliminatòries entre cinc o més jugadors.

quinina /kiˈni.na/ /kiˈni.nə/ n masc
quinine

quinqué /kiŋˈke/ n masc
Argand lamp

quintacolumnista /ˌkin.ta.ko.ɫumˈnis.ta/ /ˌkin.ta.ko.ɫumˈnis.te/ /ˌkin.tə.ko.ɫumˈnis.tə/ /ˌkin.tə.ku.ɫumˈnis.tə/ n neut
fifth columnist

quintar /kinˈta/ /kinˈtaɾ/ n masc
quintal
Pes equivalent a cent lliures.

quintuplicar /kin.tu.pɫiˈka/ /kin.tu.pɫiˈkaɾ/ v
fivefold

quinze /ˈkin.ze/ n masc
fifteen
(tennis, pilota valenciana) Primer punt guanyat en un joc per un jugador o un equip.

quinze /ˈkin.ze/ number
fifteen

quinze-cents /ˌkin.zeˈsens/ /ˌkin.zəˈsens/ number
fifteen hundred

quinzè /kinˈze/ /kinˈzə/ /kinˈzɛ/ number
fifteenth

quiosc /kiˈɔsk/ n masc
kiosk

quiquiriquic /ki.ki.ɾiˈkik/ Interjection
cock-a-doodle-doo

quiral /kiˈɾaɫ/ adj
chiral

quissoflauta /ki.soˈfɫaw.ta/ /ki.soˈfɫaw.tə/ /ki.suˈfɫaw.tə/ n neut
crusty

quissoiar /ki.soˈja/ /ki.soˈjaɾ/ /ki.suˈja/ v
pup

quitança /kiˈtan.sa/ n fem
severance pay

quitosoma /ki.toˈso.ma/ /ki.tuˈso.mə/ n masc
chitosome

quitrà n masc
tar

quixotesc /ki.ʃoˈtesk/ /ki.ʃoˈtəsk/ /ki.ʃuˈtɛsk/ adj masc
quixotic
Corresponent o pertanyent al Quixot o al seu gènere literari.

quocient intel·lectual n masc
intelligence quotient

quota /ˈkwɔ.ta/ /ˈkwɔ.tɔ/ /ˈkwɔ.tə/ n fem
fee
Quantitat que paga regularment un membre d’una associació.

quotidià adj masc
daily

quàdruple doble n masc
quadruple double

quàntic /ˈkwan.tik/ adj masc
quantum

quàntum /ˈkwan.tum/ n masc
quantum

què /ˈke/ /ˈkə/ /ˈkɛ/ pronoun
what
Pronom interrogatiu que pregunta per l'objecte del discurs, quina cosa?
which
Pronom relatiu substitut de "el qual", "la qual", "els quals", "les quals" darrere preposició.

químic /ˈki.mik/ adj masc
chemical
Relatiu o pertanyent a la química.

químic /ˈki.mik/ n masc
chemist
Persona que es dedica a la química.

química /ˈki.mi.ka/ n fem
chemistry
Ciència que estudia les substàncies, els elements i el seu comportament.
Forma femenina de químic.

químicament /ˌki.mi.kaˈmen/ /ˌki.mi.kaˈment/ /ˌki.mi.kəˈmen/ /ˌki.mi.kəˈment/ adv
chemically

químio /ˈki.mi.o/ n fem
chemo

quítxua /ˈki.t͡ʃu.a/ /ˈki.t͡ʃu.ə/ n masc
Quechua

quòrum /ˈkwɔ.ɾum/ n masc
quorum

qüec-qüec /ˌkwɛkˈkwɛk/ Interjection
honk quack
Grinyol de l’ànec, de l’oca.

qüestionable /kwes.ti.oˈna.bɫe/ /kwes.ti.oˈna.βɫe/ /kwes.ti.oˈnab.bɫe/ /kwəs.ti.oˈnab.bɫə/ /kwəs.ti.uˈna.βɫə/ /kwəs.ti.uˈnab.bɫə/ adj
questionable

qüestionar /kwes.ti.oˈna/ /kwes.ti.oˈnaɾ/ /kwəs.ti.oˈna/ /kwəs.ti.uˈna/ v
argue
(intransitiu) Discutir sobre una qüestió, un punt a tractar, a aclarir.
question
(transitiu) Posar en dubte un fet, una qüestió, l’assumpte què es tracta.

qüestionari /kwes.ti.oˈna.ɾi/ /kwəs.ti.uˈna.ɾi/ n masc
questionnaire

qüestió /kwes.tiˈo/ /kwəs.tiˈo/ n fem
question
Tema a tractar, a discutir, a aclarir.

rabasta /raˈbas.ta/ /rəˈβas.tə/ n fem
crupper

rabec /raˈβɛk/ /rəˈβɛk/ n masc
rebec

rabejar /ra.beˈd͡ʒaɾ/ /ra.βeˈd͡ʒa/ /ra.βeˈʒa/ /rə.bəˈd͡ʒa/ /rə.bəˈʒa/ /rə.βəˈʒa/ v
soak
Ficar en aigua fins que resti moll.

rabent /raˈbent/ /raˈβen/ /rəˈben/ /rəˈbent/ /rəˈβen/ adv
fly madly off
Amb un impuls ràpid.

rabona n fem
crossed-kick

racialitzat /ra.si.a.ɫiˈd͡zat/ /ra.si.a.ɫiˈzat/ /rə.si.ə.ɫiˈd͡zat/ adj masc
POC

racional /ra.si.oˈnaɫ/ /rə.si.oˈnaɫ/ /rə.si.uˈnaɫ/ adj
rational

racionalment /ra.si.oˌnaɫˈmen/ /ra.si.oˌnaɫˈment/ /rə.si.oˌnaɫˈment/ /rə.si.uˌnaɫˈmen/ adv
rationally

racisme /raˈsiz.me/ /rəˈsiz.mə/ n masc
racism

racó /raˈko/ /rəˈko/ n masc
corner
Espai definit per dues parets en angle.

radi n masc
radius
Cadascuna de les línies que es poden dibuixar des del centre d'un cercle fins a la circumferència.
Os del braç.
spoke
Cadascuna de les varetes que van des de l'eix d'una roda fins a la llanta.
radium
Element químic de nombre atòmic 88 i símbol Ra.

radiació /ra.ði.a.siˈo/ /rə.ði.ə.siˈo/ n fem
radiation

radiador /ra.ði.aˈðo/ /ra.ði.aˈðoɾ/ /rə.ði.əˈðo/ n masc
radiator

radical /ra.ðiˈkaɫ/ /rə.ðiˈkaɫ/ adj
radical

radicalització /ra.ði.ka.ɫi.d͡za.siˈo/ /ra.ði.ka.ɫi.za.siˈo/ /rə.ði.kə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
radicalization

radicalitzar /ra.ði.ka.ɫiˈd͡za/ /ra.ði.ka.ɫiˈza/ /ra.ði.ka.ɫiˈzaɾ/ /rə.ði.kə.ɫiˈd͡za/ v
radicalize

radiodifusió /ˌra.ði.o.ði.fu.ziˈo/ /ˌra.ði.u.ði.fu.ziˈo/ n fem
broadcasting

radiofreqüència /ˌra.ði.o.fɾeˈkwɛn.si.a/ /ˌra.ði.o.fɾəˈkwɛn.si.ə/ /ˌra.ði.u.fɾəˈkwɛn.si.ə/ n fem
radiofrequency

radiografiar /ˌra.ði.o.ɣɾa.fiˈa/ /ˌra.ði.o.ɣɾa.fiˈaɾ/ /ˌra.ði.o.ɣɾə.fiˈa/ /ˌra.ði.u.ɣɾə.fiˈa/ v
X-ray

radioreceptor /ˌra.ði.o.re.sepˈto/ /ˌra.ði.o.re.sepˈtoɾ/ /ˌra.ði.o.rə.səpˈto/ /ˌra.ði.u.rə.səpˈto/ n masc
tuner
Aparell receptor de radiodifusió.

radioteatre /ˌra.ði.o.teˈa.tɾe/ /ˌra.ði.o.teˈa.tɾə/ /ˌra.ði.u.teˈa.tɾə/ n masc
radio drama

radó /rəˈðo/ n masc
radon

rai /ˈraj/ Interjection
that's of no importance
Partícula expressiva per indicar que una cosa no importa, és fora del cas tractat o que es pressuposa l'evidència.

rai /ˈraj/ n masc
raft
Embarcació feta de troncs de fusta, per transportar-los riu avall per les aigües navegables, típic del Pirineu oriental.

raig /ˈrat͡ʃ/ n masc
jet
Emanació de material fluid, per exemple: un raig d'aigua, un raig d'oli, etc.
ray
Emissió de llum que fa la sensació de seguir una línia recta.

raigs X /ˌraˈd͡ʒiks/ n masc
X-ray

rail /ˈrajɫ/ n masc
rail

raima /ˈraj.ma/ /ˈraj.mə/ n fem
ream

rais /ˈrajs/ n masc
reis

raja n masc
rajah

rajada /raˈʒa.ða/ /rəˈʒa.ðə/ n fem
ray
(peixos) Peix del gènere Raja, de forma romboide, caracteritzat per tenir unes aletes cartilaginoses que, vistes de prop semblen les ratlles d'una pinta.
jet
Vessar un raig d'algun líquid.

rajada caputxa n fem
longnose skate

rajada cardaire n fem
shagreen ray

rajada clavellada n fem
thornback ray

rajada de Rondelet n fem
Rondelet's ray

rajada de Sant Pere n fem
brown ray

rajada estrellada n fem
starry ray

rajada morella n fem
skate

rajada peluda n fem
rough ray

rajada vestida n fem
cuckoo ray

rajar /raˈd͡ʒa/ /raˈd͡ʒaɾ/ /raˈʒa/ /rəˈd͡ʒa/ /rəˈʒa/ v
flow

rajola /raˈd͡ʒɔ.ɫa/ /raˈd͡ʒɔ.ɫɔ/ /raˈʒɔ.ɫa/ n fem
tile
Peça plana de ceràmica, sovint de forma quadrada, que es va servir per revestir sòls o parets de banys i cuines
bar
Porció quadriculada d'un bloc de xocolata.

ral·li /ˈra.ɫi/ /ˈraɫ.ɫi/ n masc
rally

ram /ˈram/ n masc
bouquet

rama /ˈra.ma/ /ˈra.mə/ n fem
branch
(nord-occidental, valencià, tarragoní) Branca d'un arbre o planta.
Branca que es planta per a fer créixer arbres.
Origen comú amb altres d'un mateix tronc.

ramader /ra.maˈðe/ /ra.maˈðeɾ/ /rə.məˈðe/ n masc
breeder

ramaderia /ra.ma.ðeˈɾi.a/ /rə.mə.ðəˈɾi.ə/ n fem
stockbreeding

ramat /raˈmat/ /rəˈmat/ n masc
flock herd

ramatge /raˈma.d͡ʒe/ /rəˈma.d͡ʒə/ n masc
branches

rambla /ˈram.bɫa/ /ˈram.bɫə/ n fem
avenue
Construcció allargada en la via pública apta per passejar els vianants, separada del trànsit dels vehicles, originalment sobre un antic corrent d'aigua.

ramell /raˈmeʎ/ /rəˈmeʎ/ n masc
bunch

ramfoteca /raɱ.foˈte.ka/ /rəɱ.foˈtɛ.kə/ /rəɱ.fuˈtɛ.kə/ n fem
rhamphotheca

rampa /ˈram.pa/ /ˈram.pə/ n fem
ramp
Superfície inclinada que es fa servir de comunicació entre dos punts a diferent nivell.
cramp
Contracció dolorosa d'un múscul.

ranc /ˈraŋk/ adj masc
lame

rancor /raŋˈko/ /raŋˈkoɾ/ /rəŋˈko/ n
grudge

rang /ˈraŋ/ /ˈraŋk/ /ˈraŋk/ n masc
rank

raonament /ra.o.naˈmen/ /ra.o.naˈment/ /rə.o.nəˈment/ /rə.u.nəˈmen/ n masc
reasoning

raonar /ra.oˈna/ /ra.oˈnaɾ/ /rə.uˈna/ v
discuss

raor /raˈo/ /raˈoɾ/ /rəˈo/ n masc
cleaver wrasse

rap /ˈrap/ n masc
monkfish angler fish
(Lophius budegassa)

rap vermell n masc
angler
Peix de la família dels lòfids (Lophius piscatorius) amb el cap voluminós i aplanat, i la pella fosca sense escates.

rapejar /ra.peˈd͡ʒa/ /ra.peˈd͡ʒaɾ/ /ra.peˈʒa/ /rə.pəˈd͡ʒa/ /rə.pəˈʒa/ v
rap

rapte /ˈrap.te/ /ˈrap.tə/ n masc
kidnapping

rapè /raˈpe/ /rəˈpɛ/ n masc
snuff

raqueta /raˈke.ta/ /rəˈkə.tə/ /rəˈkɛ.tə/ n fem
racket

raquetbol n masc
racketball

raquis /ˈra.kis/ n masc
rachis

raquitis /raˈki.tis/ /rəˈki.tis/ n fem
rachitis

raquític /raˈki.tik/ /rəˈki.tik/ adj masc
rachitic
Que pateix raquitisme.
Dèbil, poc desenvolupat.

rar /ˈrar/ adj masc
rare scarce
Que hi ha pocs elements de la mateixa classe, en petit nombre.
strange
Poc freqüent, diferent de la normalitat.

rarefacció /ra.ɾe.fak.siˈo/ /rə.ɾə.fək.siˈo/ n fem
rarefaction

raresa /raˈɾe.za/ /rəˈɾə.zə/ /rəˈɾɛ.zə/ n fem
rarity

ras /ˈras/ n masc
satin

rasa /ˈra.za/ /ˈra.zə/ n fem
trench

rascar /rasˈka/ /rasˈkaɾ/ /rəsˈka/ v
scratch

rasclada n fem
rucking

rasclar /rasˈkɫa/ /rasˈkɫaɾ/ /rəsˈkɫa/ v
rake
Treballar amb el rascle.
ruck
(rugbi) Intentar guanyar o mantenir el control de la pilota en una melé espontània fent servir el peu en un moviment d'endavant cap enrere.

rascle /ˈras.kɫe/ /ˈras.kɫə/ n masc
rake

rasclet /rasˈkɫet/ /rəsˈkɫət/ /rəsˈkɫɛt/ n masc
rake

rascàs /rasˈkas/ /rəsˈkas/ n masc
offshore rockfish

raser /raˈze/ /raˈzeɾ/ /rəˈze/ n masc
plane

raspall /rasˈpaʎ/ /rəsˈpaj/ /rəsˈpaʎ/ n masc
brush
Estri per a desembolicar cabells que té molts brins arrenglerats.

raspallar /ras.paˈʎa/ /ras.paˈʎaɾ/ /rəs.pəˈja/ /rəs.pəˈʎa/ v
brush

raspallet /ras.paˈʎet/ /rəs.pəˈʎət/ /rəs.pəˈʎɛt/ n masc
tooth brush

raspar /rasˈpa/ /rasˈpaɾ/ /rəsˈpa/ v
rasp

rastell /rasˈteʎ/ /rəsˈteʎ/ n masc
teazle
Eina per preparar el material de fer cordes (lli, cànem), consistent en un tros de fusta amb puntes de metall enclavades.
rake
Eina en forma de pinta per remoure la terra o arreplegar fulles seques caigudes a terra.
portcullis
Reixa defensiva de la porta d'accés d'un castell.

rastellera /ras.teˈʎe.ɾa/ /rəs.təˈʎe.ɾə/ n fem
row

rastreig /rasˈtɾet͡ʃ/ /rəsˈtɾət͡ʃ/ /rəsˈtɾɛt͡ʃ/ n masc
tracking

rata /ˈra.tə/ n fem
rat
Mamífer rosegador de la família dels múrids (Rattus norvegicus).
Atlantic stargazer
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Uranoscopus scaber)

ratafia /ra.taˈfi.a/ /rə.təˈfi.ə/ n fem
ratafia

ratapinyada /ˌra.ta.piˈɲa.ða/ n fem
bat

ratificació /ra.ti.fi.ka.siˈo/ /rə.ti.fi.kə.siˈo/ n fem
ratificatiion

ratificar /ra.ti.fiˈka/ /ra.ti.fiˈkaɾ/ /rə.ti.fiˈka/ v
ratify

ratllar /raʎˈʎa/ /raˈʎa/ /raˈʎaɾ/ /rəʎˈʎa/ /rəˈʎa/ v
grate
Raspar, generalment un aliment, reduint-lo a trossos petits.
line
Fer ratlles.

ratllat /raʎˈʎat/ /raˈʎat/ /rəʎˈʎat/ /rəˈʎat/ adj masc
striped

ratolí /rə.toˈɫi/ /rə.tuˈɫi/ n masc
mouse
Petit mamífer rosegador caracteritzat per la llarga cua, els ulls petits i brillants i el cos nerviós i pelut. En especial aquell que viu en les cases com a inquilí no desitjat.
(informàtica) Dispositiu informàtic de diàleg que transmet la informació necessària per al desplaçament de la busca per la pantalla d'un ordinador i que generalment incorpora uns botons per a activar determinades funcions.

ratxa /ˈra.t͡ʃa/ /ˈra.t͡ʃə/ n fem
gust
Bufada de vent.
streak
Successió ininterrompuda.

rauc /ˈrawk/ n masc
croak

raucar /rawˈka/ /rawˈkaɾ/ /rəwˈka/ v
croak

raure /ˈraw.ɾe/ /ˈraw.ɾə/ v
scrape
(transitiu) Raspar amb un instrument tallant per treure les adherències de la superfície.
lie
(intransitiu) Estar-se habitualment.

rauxa /ˈraw.t͡ʃa/ /ˈraw.ʃa/ /ˈraw.ʃə/ n fem
impulse

rave /ˈra.ve/ /ˈra.və/ /ˈra.βe/ /ˈra.βə/ /ˈrejf/ n fem
rave
(anglicisme) Festa nocturna amb música electrònica (tecno, trance, drum and bass, etc.) i possiblement ús de drogues.

rave /ˈra.ve/ /ˈra.və/ /ˈra.βe/ /ˈra.βə/ /ˈrejf/ n masc
radish
Arrel comestible de la ravenera, de color rogenc.

raça /ˈra.sa/ /ˈra.sə/ n fem
breed race

raïm /rəˈim/ n masc
grape
(normalment no comptable) Fruit de la vinya (Vitis spp.)

raó /raˈo/ n fem
reason
Causa, motiu.
Facultat humana que permet el pensament.

reacció /re.ak.siˈo/ /re.ək.siˈo/ n fem
reaction

reacció en cadena de la polimerasa n fem
polymerase chain reaction

readaptació n fem
rehabilitation

readmetre /re.adˈme.tɾe/ /re.ədˈmə.tɾə/ /re.ədˈmɛ.tɾə/ v
readmit

real adj
real
Allò que pertany a un món cert, existent, no fictici.

realitat /re.a.ɫiˈtat/ n fem
reality

realització /re.a.ɫi.d͡za.siˈo/ /re.a.ɫi.za.siˈo/ n fem
realization

realitzador /re.a.ɫi.d͡zaˈðo/ /re.a.ɫi.zaˈðoɾ/ /re.ə.ɫi.d͡zəˈðo/ n masc
producer

realitzar /re.a.ɫiˈd͡za/ /re.a.ɫiˈza/ /re.a.ɫiˈzaɾ/ v
realize
Dur a terme, fer real el que es tenia pensat.

realment /reˌaɫˈmen/ /reˌaɫˈment/ adv
really

reanomenar /re.a.no.meˈna/ /re.a.no.meˈnaɾ/ /re.ə.no.məˈna/ /re.ə.nu.məˈna/ v
rename

reaparèixer /re.a.paˈɾe.ʃe/ /re.a.paˈɾej.ʃe/ /re.a.paˈɾej.ʃeɾ/ /re.ə.pəˈɾə.ʃə/ /re.ə.pəˈɾɛ.ʃə/ v
reappear

rearmar /re.arˈma/ /re.aɾˈma/ /re.aɾˈmaɾ/ /re.ərˈma/ v
rearma

rebatre /reˈba.tɾe/ /rəˈβa.tɾə/ v
repel
Repel·lir, contrarestar.
refute
Respondre a les objeccions.

rebeca /reˈbe.ka/ /reˈbɛ.ka/ /reˈβɛ.ka/ /reˈβɛ.kɛ/ /rəˈbə.kə/ /rəˈbɛ.kə/ /rəˈβɛ.kə/ n fem
nap
Dormida curta.
cardigan
Jaqueta de punt fins a la cintura, sense coll i amb escot, cordada pel davant.

rebel·lar-se /re.beɫˈɫaɾ.se/ /re.βeˈɫaɾ.se/ /rə.bəɫ.ɫərˈsə/ /rə.bəɫˈɫaɾ.sə/ /rə.βəɫˈɫar.sə/ /rə.βəˈɫar.sə/ v
rebel

rebel·lió /re.beɫ.ɫiˈo/ /re.βe.ɫiˈo/ /rə.bəɫ.ɫiˈo/ /rə.βə.ɫiˈo/ /rə.βəɫ.ɫiˈo/ n fem
revolt rebellion

rebentada /re.benˈta.ða/ /rə.βənˈta.ðə/ n fem
bursting

rebentar /re.benˈtaɾ/ /re.βenˈta/ /rə.βənˈta/ v
rip
Estripar-se una bossa per estar massa plena o qualsevol embolcall per excés de contingut.
blow up
Amenaçar de matar o colpejar molt fortament, trencant o badant alguna part del cos.
wear out
Sentir-se esgotat físicament.

rebesavi /re.bezˈa.vi/ /re.βezˈa.βi/ /rə.bəzˈa.vi/ /rə.βəzˈa.βi/ n masc
great-great-grandfather

rebesneboda /re.bez.neˈbo.ða/ /rə.βəz.nəˈβo.ðə/ n fem
niece great granddaughter

rebesnebot /re.bez.neˈbot/ /rə.βəz.nəˈβot/ n masc
great-grandnephew

rebesnét /re.βezˈnet/ /rə.βəzˈnet/ n masc
great great grandson

rebesoncle /re.beˈzoŋ.kɫe/ /rə.βəˈzoŋ.kɫə/ n masc
uncle great grandfather

rebestia /re.besˈti.a/ /rə.βəsˈti.ə/ n fem
aunt great grandmother

rebesàvia /re.bezˈa.vi.a/ /re.βezˈa.βi.a/ /rə.bəzˈa.vi.ə/ /rə.βəzˈa.βi.ə/ n fem
great great grandmother

reblar /rebˈbɫa/ /reˈbɫaɾ/ /reˈβɫa/ /rəbˈbɫa/ /rəˈβɫa/ v
clinch
Doblegar la punta d'un clau clavat de forma que no sobresurti.

reble /ˈre.bɫe/ /ˈre.βɫe/ /ˈre.βɫə/ /ˈreb.bɫe/ /ˈreb.bɫə/ /ˈrəb.bɫə/ /ˈrɛb.bɫə/ n masc
rubble
Conjunt de fragments de materials de construcció usat per omplir buits.

rebló /rebˈbɫo/ /reˈbɫo/ /reˈβɫo/ /rəbˈbɫo/ /rəˈβɫo/ n masc
rivet

rebolcar /re.βoɫˈka/ /re.βoɫˈkaɾ/ /rə.βuɫˈka/ v
wallow

rebombori /re.bomˈbɔ.ɾi/ /rə.βumˈbɔ.ɾi/ n masc
stir

rebost /reˈβɔst/ /rəˈβɔst/ n masc
pantry

rebot /reˈbot/ /rəˈβot/ n masc
rebound
(esports de pilota) Moviment lliure d'una pilota, una bola o un disc a conseqüència d'un impacte contra el camp de joc, contra una superfície del voltant del camp de joc que es considera també apta per al joc, contra una estructura situada en el camp de joc o bé contra un jugador o una peça del seu equip.
(basquetbol) Recuperació de la pilota durant el moviment lliure resultant d'un impacte contra el cèrcol o el tauler, a conseqüència d'un llançament fallat.
rebote
(pilota) Jugada consistent a llançar en direcció al frontis o al frontó contrari una pilota procedent de la paret de rebot o del frontó propi, respectivament.

rebot defensiu n masc
defensive rebound

rebot ofensiu n masc
offensive rebound

rebot uniforme n masc
uniform bounce

rebotador /re.bo.taˈðoɾ/ /re.βo.taˈðo/ /rə.bo.təˈðo/ /rə.bu.təˈðo/ /rə.βu.təˈðo/ n masc
rebound man

rebotar /re.boˈtaɾ/ /re.βoˈta/ /rə.boˈta/ /rə.buˈta/ /rə.βuˈta/ v
rebound
(esports de pilota) Fer, una pilota, una bola o un disc, un moviment lliure a conseqüència d'un impacte contra el camp de joc, contra una superfície del voltant del camp de joc que es considera també apta per al joc, contra una estructura situada en el camp de joc o bé contra un jugador o una peça del seu equip.

rebotir /re.boˈtiɾ/ /re.βoˈti/ /rə.boˈti/ /rə.buˈti/ /rə.βuˈti/ v
bloat squeeze
Forçar les coses perquè entrin en un lloc d'espai molt just.
Perdre la rigidesa pròpia un material.

rebotre /reˈbo.tɾe/ /rəˈβo.tɾə/ v
bounce

rebre /ˈre.bɾe/ /ˈrə.bɾə/ /ˈrɛ.bɾə/ v
receive
Ser el destinatari d'alguna cosa: d'un cop, d'un missatge, d'un esquitx, d'un premi, d'un honor, d'un insult ...
(voleibol) Colpejar la pilota procedent d'un servei o una rematada de l'equip adversari.
(tennis de taula, bàdminton) Ser, un jugador o un equip, l'encarregat de tornar la pilota procedent d'un servei.
catch
(esports de pilota) Controlar la pilota, la bola o el disc procedent d'una passada.

rebrot /reˈbɾot/ /rəˈβɾot/ n masc
sprout

rebrotar /re.bɾoˈtaɾ/ /re.βɾoˈta/ /rə.bɾoˈta/ /rə.bɾuˈta/ /rə.βɾuˈta/ v
resprout

rebufar /re.buˈfaɾ/ /re.βuˈfa/ /rə.βuˈfa/ v
snort

rebuig /reˈbut͡ʃ/ /rəˈβut͡ʃ/ n masc
refusal clear
(esports de pilota) Acció i efecte d'allunyar al màxim la pilota, la bola o el disc de la pròpia porteria per neutralitzar l'acció ofensiva de l'equip adversari.
hand off
(rugbi) Acció del jugador que duu la pilota consistent a apartar amb la mà ben oberta, sense colpejar-lo, un adversari que intenta placar-lo.

rebuig curt n masc
short clearance

rebuig de mà n masc
throwing

rebuig de puny n masc
punching

rebuig llarg n masc
long clearance

rebut /reˈbut/ /rəˈβut/ n masc
receipt

rebutjar /re.buˈd͡ʒaɾ/ /re.βuˈd͡ʒa/ /rə.βuˈd͡ʒa/ v
refuse
Refusar una oferta o una sol·licitud per indigna.
clear
(esports de pilota) Allunyar al màxim la pilota, la bola o el disc de la pròpia porteria per neutralitzar l'acció ofensiva de l'equip adversari.

rebutjar a banda v
kick the ball out

rebutjar a córner v
turn away for a corner

rec n masc
irrigation ditch

recalcitrar /re.kaɫ.siˈtɾa/ /re.kaɫ.siˈtɾaɾ/ /rə.kəɫ.siˈtɾa/ v
disobey

recambró /re.kamˈbɾo/ /rə.kəmˈbɾo/ n masc
storeroom

recapitular /re.ka.pi.tuˈɫa/ /re.ka.pi.tuˈɫaɾ/ /rə.kə.pi.tuˈɫa/ v
recapitulate

recaptar /re.kapˈta/ /re.kapˈtaɾ/ /rə.kəpˈta/ v
collect

recar /reˈka/ /reˈkaɾ/ /rəˈka/ v
regret

recautxutar /re.kaw.t͡ʃuˈta/ /re.kaw.t͡ʃuˈtaɾ/ /rə.kəw.t͡ʃuˈta/ v
rubber

recensió /re.sen.siˈo/ /rə.sən.siˈo/ n fem
recension

recent /reˈsen/ /reˈsent/ /rəˈsen/ /rəˈsent/ adj
recent

recentment /reˌsemˈmen/ /reˌsemˈment/ /rəˌsemˈmen/ /rəˌsemˈment/ adv
recently

recepció n fem
check-in
Lloc a l'entrada d'un hotel, en què els hostes demanen habitació i s'inscriuen.
Acte social de curta durada: l'organitzador envia invitacions i ofereix alguna beguda.
catch check-in
(esports de pilota) Acció i efecte de controlar la pilota, la bola, el volant o el disc procedent d'una passada.
reception check-in
(voleibol) Acció de colpejar la pilota procedent d'un servei o una rematada de l'equip adversari.

recepció alta n fem
catching at head height

recepció baixa n fem
catching of a low pass

recepció d'avantbraços n fem
bump reception

recepció de pit n fem
catching at chest height

recepció de servei n fem
service reception

recepció dinàmica n fem
catching in moving

recepció en suspensió n fem
catching in jumping

recepció estàtica n fem
catching in saving

recepta /reˈsep.ta/ /reˈsɛp.ta/ /rəˈsep.tə/ n fem
prescription recipe
Indicació sobre la manera de preparar un plat, una beguda, un medicament, etc. a partir d’uns ingredients.

receptacle /rə.səpˈta.kɫe/ /rə.səpˈta.kɫə/ n masc
receptacle

receptar /re.sepˈta/ /re.sepˈtaɾ/ /rə.səpˈta/ v
prescribe

receptor /re.sepˈto/ /re.sepˈtoɾ/ n masc
receiver
Aparell que rep senyals de comunicació d'un altre aparell a distància d'aquest.
(esports de pilota) Jugador que controla la pilota, el volant o el disc procedent d'una passada.
catcher
(beisbol) Defensor situat al box del receptor, que s'encarrega d'intentar agafar la pilota del llançador que el batedor no ha pogut colpejar i de defensar la zona de la base de meta.
wide receiver
(futbol americà) Atacant situat generalment més enllà dels extrems de la línia ofensiva, que s'encarrega sobretot de rebre les passades del quarterback.

recer /raˈse/ /raˈseɾ/ /reˈse/ /reˈseɾ/ /rəˈse/ n masc
shelter

recerca /reˈseɾ.ka/ /rəˈsəɾ.kə/ /rəˈsɛr.kə/ n fem
research search
Conjunt d’activitats de cerca curosa per trobar respostes en un àmbit concret del coneixement.

recerca acció n fem
action research

recerca avaluativa n fem
evaluation research

recerca col·laborativa n fem
collaborative research

recerca documental n fem
desk research

recerca ex post facto n fem
ex post facto research

recerca i desenvolupament n fem
research and development

recerca qualitativa n fem
qualitative research

recerca quantitativa n fem
quantitative research

recerca, desenvolupament i innovació n fem
R & D and innovation

reciclar /re.siˈkɫa/ /re.siˈkɫaɾ/ /rə.siˈkɫa/ v
recycle retrain
Donar una nova utilitat a un material que havia estat rebutjat com a inservible.
Aprendre nous continguts per continuar sent una persona laboralment útil.

reciclatge /re.siˈkla.d͡ʒe/ /rə.siˈklad.ʒə/ n masc
recycling
Acció i efecte de reciclar.
retraining
Formació complementària posterior als estudis reglats per a posar al dia els coneixements professionals de la pròpia especialitat o per a orientar-se cap a una nova branca d'activitat.

recidiva /re.siˈði.va/ /re.siˈði.βa/ /rə.siˈði.və/ /rə.siˈði.βə/ n fem
recidivism

recinte /reˈsin.te/ n masc
enclosure

recipient /re.si.piˈen/ /re.si.piˈent/ /rə.si.piˈen/ /rə.si.piˈent/ n masc
container

reclam de xeremies n masc
reedpipe

reclamar /re.kɫaˈma/ /re.kɫaˈmaɾ/ /rə.kɫəˈma/ v
claim call
Exigir una cosa a la qual se'n té dret.
Demanar la compareixença.

reclinar /re.kɫiˈna/ /re.kɫiˈnaɾ/ /rə.kɫiˈna/ v
bend

recloure /reˈkɫɔw.ɾe/ v
lock away

recluta /reˈkɫu.ta/ /rəˈkɫu.tə/ n neut
recruit

reclutar /re.kɫuˈta/ /re.kɫuˈtaɾ/ /rə.kɫuˈta/ v
recruit

recobrament /re.ko.bɾaˈment/ /re.ko.βɾaˈmen/ /rə.ko.bɾəˈment/ /rə.ku.bɾəˈmen/ /rə.ku.βɾəˈmen/ n masc
recovery

recobrar /re.koˈbɾaɾ/ /re.koˈβɾa/ /rə.koˈbɾa/ /rə.kuˈbɾa/ /rə.kuˈβɾa/ v
recover

recobrir /kuˈβɾi/ /re.koˈbɾiɾ/ /re.koˈβɾi/ /rə.koˈbɾi/ /rə.kuˈbɾi/ /rə.kuˈβɾi/ v
coat

recollida de dades n fem
data collection

recollidor /re.ko.ʎiˈðo/ /re.ko.ʎiˈðoɾ/ /rə.ko.ʎiˈðo/ /rə.ku.ʎiˈðo/ n masc
dustpan
Pala de recollir residus, escombraries.

recollir /re.koˈʎi/ /re.koˈʎiɾ/ /re.kuˈʎi/ /rə.koˈʎi/ /rə.kuˈji/ /rə.kuˈʎi/ v
gather recoger

recollir la pilota v
pick up the ball

recolzament /re.koɫ.zaˈmen/ /re.koɫ.zaˈment/ /rə.koɫ.zəˈment/ /rə.kuɫ.zəˈmen/ n masc
point

recolzar /re.koɫˈza/ /re.koɫˈzaɾ/ /rə.koɫˈza/ /rə.kuɫˈza/ v
support

recol·lectar /re.koɫ.ɫekˈta/ /re.koɫ.ɫekˈtaɾ/ /rə.kuɫ.ɫəkˈta/ v
gather

recol·locar /re.ko.ɫoˈka/ /re.koɫ.ɫoˈka/ /re.koɫ.ɫoˈkaɾ/ /rə.koɫ.ɫoˈka/ /rə.ku.ɫuˈka/ /rə.kuɫ.ɫuˈka/ v
put back

recomanació /re.ko.ma.na.siˈo/ /rə.ko.mə.nə.siˈo/ /rə.ku.mə.nə.siˈo/ n fem
recommendation

recomanar /re.ko.maˈna/ /re.ko.maˈnaɾ/ /rə.ko.məˈna/ /rə.ku.məˈna/ v
recommend

recomençar /re.ko.menˈsa/ /re.ko.menˈsaɾ/ /rə.ko.mənˈsa/ /rə.ku.mənˈsa/ v
resume

recompensa /re.komˈpen.sa/ /rə.komˈpɛn.sə/ /rə.kumˈpɛn.sə/ n fem
reward

recompensar /re.kom.penˈsa/ /re.kom.penˈsaɾ/ /rə.kum.pənˈsa/ v
reward recompense

recompondre /re.komˈpɔn.dɾe/ /rə.kumˈpɔn.dɾə/ v
mend

recomptar /re.komˈta/ /re.komˈtaɾ/ /rə.komˈta/ /rə.kumˈta/ v
check

reconciliar /re.kon.si.ɫiˈa/ /re.kon.si.ɫiˈaɾ/ /rə.kon.si.ɫiˈa/ /rə.kun.si.ɫiˈa/ v
reconcile

reconeixement /re.ko.ne.ʃeˈmen/ /re.ko.nej.ʃeˈmen/ /re.ko.nej.ʃeˈment/ /rə.ko.nə.ʃəˈment/ /rə.ku.nə.ʃəˈmen/ n masc
recognition

reconeixement d'aprenentatges previs n masc
prior learning assessment

reconfortar /re.koɱ.forˈta/ /re.koɱ.foɾˈta/ /re.koɱ.foɾˈtaɾ/ /rə.koɱ.foɾˈta/ /rə.kuɱ.furˈta/ v
comfort

reconquerir /re.koŋ.keˈɾi/ /re.koŋ.keˈɾiɾ/ /rə.koŋ.kəˈɾi/ /rə.kuŋ.kəˈɾi/ v
reconquer

reconquesta /re.koŋˈkes.ta/ /rə.koŋˈkes.tə/ /rə.kuŋˈkes.tə/ n fem
reconqueste

reconsiderar /re.kon.si.ðeˈɾa/ /re.kon.si.ðeˈɾaɾ/ /rə.kon.si.ðəˈɾa/ /rə.kun.si.ðəˈɾa/ v
reconsider

reconstrucció /re.kons.tɾuk.siˈo/ /rə.kons.tɾuk.siˈo/ /rə.kuns.tɾuk.siˈo/ n masc
reconstruction
Acció i efecte de reconstruir.

reconstruir /re.kons.tɾuˈi/ /re.kons.tɾuˈiɾ/ /rə.kons.tɾuˈi/ /rə.kuns.tɾuˈi/ v
rebuild

reconèixer /re.koˈne.ʃe/ /re.koˈnej.ʃe/ /re.koˈnej.ʃeɾ/ /rə.koˈnə.ʃə/ /rə.kuˈnɛ.ʃə/ v
recognize
Distingir, adonar-se d'allò que ja era conegut.
Acceptar, admetre allò que es dubtava.
admit
Confessar com a cosa pròpia.

record /reˈkɔɾt/ /rəˈkɔrt/ n masc
memory

recordar /re.korˈða/ /re.koɾˈða/ /re.koɾˈðaɾ/ /rə.koɾˈða/ /rə.kurˈda/ /rə.kurˈða/ v
remember

recrear /re.kɾeˈa/ /re.kɾeˈaɾ/ /rə.kɾeˈa/ v
delight rereate
Gaudir dels sentits, de manera relaxada.
Reproduir una cosa o una situació.

recriminalitzar /re.kɾi.mi.na.ɫiˈd͡za/ /re.kɾi.mi.na.ɫiˈza/ /re.kɾi.mi.na.ɫiˈzaɾ/ /rə.kɾi.mi.nə.ɫiˈd͡za/ v
recriminalize

recriminar /re.kɾi.miˈna/ /re.kɾi.miˈnaɾ/ /rə.kɾi.miˈna/ v
recriminate

recruar /re.kɾuˈa/ /re.kɾuˈaɾ/ /rə.kɾuˈa/ v
deteriorate

recta /ˈrɛk.ta/ /ˈrɛk.tə/ /ˈrɛk.tɛ/ n fem
fastball
(beisbol) Llançament precís i potent en què la pilota descriu una trajectòria gairebé plana a gran velocitat.

rectal /rekˈtaɫ/ /rəkˈtaɫ/ adj
rectal

rectangle /rekˈtaŋ.ɡɫe/ /rəkˈtaŋ.ɡɫə/ n masc
rectangle

recte /ˈrɛk.te/ /ˈrɛk.tə/ adj masc
straight
Que segueix la trajectòria sense corbes, tot dret.

recte /ˈrɛk.te/ /ˈrɛk.tə/ n masc
rectum
Part final de l'intestí.

rectificació /rek.ti.fi.ka.siˈo/ /rək.ti.fi.kə.siˈo/ n fem
rectification

rector /rekˈto/ /rekˈtoɾ/ /reˈtoɾ/ /rədˈdu/ /rəkˈto/ /rətˈto/ adj masc
rector

rector /rekˈto/ /rekˈtoɾ/ /reˈtoɾ/ /rədˈdu/ /rəkˈto/ /rətˈto/ n masc
chancellor
Persona que té a càrrec seu la direcció d'una universitat.
rector
Sacerdot del culte catòlic encarregat d'una rectoria o d'una parròquia.

rectorat n masc
rectorate

rectoria /rek.toˈɾi.a/ /rək.toˈɾi.ə/ /rək.tuˈɾi.ə/ n fem
rectorship
Càrrec i condició de rector, que governa una parròquia.
rectory
Casa i oficina del rector d’una església.

recull /reˈkuʎ/ /rəˈkuj/ /rəˈkuʎ/ n masc
collect

recuperació /re.ku.pe.ɾa.siˈo/ n fem
remediation
Fet d'assolir un alumne el nivell de coneixements i destreses que li pertoca per la seva edat com a resultat d'un ensenyament de recuperació.
recovery
(bàdminton) Fase quarta d'un cop, corresponent al moviment de retorn a la posició d'espera.

recurrent /re.kuˈren/ /re.kuˈrent/ /rə.kuˈren/ /rə.kuˈrent/ adj
recurrent

recurs didàctic n masc
educational resource

recurs turístic n masc
tourist resource

recursivitat /re.kur.si.βiˈtat/ /re.kuɾ.si.viˈtat/ /re.kuɾ.si.βiˈtat/ /rə.kur.si.βiˈtat/ /rə.kuɾ.si.viˈtat/ n fem
recursion

recusar /re.kuˈza/ /re.kuˈzaɾ/ /rə.kuˈza/ v
recuse

recència /reˈsɛn.si.a/ /rəˈsɛn.si.ə/ n fem
recency

recíproc /reˈsi.pɾok/ /rəˈsi.pɾuk/ adj masc
reciprocal

recórrer /reˈko.re/ /reˈko.reɾ/ /rəˈko.rə/ v
resort
Anar a demanar assistència, ajut, consell, favor.
travel
Fer un trajecte.

redacció /re.ðak.siˈo/ /rə.ðək.siˈo/ n fem
composition

redefinir /re.ðe.fiˈni/ /re.ðe.fiˈniɾ/ /rə.ðə.fiˈni/ v
redefine

redescobrir /re.ðes.koˈbɾiɾ/ /re.ðes.koˈβɾi/ /rə.ðəs.koˈbɾi/ /rə.ðəs.kuˈbɾi/ /rə.ðəs.kuˈβɾi/ v
rediscover

redimonis /re.ðiˈmɔ.nis/ /rə.ðiˈmɔ.nis/ Interjection
deuce

redir /reˈði/ /reˈðiɾ/ /rəˈði/ v
resay

redirecció /re.ði.ɾek.siˈo/ /rə.ði.ɾək.siˈo/ n fem
redirect

redirigir /re.ði.ɾiˈd͡ʒi/ /re.ði.ɾiˈd͡ʒiɾ/ /re.ði.ɾiˈʒi/ v
redirect

redistribuir /re.ðis.tɾi.buˈiɾ/ /re.ðis.tɾi.βuˈi/ /rə.ðis.tɾi.βuˈi/ v
redistibute

redoblant /re.ðoˈbɫant/ /re.ðoˈβɫan/ /rə.ðoˈbɫant/ /rə.ðubˈbɫan/ /rə.ðuˈbɫan/ /rə.ðuˈβɫan/ n masc
long drum

redoblar /re.ðobˈbɫa/ /re.ðoˈbɫaɾ/ /re.ðoˈβɫa/ /rə.ðobˈbɫa/ /rə.ðubˈbɫa/ /rə.ðuˈβɫa/ v
loop
(rugbi) Acompanyar, el jugador que fa una pilota, el moviment de la pilota.

redreç /reˈðɾes/ /rəˈðɾəs/ /rəˈðɾɛs/ n masc
straightening

redreçar /re.ðɾeˈsa/ /re.ðɾeˈsaɾ/ /rə.ðɾəˈsa/ v
straighten
Desfer una torçada o inclinació apareguda.

reducció /re.ðuk.siˈo/ /rə.ðuk.siˈo/ n fem
reduction

reduflació /re.ðu.fɫa.siˈo/ /rə.ðu.fɫə.siˈo/ n fem
shrinkflation

reduir /re.ðuˈi/ /re.ðuˈiɾ/ /rə.ðuˈi/ v
reduce
disminuir

redós /reˈðos/ /rəˈðos/ n masc
shelter

reedificar /re.e.ði.fiˈka/ /re.e.ði.fiˈkaɾ/ /rə.ə.ði.fiˈka/ v
rebuild

reeditar /re.e.ðiˈta/ /re.e.ðiˈtaɾ/ /rə.ə.ðiˈta/ v
reissue

reeducació n fem
reeducation

reeducar /re.e.ðuˈka/ /re.e.ðuˈkaɾ/ /rə.ə.ðuˈka/ v
re-educate

reeixir /re.ejˈʃi/ /re.ejˈʃiɾ/ /re.eˈʃi/ v
turn out
Una cosa, eixir bé a qui se la proposa.
succeed
Una persona, tenir succés, reeiximent, en quelcom que emprèn.

reemplaçable /re.em.pɫaˈsa.bɫe/ /re.em.pɫaˈsa.βɫe/ /re.em.pɫaˈsab.bɫe/ /rə.əm.pɫəˈsa.βɫə/ /rə.əm.pɫəˈsab.bɫə/ adj
replaceable

reemplaçament /re.em.pɫa.saˈmen/ /re.em.pɫa.saˈment/ /rə.əm.pɫə.səˈmen/ /rə.əm.pɫə.səˈment/ n masc
replacement

reemplaçar /re.em.pɫaˈsa/ /re.em.pɫaˈsaɾ/ /rə.əm.pɫəˈsa/ v
replace

reenviar /re.em.biˈa/ /re.eɱ.viˈaɾ/ /rə.əm.biˈa/ /rə.əɱ.viˈa/ v
forward

refecció /re.fek.siˈo/ /rə.fək.siˈo/ n fem
refection repair restoration
Substitució de material per a la conservació de mecaderies.
Obra de reparació, millora, o remodelació en una construcció.
Àpat que fan els monjos en un monestir.

refer /reˈfe/ /reˈfeɾ/ /rəˈfe/ v
redo
Tornar a fer.

referendar /re.fe.ɾenˈda/ /re.fe.ɾenˈdaɾ/ /rə.fə.ɾənˈda/ v
endorse

referent /re.feˈɾen/ /re.feˈɾent/ /rə.fəˈɾen/ /rə.fəˈɾent/ adj
concerning
Que fa referència o que expressa una relació.

referent /re.feˈɾen/ /re.feˈɾent/ /rə.fəˈɾen/ /rə.fəˈɾent/ n masc
referent
Allò que es pren com a model a seguir.

referir /re.feˈɾi/ /re.feˈɾiɾ/ /rə.fəˈɾi/ v
refer

referència /re.feˈɾɛn.si.a/ n masc
reference
Fet de referir o referir-se.
Indicació en un text que cita un altre text o un autor per a secundar les idees exposades al primer.
account
(generalment en plural) Informació sobre les qualitats laborals d'una persona, generalment amb la recomanació d'un encarregat d'empresa per al qui s'ha treballat abans.

referèndum /re.feˈɾɛn.dum/ /rə.fəˈɾɛn.dum/ n masc
referendum

refilar /re.fiˈɫa/ /re.fiˈɫaɾ/ /rə.fiˈɫa/ v
twitter
(intransitiu) Cantar de forma aguda, prolongada i modulada com el canari, el rossinyol i altres ocells.

refilet /re.fiˈɫet/ /rə.fiˈɫət/ /rə.fiˈɫɛt/ n masc
trill

refinar /re.fiˈna/ /re.fiˈnaɾ/ /rə.fiˈna/ v
refine

reflació /re.fɫa.siˈo/ /rə.fɫə.siˈo/ n fem
reflation

reflectir /re.fɫekˈti/ /re.fɫekˈtiɾ/ /rə.fɫəkˈti/ v
reflect

reflex /reˈfɫɛks/ /rəˈfɫɛks/ n masc
reflection
Cosa que es veu reflectida.
reflex
Reacció fisiològica i involuntària davant d'un estímul, l’ordre de la qual s'origina a la medul·la espinal.

reflex condicionat n masc
conditioned reflex

reflexionar /re.fɫek.si.oˈna/ /re.fɫek.si.oˈnaɾ/ /rə.fɫək.si.oˈna/ /rə.fɫək.si.uˈna/ v
reflect

reflexiu /re.fɫekˈsiw/ /rə.fɫəkˈsiw/ adj masc
reflexive

reflexió /re.fɫek.siˈo/ /rə.fɫək.siˈo/ n fem
reflexion
Acció de reflexionar.

reflexió difusa n fem
diffuse reflection

reflexió especular n fem
specular reflection

refondre /reˈfon.dɾe/ /rəˈfon.dɾə/ v
rewrite
Unir diversos metalls mitjançant la fusió.
Tornar a fondre un metall.
Crear un text legal mitjançant la unió de les diverses normes, ja en vigor, sobre el mateix tema.

reforma educativa n fem
education reform

reformar /re.forˈma/ /re.foɾˈmaɾ/ /rə.furˈma/ v
reform
Modificar una cosa amb la intenció de millorar-la.

reforç /reˈfɔɾs/ /rəˈfɔrs/ n masc
reinforcement

refrany /reˈfɾaɲ/ /rəˈfɾaɲ/ n masc
saying

refredar /re.fɾeˈða/ /re.fɾeˈðaɾ/ /rə.fɾəˈða/ v
cool down
Reduir la temperatura.
catch a cold
(pronominal) Agafar un refredat.

refredat /re.fɾeˈðat/ /rə.fɾəˈðat/ n masc
cold

refregir /re.fɾeˈd͡ʒi/ /re.fɾeˈd͡ʒiɾ/ /re.fɾeˈʒi/ /rə.fɾəˈʒi/ v
fry

refresc /reˈfɾesk/ /rəˈfɾəsk/ /rəˈfɾɛsk/ n masc
refreshment

refrescar /re.fɾesˈka/ /re.fɾesˈkaɾ/ /rə.fɾəsˈka/ v
refresh

refrigerador /re.fɾi.d͡ʒe.ɾaˈðoɾ/ /re.fɾi.ʒe.ɾaˈðo/ /rə.fɾi.ʒə.ɾəˈðo/ n masc
refrigerator

refugi /reˈfu.d͡ʒi/ /reˈfu.ʒi/ /rəˈfu.ʒi/ n masc
shelter

refugiat /re.fu.d͡ʒiˈat/ /re.fu.ʒiˈat/ /rə.fu.ʒiˈat/ n masc
refugee

refutar /re.fuˈta/ /re.fuˈtaɾ/ /rə.fuˈta/ v
refute

refús /reˈfus/ /rəˈfus/ n masc
refuse

refús prohibit n masc
icing

reg n masc
irrigation

regadiu /re.ɣaˈðiw/ /rə.ɣəˈðiw/ n masc
irrigated

regal /reˈɣaɫ/ n masc
present gift

regalar /re.ɣaˈɫa/ /re.ɣaˈɫaɾ/ /rə.ɣəˈɫa/ v
leak
Un cos desprendre un líquid, a gotes o a raigs, que corre per la seva superfície.
gift
Obsequiar graciosament amb un present.

regalia /re.ɣaˈɫi.a/ /rə.ɣəˈɫi.ə/ n fem
privilege
Privilegi, prerrogativa o dret que té algú (especialment un sobirà) sobre els seus dominis o assumptes.
royalty
Renda, royalty, o guany proporcional als béns que el generen.

regalim /re.ɣaˈɫim/ /rə.ɣəˈɫim/ n masc
trickle

regalimar /re.ɣa.ɫiˈma/ /re.ɣa.ɫiˈmaɾ/ /rə.ɣə.ɫiˈma/ v
leak

regalèssia /re.ɣaˈɫɛ.si.a/ n fem
liquorice
Planta de l'espècie Glycyrrhiza glabra.
Pega dolça.

regar /reˈɣa/ /reˈɣaɾ/ /rəˈɣa/ v
water

regent /reˈd͡ʒent/ /reˈʒen/ /rəˈʒen/ /rəˈʒent/ n neut
regent

reggaeton /re.ɣeˈton/ n masc
reggaeton

regidor /re.d͡ʒiˈðoɾ/ /re.ʒiˈðo/ /rə.ʒiˈðo/ adj masc
ruling

regidor /re.d͡ʒiˈðoɾ/ /re.ʒiˈðo/ /rə.ʒiˈðo/ n masc
councillor
Membre del ple d’un ajuntament, responsable de l’administració d'un municipi.

regiment /re.d͡ʒiˈmen/ /re.d͡ʒiˈment/ /re.ʒiˈmen/ /rə.ʒiˈmen/ /rə.ʒiˈment/ n masc
regiment

regional /re.d͡ʒi.oˈnaɫ/ /re.ʒi.oˈnaɫ/ /rə.ʒi.oˈnaɫ/ /rə.ʒi.uˈnaɫ/ adj
regional

registrar /re.d͡ʒisˈtɾa/ /re.d͡ʒisˈtɾaɾ/ /re.ʒisˈtɾa/ /rə.ʒisˈtɾa/ v
register

registre /reˈd͡ʒis.tɾe/ /reˈʒis.tɾe/ /rəˈʒis.tɾə/ n masc
register

registre cronològic acumulat n masc
chronological running summary

registre escolar n masc
school register

registre observacional n masc
observational recording

regió /re.d͡ʒiˈo/ /re.ʒiˈo/ n fem
region area

regla /ˈre.ɣɫa/ /ˈre.ɣɫə/ /ˈreɡ.ɡɫa/ /ˈreɡ.ɡɫə/ n fem
rule
Norma, guia.
period
menstruació

regla d'acceleració n fem
expedite system

regla de joc n fem
playing rule

regla dels 24 segons n fem
24-second rule

regla dels 3 segons n fem
3-second rule

regla dels 4,55 m n fem
5 yard distance rule

regla dels 5 segons n fem
5-second rule

regla dels 8 segons n fem
8-second rule

reglament /re.ɣɫaˈmen/ /re.ɣɫaˈment/ /reɡ.ɡɫaˈmen/ /rə.ɣɫəˈmen/ /rəɡ.ɡɫəˈmen/ /rəɡ.ɡɫəˈment/ n masc
regulations

reglament de règim intern n masc
internal regulations

reglamentar /re.ɣɫa.menˈta/ /re.ɣɫa.menˈtaɾ/ /reɡ.ɡɫa.menˈta/ /rə.ɣɫə.mənˈta/ /rəɡ.ɡɫə.mənˈta/ v
regulate

regle /ˈre.ɣɫe/ /ˈre.ɣɫə/ /ˈreɡ.ɡɫe/ /ˈreɡ.ɡɫə/ n masc
ruler

regleta /reɡˈɡɫe.ta/ /reˈɣɫe.ta/ /rəɡˈɡɫə.tə/ /rəɡˈɡɫɛ.tə/ /rəˈɣɫɛ.tə/ n fem
screw connectors line
Connector elèctric amb un suport aïllant sobre el qual es connecten un o més components elèctrics.

reglets n masc
rods

regna /ˈreŋ.na/ /ˈreŋ.nə/ /ˈreɡ.na/ n fem
rein

regnat /reŋˈnat/ /reɡˈnat/ /rəŋˈnat/ n masc
reign

regne /ˈreŋ.ne/ /ˈreŋ.nə/ /ˈreɡ.ne/ n masc
kingdom realm
Estat governat o representat per una monarquia.
Classificació dels ens naturals.

regraciar /re.ɣɾa.siˈa/ /re.ɣɾa.siˈaɾ/ /rə.ɣɾə.siˈa/ v
thank

regressar /re.ɣɾeˈsa/ /re.ɣɾeˈsaɾ/ /rə.ɣɾəˈsa/ v
regress

regressió n fem
regression
Procés inconscient mitjançant el qual una persona torna a una etapa anterior del seu desenvolupament.
(matemàtiques) Procés per a establir prediccions dels valors d'una variable a partir del coneixement dels valors d'una altra variable, amb la qual està linealment correlacionada.

reguitnar /re.ɣinˈna/ /re.ɣinˈnaɾ/ /rə.ɣinˈna/ v
balk
Tirar guitzes.

reguitzell /re.ɣiˈd͡zeʎ/ /re.ɣiˈzeʎ/ /rə.ɣiˈd͡zeʎ/ n masc
trail

regular /re.ɣuˈɫa/ /re.ɣuˈɫaɾ/ /rə.ɣuˈɫa/ /rə.ɣuˈɫar/ adj
regular
Que segueix una regla.
average
Continu, uniforme sense alts i baixos.
(calc del castellà) Mitjà, del tipus més corrent, ni gros ni petit, ni més bo ni més dolent de l'usual.

regular /re.ɣuˈɫa/ /re.ɣuˈɫaɾ/ /rə.ɣuˈɫa/ /rə.ɣuˈɫar/ v
regulate
Posar una norma, una regla a seguir.
Mantenir en uns nivells determinats.

regularment /re.ɣuˌɫarˈmen/ /re.ɣuˌɫaɾˈmen/ /re.ɣuˌɫaɾˈment/ /rə.ɣuˌɫarˈmen/ /rə.ɣuˌɫaɾˈment/ adv
regularly

regència /reˈd͡ʒɛn.si.a/ /reˈʒɛn.si.a/ /rəˈʒɛn.si.ə/ n fem
regency

rehabilitació n fem
rehabilitation

rei /ˈrɛj/ n masc
king
Cap del regne, monarca.
(escacs) Peça dels escacs a prendre per guanyar la partida i que es mou una sola casa en totes direccions.

rei dels peixos n masc
king of herrings

reial /reˈjaɫ/ /rəˈjaɫ/ adj
royal

reialme /reˈjaɫ.me/ /rəˈjaɫ.mə/ n masc
kingdom

reig /ˈret͡ʃ/ n masc
meagre

reimplantar /re.im.pɫanˈta/ /re.im.pɫanˈtaɾ/ /rə.im.pɫənˈta/ v
reimplant

reimposar /re.im.poˈza/ /re.im.poˈzaɾ/ /rə.im.poˈza/ /rə.im.puˈza/ v
reimpose

reina /ˈrej.na/ /ˈrɛj.nə/ n fem
queen
Forma femenina de rei.

reincidir /re.in.siˈði/ /re.in.siˈðiɾ/ /rə.in.siˈði/ v
relapse

reineta meridional n fem
Mediterranean tree frog
Zool. (Hyla meridionalis Boettger 1874) Espècie de granota.

reinfecció /re.iɱ.fek.siˈo/ /rə.iɱ.fək.siˈo/ n fem
reinfection

reingressar /re.iŋ.ɡɾeˈsa/ /re.iŋ.ɡɾeˈsaɾ/ /rə.iŋ.ɡɾəˈsa/ v
go back in

reinserció /re.in.seɾ.siˈo/ n fem
rehabilitation

reinstal·lar /re.ins.taɫˈɫa/ /re.ins.taɫˈɫaɾ/ /re.ins.taˈɫa/ /rə.ins.təɫˈɫa/ /rə.ins.təˈɫa/ v
reinstall

reintegracionisme /re.in.te.ɣɾa.si.oˈniz.me/ /rə.in.tə.ɣɾə.si.oˈniz.mə/ /rə.in.tə.ɣɾə.si.uˈniz.mə/ n masc
reintegrationism

reintegració /re.in.te.ɣɾa.siˈo/ /rə.in.tə.ɣɾə.siˈo/ n fem
reintegration

reintegrar /re.in.teˈɣɾa/ /re.in.teˈɣɾaɾ/ /rə.in.təˈɣɾa/ v
reintegrate

reiteració /re.i.te.ɾa.siˈo/ /rə.i.tə.ɾə.siˈo/ n fem
reiteration

reiterar /re.i.teˈɾa/ /re.i.teˈɾaɾ/ /rə.i.təˈɾa/ v
reiterate

reivindicar /re.i.vin.diˈkaɾ/ /re.i.βin.diˈka/ /rə.i.vin.diˈka/ /rə.i.βin.diˈka/ v
claim
Reclamar allò que es creu legítim.

reix /ˈrejʃ/ /ˈreʃ/ n fem
resh

reixa /ˈre.ʃa/ /ˈrej.ʃa/ n fem
grille

reixeta /rejˈʃe.ta/ /reˈʃe.ta/ /rəˈʃə.tə/ /rəˈʃɛ.tə/ n fem
grating

relacionar /re.ɫa.si.oˈna/ /re.ɫa.si.oˈnaɾ/ /rə.ɫə.si.uˈna/ v
relate

relacionat /re.ɫa.si.oˈnat/ /rə.ɫə.si.oˈnat/ /rə.ɫə.si.uˈnat/ adj masc
related

relació /re.ɫa.siˈo/ /rə.ɫə.siˈo/ n fem
relationship

relació sexual n fem
sexual intercourse

relat /reˈɫat/ /rəˈɫat/ n masc
narration

relatar /re.ɫaˈta/ /re.ɫaˈtaɾ/ /rə.ɫəˈta/ v
tell

relatiu /re.ɫaˈtiw/ adj masc
relative
Que està en relació amb alguna cosa

relativament /re.ɫaˌti.vaˈment/ /re.ɫaˌti.βaˈmen/ /rə.ɫəˌti.vəˈmen/ /rə.ɫəˌti.vəˈment/ /rə.ɫəˌti.βəˈmen/ adv
relativelly

relator /re.ɫaˈto/ /re.ɫaˈtoɾ/ /rə.ɫəˈto/ n masc
relator
(dret) Lletrat d’un tribunal que fa la relació de les causes i els plets.

relaxació /re.ɫak.sa.siˈo/ /rə.ɫək.sə.siˈo/ n fem
relaxation

relaxant /re.ɫakˈsan/ /re.ɫakˈsant/ /rə.ɫəkˈsan/ /rə.ɫəkˈsant/ adj
relaxing

relaxar /re.ɫakˈsa/ /re.ɫakˈsaɾ/ /rə.ɫəkˈsa/ v
relax

religió /re.ɫi.d͡ʒiˈo/ /re.ɫi.ʒiˈo/ n fem
religion faith

religiós /re.ɫi.d͡ʒiˈos/ /re.ɫi.ʒiˈos/ n masc
religious

rellegir /re.ʎeˈd͡ʒi/ /re.ʎeˈd͡ʒiɾ/ /re.ʎeˈʒi/ /rə.ʎəˈʒi/ v
go over

relleu /reˈʎew/ /rəˈʎew/ n masc
relief

rellevant /re.ʎeˈvant/ /re.ʎeˈβan/ /rə.ʎəˈvan/ /rə.ʎəˈvant/ /rə.ʎəˈβan/ adj
relevant

rellevista /re.ʎeˈvis.ta/ /re.ʎeˈvis.te/ /re.ʎeˈβis.ta/ /re.ʎeˈβis.te/ /rə.ʎəˈvis.tə/ /rə.ʎəˈβis.tə/ n neut
relay runner

relliscada /re.ʎisˈka.ða/ /rə.ʎisˈka.ðə/ n fem
slip

relliscar /re.ʎisˈka/ /re.ʎisˈkaɾ/ /rə.ʎisˈka/ v
slip

rellotge /reˈʎɔ.d͡ʒe/ n masc
clock watch

rellotge de partit n masc
game clock

rellotge de partit auxiliar n masc
duplicate game clock

relíquia /reˈɫi.ki.a/ /rəˈɫi.ki.ə/ n fem
relic

rem /ˈrem/ /ˈrəm/ /ˈrɛm/ n masc
oar rowing
Instrument de fusta que es fa servir per remar.
rowing
Esport nàutic en el que cal remar.

remar /reˈma/ /reˈmaɾ/ /rəˈma/ v
row

remarcable /re.marˈkab.bɫe/ /re.maɾˈka.bɫe/ /re.maɾˈka.βɫe/ /rə.mərˈka.βɫə/ /rə.mərˈkab.bɫə/ /rə.məɾˈkab.bɫə/ adj
remarkable

remarcablement /re.marˌkab.bɫeˈmen/ /re.maɾˌka.bɫeˈment/ /re.maɾˌka.βɫeˈmen/ /rə.mərˌka.βɫəˈmen/ /rə.mərˌkab.bɫəˈmen/ /rə.məɾˌkab.bɫəˈment/ adv
remarkably

rematada n fem
kick at goal
(esports de pilota) Acció d'acabar una jugada llançant la pilota, la bola o el disc cap a la porteria contrària.
smash
(pilota basca, tennis de taula) Llançament que serveix per a acabar un intercanvi de cops.

rematada de mitja volta n fem
turn around shot

rematada en línia n fem
direct spike

rematada en planxa n fem
dive

rematador /re.ma.taˈðo/ /re.ma.taˈðoɾ/ /rə.mə.təˈðo/ n masc
shooter
(futbol, hoquei sobre patins, hoquei sobre herba) Jugador que acaba una jugada d'atac llançant la pilota o la bola cap a la porteria contrària.

rematar /re.maˈta/ /re.maˈtaɾ/ /rə.məˈta/ v
finish off
Acabar de matar.
kick at goal
(esports de pilota) Acabar una jugada llançant la pilota, la bola o el disc cap a la porteria contrària.

remei /reˈmej/ /rəˈməj/ /rəˈmɛj/ n masc
remedy

remeiar /re.meˈja/ /re.meˈjaɾ/ /rə.məˈja/ v
remedy

remeier /re.meˈje/ /re.meˈjeɾ/ /rə.məˈje/ adj masc
remedial
Que és emprat com a remei.

remenar /re.meˈna/ /re.meˈnaɾ/ /rə.məˈna/ v
shuffle
Moure, barrejar, agitar.
Barallar fitxes o cartes.

remença /reˈmen.sa/ /rəˈmɛn.sə/ n fem
redemption

remesclar /re.mesˈkɫa/ /re.mesˈkɫaɾ/ /rə.məsˈkɫa/ v
remix
(música) Fer un nou arranjament d'un tema musical mesclant parts modificades instrumentals o vocals.

remetre /reˈme.tɾe/ /rəˈmɛ.tɾə/ v
refer

remodelació /re.mo.ðe.ɫa.siˈo/ /rə.mo.ðə.ɫə.siˈo/ /rə.mu.ðə.ɫə.siˈo/ n fem
remodeling

remodelar /re.mo.ðeˈɫa/ /re.mo.ðeˈɫaɾ/ /rə.mo.ðəˈɫa/ /rə.mu.ðəˈɫa/ v
remodel

remolatxa /re.moˈɫa.t͡ʃa/ /rə.moˈɫa.t͡ʃə/ /rə.muˈɫa.t͡ʃə/ n fem
beet

remolc /reˈmoɫk/ /rəˈmoɫk/ n masc
trailer

remolcar /re.moɫˈka/ /re.moɫˈkaɾ/ /rə.moɫˈka/ /rə.muɫˈka/ v
tow

remolí /re.moˈɫi/ /rə.moˈɫi/ /rə.muˈɫi/ n masc
swirl

remor /reˈmo/ /reˈmoɾ/ /rəˈmo/ n fem
murmur

remostreig n masc
resampling

remot /reˈmɔt/ /rəˈmɔt/ adj masc
remote
Poc probable.

remoure /reˈmɔw.ɾe/ /rəˈmɔw.ɾə/ v
stir

remugar /re.muˈɣa/ /re.muˈɣaɾ/ /rə.muˈɣa/ v
cud
Els animals amb un estómac complex, mastegar per segona vegada els aliments.

remunerar /re.mu.neˈɾa/ /re.mu.neˈɾaɾ/ /rə.mu.nəˈɾa/ v
remunerate

remuntada /re.munˈta.ða/ n fem
comeback
(esports) Acció i efecte d'un esportista o un equip d'aconseguir superar l'adversari en una prova, un encontre o una competició després d'haver-hi mantingut un resultat o una posició desfavorable en el transcurs d'un determinat període de temps.

ren /ˈren/ /ˈrɛn/ n masc
reindeer

renaixement /re.na.ʃeˈmen/ /re.naj.ʃeˈmen/ /re.naj.ʃeˈment/ /rə.nə.ʃəˈmen/ /rə.nə.ʃəˈment/ n masc
rebirth
Acció i efecte de renéixer.
Renaissance
Període històric de transició entre l'Edat Mitjana i que dona inici a l'Edat Moderna (segle XIV a XVI).

renaixentista /re.na.ʃenˈtis.ta/ /re.na.ʃenˈtis.te/ /re.naj.ʃenˈtis.ta/ /re.naj.ʃenˈtis.te/ /rə.nə.ʃənˈtis.tə/ adj
Renaissance

renal /reˈnaɫ/ /rəˈnaɫ/ adj
renal
Relatiu al ronyó.

renda /ˈren.da/ /ˈren.də/ n fem
rent renta

renda disponible n fem
disposable income

renderització n fem
rendering

rendible /renˈdi.bɫe/ /renˈdi.βɫe/ /renˈdib.bɫe/ /rənˈdi.βɫə/ /rənˈdib.bɫə/ adj
profitable
Que té una bona rendibilitat.

rendició /ren.di.siˈo/ /rən.di.siˈo/ n fem
surrender

rendiment /ren.diˈmen/ /ren.diˈment/ /rən.diˈmen/ /rən.diˈment/ n masc
achievement

rendiment acadèmic n masc
academic achievement

rendir /renˈdi/ /renˈdiɾ/ /rənˈdi/ v
return
Reportar un benefici o utilitat.
surrender
Donar-se per vençut a l'enemic, posant-se a la seva disposició.

renec /reˈnek/ n masc
swearword

renegar /re.neˈɣa/ /re.neˈɣaɾ/ /rə.nəˈɣa/ v
disown

renegat /re.neˈɣat/ /rə.nəˈɣat/ adj masc
renegade

reng /ˈreŋ/ /ˈreŋk/ /ˈrɛŋ/ /ˈrɛŋk/ n masc
ring
Espai delimitat, generalment amb unes codes, per fer una competició de lluita.
row
Línia on es col·loquen persones o coses l'una al costat de l'altra.

reni n masc
rhenium

renill /reˈniʎ/ /rəˈniʎ/ n masc
neigh

renillar /re.niˈʎa/ /re.niˈʎaɾ/ v
neigh

renminbi /remˈmim.bi/ /rəmˈmim.bi/ n masc
renminbi

renom n masc
nickname
Nom amb què es coneix una persona i que no és el seu propi.
renowned
Conegut per la seva bona reputació.

renovable /re.noˈva.bɫe/ /re.noˈβa.βɫe/ /re.noˈβab.bɫe/ /rə.noˈvab.bɫə/ /rə.nuˈvab.bɫə/ /rə.nuˈβa.βɫə/ /rə.nuˈβab.bɫə/ adj
renewable

renovació educativa n fem
educational renewal

rentaboles /ˌren.taˈbɔ.ɫes/ /ˌren.təˈβɔ.ɫəs/ n masc
ball washer

rentador /ren.taˈðo/ /ren.taˈðoɾ/ /rən.təˈðo/ n masc
washer
Qui renta.
laundry
Lloc on es renta.

rentadora /ren.taˈðo.ɾa/ /rən.təˈðo.ɾə/ n fem
washing machine

rentamans /ˌren.taˈmans/ /ˌren.təˈmans/ n masc
washbowl
Gibrell gran i ample per a rentar-se.

rentar /renˈta/ /renˈtaɾ/ v
clean wash

renyar /reˈɲa/ /reˈɲaɾ/ /rəˈɲa/ v
scold

renyir /reˈɲi/ /reˈɲiɾ/ /rəˈɲi/ v
break peers

renà /reˈna/ /rəˈna/ adj masc
Rhinelander
Relatiu o pertanyent a Renània.
Relatiu o pertanyent al riu Rin.

renà /reˈna/ /rəˈna/ n masc
Rhinelander
Persona que habita o és originària de Renània.

renéixer /reˈne.ʃe/ /reˈnej.ʃe/ /reˈnej.ʃeɾ/ /rəˈne.ʃə/ v
be reborn

reomplir /re.omˈpli/ /re.omˈpliɾ/ /rə.umˈpli/ v
fill

repapiejar /re.pa.pi.eˈd͡ʒa/ /re.pa.pi.eˈd͡ʒaɾ/ /re.pa.pi.eˈʒa/ /rə.pə.pi.əˈd͡ʒa/ /rə.pə.pi.əˈʒa/ v
dodder

reparapics /reˌpa.ɾaˈpiks/ n masc
divot fixer

repartiment /re.par.tiˈmen/ /re.paɾ.tiˈmen/ /re.paɾ.tiˈment/ /rə.pər.tiˈmen/ /rə.pəɾ.tiˈment/ n masc
division

repartir /re.parˈti/ /re.paɾˈti/ /re.paɾˈtiɾ/ /rə.pərˈti/ v
share out

repassar /re.paˈsa/ /re.paˈsaɾ/ v
revise
Revisar, tornar a examinar per corregir, completar, estudiar.

repeló /re.peˈɫo/ /rə.pəˈɫo/ n masc
hangnail

repensar /re.penˈsa/ /re.penˈsaɾ/ /rə.pənˈsa/ v
rethink

repercussió /re.peɾ.ku.siˈo/ /rə.pər.ku.siˈo/ n fem
repercussion

repetició Interjection
let

repetició n fem
repetition let
(esports de raqueta) Acció i efecte de tornar a començar un intercanvi de cops en substitució de l'anterior, que no compta a efectes de puntuació com a conseqüència d'una anul·lació.

repetidament /re.peˌti.ðaˈmen/ /re.peˌti.ðaˈment/ /rə.pəˌti.ðəˈmen/ /rə.pəˌti.ðəˈment/ adv
repeatedly

repetidor /re.pe.tiˈðo/ /re.pe.tiˈðoɾ/ /rə.pə.tiˈðo/ n masc
booster
Dispositiu electrònic que rep un senyal de baix nivell i la retransmet a un nivell més alt a més potència.

repetir /re.peˈti/ /re.peˈtiɾ/ /rə.pəˈti/ v
repeat reiterate

repic /reˈpik/ /rəˈpik/ n masc
peal

repicar /re.piˈka/ /re.piˈkaɾ/ /rə.piˈka/ v
chime

repicó /re.piˈko/ /rə.piˈko/ n masc
ringing

repixar /re.piˈʃa/ /re.piˈʃaɾ/ /rə.piˈʃa/ v
ooze
Traspuar la humitat degotant o regalimant.

replantejar /re.pɫan.teˈd͡ʒa/ /re.pɫan.teˈd͡ʒaɾ/ /re.pɫan.teˈʒa/ /rə.pɫən.təˈd͡ʒa/ /rə.pɫən.təˈʒa/ v
redefine
Tornar a plantejar, especialment sobre unes noves bases.
lay out
Traçar o marcar sobre el terreny una obra projectada.

replegament defensiu n masc
defensif withdrawal

replegar-se v
retire
(esports de pilota) Fer retrocedir, un equip, els seus atacants cap a la línia defensiva pròpia com a conseqüència d'un moviment tàctic defensiu.

reporter /re.porˈte/ /re.poɾˈteɾ/ /rə.poɾˈte/ /rə.purˈte/ n masc
reporter

reposar /re.poˈza/ /re.poˈzaɾ/ /rə.poˈza/ /rə.puˈza/ v
replace
Posar de nou.
settle
Una substància o un material, deixar de manipular-lo, o de fer altres operacions, perquè faci transformacions naturals per ell mateix.

reprendre el joc v
resume the game

represa /reˈpɾe.za/ /rəˈpɾə.zə/ /rəˈpɾɛ.zə/ n fem
resumption
Acció de reprendre de nou una activitat després d’una interrupció.

represa del joc n fem
restart of game

representació /re.pɾe.zen.ta.siˈo/ /rə.pɾə.zən.tə.siˈo/ n fem
representation depiction performance
Grup de persones que assisteixen a una cita en nom d'una altra persona o d'una entitat.
Interpretar els actors una obra teatral davant d'un públic.
Expressió, mitjançant símbols, d'una realitat.

representant /re.pɾe.zenˈtan/ /re.pɾe.zenˈtant/ /rə.pɾə.zənˈtan/ /rə.pɾə.zənˈtant/ adj neut
representative

representar /re.pɾe.zenˈta/ /re.pɾe.zenˈtaɾ/ /rə.pɾə.zənˈta/ v
represent
Imitar la figura d'una cosa a través d'un dibuix o esquema.
Substituir algú en la funció dels seus drets.
perform
Fer una interpretació en públic.

repressiu /re.pɾeˈsiw/ /rə.pɾəˈsiw/ adj masc
repressive

repressió /re.pɾe.siˈo/ /rə.pɾə.siˈo/ n fem
repression

represàlia /re.pɾeˈza.ɫi.a/ n fem
retaliation

reprimir /re.pɾiˈmi/ /re.pɾiˈmiɾ/ /rə.pɾiˈmi/ v
supress

reprivatitzar /re.pɾi.va.tiˈzaɾ/ /re.pɾi.βa.tiˈd͡za/ /re.pɾi.βa.tiˈza/ /rə.pɾi.və.tiˈd͡za/ /rə.pɾi.βə.tiˈd͡za/ v
reprivatize

reproducció /re.pɾo.ðuk.siˈo/ /rə.pɾo.ðuk.siˈo/ /rə.pɾu.ðuk.siˈo/ n fem
reproduction

reptar /repˈta/ /repˈtaɾ/ /rəpˈta/ v
challenge
Reprendre, renyar algú.
slither
Desplaçar-se arrossegant-se com un rèptil.

repte /ˈrep.te/ /ˈrəp.tə/ /ˈrɛp.tə/ n masc
challenge
Objectiu que hom dona prioritat i que requereix cert esforç.
Acte d'empènyer a algú a un enfrontament.

republicà /re.pu.bɫiˈka/ /re.pu.βɫiˈka/ /re.pub.bɫiˈka/ /rə.pu.βɫiˈka/ /rə.pub.bɫiˈka/ adj masc
republican

repudiar /re.pu.ðiˈa/ /re.pu.ðiˈaɾ/ /rə.pu.ðiˈa/ v
repudiate

repugnar /re.puŋˈna/ /re.puɡˈna/ /re.puɡˈnaɾ/ /rə.puŋˈna/ v
disgust

repugnància /re.puŋˈnan.si.a/ /re.puɡˈnan.si.a/ n fem
repugnancy

reputació /re.pu.ta.siˈo/ /rə.pu.tə.siˈo/ n fem
reputation

repàs /reˈpas/ n masc
revision
Estudi repetit, que es duu a terme després del primer aprenentatge, normalment per a preparar algun examen o per a obtenir una millor comprensió i retenció.

repòs /reˈpɔs/ /rəˈpɔs/ n masc
repose

república /reˈpu.bɫi.ka/ /reˈpu.βɫi.ka/ /reˈpub.bɫi.ka/ /rəˈpu.βɫi.kə/ /rəˈpub.bɫi.kə/ n fem
republic

república bananera n fem
banana republic

requerir /re.keˈɾi/ /re.keˈɾiɾ/ /rə.kəˈɾi/ v
require

requesta /reˈkes.ta/ /rəˈkes.tə/ n fem
request

requint /reˈkin/ /reˈkint/ /rəˈkin/ /rəˈkint/ n masc
sopranino clarinet

rerepaís /ˌre.ɾe.paˈis/ n masc
hinterland

reressaga /re.ɾeˈsa.ɣa/ /rə.ɾəˈsa.ɣə/ n fem
tail

res /ˈre/ /ˈres/ /ˈrəs/ /ˈrɛ/ /ˈrɛs/ pronoun
nothing
(negatiu) Cap cosa, buit o absència.

resar /raˈza/ /reˈza/ /reˈzaɾ/ /rəˈza/ /rəˈza/ v
pray

rescabalar /res.ka.baˈɫaɾ/ /res.ka.βaˈɫa/ v
compensate

rescat /resˈkat/ /rəsˈkat/ n masc
rescue
Acció de rescatar.
ransom
Preu que es paga per obtenir la llibertat d'algú.

rescatar /res.kaˈta/ /res.kaˈtaɾ/ /rəs.kəˈta/ v
rescue

resclosa /resˈkɫɔ.za/ /resˈkɫɔ.zɔ/ n fem
dam weir

resident /re.ziˈðen/ /re.ziˈðent/ /rə.ziˈðen/ /rə.ziˈðent/ adj
resident
Que resideix.

resident /re.ziˈðen/ /re.ziˈðent/ /rə.ziˈðen/ /rə.ziˈðent/ n neut
resident
Ministre o ministra que resideix prop d'un govern estranger, de grau inferior al d'ambaixador.
Metge o metgessa que realitza el període de formació anomenat residència.

residir /re.ziˈði/ /re.ziˈðiɾ/ /rə.ziˈði/ v
reside

residència /re.ziˈðɛn.si.a/ /rə.ziˈðɛn.si.ə/ n fem
residence

residència escolar n fem
school residence

resiliència /re.zi.ɫiˈɛn.si.a/ /rə.zi.ɫiˈɛn.si.ə/ n fem
resilience

resina /reˈzi.na/ /rəˈzi.nə/ n fem
resin
(halterofília, boxa, pilota basca) Substància polvoritzada que s'aplica a la sola d'una bota, el terra d'un ring o bé l'empunyadura d'una pala o una paleta, utilitzada per a facilitar al màxim l'adherència de l'esportista amb la superfície de contacte.

resinós /re.ziˈnos/ /rə.ziˈnos/ adj masc
resinosus

resistència /re.zisˈtɛn.si.a/ n fem
resistance
Acció i efecte de resistir o resistir-se.

resoldre /reˈzɔɫ.dɾe/ v
solve
Donar solució a un problema, una dificultat, una qüestió complexa.
decide
Decidir, prendre una determinació.

resolució /re.zo.ɫu.siˈo/ /rə.zo.ɫu.siˈo/ /rə.zu.ɫu.siˈo/ n fem
decision resolution
Acció de resoldre.
resolution
(videojocs) Mesura de la quantitat d'informació que es pot mostrar en un dispositiu digital.

resolució de problemes n fem
problem solving

respatller /res.paɫˈɫeɾ/ /res.paʎˈʎe/ /rəs.pəɫˈɫe/ /rəs.pəʎˈʎe/ n masc
backrest

respectabilitat /res.pek.ta.bi.ɫiˈtat/ /rəs.pək.tə.βi.ɫiˈtat/ n fem
respectability

respectable /res.pekˈta.bɫe/ /res.pekˈta.βɫe/ /res.pekˈtab.bɫe/ /rəs.pəkˈta.βɫə/ /rəs.pəkˈtab.bɫə/ adj
respectable
Digne de respecte.

respectar /res.pekˈta/ /res.pekˈtaɾ/ /rəs.pəkˈta/ v
respect
Oferir respecte a alguna cosa, en especial a les persones.

respecte /resˈpɛk.te/ /rəsˈpek.tə/ /rəsˈpɛk.tə/ n masc
respect

respectivament /res.pekˌti.vaˈment/ /res.pekˌti.βaˈmen/ /rəs.pəkˌti.vəˈmen/ /rəs.pəkˌti.vəˈment/ /rəs.pəkˌti.βəˈmen/ adv
respectively

respectuós /res.pek.tuˈos/ adj masc
respectful

respiració /res.pi.ɾa.siˈo/ /rəs.pi.ɾə.siˈo/ n fem
resporation respiration

respirar /res.piˈɾa/ /res.piˈɾaɾ/ v
breathe respire

resplendir /res.pɫenˈdi/ /res.pɫenˈdiɾ/ v
glow

respondre /resˈpɔn.dɾe/ v
answer
(transitiu) Dir quelcom en resposta a una demanda.

responsabilitat /res.pon.sa.bi.ɫiˈtat/ /rəs.pon.sə.bi.ɫiˈtat/ /rəs.pun.sə.bi.ɫiˈtat/ n fem
responsibility

responsabilitzar /ras.pun.sa.βi.ɾiˈza/ /res.pon.sa.bi.ɫiˈzaɾ/ /res.pon.sa.βi.ɫiˈd͡za/ /res.pon.sa.βi.ɫiˈza/ /rəs.pon.sə.bi.ɫiˈd͡za/ /rəs.pun.sə.bi.ɫiˈd͡za/ /rəs.pun.sə.βi.ɫiˈd͡za/ v
responsibilize

responsable /res.ponˈsa.bɫe/ /res.ponˈsa.βɫe/ /res.ponˈsab.bɫe/ /rəs.ponˈsab.bɫə/ /rəs.punˈsa.βɫə/ /rəs.punˈsab.bɫə/ adj
responsible
Que ha de respondre sobre algú o alguna cosa.

responsable /res.ponˈsa.bɫe/ /res.ponˈsa.βɫe/ /res.ponˈsab.bɫe/ /rəs.ponˈsab.bɫə/ /rəs.punˈsa.βɫə/ /rəs.punˈsab.bɫə/ n neut
responsible
Persona que té al seu càrrec alguna cosa, capacitat per prendre decisions o autoritat sobre un grup de persones.

responsiu /res.ponˈsiw/ /rəs.ponˈsiw/ /rəs.punˈsiw/ adj masc
responsive
Que inclou una resposta.
(immunologia) Responent, que té una resposta immunitària en ser estimulat per un antigen.
(informàtica) Adaptatiu, reactiu, que permet d'adaptar els continguts a qualsevol dispositiu a partir d'una versió única del codi.

resposta /resˈpɔs.ta/ /resˈpɔs.tɔ/ n fem
answer
Acció de respondre una pregunta, una acusació o una objecció, o a qui el crida o li truca.
answer reply
Allò que es diu o s'escriu per contestar una pregunta.

ressaltar /re.saɫˈta/ /re.saɫˈtaɾ/ /rə.səɫˈta/ v
emphasize

ressemblança /re.semˈbɫan.sa/ /rə.səmˈbɫan.sə/ n fem
resemblance

ressentiment /re.sen.tiˈmen/ /re.sen.tiˈment/ /rə.sən.tiˈmen/ /rə.sən.tiˈment/ n masc
resentment

ressenya /reˈsɛ.ɲa/ /rəˈsɛ.ɲə/ n fem
review

ressenyar /re.seˈɲa/ /re.seˈɲaɾ/ /rə.səˈɲa/ v
notice

ressogra /reˈsɔ.ɣɾa/ /reˈsɔ.ɣɾɔ/ /rəˈsɔ.ɣɾə/ n fem
grandmother-in-law

ressogre /reˈsɔ.ɣɾe/ /rəˈsɔ.ɣɾə/ n masc
grandfather-in-law

ressol /reˈsɔɫ/ /rəˈsɔɫ/ n masc
glare

ressonar /re.soˈna/ /re.soˈnaɾ/ /rə.suˈna/ v
resound
Produir una ressonància, un so prolongat.
resonate
(figuradament) produir impacte, divulgació

ressopar /re.soˈpa/ /re.soˈpaɾ/ /rə.suˈpa/ v
supper

resta /ˈres.ta/ n fem
subtraction
Operació matemàtica consistent en calcular allò que queda del total després de perdre o treure'n una part.
remainder
Manera de referir-se a la part que roman d'altres parts ja citades.

restada /resˈta.ða/ /rəsˈta.ðə/ n fem
return of service

restador /res.taˈðo/ /res.taˈðoɾ/ /rəs.təˈðo/ n masc
receiver

restar /resˈta/ /resˈtaɾ/ /rəsˈta/ v
stay
No moure’s del lloc on hom és.
deduct
Treure'n una part del total.
subtract
(aritmètica) Sostreure, esbrinar quina quantitat roman d'un total després d'haver-ne llevat una part.
return
(esports de pilota) Tornar la pilota, el volant o la bola procedent d'un servei.

restaurant /res.tawˈɾan/ /res.tawˈɾant/ /rəs.təwˈɾan/ /rəs.təwˈɾant/ n masc
restaurant

restaurar /res.tawˈɾa/ /res.tawˈɾaɾ/ /rəs.təwˈɾa/ v
restore

restituir /res.ti.tuˈi/ /res.ti.tuˈiɾ/ /rəs.ti.tuˈi/ v
return
Tornar, fer recobrar a algú una cosa que havia tingut.
restore
Tornar una cosa a l’estat que havia tingut.

restret /resˈtɾet/ /rəsˈtɾet/ adj masc
constipated

restricció en la participació n fem
participation restriction

resultar /re.zuɫˈta/ /re.zuɫˈtaɾ/ /rə.zuɫˈta/ v
result

resultat /re.zuɫˈtat/ n masc
result outcome

resultat d'aprenentatge n masc
learning outcome

resum /reˈzum/ /rəˈzum/ n masc
abstract

resurrecció /re.zu.rek.siˈo/ /rə.zu.rək.siˈo/ n fem
resurrection

ret /ˈret/ /ˈrɛt/ n masc
hairnet

retacada n fem
push shot

retacar v
push through

retallada /re.taˈʎa.ða/ /rə.təˈʎa.ðə/ n fem
clipping
(videojocs) Procés de la renderització en què es delimiten i s'eliminen els elements gràfics d'un disseny que queden fora de l'espai visible definit i no s'han de mostrar a la pantalla.

retard de lectura n masc
reading disorder

retard de llenguatge n masc
language delay

retard en el servei n masc
delay in service

retard mental n masc
mental deficiency

retardar el joc v
delay the game

retaule /reˈtaw.ɫe/ /rəˈtaw.ɫə/ n masc
altarpiece

reteixir /re.tejˈʃi/ /re.tejˈʃiɾ/ /re.teˈʃi/ /rə.təˈʃi/ v
reweave

retenció /re.ten.siˈo/ /rə.tən.siˈo/ n fem
retention
Capacitat de conservar a la memòria coneixements o records.
drop
(voleibol) Falta consistent a aturar momentàniament la pilota durant la recepció per controlar-la millor.
tax withholding
(fiscalitat) Cadascun dels pagaments periòdics que fa el contribuent al llarg del període en què es genera l’obligació tributària i abans de la liquidació de l’impost.

retenció del disc n fem
blocking the puck

retenir /re.teˈni/ /re.teˈniɾ/ /rə.təˈni/ v
hold
Impedir la marxa d'algú.
freeze
(esports de pilota) Controlar la pilota, la bola o el disc sense intentar fer cap jugada d'atac, amb l'objectiu de mantenir un resultat favorable sense donar opcions a l'adversari.
make a drop
(voleibol) Cometre una falta consistent a aturar momentàniament la pilota durant la recepció per controlar-la millor.

retenyir /re.teˈɲi/ /re.teˈɲiɾ/ /rə.təˈɲi/ v
redye

retina /reˈti.na/ /rəˈti.nə/ n fem
retina

retirar /re.tiˈɾa/ /re.tiˈɾaɾ/ /rə.tiˈɾa/ v
move
Apartar, allunyar una cosa d'altres.
be like
Assemblar-se a algú.

retocar una base v
retouch a base

retolar /re.toˈɫa/ /re.toˈɫaɾ/ /rə.toˈɫa/ /rə.tuˈɫa/ v
label

retopar /re.toˈpa/ /re.toˈpaɾ/ /rə.tuˈpa/ v
ricochet

retorn del xut d'allunyament n masc
punt return

retorn del xut inicial n masc
kickoff return

retornador n masc
returner

retornar /re.torˈna/ /re.toɾˈna/ /re.toɾˈnaɾ/ /rə.toɾˈna/ /rə.turˈna/ v
return
Tornar una cosa a qui la tenia abans.
Tornar al lloc o la situació on era abans.

retorquir /re.toɾˈki/ /re.toɾˈkiɾ/ /rə.tuɾˈki/ v
retort

retorsió /re.toɾ.siˈo/ /rə.tuɾ.siˈo/ n fem
retaliatory

retractació /re.tɾak.ta.siˈo/ /rə.tɾək.tə.siˈo/ n fem
retractation
Acció de retractar-se.
retraction
Retirada d’un article acadèmic del catàleg de publicacions.

retrat /reˈtɾat/ /rəˈtɾat/ n masc
portrait

retratar /re.tɾaˈta/ /re.tɾaˈtaɾ/ /rə.tɾəˈta/ v
portray

retre /ˈre.tɾe/ /ˈrɛ.tɾə/ v
return
Tornar a una persona allò que se li havia pres.
pay back
Concedir a algú allò que li és degut sense que ho demani, només per ser mereixedor.
yield
Renunciar a les aspiracions en ser vençut per un enemic.

retribució /re.tɾi.bu.siˈo/ /rə.tɾi.βu.siˈo/ n fem
retribution

retribuir /re.tɾi.buˈiɾ/ /re.tɾi.βuˈi/ /rə.tɾi.βuˈi/ v
repay

retroacció n fem
feedback

retrocompatibilitat n fem
backward compatibility

retroprojector /ˌre.tɾo.pɾo.d͡ʒekˈtoɾ/ /ˌre.tɾo.pɾo.ʒekˈto/ /ˌrɛ.tɾo.pɾo.ʒəkˈto/ /ˌrɛ.tɾu.pɾu.ʒəkˈto/ n masc
overhead projector

retrosexual /ˌre.tɾo.sek.suˈaɫ/ /ˌrɛ.tɾo.sək.suˈaɫ/ /ˌrɛ.tɾu.sək.suˈaɫ/ n masc
retrosexual

retrospectiva /re.tɾos.pekˈti.va/ /re.tɾos.pekˈti.βa/ /rə.tɾos.pəkˈti.və/ /rə.tɾus.pəkˈti.və/ /rə.tɾus.pəkˈti.βə/ n fem
retrospective

retrovirus /re.tɾoˈvi.ɾus/ /re.tɾoˈβi.ɾus/ /rə.tɾoˈvi.ɾus/ /rə.tɾuˈvi.ɾus/ /rə.tɾuˈβi.ɾus/ n masc
retrovirus

retrovisor /re.tɾo.viˈzoɾ/ /re.tɾo.βiˈzo/ /re.tɾo.βiˈzoɾ/ /rə.tɾo.viˈzo/ /rə.tɾu.viˈzo/ /rə.tɾu.βiˈzo/ n masc
rear-view mirror

retrumfar /re.tɾuɱˈfa/ /re.tɾuɱˈfaɾ/ /rə.tɾuɱˈfa/ v
overtrump

returar /re.tuˈɾa/ /re.tuˈɾaɾ/ /rə.tuˈɾa/ v
stutter

retweetar /re.twiˈta/ /re.twiˈtaɾ/ /rə.twiˈta/ v
retweet

retòrcer /reˈtɔr.se/ /reˈtɔɾ.se/ /reˈtɔɾ.seɾ/ /rəˈtɔr.sə/ v
twist
Tòrcer molt, amb força.
twine
Unir fils amb una torsió conjunta.

retòrica /reˈtɔ.ɾi.ka/ /rəˈtɔ.ɾi.kə/ n fem
rhetoric

reunir /re.uˈni/ /re.uˈniɾ/ /rə.uˈni/ v
gather
Unir diferents parts separades.
get together
Aplegar diverses persones en un mateix lloc.

reunió /re.u.niˈo/ n fem
huddle
meeting
Conjunt de persones que es troben formalment per tractar algun tema, i el mateix acte.

reutilitzar /re.u.ti.ɫiˈd͡za/ /re.u.ti.ɫiˈza/ /re.u.ti.ɫiˈzaɾ/ /rə.u.ti.ɫiˈd͡za/ v
reuse

revaccinar /re.vak.siˈnaɾ/ /re.βak.siˈna/ /rə.vək.siˈna/ /rə.βək.siˈna/ v
revaccionate

revelar /re.veˈɫaɾ/ /re.βeˈɫa/ /rə.vəˈɫa/ /rə.βəˈɫa/ v
reveal
Fer conèixer alguna cosa amagada.
develop
Fer visible una imatge impressionada en un suport fotosensible.

revenjar-se /re.veɲˈd͡ʒaɾ.se/ /re.βeɲˈd͡ʒar.se/ /re.βeɲˈd͡ʒaɾ.se/ /rə.vəɲ.ʒərˈsə/ /rə.vəɲˈʒaɾ.sə/ v
take revenge

revers /reˈvɛɾs/ /reˈβɛrs/ /reˈβɛɾs/ /rəˈvɛɾs/ /rəˈβɛrs/ n masc
reverse
(futbol americà) Jugada ofensiva consistent en un mà a mà del quarterback amb un corredor, un desplaçament posterior del corredor cap a un costat del camp amb una passada a un receptor i una correguda del receptor just en el sentit oposat, que provoca un moviment de la defensa en direcció equivocada.

revestir /re.vesˈtiɾ/ /re.βesˈti/ /rə.vəsˈti/ /rə.βəsˈti/ v
coat

reveure /reˈvew.ɾe/ /reˈβew.ɾe/ /rəˈvəw.ɾə/ /rəˈvɛw.ɾə/ /rəˈβɛw.ɾə/ v
see again

revictimització /re.vik.ti.mi.za.siˈo/ /re.βik.ti.mi.d͡za.siˈo/ /re.βik.ti.mi.za.siˈo/ /rə.vik.ti.mi.d͡zə.siˈo/ /rə.βik.ti.mi.d͡zə.siˈo/ n fem
revictimization

revifalla /re.viˈfa.ʎa/ /re.βiˈfa.ʎa/ /rə.viˈfa.ʎə/ /rə.βiˈfa.ʎə/ n fem
revival

revinclat adj masc
twisted
Corbat o vinclat per efecte d'una sacsejada.

revisar //ɾe.βiˈˈzaɾ/ /re.viˈzaɾ/ /re.βiˈza/ /rə.viˈza/ /rə.βiˈza/ v
check

reviscolar /re.vis.koˈɫaɾ/ /re.βis.koˈɫa/ /rə.vis.koˈɫa/ /rə.vis.kuˈɫa/ /rə.βis.kuˈɫa/ v
revive

revisió /re.vi.ziˈo/ /re.βi.ziˈo/ /rə.vi.ziˈo/ /rə.βi.ziˈo/ n fem
review

revista d'educació n fem
educational magazine

revista escolar n fem
school magazine

revocar /ra.vuˈka/ /re.voˈkaɾ/ /re.βoˈka/ /rə.voˈka/ /rə.vuˈka/ /rə.βuˈka/ v
revoke

revolt /reˈvɔɫt/ /reˈβɔɫ/ /rəˈvɔɫ/ /rəˈvɔɫt/ /rəˈβɔɫ/ adj masc
mess

revolt /reˈvɔɫt/ /reˈβɔɫ/ /rəˈvɔɫ/ /rəˈvɔɫt/ /rəˈβɔɫ/ n masc
bend

revolta /reˈvɔɫ.ta/ /reˈβɔɫ.ta/ /reˈβɔɫ.tɔ/ /rəˈvɔɫ.tə/ /rəˈβɔɫ.tə/ n fem
revolt
Alçament, acció de revoltar-se.

revolucionari /re.vo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /re.βo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /rə.vo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /rə.vu.ɫu.si.uˈna.ɾi/ /rə.βu.ɫu.si.uˈna.ɾi/ adj masc
revolutionary
Relatiu o pertanyent a la revolució.

revolucionari /re.vo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /re.βo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /rə.vo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /rə.vu.ɫu.si.uˈna.ɾi/ /rə.βu.ɫu.si.uˈna.ɾi/ n masc
revolutionary
Individu partidari de la revolució.

revolucionàriament /re.vo.ɫu.si.oˌna.ɾi.aˈment/ /re.βo.ɫu.si.oˌna.ɾi.aˈmen/ /rə.vo.ɫu.si.oˌna.ɾi.əˈment/ /rə.vu.ɫu.si.uˌna.ɾi.əˈmen/ /rə.βu.ɫu.si.uˌna.ɾi.əˈmen/ adv
revolutionarily

revolució /re.vo.ɫu.siˈo/ /re.βo.ɫu.siˈo/ /rə.vo.ɫu.siˈo/ /rə.vu.ɫu.siˈo/ n fem
revolution
Canvi dràstic polític, social o econòmic.

revés /reˈves/ /reˈβes/ /rəˈves/ /rəˈβes/ n masc
reverse
(basquetbol) Canvi de direcció en què l'atacant gira sobre ell mateix per a donar l'esquena al jugador que el marca.
backside
(hoquei sobre herba) Cara dreta de la pala d'un estic, de forma arrodonida.
backhand hit
(hoquei sobre herba) Falta consistent a tocar la bola intencionadament amb el revés d'una pala.

reïficar /re.i.fiˈka/ /re.i.fiˈkaɾ/ /rə.i.fiˈka/ v
reify

rhodesià /ro.ðe.siˈa/ /ru.ðə.siˈa/ adj masc
Rhodesian
Originari, pertanyent o relatiu a l'antiga Rhodèsia.

rhodesià /ro.ðe.siˈa/ /ru.ðə.siˈa/ n masc
Rhodesian
Natural de l'antiga Rhodèsia, actualment Zimbabwe.

rhythm-and-blues /ˌrid.mamˈbɫus/ /ˌrid.məmˈbɫus/ n masc
rhythm and blues

rial /riˈaɫ/ n masc
rial
Unitat monetària de diversos estats: l’Aràbia Saudí, el Iemen, l’Iran, Oman i Qatar.
water jump
(esports) Fossat darrere d’una barrera en curses d’obstacles.

rialla /riˈa.jə/ /riˈa.ʎa/ /riˈa.ʎə/ n fem
laugh laughter

rialler /ri.aˈʎe/ /ri.aˈʎeɾ/ /ri.əˈje/ /ri.əˈʎe/ adj masc
laughing
Que riu sovint, amb facilitat.
smiling
De bon aspecte que genera un sentiment d’alegria.

riba /ˈri.ba/ n fem
bank

ribera /riˈbe.ɾa/ /riˈβe.ɾə/ n fem
bank
Terreny proper al riu o al mar.

ribot /riˈβɔt/ n masc
plane

ribotar /ri.βoˈta/ /ri.βoˈtaɾ/ /ri.βuˈta/ v
rub

ric /ˈrik/ adj masc
rich
Amb molts diners o recursos.

ridícul /riˈði.kuɫ/ adj masc
ridiculous
Que fa que altres se'n riguin per vergonyós, fora de lloc o per diferent.

riell /riˈeʎ/ n masc
ingot
Peça petita de metall fos en brut.

rifa /ˈri.fa/ /ˈri.fə/ n fem
raffle

rifar /riˈfa/ /riˈfaɾ/ v
raffle

rifeny /riˈfeɲ/ /riˈfəɲ/ /riˈfɛɲ/ adj masc
Riffian
Relatiu o pertanyent al Rif o al seu grup ètnic.

rifeny /riˈfeɲ/ /riˈfəɲ/ /riˈfɛɲ/ n masc
Riffian
Persona que habita o és originària del Rif o que pertany al seu grup ètnic.
(invariable) Varietat de l'amazic parlada al Rif, al nord-est del Marroc.

rigidesa /ri.d͡ʒiˈðe.za/ /ri.ʒiˈðe.za/ /ri.ʒiˈðə.zə/ /ri.ʒiˈðɛ.zə/ n fem
rigidity

rigor científic n masc
scientific rigour

rigorosament /ri.ɣoˌɾo.zaˈmen/ /ri.ɣoˌɾo.zaˈment/ /ri.ɣoˌɾo.zəˈment/ /ri.ɣuˌɾo.zəˈmen/ adv
rigorously

rigorós /ri.ɣoˈɾos/ /ri.ɣuˈɾos/ adj masc
severe

rima /ˈri.ma/ /ˈri.mə/ n fem
rhyme
Concordança fonètica entre paraules a partir de la darrera vocal accentuada, especialment al final dels versos d'un poema.

rinoceront /ri.no.seˈɾon/ /ri.no.seˈɾont/ /ri.no.səˈɾɔnt/ /ri.nu.səˈɾɔn/ n masc
rhinoceros

riojà /rjoˈxa/ adj masc
Riojan
Relatiu o pertanyent a La Rioja.

riojà /rjoˈxa/ n masc
Riojan
Persona que habita o és originària de La Rioja.

riota /riˈɔ.ta/ /riˈɔ.tɔ/ /riˈɔ.tə/ n fem
laughing stock

riquesa /riˈke.za/ /riˈkə.zə/ /riˈkɛ.zə/ n fem
richness

ris /ˈris/ n masc
reef
(nàutica) Cordill de vela per a reduir la superfície exposada al vent.

risc n masc
risk hazard

risc moral n masc
moral hazard

rissar /riˈsa/ /riˈsaɾ/ v
reef

ritme /ˈrid.me/ n masc
rhythm beat
pace
(esports de pilota) Rapidesa dels moviments dels jugadors i del desplaçament de la pilota, la bola, el volant o el disc en el transcurs de les jugades d'un partit durant un determinat període de temps.

ritme d'aprenentatge n masc
learning pace

ritu /ˈri.tu/ n masc
rite

riu n masc
river
Curs d'aigua que flueix de manera força contínua.

riure /ˈriw.ɾe/ n masc
laugh laughter
El resultat de l'acció de riure.

riure /ˈriw.ɾe/ v
laugh
Fer un moviment facial repetitiu, i sovint incontrolat, amb la boca, normalment acompanyat de so, que expressa alegria sobtada o burla.

rival /riˈvaɫ/ /riˈvaɫ/ /riˈβaɫ/ n neut
rival

rivalitat /ri.va.ɫiˈtat/ /ri.və.ɫiˈtat/ /ri.βa.ɫiˈtat/ /ri.βə.ɫiˈtat/ n fem
rivalry

rivet n masc
piping

ro /ˈro/ n fem
rho

roba /ˈrɔ.ba/ /ˈrɔ.βa/ /ˈrɔ.βɔ/ /ˈrɔ.βə/ n fem
clothes clothing

robar /roˈba/ /roˈbaɾ/ /roˈβa/ /ruˈba/ v
steal

robar una base v
steal a base

robatori /ro.baˈtɔ.ɾi/ /ro.bəˈtɔ.ɾi/ /ru.bəˈtɔ.ɾi/ /ru.βəˈtɔ.ɾi/ n masc
steal

robot /roˈbɔt/ /ruˈbɔt/ n masc
robot
Màquina amb certa capacitat de decisió que duu a terme tasques de forma autònoma, en especial la que té forma humanoide.
training robot robot
(tennis de taula) Màquina que llança pilotes al camp d'un jugador, utilitzada per a practicar diferents tipus de cops en les sessions d'entrenament.

robotitzar /ro.bo.tiˈd͡za/ /ro.bo.tiˈzaɾ/ /ro.βo.tiˈd͡za/ /ro.βo.tiˈza/ /ru.bu.tiˈd͡za/ /ru.βu.tiˈd͡za/ v
robotize

robust /roˈbust/ /ruˈbust/ /ruˈβust/ adj masc
robust

robí /roˈbi/ /ruˈbi/ /ruˈβi/ n masc
ruby
Pedra preciosa molt dura, lluenta i no molt pesant, de color rosa o carmí.

robòtica /roˈbɔ.ti.ka/ /roˈbɔ.ti.kə/ /ruˈbɔ.ti.kə/ /ruˈβɔ.ti.kə/ n fem
robotics

roc /ˈrɔk/ n masc
stone
Tros de pedra.
chess-rook
(heràldica) Representació heràldica de la torre o roc del joc d'escacs

roca /ˈrɔ.ka/ /ˈrɔ.kɔ/ n fem
rock
Objecte mineral gran, en contrast amb la pedra que es considera petita.

rocambolesc /ro.kam.boˈɫesk/ /ru.kəm.buˈɫɛsk/ adj masc
rocambolesque

rock-and-roll /ˌrɔk.anˈrɔɫ/ /ˌrɔk.ənˈrɔɫ/ n masc
rock and roll

roda /ˈrɔ.ða/ /ˈrɔ.ðɔ/ n fem
wheel
Objecte circular, on normalment el diàmetre és molt més gran que la base, i que pot girar al voltant de l’eix central, facilitant el moviment de vehicles o de peces mecàniques.
(hoquei sobre patins, patinatge sobre rodes) Cadascuna de les quatre peces circulars rígides i massisses en contacte amb el terra d’un patí de rodes, d’un diàmetre no inferior a 3 cm, que giren al voltant d’un eix collat a la plantilla o la bota.
stem
En algunes embarcacions, element sortint del buc, per proa o popa, en forma de continuació de la quilla, i que arriba fins a l’extrem superior de les bordes o les supera, en especial la de proa.

roda de fira n fem
Ferris wheel

roda de la fortuna n fem
wheel of fortune

roda dentada n fem
gear wheel

rodal /roˈðaɫ/ /ruˈðaɫ/ n masc
stand
Espai amb forma circular.

rodalia /ro.ðaˈɫi.a/ /ro.ðəˈɫi.ə/ /ru.ðəˈɫi.ə/ n fem
outskirts

rodamón /ˌrɔ.ðaˈmon/ /ˌrɔ.ðəˈmon/ n neut
globetrotter

rodar /roˈða/ /roˈðaɾ/ /ruˈða/ v
turn
Moure's fent voltes com una roda.
travel
Recórrer un lloc d’un costat a l’altre.

rodejar /ro.ðeˈd͡ʒa/ /ro.ðeˈd͡ʒaɾ/ /ro.ðeˈʒa/ /ro.ðəˈd͡ʒa/ /ru.ðəˈʒa/ v
surround

rodella /roˈðe.ʎa/ /roˈðe.ʎə/ /ruˈðe.ʎə/ n fem
buckler
Escut circular que s'emprava per protegir el cos pel davant mentre l'esquena quedava protegida amb la d'un company.

rodeta /roˈðe.ta/ /roˈðə.tə/ /ruˈðɛ.tə/ n fem
small wheel

rodi n masc
rhodium

rodolar /ro.ðoˈla/ /ro.ðoˈlaɾ/ /ru.ðuˈla/ v
wheel

rodolí n masc
couplet
Conjunt dels dos versos de cada quadre d'un auca i per extensió, conjunt de dos versos aparellats.

rodona /roˈðo.na/ /roˈðo.nə/ /ruˈðo.nə/ n masc
semibreve

rodó /roˈðo/ /ruˈðo/ adj masc
round
De forma de cercle.

roent /roˈen/ /roˈent/ /ruˈen/ adj masc
glowing

roentgeni n masc
roentgenium

rogall /roˈɣaʎ/ /ruˈɣaj/ /ruˈɣaʎ/ n masc
hoarseness
Inflamació de la laringe que provoca una veu aspra.

rogallós /ro.ɣaˈʎos/ /ro.ɣəˈʎos/ /ru.ɣəˈjos/ /ru.ɣəˈʎos/ adj masc
hoarse

rogenc /ruˈʒɛŋ/ adj masc
reddish

roibos /ˈroj.βos/ /ˈrɔj.βos/ n masc
rooibos

roig /ˈrot͡ʃ/ adj masc
ruddy
De color vermell grogós o d'argila.
red
Pertanyent o relacionat amb les idees polítiques d'esquerres.

roig de Venècia /ˌrɔjɡ.de.veˈnɛ.si.a/ /ˌrɔjɡ.de.βeˈnɛ.si.a/ /ˌrɔjɡ.də.vəˈnɛ.si.ə/ /ˌrɔjɡ.də.βəˈnɛ.si.ə/ n masc
Venetian red

rol /ˈrɔɫ/ n masc
role roll
Conjunt de documents que es porten a bord d'una nau on consta la llista dels membres de la tripulació, entre altres dades.
role
Conjunt de funcions, pautes, comportaments que una societat determinada espera que una persona compleixi segons el seu estatus social adquirit o atribuït.

rom /ˈrom/ n masc
rum
(aliments) Beguda alcohòlica basada en la canya de sucre.

romaic /roˈmajk/ /ruˈmajk/ adj masc
Romaic
neogrec (relatiu al grec modern)

romaic /roˈmajk/ /ruˈmajk/ n masc
Romaic
grec modern

romaji /roˈma.d͡ʒi/ /roˈma.ʒi/ /ruˈma.ʒi/ n masc
romaji

romana /roˈma.nə/ /ruˈma.nə/ n fem
steelyard

romandre /roˈman.dɾe/ /roˈman.dɾə/ /ruˈman.dɾə/ v
remain

romanent /ro.maˈnen/ /ro.maˈnent/ /ro.məˈnent/ /ru.məˈnen/ n masc
remainder
Part del benefici d'una empresa, pendent d'ésser repartit entre els socis.

romanista /ro.maˈnis.ta/ /ro.maˈnis.te/ /ro.məˈnis.tə/ /ru.məˈnis.tə/ n neut
Romanist
Estudiós de la romanística, les llengües romàniques.

romanització /ro.ma.ni.d͡za.siˈo/ /ro.ma.ni.za.siˈo/ /ru.mə.nid.zə.siˈo/ n fem
Romanisation

romantitzar /ro.man.tiˈd͡za/ /ro.man.tiˈza/ /ro.man.tiˈzaɾ/ /ro.mən.tiˈd͡za/ /ru.mən.tiˈd͡za/ v
romanticize

romanx /roˈmaɲʃ/ /ruˈmaɲʃ/ n masc
Romansch
Varietat occidental del retoromànic parlat en el cantó suís dels Grisons.

romanç /roˈmans/ /ruˈmans/ n masc
Romance
Llengua romànica, llengua derivada del llatí.
romance
Narració medieval en llengua romànica de les aventures d’un heroi.
Narració popular dels fets d’algú famós.

romança /roˈman.sa/ /roˈman.sə/ /ruˈman.sə/ n fem
romanza
Composició lírica escrita per a ser cantada.

romanès /ro.məˈnəs/ /ru.məˈnɛs/ n masc
Romanian
(masculí singular) Llengua romànica parlada principalment a Romania i a Moldàvia.

romaní /ro.maˈni/ /ro.məˈni/ /ru.məˈni/ adj
Romani
Relatiu a la llengua dels gitanos.

romaní /ro.maˈni/ /ro.məˈni/ /ru.məˈni/ n masc
rosemary
(botànica) Arbust mediterrani de la família de les labiades, amb fulles glàndules que contenen olis aromàtics, usades com a condiment i amb propietats estimulants (Rosmarinus officinalis).
Romani
Llengua de la branca indoària de les llengües indoiràniques parlada pels gitanos.

rombe /ˈrom.be/ /ˈrom.bə/ n masc
rhombus

romboïdal /rom.bo.iˈðaɫ/ /rum.bu.iˈðaɫ/ adj
rhomboid

romer /roˈme/ /ruˈme/ adj masc
red roan

romiatge /ro.miˈa.d͡ʒe/ /ro.miˈa.d͡ʒə/ /ru.miˈa.d͡ʒə/ n masc
pilgrimage

rompre /ˈrom.pɾe/ /ˈrom.pɾə/ v
break
Dividir en parts o fragments per l’acció d’una força continuada.

romà /roˈma/ /ruˈma/ adj masc
Roman
Relatiu o pertanyent a l'església romana i a la seva litúrgia.

romà /roˈma/ /ruˈma/ n masc
Roman
Habitant de Roma.

romànic /roˈma.nik/ /ruˈma.nik/ adj masc
Romanic

romàntic /roˈman.tik/ /ruˈman.tik/ adj masc
romantic

ronc /ˈroŋ/ /ˈroŋk/ /ˈroŋk/ adj masc
raucus
Que té ronquera.
hoarse
Veu o so tosc i aspre.

ronc /ˈroŋ/ /ˈroŋk/ /ˈroŋk/ n masc
snore
Soroll que es fa roncant.

roncador /roŋ.kaˈðo/ /roŋ.kaˈðoɾ/ /roŋ.kəˈðo/ /ruŋ.kəˈðo/ n masc
bastard grunt

roncar /roŋˈka/ /roŋˈkaɾ/ /ruŋˈka/ v
snore

rondalla /runˈda.jə/ n fem
tale

rondalla d'animals /runˌda.ʎə.ðə.niˈmaɫs/ n fem
animal tale

rondalla d'enginy /runˌda.ʎə.ðəɲˈʒiɲ/ n fem
wisdom novella

rondalla d'exageracions /runˌda.ʎə.ðək.sə.ʒə.ɾə.siˈons/ n fem
tall tale

rondalla del gegant beneit /f-nokk?LL.Q7026 /f-nukk?LL.Q7026 /runˌda.ʎə.ðəʎ.ʒəˌɣam.bəˈnɛjt/ n fem
carnivalesque heroic fairy tale

rondalla formulística /runˌda.ʎə.fur.muˈɫis.ti.kə/ n fem
formula tale

rondalla meravellosa /ronˌda.ʎa.me.ɾa.βeˈʎo.za/ /runˌda.ʎə.mə.ɾə.vəˈʎo.zə/ /runˌda.ʎə.mə.ɾə.βəˈʎo.zə/ n fem
fairy tale

rondallístic /ron.daˈʎis.tik/ /ron.dəˈʎis.tik/ /run.dəˈʎis.tik/ adj masc
folk taling

rondinar /ron.diˈna/ /ron.diˈnaɾ/ /run.diˈna/ v
grumble
(intransitiu) Expressar murmurant algun tipus de malestar o crítica negativa.

ronsejar /ron.seˈd͡ʒa/ /ron.seˈd͡ʒaɾ/ /ron.seˈʒa/ /ron.səˈd͡ʒa/ /run.səˈʒa/ v
slack off

ronya /ˈro.ɲa/ /ˈro.ɲə/ n fem
filth
(col·loquial) Brutícia enganxada, especialment a la pell.

ronyonera /ro.ɲoˈne.ɾa/ /ro.ɲoˈne.ɾə/ /ru.ɲuˈne.ɾə/ n fem
kidney pad
(futbol americà) Peça de l'equip d'un jugador en forma de faixa que protegeix i escalfa la ronyonada.

ronyó /roˈɲo/ /ruˈɲo/ n masc
kidney
Cadascun dels dos òrgans de l'aparell circulatori i excretori de les persones i dels altres animals vertebrats encarregats de filtrar i netejar la sang. Es troben a banda i banda del cos en la part de l'abdomen just sota les costelles.

ronyós /roˈɲos/ /ruˈɲos/ adj masc
filthy
Brut, amb ronya, brutícia.

roquet /roˈket/ /roˈkət/ /ruˈkɛt/ n masc
rochet
Sobrepellís amb mànegues ajustades o amples en punta.

rorqual /roɾˈkwaɫ/ /rurˈkwaɫ/ n masc
Balaenopteridae
rorqual comú (Balaenoptera physalus)

rorqual blau n masc
blue whale

rorqual comú n masc
fin whale

rorqual d'Omura n masc
dwarf fin whale

rorqual d'aleta blanca n masc
minke whale

rorqual de Bryde n masc
Bryde's whale

rorqual del nord n masc
sei whale

ros /ˈros/ /ˈrɔs/ adj masc
blond

rosa /ˈrɔ.za/ /ˈrɔ.zɔ/ adj
pink rose
De color de la rosa.

rosa /ˈrɔ.za/ /ˈrɔ.zɔ/ n fem
rose pink
(botànica) Flor que cria el roser.

rosa /ˈrɔ.za/ /ˈrɔ.zɔ/ n masc
pink rose
Color format a partir del vermell i el blanc.

rosada /roˈza.ða/ /roˈza.ðə/ /ruˈza.ðə/ n fem
dew

rosar /roˈza/ /roˈzaɾ/ /ruˈza/ v
fall dew

rosari /roˈza.ɾi/ /ruˈza.ɾi/ n masc
rosary
(religió) Pregària tradicional de l'església catòlica, consistent en la recitació de tres sèries d'oracions, en la qual es commemoren els 15 misteris principals de la vida de Cirst i de la verge.

rosbif /rozˈbif/ /ˌrɔzˈbif/ n masc
roast beef

rosca /ˈros.ka/ /ˈrɔs.kə/ n fem
joint

rosegador /ro.ze.ɣaˈðo/ /ro.ze.ɣaˈðoɾ/ /ro.zə.ɣəˈðo/ /ru.zə.ɣəˈðo/ adj masc
rodent
Que rossega.

rosegador /ro.ze.ɣaˈðo/ /ro.ze.ɣaˈðoɾ/ /ro.zə.ɣəˈðo/ /ru.zə.ɣəˈðo/ n masc
rodent
(masculí) Individu del grup d'animals que forma un ordre dins dels mamífers. Es caracteritza per tenir quatres potes, normalment curtes, cua, i uns incisius especialment llargs que no para de moure (rosegar) per desgastar-los i evitar que creixin en excés.

rosegall /ro.zeˈɣaʎ/ /ro.zəˈɣaʎ/ /ru.zəˈɣaj/ /ru.zəˈɣaʎ/ n masc
remains
(plural) Restes de cosa usada.

rosegar /ro.zeˈɣa/ /ro.zeˈɣaɾ/ /ro.zəˈɣa/ /ru.zəˈɣa/ v
nibble
Mossegar una cosa dura emportant-se petites parts, esmicar-la a poc a poc.
gnaw
Un fort sentiment, turmentar continuadament.

rosella /roˈze.ʎa/ /roˈze.ʎə/ /ruˈze.ʎə/ n fem
red poppy poppy

rosquilla /rosˈki.ʎa/ /rosˈki.ʎə/ /rusˈki.ʎə/ n fem
doughnut

rossejar /ro.seˈd͡ʒa/ /ro.seˈd͡ʒaɾ/ /ro.seˈʒa/ /ro.səˈd͡ʒa/ /ru.səˈʒa/ v
be blondish
(intransitiu) Tirar a color més o menys ros.
brown
(transitiu, cuina) Torrar lleugerament prenent un color més fosc.

rossinyol /ro.siˈɲɔɫ/ /ru.siˈɲɔɫ/ n masc
nightingale
Ocell de la família dels muscicàpids, notable pel seu cant (Luscinia megarhynchos).
chanterelle
Bolet de color groguenc comestible (Cantharellus cibarius).
picklock
Ferro prim amb una punta doblegada per obrir els pestells dels panys sense usar la clau.

rossí /roˈsi/ /ruˈsi/ n masc
hack

rost /ˈrost/ /ˈrɔst/ /ˈrɔst/ adj masc
steep

rost /ˈrost/ /ˈrɔst/ /ˈrɔst/ n masc
slope
Zona amb molt de pendent.

rostir /rosˈti/ /rosˈtiɾ/ /rusˈti/ v
roast

rostit /rosˈtit/ /rusˈtit/ n masc
roast

rostoll /rosˈtoʎ/ /rusˈtoj/ /rusˈtoʎ/ n masc
stubble

rostollar /ros.toˈʎa/ /ros.toˈʎaɾ/ /rus.tuˈja/ /rus.tuˈʎa/ v
stub

rostre /ˈrɔs.tɾe/ /ˈrɔs.tɾə/ n masc
face
Cara de persona.

rot /ˈrot/ n masc
belch

rotació n fem
rotation
Moviment que fa un cos sobre el seu eix
(voleibol) Desplaçament simultani de tots els jugadors de l'equip que guanya un servei cap a la posició següent de cadascun, en el sentit de les agulles d'un rellotge, efectuat abans de servir.

rotar /roˈta/ /roˈtaɾ/ /ruˈta/ v
belch

rotllana /roɫˈɫa.nə/ /roʎˈʎa.na/ /ruɫˈɫa.nə/ /ruʎˈʎa.nə/ n fem
ring

rotlle /ˈrɔ.ʎe/ /ˈrɔɫ.ɫə/ /ˈrɔʎ.ʎe/ /ˈrɔʎ.ʎə/ n masc
ring

rotlle de campanetes n masc
Bell wheel

rotonda /roˈton.da/ /roˈton.də/ /ruˈton.də/ n fem
rotunda
Construcció aïllada de planta circular, típicament envoltada d’una columnata.
roundabout
Cruïlla amb un illot central i una calçada circular on conflueixen les diferents vies d’intersecció.

rotund /roˈtun/ /roˈtunt/ /ruˈtun/ adj masc
categorical

rough n masc
rough

roure /ˈrɔw.ɾe/ /ˈrɔw.ɾə/ n masc
oak oak tree

roureda /rowˈɾe.ða/ /rowˈɾɛ.ðə/ /rəwˈɾɛ.ðə/ n fem
oak wood

rovell /roˈveʎ/ /roˈvəʎ/ /roˈβeʎ/ /ruˈvɛj/ /ruˈβɛʎ/ n masc
rust
Pàtina rogenca que agafa el ferro quan es podreix.
yolk egg yolk
Nucli d'un ou, de color ataronjat.

rovellar /ro.veˈʎaɾ/ /ro.vəˈʎa/ /ro.βeˈʎa/ /ru.vəˈja/ /ru.βəˈʎa/ v
oxidize

roí /roˈi/ /ruˈi/ adj masc
mean

rua /ˈru.a/ /ˈru.ə/ n fem
street
(antic) Carrer, camí, carretera, via pública.

ruandès /ru.anˈdes/ /ru.ənˈdəs/ /ru.ənˈdɛs/ adj masc
Rwandan
Relatiu o pertanyent a Ruanda.

ruandès /ru.anˈdes/ /ru.ənˈdəs/ /ru.ənˈdɛs/ n masc
Rwandan
Persona que habita o és originària de Ruanda.
Llengua bantu parlada majoritàriament a Ruanda

rubidi n masc
rubidium

ruble /ˈru.bɫe/ /ˈru.βɫe/ /ˈru.βɫə/ /ˈrub.bɫe/ /ˈrub.bɫə/ n masc
ruble

ruc n masc
grass goby
(peixos) (Zosterisessor ophiocephalus)

ruca /ˈru.ka/ /ˈru.kə/ n fem
arugula
Herba de la família de les brassicàcies, de flors amb quatre pètals en creu blanquinoses o groguenques, de fulles amb sabor picant usades en amanides o com a condiment i de llavors que se n’obté un oli emprat en medicina popular per a la ronquera (Eruca vesicaria).
wall rocket
Herba de la família de les brassicàcies, de fulles lobulades, flors grogues amb petits pètals ovals i grans estams (Diplotaxis muralis).

rude /ˈru.ðe/ /ˈru.ðə/ adj
rude

rufa /ˈru.fa/ /ˈru.fə/ n fem
blizzard

ruflet n masc
wheeze

rugbi n masc
rugby

rugós /ruˈɣos/ adj masc
rough

ruixar /rujˈʃa/ /rujˈʃaɾ/ /ruˈʃa/ v
sprinkle

ruixat /rujˈʃat/ /ruˈʃat/ n masc
cloudburst

rum-rum /rumˈrum/ Interjection
purr
Ronc d’un gat.

rumb /ˈrum/ /ˈrump/ /ˈrump/ n masc
course

rumiar /ru.miˈa/ /ru.miˈaɾ/ v
ruminate

rumor n
gossip rumour

rupia /ruˈpi.a/ /ruˈpi.ə/ n fem
rupee

ruptura a la francesa n fem
ghosting

rural /ruˈɾaɫ/ adj
rural

ruralitat /ru.ɾa.ɫiˈtat/ /ru.ɾə.ɫiˈtat/ n fem
rurality

rus adj masc
Russian
Relatiu o pertanyent a Rússia.

rus n masc
Russian
Natural de Rússia.
(només singular) Llengua eslava oriental parlada a Rússia i en bona part dels altres països de l'antiga URSS, en alguns d'aquests darrers també com a llengua oficial.

rusc /ˈrusk/ n masc
hive beehive

rush n masc
rush

russo-ucraïnès /ˌru.so.kɾə.iˈnəs/ /ˌru.so.u.kɾa.iˈnes/ /ˌru.su.kɾə.iˈnɛs/ adj masc
Russo-Ukrainian

russojaponès /ˌru.so.d͡ʒa.poˈnes/ /ˌru.so.ʒa.poˈnes/ /ˌru.so.ʒə.poˈnəs/ /ˌru.su.ʒə.puˈnɛs/ adj masc
Russo-Japanese

ruta /ˈru.ta/ /ˈru.tə/ n fem
route

ruteni n masc
ruthenium

rutherfordi /ru.tərˈfɔr.di/ n masc
rutherfordium

rutllar /ruɫˈɫa/ /ruɫˈɫa/ /ruɫˈɫaɾ/ /ruʎˈʎa/ v
roll go
Estar en funcionament un mecanisme.
Voltar una cosa sobre ella mateixa.
Anar amb fluïdesa.

ruà /ruˈa/ adj masc
roan

ruïna /ruˈi.na/ n fem
ruin

ràbia /ˈra.bi.a/ n fem
fury
Ira, sentiment d'odi i agressivitat.
rabies
Malaltia vírica transmesa pels gossos.

ràcord /ˈra.koɾt/ /ˈra.kurt/ n masc
connection

ràdio /ˈra.ði.o/ /ˈra.ði.u/ n fem
radio
Dispositiu receptor de radiodifusió, radioreceptor.

ràfec /ˈra.fek/ /ˈra.fək/ n masc
eaves

ràfega /ˈra.fe.ɣa/ n fem
gust

ràpid /ˈra.pit/ adj masc
quick fast
Que va a molta velocitat.

ràpidament /ˌra.pi.ðaˈmen/ /ˌra.pi.ðaˈment/ /ˌra.pi.ðəˈmen/ /ˌra.pi.ðəˈment/ adv
rapidly
D’una manera ràpida.

ràtio /ˈra.ti.o/ /ˈra.ti.u/ n fem
ratio

rècord /ˈrɛ.koɾt/ /ˈrɛ.kurt/ n masc
record

rèdit /ˈrɛ.ðit/ n masc
income

règim /ˈrɛ.d͡ʒim/ /ˈrɛ.ʒim/ n masc
regime

règim de permanència n masc
attendance requirements

rèmol /ˈrɛ.moɫ/ /ˈrɛ.muɫ/ n masc
brill

rèmol empetxinat n masc
turbot

rèmora /ˈrɛ.mo.ɾa/ /ˈrɛ.mo.ɾə/ /ˈrɛ.mu.ɾə/ n fem
common remora live sharksucker
Gènere de peixos de la família dels equeneids amb una ventosa sobre el cap que els permet adherir-se a altres peixos, en particular les espècies Remora remora i Echeneis naucrates.
drawback
(figurat) Per extensió, obstacle o càrrega que dificulta l'avanç de quelcom.

rènting /ˈrɛn.tiŋ/ /ˈrɛn.tiŋk/ n masc
renting

rèptil /ˈrɛp.tiɫ/ n masc
reptile

rètol /ˈrɛ.toɫ/ /ˈrɛ.tuɫ/ n masc
sign

rígid /ˈri.d͡ʒit/ /ˈri.ʒit/ adj masc
rigid

rímel /ˈri.meɫ/ /ˈri.məɫ/ n masc
mascara

rínxol /ˈriɲ.t͡ʃoɫ/ /ˈriɲ.ʃoɫ/ /ˈriɲ.ʃuɫ/ n masc
curl

ròtula /ˈrɔ.tu.ɫa/ /ˈrɔ.tu.ɫə/ n fem
patella

rúbrica /ˈru.bɾi.ka/ /ˈru.βɾi.kə/ n fem
signature
Conjunt de traços que fa servir una persona, generalment sempre iguals, per identificar-se en una signatura.

rúfol /ˈru.foɫ/ /ˈru.fuɫ/ adj
stormy

rústec /ˈrus.tek/ /ˈrus.tək/ adj masc
rough
Sense finor, no polit.
stiff
Que funciona amb dificultat, que no es mou amb soltesa.

rústic /ˈrus.tik/ adj masc
rustic

s'ha acabat el bròquil /sa.kaˌba.teɫˈbɾɔ.kiɫ/ idiom
goose is cooked

sa /sa/ /sə/ adj masc
healthy
Que té salut i no està malalt.

sa i estalvi adj masc
safe and sound

saba /ˈsa.ba/ n fem
sap

sabana /saˈba.na/ /səˈβa.nə/ n fem
savanna

sabata /saˈba.ta/ n fem
shoe

sabata de tacs n fem
spike

sabatejar /sa.ba.teˈd͡ʒaɾ/ /sa.βa.teˈd͡ʒa/ /sa.βa.teˈʒa/ /sə.bə.təˈd͡ʒa/ /sə.bə.təˈʒa/ /sə.βə.təˈʒa/ v
stomp

sabater /sa.baˈteɾ/ /sa.βaˈte/ /sə.βəˈte/ n masc
shoemaker cobbler
Persona que fa o ven sabates.

sabatilla /sa.baˈti.ʎa/ /sə.βəˈti.ʎə/ n fem
slipper
Sabata lleugera per estar per casa.

saber /saˈbeɾ/ /saˈβe/ n masc
knowledge
Coneixement profund.

saber /saˈbeɾ/ /saˈβe/ v
know
(transitiu) Conèixer o tenir notícia d'alguna cosa.
(transitiu) Estar instruït o ser destre en algun art o facultat.
taste
(intransitiu) Tenir sabor.

saber fer n masc
know-how

sable /ˈsa.bɫe/ /ˈsa.βɫe/ /ˈsa.βɫə/ /ˈsab.bɫe/ /ˈsab.bɫə/ n masc
sable

saboga /saˈbɔ.ɣa/ /saˈβɔ.ɣa/ /saˈβɔ.ɣɔ/ /səˈβɔ.ɣə/ n fem
allis shad twaite shad
(Alosa alosa)

saboner /sa.boˈneɾ/ /sa.βoˈne/ /sə.boˈne/ /sə.buˈne/ /sə.βuˈne/ n masc
African striped grunt
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Parapristipoma octolineatum)

sabonera /sa.boˈne.ɾa/ /sə.boˈne.ɾə/ /sə.buˈne.ɾə/ /sə.βuˈne.ɾə/ n fem
soap dish

sabor /saˈboɾ/ /səˈbo/ /səˈβor/ n
flavors

sabotejar /sa.bo.teˈd͡ʒaɾ/ /sa.βo.teˈd͡ʒa/ /sa.βo.teˈʒa/ /sə.bo.təˈd͡ʒa/ /sə.bu.təˈʒa/ /sə.βu.təˈʒa/ v
sabotage

sabre /ˈsa.bɾe/ /ˈsa.βɾə/ n masc
sabre
Arma blanca normalment d'un sol tall, amb la fulla corba cap enrere i llarga, utilitzada principalment per la cavalleria.
silver scabbard fish
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Lepidopus caudatus)

sabre cuafí n masc
cutlassfish

sabí /saˈβi/ /səˈβi/ adj masc
Sabine

sabó /saˈbo/ n masc
soap

sac /ˈsak/ n masc
sack
Receptacle de roba.
(futbol americà) Placatge efectuat contra un quarterback en possessió de la pilota que està situat darrere la línia de scrimmage.

sac de gemecs n masc
bagpipe

sacabutx /sa.kaˈβut͡ʃ/ /sə.kəˈβut͡ʃ/ n masc
sackbut

sacerdot /sa.seɾˈðɔt/ n masc
priest

sacerdotal /sa.seɾ.ðoˈtaɫ/ /sə.sər.duˈtaɫ/ /sə.sər.ðuˈtaɫ/ /sə.səɾ.ðoˈtaɫ/ adj
priestly

sacerdotessa /sa.seɾ.ðoˈte.sa/ /sə.sər.duˈtɛ.sə/ /sə.sər.ðuˈtɛ.sə/ /sə.səɾ.ðoˈtə.sə/ n fem
priestess

sacre /ˈsa.kɾe/ /ˈsa.kɾə/ n masc
sacrum

sacrificar /sa.kɾi.fiˈka/ /sa.kɾi.fiˈkaɾ/ /sə.kɾi.fiˈka/ v
sacrify

sacrificar-se v
sacrifice
(beisbol) Fer, un batedor, una batada que implica un risc elevat de ser eliminat.

sacrifici /sa.kɾiˈfi.si/ /sə.kɾiˈfi.si/ n masc
sacrifice

sacrílegament /saˌkɾi.ɫe.ɣaˈmen/ /saˌkɾi.ɫe.ɣaˈment/ /səˌkɾi.ɫə.ɣəˈmen/ /səˌkɾi.ɫə.ɣəˈment/ adv
sacrilegiously

sacsejador /sak.se.d͡ʒaˈðoɾ/ /sak.se.ʒaˈðo/ /sək.sə.ʒəˈðo/ adj
shaker

sacsejar /sak.seˈd͡ʒa/ /sak.seˈd͡ʒaɾ/ /sak.seˈʒa/ /sək.səˈd͡ʒa/ /sək.səˈʒa/ v
quake shake

sacsó /səkˈso/ n masc
tuck
Plec en la roba per a escurçar la peça.
spare tyre
Regruix de carn entre dos solcs format en persones grasses.

sad /ˈsat/ n fem
saad

sadisme /saˈðiz.me/ /səˈðiz.mə/ n masc
sadism

safareig /sa.faˈɾet͡ʃ/ /saˈfɾet͡ʃ/ /sə.fəˈɾət͡ʃ/ /sə.fəˈɾɛt͡ʃ/ /səˈfɾət͡ʃ/ /səˈfɾɛt͡ʃ/ n masc
buddle

safari /saˈfa.ɾi/ /səˈfa.ɾi/ n masc
safaris

safarina /sa.faˈɾi.na/ /sə.fəˈɾi.nə/ n fem
little cap

safata /saˈfa.ta/ /səˈfa.tə/ n fem
tray

safety n masc
safety

safir /səˈfir/ n masc
sapphire

safrà /səˈfɾa/ n masc
saffron

saga /ˈsa.ɣa/ /ˈsa.ɣə/ n fem
series
(videojocs) Conjunt de videojocs creats l'un com a continuació de l'anterior, que comparteixen característiques bàsiques com ara els personatges principals o l'argument.

sagital /sa.d͡ʒiˈtaɫ/ /sa.ʒiˈtaɫ/ /sə.ʒiˈtaɫ/ adj
sagittal

sagitari /sa.d͡ʒiˈta.ɾi/ /sa.ʒiˈta.ɾi/ /sə.ʒiˈta.ɾi/ n masc
bowman
(històric) Soldat tirador de sagetes.

sagitari /sa.d͡ʒiˈta.ɾi/ /sa.ʒiˈta.ɾi/ /sə.ʒiˈta.ɾi/ n neut
Sagittarius
Persona del signe zodiacal de Sagitari.

sagnant /saŋˈnan/ /saɡˈnan/ /saɡˈnant/ /səŋˈnan/ /səŋˈnant/ adj
bleeding
Que perd sang, que sagna.
bloody
De l’acció, acte o situació en què es vessa sang.

sagnar /saŋˈna/ /saɡˈna/ /saɡˈnaɾ/ /səŋˈna/ v
bleed
(intransitiu) Perdre sang un ésser viu, vessar-la.
indent
(transitiu) Deixar un espai en blanc al marge esquerre d'un escrit.

sagrament /sa.ɣɾaˈmen/ /sa.ɣɾaˈment/ /sə.ɣɾəˈmen/ n masc
sacrament

sagrari /saˈɣɾa.ɾi/ /səˈɣɾa.ɾi/ n masc
shrine
Lloc d’un temple on es guarden relíquies o objectes sagrats.
tabernacle
Receptacle on es guarda l’eucaristia.

sagrat /saˈɣɾat/ /səˈɣɾat/ adj masc
sacred

sagrera /saˈɣɾe.ɾa/ /səˈɣɾe.ɾə/ n fem
sanctuary

sagristà /sa.ɣɾisˈta/ /sə.ɣɾisˈta/ n masc
sexton

saguer /saˈɣe/ /saˈɣeɾ/ /səˈɣe/ n masc
back line player
(voleibol) Cadascun dels tres jugadors que ocupen la zona de defensa.
safety
(futbol americà) Defensor situat en l'àrea més endarrerida del camp propi, que s'encarrega principalment de placar els jugadors adversaris que han superat els altres companys d'equip i d'interceptar les passades de l'equip atacant.

saguer fort n masc
strong safety

saguer lliure n masc
free safety

sagí /saˈd͡ʒi/ /saˈʒi/ /səˈʒi/ n masc
fat
Greix animal.

saharià /sa.ha.ɾiˈa/ /sə.hə.ɾiˈa/ adj masc
Saharan
Relatiu o pertanyent al Sàhara.

saharià /sa.ha.ɾiˈa/ /sə.hə.ɾiˈa/ n masc
Saharan
Persona que habita o és originària del Sàhara.

sahrauí /sa.ɾaˈwi/ /sə.ɾəˈwi/ adj neut
Sahrawi
Relatiu o pertanyent a Sàhara Occidental.

sahrauí /sa.ɾaˈwi/ /sə.ɾəˈwi/ n neut
Sahrawi
Persona que habita o és originària de Sàhara Occidental.

saig /ˈsat͡ʃ/ n masc
sheriff
(històric) Oficial de justícia a les ordres de jutges i autoritats: citacions, embargaments, detencions i execució de penes.

sajolida /sa.d͡ʒoˈɫi.ða/ /sa.ʒoˈɫi.ða/ /sə.ʒoˈɫi.ðə/ /sə.ʒuˈɫi.ðə/ n fem
savory
Especialment la Satureja hortensis.

sal n fem
salt spice
Substància blanca de clorur de sodi, obtinguda principalment de l’aigua de mar, usada com a condiment i conservant.
salt
(química) Compost derivat de la neutralització d’un àcid amb una base o un metall.

sala /ˈsa.ɫa/ n fem
room

sala d'operacions n fem
operating room

sala de joc n fem
playing hall

salacot /sa.ɫaˈkɔt/ /sə.ɫəˈkɔt/ n masc
salakot
Barret rígid en forma de mitja el·lipse o esfera, construït amb algun material molt lleuger (cuir o cartró premsat, plàstic o bé teixit de fibra vegetal) utilitzat principalment en països calorosos, en especial en l'època del colonialisme, però també, com a part d'uniformes policials arreu del món.

salar /saˈɫa/ /saˈɫaɾ/ /səˈɫa/ v
salt
Posar sal en aliments o begudes, especialment quan és en excés.

salari /saˈɫa.ɾi/ /səˈɫa.ɾi/ n masc
salary
Retribució del treballador (assalariat) pel seu treball.

salconduit /ˌsaɫ.konˈdujt/ /ˌsaɫ.kunˈdujt/ n masc
safe-conduct

saldo /ˈsaɫ.do/ /ˈsaɫ.du/ n masc
balance outlet
Diferència entre els ingressos o l'haver i el deure.
Article venut a baix preu, per ser de baixa qualitat o per estar fora de la moda.

saler /saˈɫe/ /saˈɫeɾ/ /səˈɫe/ n masc
salt cellar salt shaker

saleta /saˈɫe.ta/ /səˈɫə.tə/ /səˈɫɛ.tə/ n fem
parlor

salicar /sa.ɫiˈka/ /ss.ɫiˈkaɾ/ /sə.ɫiˈka/ v
leak

salinitzar /sa.ɫi.niˈd͡za/ /sa.ɫi.niˈza/ /sa.ɫi.niˈzaɾ/ /sə.ɫi.niˈd͡za/ v
salinize

saliva /saˈɫi.va/ /saˈɫi.βa/ /səˈɫi.və/ /səˈɫi.βə/ n fem
saliva spittle

salivar /sa.ɫiˈvaɾ/ /sa.ɫiˈβa/ /sə.ɫiˈva/ /sə.ɫiˈβa/ v
drool

salivera /sa.ɫiˈve.ɾa/ /sa.ɫiˈβe.ɾa/ /sə.ɫiˈve.ɾə/ /sə.ɫiˈβe.ɾə/ n fem
foam
Escuma en la boca provocada per excés de salivació.

sallent /saˈʎen/ /saˈʎent/ /səˈʎen/ /səˈʎent/ adj
salient

salmejar /saɫ.meˈd͡ʒa/ /saɫ.meˈd͡ʒaɾ/ /saɫ.meˈʒa/ /səɫ.məˈd͡ʒa/ /səɫ.məˈʒa/ v
psalm

salmodiar /saɫ.mo.ðiˈa/ /saɫ.mo.ðiˈaɾ/ /səɫ.mo.ðiˈa/ /səɫ.mu.ðiˈa/ v
drone
(per extensió) Cantar o recitar monòtonament.

salmonel·la /saɫ.moˈnɛ.ɫa/ /saɫ.moˈnɛ.ɫɛ/ /saɫ.moˈnɛɫ.ɫa/ /səɫ.moˈnɛɫ.ɫə/ /səɫ.muˈnɛ.ɫə/ /səɫ.muˈnɛɫ.ɫə/ n fem
salmonella

salmonel·losi /saɫ.mo.neɫˈɫɔ.zi/ /saɫ.mo.neˈɫɔ.zi/ /səɫ.mo.nəɫˈɫɔ.zi/ /səɫ.mu.nəɫˈɫɔ.zi/ /səɫ.mu.nəˈɫɔ.zi/ n fem
salmonellosis

salmó /səɫˈmo/ adj
salmon
Que és de color rosat com el salmó.

salmó /səɫˈmo/ n masc
Atlantic salmon salmon
Peix de la família dels salmònids amb la carn vermella que neix, es reprodueix i mort en aigües dolces tot i viure la major part de la seva vida en aigua salada (Salmo salar).
Color rosa ataronjat com la carn del peix Salmo salar.

salnitre /ˌsaɫˈni.tɾe/ /ˌsaɫˈni.tɾə/ n masc
saltpetre

saloma /saˈɫo.ma/ /səˈɫo.mə/ n fem
work song

salpa /ˈsaɫ.pa/ /ˈsaɫ.pə/ n fem
goldline

salpar /saɫˈpa/ /saɫˈpaɾ/ /səɫˈpa/ v
set sail

salpebrar /ˌsaɫ.peˈbɾaɾ/ /ˌsaɫ.peˈβɾa/ /ˌsaɫ.pəˈβɾa/ v
salt and pepper

salpingitis /saɫ.piɲˈd͡ʒi.tis/ /səɫ.piɲˈʒi.tis/ n fem
salpingitis

salsa /ˈsaɫ.sa/ /ˈsaɫ.sə/ n fem
sauce
Acompanyament semilíquid del menjar per donar-li millor sabor.

salsera /saɫˈse.ɾa/ /səɫˈse.ɾə/ n fem
sauce
Recipient destinat a contenir i servir a taula salses.

salsitxa /səɫˈsi.t͡ʃə/ n fem
sausage

salt /ˈsaɫ/ /ˈsaɫt/ n masc
jump
Moviment cap endavant o cap amunt, conseqüència de saltar.
(billar) Jugada consistent a fer saltar la bola jugadora sobre el feltre per mitjà d'un cop efectuat amb un angle d'incidència del tac entre 36 i 45°, que generalment s'utilitza per a evitar el contacte amb una bola interposada en el camí de la bola d'atac.

salt de granota n masc
flub

salt entre dos n masc
jump ball

saltador /saɫ.taˈðo/ /saɫ.taˈðoɾ/ /səɫ.təˈðo/ n masc
jumper

saltamartí /ˌsaɫ.ta.maɾˈti/ /ˌsaɫ.tə.mərˈti/ n masc
roly-poly
Joguina d'infant en forma de ninot que porta un pes a la base de manera que sempre s'aguanta dreta.
grasshopper
Insecte saltador de l’ordre dels ortòpters, de color verd.

saltar /saɫˈta/ /saɫˈtaɾ/ v
jump leap spring
Fer un moviment elevant els dos peus del terra per impulsar-se cap amunt o cap endavant.
skip jump
Passar per alt, ometre.
sauté
(cuina) Fregir a foc viu i remenant la vianda.

saltar-se una base v
overslide a base

saltet /saɫˈtet/ /səɫˈtət/ /səɫˈtɛt/ n masc
hop
Salt que implica un desplaçament i una elevació mínims del gimnasta que els realitza.

saltiri /saɫˈti.ɾi/ /səɫˈti.ɾi/ n masc
psalter
Recull de salms.
psaltery
Instrument cordòfon antic, anàleg a la cítara, que es toca amb un plectre o amb martells.

saludable /sa.ɫuˈða.bɫe/ /sa.ɫuˈða.βɫe/ /sa.ɫuˈðab.bɫe/ /sə.ɫuˈða.βɫə/ /sə.ɫuˈðab.bɫə/ adj
healthy

saludar /sa.ɫuˈða/ /sa.ɫuˈðaɾ/ /sə.ɫuˈða/ v
wave

salut /saˈɫut/ Interjection
bless you
Exclamació feta en esternudar.
hi
Exclamació per a saludar-se o acomiadar-se.

salut /saˈɫut/ n fem
health
Estat de benestar físic i absència de malaltia.

salut /saˈɫut/ n masc
greeting
Salutació, acció de saludar.

salutació /sa.ɫu.ta.siˈo/ n fem
greeting

salvador /saɫ.vaˈðoɾ/ /saɫ.βaˈðo/ /saɫ.βaˈðoɾ/ /səɫ.vəˈðo/ /səɫ.βəˈðo/ n masc
savior

salvaguarda /saɫ.vaˈɣwaɾ.ða/ /saɫ.βaˈɣwar.ða/ /saɫ.βaˈɣwaɾ.ða/ /səɫ.vəˈɣwaɾ.ðə/ /səɫ.βəˈɣwar.də/ n fem
safeguard

salvaguardar /ˌsaɫ.va.ɣwaɾˈðaɾ/ /ˌsaɫ.və.ɣwəɾˈða/ /ˌsaɫ.βa.ɣwarˈða/ /ˌsaɫ.βa.ɣwaɾˈða/ /ˌsaɫ.βə.ɣwərˈda/ v
safeguard

salvar /saɫˈvaɾ/ /saɫˈβa/ /səɫˈva/ /səɫˈβa/ v
save rescue

salvat /saɫˈvat/ /saɫˈβat/ /səɫˈvat/ /səɫˈβat/ Interjection
safe

salvat /saɫˈvat/ /saɫˈβat/ /səɫˈvat/ /səɫˈβat/ preposition
leaving aside
Deixant a part allò que no es vol considerar.

salvatge /saɫˈva.d͡ʒe/ /saɫˈβa.d͡ʒe/ /səɫˈva.d͡ʒə/ adj
wild
No domesticat.
No cultivat, silvestre.
savage
No civilitzat, primitiu.

salvatgement /saɫˌva.d͡ʒeˈment/ /saɫˌβa.d͡ʒeˈmen/ /səɫˌva.d͡ʒəˈmen/ /səɫˌva.d͡ʒəˈment/ /səɫˌβa.d͡ʒəˈmen/ adv
savagely

salze /ˈsaɫ.ze/ n masc
willow

saló /saˈɫo/ /səˈɫo/ n masc
salon

samari /səˈma.ɾi/ n masc
samarium

samarra /saˈma.ra/ /səˈma.rə/ n fem
sheepskin

samarreta /sa.maˈre.ta/ /sə.məˈrə.tə/ /sə.məˈrɛ.tə/ n fem
vest
Peça interior de roba que cobreix bona part del tronc, normalment fins poc més enllà de la cintura.
T-shirt
Peça de roba lleugera de coll tancat i màniga curta.

samarreta imperi n fem
singlet

samfaina /saɱˈfaj.na/ /səɱˈfaj.nə/ n fem
ratatouille

samogitià /sa.mo.d͡ʒi.tiˈa/ /sə.mu.ʒi.tiˈa/ n masc
Samogitian
Llengua bàltica de Samogítia, o dialecte lituà de l'oest de Lituània.

samoà /sa.moˈa/ /sə.moˈa/ /sə.muˈa/ adj masc
Samoan
Relatiu o pertanyent a Samoa o bé a la Samoa Americana.

samoà /sa.moˈa/ /sə.moˈa/ /sə.muˈa/ n masc
Samoan
Persona que habita o és originària de Samoa o bé de la Samoa Americana.
Llengua austronèsia parlada principalment a Samoa.

samsó /samˈso/ /səmˈso/ n masc
black imperial

sancionar /san.si.oˈna/ /san.si.oˈnaɾ/ /sən.si.uˈna/ v
sanction

sanció /san.siˈo/ /sən.siˈo/ n fem
sanction

sanció de temps mort n fem
time-out sanction

sandvitx /sandˈbit͡ʃ/ /sandˈvit͡ʃ/ /sanˈbit͡ʃ/ /səɱˈvit͡ʃ/ n masc
sandwich

sandàlia /sanˈða.ɫi.a/ /sənˈða.ɫi.ə/ n fem
sandal

sanefa /saˈne.fa/ /səˈnɛ.fə/ n fem
border

sanejament /sa.ne.d͡ʒaˈmen/ /sa.ne.d͡ʒaˈment/ /sa.ne.ʒaˈmen/ /sə.nə.ʒəˈmen/ /sə.nə.ʒəˈment/ n masc
drainage

sang /ˈsaŋ/ /ˈsaŋk/ /ˈsaŋk/ n fem
blood

sanglot /saŋˈɡɫot/ /səŋˈɡɫot/ n masc
sob
Sospir amb inspiració i expiració convulsives.

sanglotar /saŋ.ɡɫoˈta/ /saŋ.ɡɫoˈtaɾ/ /səŋ.ɡɫoˈta/ /səŋ.ɡɫuˈta/ v
sob
Fer sanglots.

sangonera /saŋ.ɡoˈne.ɾa/ /səŋ.ɡoˈne.ɾə/ /səŋ.ɡuˈne.ɾə/ n fem
leech

sanitari /sa.niˈta.ɾi/ /sə.niˈta.ɾi/ adj masc
sanitary
Referent a la sanitat.

sanitat /sa.niˈtat/ /sə.niˈtat/ n fem
health

sansa /ˈsan.sa/ /ˈsan.sə/ n fem
kalimba
Instrument idiòfon pinçat de taula, constituït per una caixa sobre la qual estan fixades unes llengüetes que es pincen amb els dits polzes de totes dues mans.

sant /sent/ /sənt/ /ˈsan/ /ˈsant/ adj masc
holy
Venerable per motius religiosos.

sant /sent/ /sənt/ /ˈsan/ /ˈsant/ n masc
saint
Títol amb què l'Església catòlica distingeix a les persones que han realitzat dos miracles en nom del cristianisme.

sant i senya n masc
watchword

santament /ˌsan.taˈmen/ /ˌsan.taˈment/ /ˌsan.təˈmen/ /ˌsan.təˈment/ adv
saintly

santificar /san.ti.fiˈka/ /san.ti.fiˈkaɾ/ /sən.ti.fiˈka/ v
sanctify

santuari /san.tuˈa.ɾi/ /sən.tuˈa.ɾi/ n masc
sanctuary

sanxian /saɲ.t͡ʃiˈan/ /səɲ.ʃiˈan/ n masc
san-hsien

sapel·li /saˈpɛ.ɫi/ /saˈpɛɫ.ɫi/ /səˈpɛ.ɫi/ /səˈpɛɫ.ɫi/ n masc
sapele

sapientment /sa.piˌemˈmen/ /sa.piˌemˈment/ /sə.piˌemˈmen/ /sə.piˌemˈment/ adv
wisely

saqueig /saˈket͡ʃ/ /səˈkət͡ʃ/ /səˈkɛt͡ʃ/ n masc
pillaging

saquejador /sa.ke.d͡ʒaˈðoɾ/ /sa.ke.ʒaˈðo/ /sə.kə.ʒəˈðo/ n masc
saker
Persona que saqueja.

sarabanda /sa.ɾaˈban.da/ /sə.ɾəˈβan.də/ n fem
sarabande

sarangui n masc
sarangi

sarcàsticament /sarˌkas.ti.kaˈmen/ /saɾˌkas.ti.kaˈmen/ /saɾˌkas.ti.kaˈment/ /sərˌkas.ti.kəˈmen/ /səɾˌkas.ti.kəˈment/ adv
sarcastically

sarcòfag /saɾˈkɔ.fak/ /sərˈkɔ.fək/ n masc
sarcophagus

sard adj masc
Sardinian
Relatiu o pertanyent a Sardenya, als seus habitants o a la seva llengua.

sard n masc
Sardinian
Natiu de Sardenya.
(només singular) Llengua històricament parlada a Sardenya.

sardina /sərˈdi.nə/ n fem
sardine

sarg /ˈsark/ n masc
white seabream
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Diplodus sargus sargus)

sargantana /saɾ.ɣanˈta.na/ n fem
lizard

sargir /sarˈd͡ʒi/ /saɾˈd͡ʒi/ /saɾˈd͡ʒiɾ/ /sərˈʒi/ v
darn

sari /ˈsa.ɾi/ n masc
sari

sarod n masc
sarod

sarraí /sa.raˈi/ /sə.rəˈi/ adj masc
Saracen

sarrussòfon /sa.ruˈsɔ.fon/ /sə.ruˈsɔ.fun/ n masc
sarrusophone

sarró /saˈro/ /səˈro/ n masc
satchel

sarsuela /sar.suˈɛ.ɫa/ /saɾ.suˈɛ.ɫa/ /saɾ.suˈɛ.ɫɛ/ /sər.suˈɛ.ɫə/ n fem
saucepan
Recipient per cuinar fet de terra cuita, ample i no gaire fons, generalment emprat per fer plats de peix amb suc.
zarzuela
Gènere per ser representat, semblant a l'òpera, que alterna fragments de cançó lírica amb altres dialogats.

sasserès /sa.seˈɾes/ /sə.səˈɾəs/ /sə.səˈɾɛs/ adj masc
Sassarese
Relatiu o pertanyent a Sàsser o a la seva parla.

sasserès /sa.seˈɾes/ /sə.səˈɾəs/ /sə.səˈɾɛs/ n masc
Sassarese
Persona que habita o és originària de Sàsser.
(només singular) Parla pròpia de Sàsser.

sassànida adj
sassanid

sastre /ˈsas.tɾe/ n masc
tailor

sastressa /sasˈtɾe.sa/ /səsˈtɾə.sə/ /səsˈtɾɛ.sə/ n fem
female tailor

satisfacció /sa.tis.fak.siˈo/ /sə.tis.fək.siˈo/ n fem
satisfaction

satisfacció en el treball n fem
job satisfaction

satisfactòriament /sa.tis.fakˌtɔ.ɾi.aˈmen/ /sa.tis.fakˌtɔ.ɾi.aˈment/ /sə.tis.fəkˌtɔ.ɾi.əˈmen/ /sə.tis.fəkˌtɔ.ɾi.əˈment/ adv
satisfactorily

satisfer /sa.tisˈfe/ /sa.tisˈfeɾ/ /sə.tisˈfe/ v
satisfy
Acomplir un anhel o una necessitat.
please
Fer contenta una persona amb allò que desitja.

saturnisme /sa.tuɾˈniz.me/ /sə.turˈniz.mə/ n masc
lead poisoning

satèl·lit /saˈtɛɫ.ɫit/ /səˈtɛɫ.ɫit/ n masc
satellite

satíricament /saˌti.ɾi.kaˈmen/ /saˌti.ɾi.kaˈment/ /səˌti.ɾi.kəˈmen/ /səˌti.ɾi.kəˈment/ adv
satirically

saudí /sawˈði/ /səwˈði/ adj
Saudi
Relatiu o pertanyent a l'Aràbia Saudí.

saudí /sawˈði/ /səwˈði/ n neut
Saudi
Persona que habita o és originària de l'Aràbia Saudí.

sauló /sawˈɫo/ /səwˈɫo/ n masc
granitic sand

sauna /ˈsaw.na/ /ˈsaw.nə/ n fem
sauna

saure /ˈsaw.ɾe/ /ˈsaw.ɾə/ n masc
saurian

savi /ˈsa.βi/ adj masc
learned
Que acumula molts sabers, molts coneixements.
trained
D’un animal, que té habilitats.
wise
Assenyat, que actua apropiadament.

savi /ˈsa.βi/ n masc
sage
Persona que acumula molts sabers, molts coneixements.

saviesa /sa.viˈe.za/ /sa.βiˈe.za/ /sə.viˈə.zə/ /sə.viˈɛ.zə/ /sə.βiˈɛ.zə/ n fem
wisdom

saxhorn /ˌsakˈsoɾn/ /ˌsakˈsɔrn/ n masc
saxhorn

saxòfon /sakˈsɔ.fon/ /səkˈsɔ.fon/ /səkˈsɔ.fun/ n masc
saxophone

saó /saˈo/ /səˈo/ n fem
time
Ocasió, temps en el qual ocorre un fet.
maturity
Estat de maduresa o de perfecció.

scramble n masc
scramble

script /esˈkɾipt/ /əsˈkɾipt/ n masc
script

seaborgi /siˈβɔr.ɡi/ n masc
seaborgium

sebastes /seˈbas.tes/ /səˈβas.təs/ n masc
ocean perch

sebollir /se.boˈʎiɾ/ /se.βoˈʎi/ /sə.boˈʎi/ /sə.buˈʎi/ /sə.βuˈʎi/ v
bury
Enterrar un mort, introduir-lo a la seva tomba, inhumar.
Per extensió, soterrar o sepultar una cosa o posar-la en un lloc profund.

sec /ˈsek/ /ˈsək/ /ˈsɛk/ adj masc
dry
Sense humitat o amb poca aigua.

seca /ˈse.ka/ /ˈsə.kə/ /ˈsɛ.kə/ n fem
mint

secament /ˌse.kaˈmen/ /ˌse.kaˈment/ /ˌsə.kəˈment/ /ˌsɛ.kəˈmen/ adv
dryly

secant /seˈkan/ /seˈkant/ /səˈkan/ /səˈkant/ adj
secant

secret /seˈkɾet/ /səˈkɾet/ /səˈkɾət/ /səˈkɾɛt/ adj masc
secret
Que la seva comprensió resulta difícil o es té insuficients coneixements.

secret /seˈkɾet/ /səˈkɾet/ /səˈkɾət/ /səˈkɾɛt/ n masc
secret

secretar /se.kɾeˈta/ /se.kɾeˈtaɾ/ /sə.kɾəˈta/ v
secrete

secretari /se.kɾeˈta.ɾi/ /sə.kɾəˈta.ɾi/ n masc
secretary

secretari acadèmic n masc
academic secretary

secta /ˈsɛk.ta/ /ˈsɛk.tɛ/ n fem
sect

sector /sekˈto/ /sekˈtoɾ/ /səkˈto/ n masc
sector

secular /se.kuˈɫaɾ/ /sə.kuˈɫa/ /sə.kuˈɫar/ adj
secular
(religió) terrenal, mundà, no espiritual

secularització /se.ku.la.ri.za.siˈo/ /se.ku.ɫa.ri.d͡za.siˈo/ /sə.ku.ɫə.rid.za.siˈo/ n fem
secularization

secularitzar //se.ku.ɫa.ɾiˈd͡ˈza/ /se.ku.ɫa.riˈzaɾ/ /sə.ku.ɫə.ridˈza/ v
secularize

secundar /se.kunˈda/ /se.kunˈdaɾ/ /sə.kunˈda/ v
second

secundari /se.kunˈda.ɾi/ /sə.kunˈda.ɾi/ adj masc
secondary

secundària /se.kunˈda.ɾi.a/ n fem
defensive back
(futbol americà) Línia de jugadors de la defensa formada pels defensors laterals i els saguers.

secundàriament /se.kunˌda.ɾi.aˈmen/ /se.kunˌda.ɾi.aˈment/ /sə.kunˌda.ɾi.əˈmen/ /sə.kunˌda.ɾi.əˈment/ adv
secondly

seda /ˈse.ða/ /ˈsə.ðə/ /ˈsɛ.ðə/ n fem
silk

sedar /seˈða/ /seˈðaɾ/ v
sedate

sedegar /se.ðeˈɣa/ /se.ðeˈɣaɾ/ /sə.ðəˈɣa/ v
yearn

sedegós /se.ðeˈɣos/ /sə.ðəˈɣos/ adj masc
thirsty

sedentari /se.ðenˈta.ɾi/ /sə.ðənˈta.ɾi/ adj masc
sedentary

seder /seˈðe/ /seˈðeɾ/ /səˈðe/ adj masc
silk
Relatiu a la seda.

seder /seˈðe/ /seˈðeɾ/ /səˈðe/ n masc
narrow-leaf cotton bush
(botànica) Arbust de la família de les asclepiadàcies (Gomphocarpus fruticosus).

sedició /se.ði.siˈo/ /sə.ði.siˈo/ n fem
sedition

sediment /se.ðiˈment/ /sə.ðiˈmen/ n masc
sediment

sedimentar /se.ði.menˈta/ /se.ði.menˈtaɾ/ /sə.ði.mənˈta/ v
sediment

sedimentari /se.ði.menˈta.ɾi/ /sə.ði.mənˈta.ɾi/ adj masc
sedimentary

seduir /se.ðuˈi/ /se.ðuˈiɾ/ /sə.ðuˈi/ v
seduce
Guanyar-se una persona el favor sexual d'una altra.

sedàs /seˈðas/ /səˈðas/ n masc
sieve

segada /seˈɣa.ða/ /səˈɣa.ðə/ n fem
tackle

segar /seˈɣa/ /seˈɣaɾ/ /səˈɣa/ v
reap
(agricultura) Tallar plantes (blat, etc.) per a arreplegar-les.
tackle
(futbol) Fer una entrada a un adversari passant-li la cama per sota els seus peus.
chop
(hoquei sobre patins) Cometre una falta consistent a emportar-se la bola amb el costat interior de la curvatura de l'estic.

segell /seˈd͡ʒeʎ/ /seˈʒeʎ/ /səˈʒeʎ/ n masc
stamp
Objecte destinat estampar alguna mena de marca que té perfilada en volum. Aquesta marca s'utilitza principalment per a indicar una propietat, una autenticitat o la identificació de l'emissor.
stamp postage stamp
Paper petit estampat que cal enganxar en l'element a tractar i que demostra un pagament previ a un dels següents serveis: enviament per correu d'una carta, postal o paquet o bé realització d'una gestió mitjançant un document (instància, pòlissa, etc).

segellar /se.d͡ʒeˈʎa/ /se.d͡ʒeˈʎaɾ/ /se.ʒeˈʎa/ /sə.ʒəˈʎa/ v
seal

segle /ˈse.ɣɫe/ /ˈse.ɣɫə/ /ˈseɡ.ɡɫe/ /ˈseɡ.ɡɫə/ /ˈsɛ.ɣɫə/ /ˈsɛɡ.ɡɫə/ n masc
century

segon /seˈɣon/ n masc
second
Unitat de temps del sistema internacional que equival a la duració de 9.192.631.770 períodes de radiació corresponents a la transició entre dos nivells de l'estructura hiperfina de l'estat fonamental del cesi 133.

segon /seˈɣon/ number
second
(ordinal) Que va just darrere del primer.

segon centre n masc
outside back

segon cicle d'educació secundària obligatòria n masc
second cycle of compulsory secondary education

segon receptor n masc
second receiver

segon servei n masc
second serve

segon servidor n masc
second server

segona base n fem
second base
(beisbol) Base corresponent a l'angle situat en diagonal respecte a la base de meta, que un corredor ha de tocar en segon lloc.

segona base n neut
second baseman
(beisbol) Interior que juga a prop de la segona base, amb la missió d'agafar les pilotes batudes que passen per la seva zona.

segona línia n fem
middle row

segona línia n neut
lock

segona línia defensiva n fem
second defence line

segona línia ofensiva n fem
second forward line

segona part n fem
second half

segons /seˈɣons/ /səˈɣons/ conjunction
according to

segregació n fem
segregation

segregar /se.ɣɾeˈɣa/ /se.ɣɾeˈɣaɾ/ /sə.ɣɾəˈɣa/ v
segregate

segrest /seˈɣɾest/ /səˈɣɾest/ n masc
kidnapping

segrestar /se.ɣɾesˈta/ /se.ɣɾesˈtaɾ/ v
kidnap

seguici /seˈɣi.si/ /səˈɣi.si/ n masc
entourage

seguidor /se.ɣiˈðo/ /se.ɣiˈðoɾ/ /sə.ɣiˈðo/ n masc
follower

seguiment /se.ɣiˈmen/ /se.ɣiˈment/ /sə.ɣiˈmen/ /sə.ɣiˈment/ n masc
follow-through

seguir /seˈɣi/ /seˈɣiɾ/ /səˈɣi/ v
follow
Anar darrere d'algú o d’alguna cosa que es mou en la mateixa direcció.
Anar per un trajecte sense abandonar-lo.

seguit /seˈɣit/ adj masc
continuous
Continu ininterrompudament.

seguit /seˈɣit/ n masc
series
Conjunt d’una cosa repetida successivament.

segur /seˈɣu/ /seˈɣuɾ/ /səˈɣu/ adj masc
reliable
confiat, decidit
safe
ferm, sense perill
sure
cert, evident

segurament /seˌɣu.ɾaˈmen/ /seˌɣu.ɾaˈment/ /səˌɣu.ɾəˈmen/ /səˌɣu.ɾəˈment/ adv
certainly
D’una manera segura, amb seguretat.
probably
probablement

seguretat /se.ɣu.ɾeˈtat/ n fem
safety security
Absència de perill, qualitat de segur.
certainty
Creença molt ferma en una qüestió.

segó /seˈɣo/ /səˈɣo/ n masc
bran

següent /seˈɣwen/ /seˈɣwent/ /səˈɣwen/ /səˈɣwent/ adj
following

seient /seˈjen/ /seˈjent/ /səˈjen/ /səˈjent/ n masc
seat

seitó /sejˈto/ /səjˈto/ n masc
European anchovy

seixa /ˈse.ʃa/ /ˈse.ʃə/ /ˈsej.ʃa/ n fem
seiche

seixanta /sejˈʃan.ta/ /seˈʃan.ta/ /siˈʃan.ta/ /siˈʃan.tə/ /ʃiˈʃan.ta/ /ʃiˈʃan.tə/ number
sixty

seixanta-cinc /sejˌʃan.taˈsiŋ/ /sejˌʃan.taˈsiŋk/ /seˌʃan.taˈsiŋ/ /səˌʃan.təˈsiŋ/ /səˌʃan.təˈsiŋk/ number
sixty-five

seixanta-cinquè /sejˌʃan.ta.siŋˈke/ /seˌʃan.ta.siŋˈke/ /səˌʃan.tə.siŋˈkə/ /səˌʃan.tə.siŋˈkɛ/ number
sixty-fifth

seixanta-dos /sejˌʃan.taˈðos/ /seˌʃan.taˈðos/ /səˌʃan.təˈðos/ number
sixty-two

seixanta-dosè /sejˌʃan.ta.ðoˈze/ /seˌʃan.ta.ðoˈze/ /səˌʃan.tə.ðoˈzə/ /səˌʃan.tə.ðuˈzɛ/ number
sixty-second

seixanta-nou /sejˌʃan.taˈnɔw/ /seˌʃan.taˈnɔw/ /səˌʃan.təˈnɔw/ number
sixty-nine

seixanta-novè /sejˌʃan.ta.noˈve/ /sejˌʃan.ta.noˈβe/ /seˌʃan.ta.noˈβe/ /səˌʃan.tə.noˈvə/ /səˌʃan.tə.nuˈvɛ/ /səˌʃan.tə.nuˈβɛ/ number
sixty-ninth

seixanta-quatre /sejˌʃan.taˈkwa.tɾe/ /seˌʃan.taˈkwa.tɾe/ /səˌʃan.təˈkwa.tɾə/ number
sixty-four

seixanta-quatrè /sejˌʃan.ta.kwaˈtɾe/ /seˌʃan.ta.kwaˈtɾe/ /səˌʃan.tə.kwəˈtɾə/ /səˌʃan.tə.kwəˈtɾɛ/ number
sixty-fourth

seixanta-set /sejˌʃan.taˈsɛt/ /seˌʃan.taˈsɛt/ /səˌʃan.təˈsɛt/ number
sixty-seven

seixanta-setè /sejˌʃan.ta.seˈte/ /seˌʃan.ta.seˈte/ /səˌʃan.tə.səˈtə/ /səˌʃan.tə.səˈtɛ/ number
sixty-seventh

seixanta-sis /sejˌʃan.taˈsis/ /seˌʃan.taˈsis/ /səˌʃan.təˈsis/ number
sixty-six

seixanta-sisè /sejˌʃan.ta.siˈze/ /seˌʃan.ta.siˈze/ /səˌʃan.tə.siˈzə/ /səˌʃan.tə.siˈzɛ/ number
sixty-sixth

seixanta-tres /sejˌʃan.taˈtɾes/ /seˌʃan.taˈtɾes/ /səˌʃan.təˈtɾes/ number
sixty-three

seixanta-tresè /sejˌʃan.ta.tɾeˈze/ /seˌʃan.ta.tɾeˈze/ /səˌʃan.tə.tɾəˈzə/ /səˌʃan.tə.tɾəˈzɛ/ number
sixty-third

seixanta-un /sejˌʃan.taˈun/ /seˌʃan.taˈun/ /səˌʃan.təˈun/ number
sixty-one

seixanta-unè /sejˌʃan.ta.uˈne/ /seˌʃan.ta.uˈne/ /səˌʃan.tə.uˈnə/ /səˌʃan.tə.uˈnɛ/ number
sixty-first

seixanta-vuit /sejˌʃan.taˈvujt/ /sejˌʃan.taˈβujt/ /seˌʃan.taˈβujt/ /səˌʃan.təˈvujt/ /səˌʃan.təˈβujt/ number
sixty-eight

seixanta-vuitè /sejˌʃan.ta.vujˈte/ /sejˌʃan.ta.βujˈte/ /seˌʃan.ta.βwiˈte/ /səˌʃan.tə.vujˈtə/ /səˌʃan.tə.vujˈtɛ/ /səˌʃan.tə.βujˈtɛ/ number
sixty-eighth

seixantejar /se.ʃan.teˈd͡ʒa/ /sej.ʃan.teˈd͡ʒaɾ/ /sej.ʃan.teˈʒa/ /sə.ʃən.təˈd͡ʒa/ /sə.ʃən.təˈʒa/ v
getting

seixantè /se.ʃanˈte/ /sej.ʃanˈte/ /sə.ʃənˈtə/ /sə.ʃənˈtɛ/ number
sixtieth

seleccionar /se.ɫek.si.oˈna/ /se.ɫek.si.oˈnaɾ/ /sə.ɫək.si.uˈna/ v
select

selecció /se.ɫek.siˈo/ /sə.ɫək.siˈo/ n fem
selection

selecció adversa n fem
adverse selection

selectivitat /se.ɫek.ti.viˈtat/ /se.ɫek.ti.βiˈtat/ /sə.ɫək.ti.viˈtat/ /sə.ɫək.ti.βiˈtat/ n fem
selectivity

seleni /səˈɫɛ.ni/ n masc
selenium

selenita /se.ɫeˈni.ta/ /sə.ɫəˈni.tə/ n fem
selenite
Sulfat de calç cristal·litzat.

sella /ˈse.ʎa/ /ˈse.ʎə/ n fem
saddle

selva /ˈseɫ.va/ /ˈseɫ.βa/ /ˈsəɫ.və/ /ˈsɛɫ.və/ /ˈsɛɫ.βə/ n fem
rainforest

selvàtic /seɫˈva.tik/ /seɫˈβa.tik/ /səɫˈva.tik/ /səɫˈβa.tik/ adj masc
forest

semblant /semˈbɫan/ /semˈbɫant/ /səmˈbɫan/ /səmˈbɫant/ adj
similar
Que és gairebé igual a un altre.

semblant /semˈbɫan/ /semˈbɫant/ /səmˈbɫan/ /səmˈbɫant/ n masc
face
Cara que manifesta l’estat d’ànim, l’estat de salut.

semblar /semˈbɫa/ /semˈbɫaɾ/ /səmˈbɫa/ v
seem

sembrar /semˈbɾa/ /semˈbɾaɾ/ /səmˈbɾa/ v
sow

sembrat /semˈbɾat/ /səmˈbɾat/ n masc
farmland

semen /ˈse.men/ /ˈsɛ.mən/ n masc
semen

sement /seˈmen/ /seˈment/ /səˈmen/ /səˈment/ n masc
seed

semicorxera /ˌse.mi.koɾˈt͡ʃe.ɾa/ /ˌsə.mi.koɾˈʃə.ɾə/ /ˌsɛ.mi.kurˈʃɛ.ɾə/ n fem
semiquaver

semifinal /ˌse.mi.fiˈnaɫ/ /ˌsə.mi.fiˈnaɫ/ /ˌsɛ.mi.fiˈnaɫ/ n fem
semifinal

semifusa /ˌse.miˈfu.za/ /ˌsə.miˈfu.zə/ /ˌsɛ.miˈfu.zə/ n fem
hemidemisemiquaver

semigarrapatea /ˌse.mi.ɣa.ra.paˈte.a/ /ˌsə.mi.ɣə.rə.pəˈte.ə/ /ˌsɛ.mi.ɣə.rə.pəˈte.ə/ n fem
demisemihemidemisemiquaver

seminari /se.miˈna.ɾi/ /sə.miˈna.ɾi/ n masc
seminary
Institució catòlica on es formen i eduquen els qui volen ser sacerdots.
seminar
Curs breu de formació amb sessions de treball de grup sota la tutela d'un professor especialitzat.

semiplè n masc
spare

semirough n masc
semirough

sempitern /sem.piˈtɛɾn/ /səm.piˈtɛrn/ adj masc
sempiternal

sempre /ˈsem.pɾe/ adv
always ever

semàfor /seˈma.foɾ/ /səˈma.foɾ/ /səˈma.fur/ n masc
semaphore traffic light

semàntica /seˈman.ti.ka/ /səˈman.ti.kə/ n fem
semantics

senalla /seˈna.ʎa/ /səˈna.jə/ /səˈna.ʎə/ n fem
basket

senar /seˈna/ /seˈnaɾ/ /səˈna/ adj
odd

senat /seˈnat/ /səˈnat/ n masc
senate

sencer /senˈse/ /senˈseɾ/ /sənˈsə/ /sənˈsɛ/ adj masc
whole

senderi /senˈðɛ.ɾi/ /sənˈðɛ.ɾi/ n masc
brain

senderisme /sen.deˈɾiz.me/ n masc
hicking
Pràctica excursionista que consisteix a recórrer senders de gran recorregut.

senegalès /sə.nə.ɣəˈɫəs/ /sə.nə.ɣəˈɫɛs/ adj masc
Senegalese
Relatiu o pertanyent a Senegal.

senegalès /sə.nə.ɣəˈɫəs/ /sə.nə.ɣəˈɫɛs/ n masc
Senegalese
Persona que habita o és originària de Senegal.

senescal /se.nesˈkaɫ/ /sə.nəsˈkaɫ/ n masc
steward

senglar /seŋˈɡɫa/ /səŋˈɡɫa/ n masc
wild boar boar

sengles /ˈseŋ.ɡɫes/ /ˈsəŋ.ɡɫəs/ /ˈsɛŋ.ɡɫəs/ adj
apiece

sensacional /sen.sa.si.oˈnaɫ/ /sən.sə.si.uˈnaɫ/ adj
sensational

sensació n fem
sensation

sensat /senˈsat/ /sənˈsat/ adj masc
sensible

sensatament /senˌsa.taˈmen/ /senˌsa.taˈment/ /sənˌsa.təˈmen/ /sənˌsa.təˈment/ adv
sensibly

sense /ˈsen.sa/ /ˈsen.se/ /ˈsən.sə/ /ˈsɛn.sə/ preposition
without

sense anar més lluny adv
as a matter of fact

sensellar /ˌsen.seˈʎaɾ/ /ˌsen.səˈʎar/ /ˌsən.səˈʎaɾ/ /ˌsɛn.səˈʎar/ n neut
homeless person

sensellarisme /sen.se.ʎaˈɾiz.me/ /sən.sə.ʎəˈɾiz.mə/ n masc
homelessness

sensepapers /ˌsen.se.paˈpes/ /ˌsen.se.paˈpeɾs/ /ˌsen.sə.pəˈpes/ /ˌsən.sə.pəˈpes/ /ˌsɛn.sə.pəˈpes/ n neut
undocumented immigrant

sensesostre /ˌsen.seˈsos.tɾe/ /ˌsɛn.səˈsos.tɾə/ n neut
homeless

sensible /senˈsi.bɫe/ /senˈsi.βɫe/ /senˈsib.bɫe/ /sənˈsi.βɫə/ /sənˈsib.bɫə/ adj
sensitive
Que està dotat de sensibilitat.

sensiblement /senˌsi.bɫeˈment/ /senˌsi.βɫeˈmen/ /senˌsib.bɫeˈmen/ /sənˌsi.βɫəˈmen/ /sənˌsib.bɫəˈmen/ /sənˌsib.bɫəˈment/ adv
sensitively

sensor /senˈso/ /senˈsoɾ/ /sənˈso/ n masc
sensor

sentiment /sen.tiˈmen/ /sen.tiˈment/ /sən.tiˈmen/ /sən.tiˈment/ n masc
feeling
Experiència subjectiva de l'emoció, estable i més o menys duradora.

sentimental /sen.ti.menˈtaɫ/ /sən.ti.mənˈtaɫ/ adj
sentimental

sentimentalment /sen.ti.menˌtaɫˈmen/ /sen.ti.menˌtaɫˈment/ /sən.ti.mənˌtaɫˈmen/ /sən.ti.mənˌtaɫˈment/ adv
sentimentally

sentinella /sen.tiˈne.ʎa/ /sən.tiˈne.ʎə/ n masc
sentinel

sentir /senˈti/ /senˈtiɾ/ v
sense feel
Percebre amb els sentits, tret del visual.
hear
Percebre sons mitjançant l'oïda.
feel
Tenir una sensació, una percepció, experimentar un sentiment, una emoció.
regret
(castellanisme) Lamentar, saber greu.

sentir-hi /senˈti.ɾi/ /sənˈti.ɾi/ v
hear
Tenir la capacitat de percebre sons amb l'oïda.

sentir-se /senˈtiɾ.se/ /sənˈtir.sə/ v
feel
Adonar-se del propi estat físic.

sentit /senˈtit/ n masc
sense
Facultat per relacionar el cos i l'exterior (la vista, el tacte....)
Intencionalitat d’allò que es diu.
direction
Orientació d’una direcció.

sentit figurat n masc
figuratively

sentit propi n masc
own sense

sentència /senˈtɛn.si.a/ /sənˈtɛn.si.ə/ n fem
sentence

seny /ˈseɲ/ /ˈsəɲ/ /ˈsɛɲ/ n masc
common sense
Qualitat de ponderar les conseqüències dels actes abans de portar-los a terme.

senya /ˈse.ɲa/ /ˈsə.ɲə/ /ˈsɛ.ɲə/ n fem
feature
Tret distintiu que identifica un individu o un objecte.
signal
(futbol americà) Combinació de paraules o números que un equip utilitza per a indicar les jugades que vol executar.

senyal /seˈɲaɫ/ /siˈɲaɫ/ n masc
sign
Marca feta a alguna cosa.
Indicació per anar a alguna part o que conté alguna informació (especialment a trànsit).
(beisbol) Gest fet pel receptor al llançador amb la mà descoberta per a demanar-li un llançament determinat.
mark
(rugbi) Marca feta a terra, en el punt exacte del camp de joc on s'ha d'executar un xut franc o un xut de càstig.

senyal de l'àrbitre n masc
official signal

senyal de mà n masc
hand signal

senyal de pilota llesta n fem
ready-for-play signal

senyal de rellotge n masc
clock signal

senyal del cronometrador n masc
timekeeper's signal

senyal dels 24 segons n masc
24-second device signal

senyal oficial n masc
official signal

senyalitzar /se.ɲa.ɫiˈd͡za/ /se.ɲa.ɫiˈza/ /se.ɲa.ɫiˈzaɾ/ /sə.ɲə.ɫiˈd͡za/ v
signpost

senyor /seˈɲo/ /seˈɲoɾ/ /siˈɲo/ /siˈɲoɾ/ /səˈɲo/ /səˈɲu/ n masc
sir
Tractament de cortesia donat als homes, cavaller.
sir mister
(usat especialment pels nens) Home gran o desconegut.
boss
Amo, cap.

senyora /seˈɲo.ɾa/ /səˈɲo.ɾə/ n fem
lady
Tractament de cortesia donat a una dona.

senyoreta /se.ɲoˈɾe.ta/ /sə.ɲoˈɾə.tə/ /sə.ɲuˈɾɛ.tə/ n fem
Miss
Tractament de cortesia donat a una dona jove o una empleada subalterna.

senyoria /se.ɲoˈɾi.a/ /sə.ɲoˈɾi.ə/ /sə.ɲuˈɾi.ə/ n fem
lordship

senyoriu /se.ɲoˈɾiw/ /sə.ɲoˈɾiw/ /sə.ɲuˈɾiw/ n masc
shire

senzill /senˈziʎ/ /sənˈziʎ/ adj masc
simple
De caràcter mancat de dolenteria i fàcil de conviure.
Mancat de tot allò que és superflu: guarniments, cerimònies, etc.
humble
Persona de classe baixa.

senzillament /senˌzi.ʎaˈmen/ /senˌzi.ʎaˈment/ /sənˌzi.ʎəˈmen/ /sənˌzi.ʎəˈment/ adv
simply

separació /se.pa.ɾa.siˈo/ /se.pə.ɾə.siˈo/ n fem
separation

separadament /se.paˌɾa.ðaˈmen/ /se.paˌɾa.ðaˈment/ /sə.pəˌɾa.ðəˈmen/ /sə.pəˌɾa.ðəˈment/ adv
separately

separar /se.paˈɾa/ /se.paˈɾaɾ/ /sə.pəˈɾa/ v
separate

separat /se.paˈɾat/ /sə.pəˈɾat/ adj masc
separated
Que no està unit, que guarda distància.

sepeli /seˈpɛ.ɫi/ /səˈpɛ.ɫi/ n masc
interment

septentrional /sep.ten.tɾi.oˈnaɫ/ /səp.tən.tɾi.uˈnaɫ/ adj
northern

septentrió /sep.ten.tɾiˈo/ /səp.tən.tɾiˈo/ n masc
north

septuplicar /sep.tu.pɫiˈka/ /sep.tu.pɫiˈkaɾ/ /səp.tu.pɫiˈka/ v
sevenfold

sepulcre /seˈpuɫ.kɾe/ /səˈpuɫ.kɾə/ n masc
sepulchre

sepultar /se.puɫˈta/ /se.puɫˈtaɾ/ /sə.puɫˈta/ v
bury

seqüela /seˈkwɛ.ɫa/ /seˈkwɛ.ɫɛ/ /səˈkwɛ.ɫə/ n fem
sequel
Conseqüència produïda arran d'un fet.
(literatura, cinema, videojocs) Producte audiovisual que pertany a una saga en relació amb aquell que el precedeix.

seqüenciació de continguts n fem
sequencing of contents

seqüència /seˈkwɛn.si.a/ /səˈkwɛn.si.ə/ n fem
sequence

seqüència cinemàtica n fem
cinematic

seqüència didàctica n fem
didactic sequence

ser /ˈse/ /ˈser/ /ˈseɾ/ /ˈsə/ /ˈsɛ/ /ˈsɛr/ v
be
ésser, existir

serbi adj masc
Serbian Serb
Relatiu a Sèrbia o la seva llengua.

serbi n masc
Serb
Individu de Sèrbia.
Serbian Serb
(només singular) Llengua eslava pròpia de Sèrbia.

serbocroat /ˌsɛr.bu.kɾuˈat/ /ˌsɛɾ.bo.kɾoˈat/ n masc
Serbo-Croatian

serclet /seɾˈkɫet/ /sərˈkɫɛt/ /səɾˈkɫət/ n masc
Mediterranean sand smelt

serendipitat /se.ɾen.di.piˈtat/ /sə.ɾən.di.piˈtat/ n fem
serendipity

serenitat /se.ɾe.niˈtat/ /sə.ɾə.niˈtat/ n fem
calmness

serf /ˈserf/ n masc
serf

sergent /serˈd͡ʒen/ /seɾˈd͡ʒen/ /seɾˈd͡ʒent/ /sərˈʒen/ /səɾˈʒent/ n masc
sergeant

serietat /se.ɾi.eˈtat/ /sə.ɾi.əˈtat/ n fem
seriousness

seriós /se.ɾiˈos/ /sə.ɾiˈos/ adj masc
serious

serjant /serˈd͡ʒan/ /seɾˈd͡ʒan/ /seɾˈd͡ʒant/ /sərˈʒan/ /səɾˈʒant/ n masc
clamp

sermó /seɾˈmo/ /sərˈmo/ n masc
sermon

seroprevalença /ˌse.ɾo.pɾe.vaˈɫen.sa/ /ˌse.ɾo.pɾe.βaˈɫen.sa/ /ˌsɛ.ɾo.pɾə.vəˈɫən.sə/ /ˌsɛ.ɾu.pɾə.vəˈɫɛn.sə/ /ˌsɛ.ɾu.pɾə.βəˈɫɛn.sə/ n fem
seroprevalence

serp n fem
snake serpent
Rèptil sense extremitats (Serpentes).

serp de mar /ˌserb.dəˈmar/ n fem
serpent eel
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Ophisurus serpens)

serpentí /seɾ.penˈti/ /sər.pənˈti/ adj masc
serpentine
Relatiu o pertanyent a la serpent.
winding
Que serpenteja.

serpentí /seɾ.penˈti/ /sər.pənˈti/ n masc
coil
Tub de forma enrotllada que permet refredar o condensar un vapor mitjançant la seva circulació per l'interior d'un tub envoltat d'aigua freda o d'un refrigerant.

serpentó /seɾ.penˈto/ /sər.pənˈto/ n masc
serpent

serra /ˈsa.rə/ /ˈsa.rɛ/ /ˈsɛ.ra/ /ˈsɛ.rɛ/ n fem
saw
Fulla d’acer que no té dents i serveix per tallar la pedra amb l'ajuda d'aigua i sorra.

serralada /se.raˈɫa.ða/ /sə.rəˈɫa.ðə/ n fem
mountain range

serralleonès /ˌsɛ.ra.ʎe.oˈnes/ /ˌsɛ.rə.ʎə.oˈnəs/ /ˌsɛ.rə.ʎə.uˈnɛs/ adj masc
Sierra Leonan

serraller /se.raˈʎe/ /se.raˈʎeɾ/ /sə.rəˈʎe/ n masc
locksmith

serrar /seˈra/ /seˈˈɾaɾ// /səˈra/ v
saw shake
Fer servir la serra o el xerrac.
Tancar la mà fortament, agafant la d'un altre.

serrat /seˈrat/ /səˈrat/ adj masc
serrated
Que té les vores dentades.
sawed
Que té talls de serra.
range
Sèrie de muntanyes poc elevades.

serrà /seˈra/ /səˈra/ n masc
comber

serrà mascle n masc
blacktail comber

serrà menut n masc
brown comber

serva /ˈser.bə/ /ˈser.βa/ /ˈseɾ.va/ /ˈseɾ.və/ /ˈseɾ.βa/ /ˈsəɾ.və/ /ˈsɛr.bə/ /ˈsɛr.və/ n fem
sorb

servei /serˈβej/ /seɾˈvej/ /seɾˈβej/ /sərˈbɛj/ /sərˈvɛj/ /səɾˈvəj/ n masc
serve
(esports de pilota) Acció de posar la pilota, la bola, el volant o el disc en joc.

servei a la francesa n masc
French service

servei amb efecte n masc
spin service

servei amb efecte lateral n masc
sidespin service

servei baix n masc
underhand serve

servei combinat n masc
mixed spin service

servei curt n masc
low service
(esports de raqueta) Servei executat llançant la pilota o el volant a la zona del camp contrari més pròxima a la xarxa.
short serve
(raquetbol) Falta de servei en què la pilota bota al davant de la línia curta o a sobre després de tocar el frontis.

servei de banda n masc
sideline throw-in

servei de centre /seˌvej.ðeˈsen.tɾe/ /seˌβej.ðeˈsen.tɾe/ /səˌvəj.ðəˈsen.tɾə/ /səˌvɛj.ðəˈsen.tɾə/ n masc
kick-off

servei de córner n masc
corner kick

servei de fons n masc
baseline throw-in
(basquetbol) Servei executat per l'equip que ha rebut una cistella des d'un punt qualsevol de la línia de fons pròpia.
goal-kick
(polo, hoquei sobre herba) Servei executat per l'equip defensor des d'un punt en relació amb el punt de sortida de la bola per la línia de fons pròpia o bé des del punt de sortida mateix, com a conseqüència de l'acció d'un jugador adversari d'haver fet sortir la bola del camp de joc per aquella línia.

servei de força n masc
power service

servei de porteria n masc
goal kick

servei de sostre n masc
ceiling serve

servei de tennis n masc
tennis serve

servei de tennis flotant n masc
floating tennis serve

servei de toc n masc
line-out

servei de tres parets n masc
three-wall serve

servei desviat n masc
veered service

servei educatiu n masc
educational service

servei en salt n masc
jumping serve

servei escolar n masc
school service

servei flic n masc
flick

servei flotant n masc
floating serve

servei inicial n masc
kickoff

servei lateral n masc
roundhouse serve

servei llarg n masc
high service
(esports de raqueta) Servei executat llançant la pilota o el volant a la zona del camp contrari més allunyada de la xarxa.
long serve
(raquetbol) Falta de servei en què la pilota toca el frontis i la paret posterior abans de botar a terra.

servei neutral n masc
bowl-in
(polo, esports de pilota) Servei executat per l'àrbitre llançant la pilota, la bola o el disc entre tots dos equips de manera que tinguin les mateixes possibilitats d'aconseguir-ne el control, com a conseqüència de determinades circumstàncies de joc.
booling
(hoquei sobre patins, hoquei sobre herba) Servei executat entre dos jugadors adversaris, situats un a cada costat de la bola immobilitzada, que se'n disputen el control així que l'àrbitre fa sonar el xiulet, com a conseqüència d'una interrupció excepcional del partit.

servei nul n masc
let service

servei pupa n masc
half long serve

servei reglamentari n masc
good service

servei ràpid n masc
quick throw-in
(rugbi) Servei executat per l'equip que té la possessió de la pilota sense esperar que s'hagi format l'alineament.
fast service
(tennis de taula) Servei sense efecte en què la pilota aconsegueix una gran rapidesa.

servei sense efecte n masc
service without spin

servei social n masc
social service

servei tens n masc
drive service

servei xinès n masc
Chinese service

servent /serˈβen/ /seɾˈvent/ /seɾˈβen/ /sərˈben/ /sərˈven/ /səɾˈvent/ n masc
servant

servidor /ser.βiˈðo/ /seɾ.viˈðoɾ/ /seɾ.βiˈðoɾ/ /sər.biˈðo/ /səɾ.viˈðo/ n masc
server
(informàtica) Ordinador que emmagatzema informació per fer-la accessible a través d'una xarxa informàtica.
(pilota, esports de raqueta) Jugador encarregat de posar la pilota o el volant en joc.

servidor potent n masc
big server

serviola /ser.βiˈɔ.ɫa/ /seɾ.viˈɔ.ɫa/ /seɾ.βiˈɔ.ɫɔ/ /sər.biˈɔ.ɫə/ /səɾ.viˈɔ.ɫə/ n fem
cathead
(nàutica) Pescant prop de l'amura per a l’aparell de l’àncora.

servir /serˈβi/ /seɾˈviɾ/ /seɾˈβi/ /sərˈbi/ /səɾˈvi/ v
useful
Ésser apte o propi a un ús.
put in play
(esports de pilota) Posar la pilota, la bola, el volant o el disc en joc.

serè /seˈɾe/ /səˈɾə/ /səˈɾɛ/ adj masc
serene

sessió /se.siˈo/ /sə.siˈo/ n fem
session
Reunió oficial dels membres d'una junta administrativa o d'un jutjat.
Temps de treball entre l'inici de la jornada i el primer descans o entre un descans i el següent, en alguns oficis com ara el de fotògraf, informàtic, etc.
showing
Cadascuna de les projeccions d'una pel·lícula en un cinema.

sessió informativa n fem
briefing

set /ˈset/ /ˈsət/ /ˈsɛt/ n fem
thirst
Necessitat, desig o sensació de necessitar beure.

set /ˈset/ /ˈsət/ /ˈsɛt/ n masc
tear
Estrip en una roba en forma de número 7.
set
(tennis, anglicisme) Cadascuna de les divisions d'un partit.

set /ˈset/ /ˈsət/ /ˈsɛt/ number
seven
(cardinal) Sis més un.
(valor ordinal) Setè, setena.

set-cents /ˌsɛtˈsens/ number
hundred

seta /ˈse.ta/ /ˈse.tə/ /ˈsɛ.tə/ n fem
seta

setanta /seˈtan.ta/ number
seventy

setanta-cinc /seˌtan.taˈsiŋ/ /seˌtan.taˈsiŋk/ /səˌtan.təˈsiŋ/ /səˌtan.təˈsiŋk/ number
seventy-five

setanta-cinquè /seˌtan.ta.siŋˈke/ /səˌtan.tə.siŋˈkə/ /səˌtan.tə.siŋˈkɛ/ number
seventy-fifth

setanta-dos /seˌtan.taˈðos/ /səˌtan.təˈðos/ number
seventy-two

setanta-dosè /seˌtan.ta.ðoˈze/ /səˌtan.tə.ðoˈzə/ /səˌtan.tə.ðuˈzɛ/ number
seventy-second

setanta-nou /seˌtan.taˈnɔw/ /səˌtan.təˈnɔw/ number
seventy-nine

setanta-novè /seˌtan.ta.noˈve/ /seˌtan.ta.noˈβe/ /səˌtan.tə.noˈvə/ /səˌtan.tə.nuˈvɛ/ /səˌtan.tə.nuˈβɛ/ number
seventy-ninth

setanta-quatre /seˌtan.taˈkwa.tɾe/ /səˌtan.təˈkwa.tɾə/ number
seventy-four

setanta-quatrè /seˌtan.ta.kwaˈtɾe/ /səˌtan.tə.kwəˈtɾə/ /səˌtan.tə.kwəˈtɾɛ/ number
seventy-fourth

setanta-set /seˌtan.taˈsɛt/ /səˌtan.təˈsɛt/ number
seventy-seven

setanta-setè /seˌtan.ta.seˈte/ /səˌtan.tə.səˈtə/ /səˌtan.tə.səˈtɛ/ number
seventy-seventh

setanta-sis /seˌtan.taˈsis/ /səˌtan.təˈsis/ number
seventy-six

setanta-sisè /seˌtan.ta.siˈze/ /səˌtan.tə.siˈzə/ /səˌtan.tə.siˈzɛ/ number
seventy-sixth

setanta-tres /seˌtan.taˈtɾes/ /səˌtan.təˈtɾes/ number
seventy-three

setanta-tresè /seˌtan.ta.tɾeˈze/ /səˌtan.tə.tɾəˈzə/ /səˌtan.tə.tɾəˈzɛ/ number
seventy-third

setanta-un /seˌtan.taˈun/ /səˌtan.təˈun/ number
seventy-one

setanta-unè /seˌtan.ta.uˈne/ /səˌtan.tə.uˈnə/ /səˌtan.tə.uˈnɛ/ number
seventy-first

setanta-vuit /seˌtan.taˈvujt/ /seˌtan.taˈβujt/ /səˌtan.təˈvujt/ /səˌtan.təˈβujt/ number
seventy-eight

setanta-vuitè /seˌtan.ta.vujˈte/ /seˌtan.ta.βujˈte/ /seˌtan.ta.βwiˈte/ /səˌtan.tə.vujˈtə/ /səˌtan.tə.vujˈtɛ/ /səˌtan.tə.βujˈtɛ/ number
seventy-eighth

setantejar /se.tan.teˈd͡ʒa/ /se.tan.teˈd͡ʒaɾ/ /se.tan.teˈʒa/ /sə.tən.təˈd͡ʒa/ /sə.tən.təˈʒa/ v
getting

setantè /se.tanˈte/ /sə.tənˈtə/ /sə.tənˈtɛ/ number
seventieth

setciències /ˌsɛt.siˈɛn.si.es/ /ˌsɛt.siˈɛn.si.əs/ n neut
know-all know-it-all

setembre /səˈtem.bɾə/ n masc
September
Novè mes de l'any.

setge /ˈse.d͡ʒe/ /ˈse.d͡ʒə/ /ˈsɛ.d͡ʒə/ n masc
besiegement siege
Acció d'assetjar, encerclament d'una població, fortalesa, vaixell... per a bloquejar-la o per a combatre-la.

seti /ˈsɛ.ti/ n masc
seat

setinar /se.tiˈna/ /se.tiˈnaɾ/ /sə.tiˈna/ v
glossy

setmana /semˈma.na/ /seˈma.na/ n fem
week

setmanada /se.maˈna.ða/ /sem.maˈna.ða/ /səm.məˈna.ðə/ n fem
week's wage
(economia) Sou o pagament setmanal.

setmanal /se.maˈnaɫ/ /sem.maˈnaɫ/ adj
weekly

setmanalment /se.maˌnaɫˈmen/ /se.maˌnaɫˈment/ /sem.maˌnaɫˈmen/ /səm.məˌnaɫˈmen/ /səm.məˌnaɫˈment/ adv
weekly

setrill /seˈtɾiʎ/ /səˈtɾij/ /səˈtɾiʎ/ n masc
cruet

setze /ˈse.d͡ze/ number
sixteen

setze-cents /ˌse.d͡zeˈsens/ /ˌsɛ.d͡zəˈsens/ number
sixtenn hundred

setzè /seˈd͡ʒe/ /sədˈʒɛ/ number
sixteenth

setè /seˈte/ /səˈtə/ /səˈtɛ/ number
seventh

setí /seˈti/ /səˈti/ n masc
satin

seu /ˈsew/ /ˈsəw/ /ˈsɛw/ n fem
see
Lloc o centre de poder o autoritat.

seu /ˈsew/ /ˈsəw/ /ˈsɛw/ pronoun
his
Allò (una cosa en masculí) d'ell, d’ella, d’ells o d’elles.

seure /ˈsɛw.ɾe/ v
sit down

sex-shop /ˌsekˈʃɔp/ /ˌsɛkˈʃɔp/ n masc
sex shop

sexe /ˈsɛk.se/ /ˈsɛk.sə/ n masc
sex gender
Conjunt de les peculiaritats bioquímiques, fisiològiques i orgàniques que divideixen els individus d'una espècie en mascles i femelles i fan possible entre ells, mitjançant els adequats processos de conjugació o fecundació, una periòdica modificació de la informació genètica.
sex
Sexualitat, activitat sexual.

sexi /ˈsɛk.si/ adj
sexy

sexili /sekˈsi.ɫi/ /səkˈsi.ɫi/ n masc
sexile

sexofòbia /sek.soˈfɔ.bi.a/ /sək.soˈfɔ.bi.ə/ /sək.suˈfɔ.bi.ə/ /sək.suˈfɔ.βi.ə/ n fem
sexphobia

sexta /ˈseks.ta/ /ˈsɛks.tə/ n fem
sext

sextuplicar /seks.tu.pɫiˈka/ /seks.tu.pɫiˈkaɾ/ /səks.tu.pɫiˈka/ v
sixfold

sexual /sek.suˈaɫ/ /sək.suˈaɫ/ adj
sexual

sexualitat /sek.su.a.ɫiˈtat/ /sək.su.ə.ɫiˈtat/ n fem
sexuality

sexualitzar /sek.su.a.ɫiˈd͡za/ /sek.su.a.ɫiˈza/ /sek.su.a.ɫiˈzaɾ/ /sək.su.ə.ɫiˈd͡za/ v
sexualize

sexualment /sek.suˌaɫˈmen/ /sek.suˌaɫˈment/ /sək.suˌaɫˈmen/ /sək.suˌaɫˈment/ adv
sexually

shader n masc
shader

shading /ʃaˈðiŋ/ /ʃaˈðiŋk/ /ʃəˈðiŋ/ /ʃəˈðiŋk/ n masc
shading

shading de Gouraud n masc
colour interpolation shading

shading de Phong n masc
normal-vector interpolation shading

shading pla n masc
constant shading

shakespearià /ʃeks.pi.ɾiˈa/ adj masc
Shakespearean
Corresponent o pertanyent a William Shakespeare o a la seva obra.

shakespearià /ʃeks.pi.ɾiˈa/ n masc
Shakespearean
Persona estudiosa de William Shakespeare o de la seva obra.

shakuhachi n masc
shakuhachi

shamisen /ʃa.miˈsen/ n masc
samisen

shotgun n fem
shotgun

si conjunction
if
Nexe condicional que introdueix un supòsit, una premissa.

si n masc
cavity
Cavitat interna del cos.
B
Setena nota musical de l'escala.
heart
(per extensió) Part interna d'una cosa.

si de cas conjunction
in case

si us plau adv
please

sibarita /si.baˈɾi.ta/ /si.βəˈɾi.tə/ adj
sybarite

siberià /si.be.ɾiˈa/ /si.βə.ɾiˈa/ adj masc
Siberian
Relatiu o pertanyent a Sibèria.

siberià /si.be.ɾiˈa/ /si.βə.ɾiˈa/ n masc
Siberian
Persona que habita o és originària de Sibèria.

sibil·la /siˈbiɫ.ɫa/ /siˈbiɫ.ɫə/ /siˈβi.ɫa/ /siˈβi.ɫə/ /siˈβiɫ.ɫə/ n fem
sibyl

sic /sik/ adv
sic
(llatinisme) Així, literalment, tal com està escrit. S'utilitza en escrits i normalment entre parèntesis o claudàtors per indicar que la paraula o frase que el precedeixen és literal, encara que pugui semblar incorrecta.

sicilià adj masc
Sicilian
Originari, pertanyent o relatiu a Sicília.

sicòmor /siˈkɔ.moɾ/ /siˈkɔ.mur/ n masc
sycomore

sidespin n masc
sidespin

siena /siˈɛ.nə/ n masc
sienna

siena cru /siˌɛ.nə n masc
raw sienna

siena torrat /siˌɛ.nə n masc
burnt sienna

sifó /siˈfo/ n masc
siphon
Tub encorbat amb un extrem més baix que l’altra i que permet passar un líquid tot superant un nivell més alt a ambdós extrems.
soda siphon
Ampolla amb aigua carbònica i amb una vàlvula per servir-se’n a pressió.
trap
Canonada amb una curvatura que reté el líquid i impedeix el pas de gasos.

sigil /siˈd͡ʒiɫ/ /siˈʒiɫ/ n masc
stealth

sigil·lar /si.d͡ʒiɫˈɫaɾ/ /si.d͡ʒiˈɫa/ /si.d͡ʒiˈɫaɾ/ /si.ʒiɫˈɫa/ /si.ʒiɫˈɫar/ /si.ʒiɫˈɫaɾ/ /si.ʒiˈɫa/ /si.ʒiˈɫar/ /si.ʒiˈɫaɾ/ adj
sigillary
Relatiu als segells.

sigla /ˈsi.ɣɫa/ /ˈsi.ɣɫə/ /ˈsiɡ.ɡɫa/ /ˈsiɡ.ɡɫə/ n fem
initials

sigma /ˈsiɡ.ma/ /ˈsiɡ.mə/ n fem
sigma

sigmatisme /siɡ.maˈtiz.me/ /siɡ.məˈtiz.mə/ n masc
sigmatism

sigmoide /siɡˈmɔj.ðe/ /siɡˈmɔj.ðə/ adj
sigmoid

sigmoïdal /siɡ.mo.iˈðaɫ/ /siɡ.mu.iˈðaɫ/ adj
sigmoid

signar /siŋˈna/ /siɡˈna/ /siɡˈnaɾ/ v
point
Assenyalar o mostrar amb un signe algú o alguna cosa.
sign
Una persona, posar la seva signatura en un escrit o una obra.

signe /ˈsiŋ.ne/ /ˈsiɡ.ne/ n masc
sign

signe diacrític n masc
diacritical mark

significant /siŋ.ni.fiˈkan/ /siŋ.ni.fiˈkant/ /siɡ.ni.fiˈkan/ /siɡ.ni.fiˈkant/ adj
significant

significar /siŋ.ni.fiˈka/ /siɡ.ni.fiˈka/ /siɡ.ni.fiˈkaɾ/ v
mean signify
Voler dir, ser equivalent, tenir com a conseqüència.

significat /siŋ.ni.fiˈkat/ /siɡ.ni.fiˈkat/ n masc
meaning

significat inferit n masc
inferential meaning

significat literal n masc
literal meaning

significatiu /siŋ.ni.fi.kaˈtiw/ /siɡ.ni.fi.kaˈtiw/ adj masc
significant

significativament /siŋ.ni.fi.kaˌti.βaˈmen/ /siŋ.ni.fi.kəˌti.vəˈmen/ /siŋ.ni.fi.kəˌti.vəˈment/ /siɡ.ni.fi.kaˌti.vaˈment/ /siɡ.ni.fi.kaˌti.βaˈmen/ adv
significantly

sikh /ˈsik/ /ˈsix/ adj
Sikh
Relatiu al sikhisme o als seus seguidors.

sikh /ˈsik/ /ˈsix/ n neut
Sikh
Membre o practicant del sikhisme.

silenci /siˈɫen.si/ n masc
silence
Estat d'absència de soroll o de no parlar.

silenciosament /si.ɫen.siˌo.zaˈmen/ /si.ɫen.siˌo.zaˈment/ /si.ɫən.siˌo.zəˈmen/ /si.ɫən.siˌo.zəˈment/ adv
silently

silenciós /si.ɫen.siˈos/ /si.ɫən.siˈos/ adj masc
silent quiet
Que no parla, que guarda silenci.
silent
Lloc on, moment en què, regna el silenci.
Que no fa gaire soroll.

silici n masc
silicon silicium

sil·labari /si.ɫaˈβa.ɾi/ /si.ɫəˈβa.ɾi/ /siɫ.ɫaˈba.ɾi/ /siɫ.ɫəˈba.ɾi/ /siɫ.ɫəˈβa.ɾi/ n masc
spelling book

sil·logisme /si.ɫoˈd͡ʒiz.me/ /si.ɫoˈʒiz.me/ /si.ɫuˈʒiz.mə/ /siɫ.ɫoˈd͡ʒiz.me/ /siɫ.ɫoˈʒiz.me/ /siɫ.ɫoˈʒiz.mə/ /siɫ.ɫuˈʒiz.mə/ n masc
syllogism

sil·làbic /siɫˈɫa.bik/ /siˈɫa.βik/ adj masc
syllabic
Pertanyent o relatiu a la síl·laba.
(lingüística) Que és el nucli d'una síl·laba.

simbiosi /sim.biˈɔ.zi/ n fem
symbiosis

simbolitzar /sim.bo.ɫiˈd͡za/ /sim.bo.ɫiˈza/ /sim.bo.ɫiˈzaɾ/ /sim.bu.ɫiˈd͡za/ v
symbolize

simbomba /simˈbom.ba/ /simˈbom.bə/ n fem
friction drum

simbòlic /simˈbɔ.ɫik/ adj masc
symbolic
Relatiu al símbol.

simbòlicament /simˌbɔ.ɫi.kaˈmen/ /simˌbɔ.ɫi.kaˈment/ /simˌbɔ.ɫi.kəˈmen/ /simˌbɔ.ɫi.kəˈment/ adv
symbolically

simetria /si.meˈtɾi.a/ /si.məˈtɾi.ə/ n fem
symmetry

simfonia /siɱ.foˈni.a/ /siɱ.foˈni.ə/ /siɱ.fuˈni.ə/ n fem
symphony

simi /ˈsi.mi/ n masc
simian

similar adj
similar

simitarra /si.miˈta.ra/ /si.miˈta.rə/ n fem
scimitar

simonia /si.moˈni.a/ /si.moˈni.ə/ /si.muˈni.ə/ n fem
simony

simpatia /sim.paˈti.a/ /sim.pəˈti.ə/ n fem
sympathy

simple /ˈsim.pɫe/ adj
simple
Que no presenta complexitat, que no és res més que allò.

simplement /ˌsim.pɫeˈmen/ /ˌsim.pɫeˈment/ /ˌsim.pɫəˈmen/ /ˌsim.pɫəˈment/ adv
simply

simplificar /sim.pɫi.fiˈka/ /sim.pɫi.fiˈkaɾ/ v
simplify

simposi /simˈpɔ.zi/ n masc
symposium

simptomàtic /sim.toˈma.tik/ /sim.tuˈma.tik/ adj masc
symptomatic

simpàtic /simˈpa.tik/ adj masc
nice
Que inspira, que té simpatia.
sympathetic
Degut a la simpatia, a l’afecció induïda.

simulació n fem
simulation

simular /si.muˈɫa/ v
simulate

simultaniejar /si.muɫ.ta.ni.eˈd͡ʒa/ /si.muɫ.ta.ni.eˈd͡ʒaɾ/ /si.muɫ.ta.ni.eˈʒa/ /si.muɫ.tə.ni.əˈd͡ʒa/ /si.muɫ.tə.ni.əˈʒa/ v
alternate

simultàniament /si.muɫˌta.ni.aˈmen/ /si.muɫˌta.ni.aˈment/ /si.muɫˌta.ni.əˈmen/ /si.muɫˌta.ni.əˈment/ adv
simultaneously

simètric /siˈmɛ.tɾik/ adj masc
symmetrical

simètricament /siˌmɛ.tɾi.kaˈmen/ /siˌmɛ.tɾi.kaˈment/ /siˌmɛ.tɾi.kəˈmen/ /siˌmɛ.tɾi.kəˈment/ adv
symmetrically

sin /ˈsin/ n fem
sin

sina /ˈsi.na/ /ˈsi.nə/ n fem
brest

sinapisme /si.naˈpiz.me/ /si.nəˈpiz.mə/ n masc
sinapism

sincer /sinˈse/ /sinˈseɾ/ adj masc
sincere
Dit de la persona que diu la veritat, honesta.

sincerament /sinˌse.ɾaˈmen/ /sinˌse.ɾaˈment/ /sinˌse.ɾəˈmen/ /sinˌse.ɾəˈment/ adv
sincerely

sincerar /sin.seˈɾa/ /sin.seˈɾaɾ/ /sin.səˈɾa/ v
confess

sincretisme /siŋ.kɾeˈtiz.me/ /siŋ.kɾəˈtiz.mə/ n masc
syncretism

sindicar /sin.diˈka/ /sin.diˈkaɾ/ v
syndicate

sindicat d'ensenyament n masc
teachers' union

sinergia /si.neɾˈʒi.a/ /si.nəɾˈʒi.ə/ n fem
synergy

sinestèsia /si.nesˈtɛ.zi.a/ /si.nəsˈtɛ.zi.ə/ n fem
synesthesia

singalès /siŋ.ɡaˈɫes/ /siŋ.ɡəˈɫəs/ /siŋ.ɡəˈɫɛs/ adj masc
Sri Lankan
Relatiu o pertanyent a Sri Lanka o la seva llengua.

singalès /siŋ.ɡaˈɫes/ /siŋ.ɡəˈɫəs/ /siŋ.ɡəˈɫɛs/ n masc
Sri Lankan
Persona que habita o és originària de Sri Lanka.
(només singular) Llengua indoirànica parlada a Sri Lanka.

singlot /siŋˈɡlot/ n masc
hiccup
Moviment inspiratori espasmòdic, que generalment es repeteix a intervals més o menys llargs, degut a una contracció sobtosa del diafragma i acompanyat d'un soroll de l'aire en forçar el seu pas per la glotis closa.

singlotar /siŋ.ɡɫoˈta/ /siŋ.ɡɫoˈtaɾ/ /siŋ.ɡɫuˈta/ v
hiccup

singular /siŋ.ɡuˈɫa/ /siŋ.ɡuˈɫaɾ/ adj
singular

singularitat /siŋ.ɡu.ɫa.ɾiˈtat/ /siŋ.ɡu.ɫə.ɾiˈtat/ n fem
singularity
Característica d'allò que és singular, únic, que no té semblant amb què ser comparat.

singularitzar /siŋ.ɡu.ɫa.ɾiˈd͡za/ /siŋ.ɡu.ɫa.ɾiˈza/ /siŋ.ɡu.ɫa.ɾiˈzaɾ/ /siŋ.ɡu.ɫə.ɾiˈd͡za/ v
singularize

singularment /siŋ.ɡuˌɫarˈmen/ /siŋ.ɡuˌɫaɾˈmen/ /siŋ.ɡuˌɫaɾˈment/ adv
uniquely

sinistre /siˈnis.tɾe/ /siˈnis.tɾə/ adj masc
sinister
Qualitat d'allò que presagia un esdeveniment desafortunat.

sinistre /siˈnis.tɾe/ /siˈnis.tɾə/ n masc
disaster
Accident que comporta danys, per exemple un accident automobilístic, un incendi en una casa, una avaria en un vaixell.

sinofòbia /si.noˈfɔ.bi.a/ /si.noˈfɔ.bi.ə/ /si.nuˈfɔ.bi.ə/ /si.nuˈfɔ.βi.ə/ n fem
Sinophobia

sinople /siˈno.pɫe/ /siˈnɔ.pɫə/ n masc
sinople

sintagma preposicional n masc
prepositional phrase

sintaxi n fem
syntax
Part de la gramàtica que s'ocupa d'establir les relacions entre les paraules d'una frase i la funció que hi fan.

sintetitzador /sin.te.ti.d͡zaˈðo/ /sin.te.ti.zaˈðoɾ/ /sin.tə.ti.d͡zəˈðo/ n masc
synthesiser

sintetitzar /sin.te.tiˈd͡za/ /sin.te.tiˈza/ /sin.te.tiˈzaɾ/ /sin.tə.tiˈd͡za/ v
synthetise

sintonia /sin.toˈni.a/ /sin.tuˈni.ə/ n fem
tuning

sintonitzar /sin.to.niˈd͡za/ /sin.to.niˈd͡zaɾ/ /sin.tu.niˈd͡za/ v
tune in

sintàcticament /sinˌtak.ti.kaˈmen/ /sinˌtak.ti.kaˈment/ /sinˌtak.ti.kəˈmen/ /sinˌtak.ti.kəˈment/ adv
syntactically

sinus /ˈsi.nus/ n masc
sine

sinusitis /si.nuˈzi.tis/ n fem
sinusitis

sinusoïdal /si.nu.zo.iˈðaɫ/ /si.nu.zu.iˈðaɫ/ adj
sinusoidal

sinònim /siˈnɔ.nim/ adj masc
synonymous
Dit del mot amb un significat igual o similar al d'un altre.

sinònim /siˈnɔ.nim/ n masc
synonym synonymous
Mot amb un significat igual o similar al d'un altre.

sinòvia /siˈnɔ.vi.a/ /siˈnɔ.vi.ə/ /siˈnɔ.βi.a/ /siˈnɔ.βi.ə/ n fem
synovia

sinó /siˈno/ conjunction
but

sioux /ˈsi.uks/ n neut
Sioux

siracusà /si.ɾa.kuˈza/ /si.ɾə.kuˈza/ adj masc
Syracusan
Relatiu o pertanyent a Siracusa.

siracusà /si.ɾa.kuˈza/ /si.ɾə.kuˈza/ n masc
Syracusan
Persona que habita o és originària de Siracusa.

sirena /siˈɾe.na/ /siˈɾɛ.nə/ n fem
mermaid siren
Criatura mitològica meitat dona meitat peix que amb els seus cants feia distreure els mariners fins a fer-los naufragar.
siren
So llarg i estrident emprat per cridar l'atenció en vehicles d'urgències o per anunciar l'arribada de les barques al port.

sirenis /siˈɾɛ.nis/ n masc
Sirenia

sirga /ˈsir.ɡə/ /ˈsiɾ.ɣa/ n fem
rope

sirgar /sirˈɡa/ /sirˈɣa/ /siɾˈɣa/ /siɾˈɣaɾ/ v
tow

sirià /si.ɾiˈa/ adj masc
Syrian
Relatiu a la Síria moderna o als seus habitants.

sirià /si.ɾiˈa/ n masc
Syrian
Persona de la Síria moderna.

sirtaki /sirˈta.ki/ n masc
sirtaki

siríac /siˈɾi.ak/ /siˈɾi.ək/ n masc
Syriac
Llengua semítica de l’antiga Síria.

sis number
six

sis-cents /ˌsiˈsens/ number
hundred

sismògraf /sizˈmɔ.ɣɾaf/ /sizˈmɔ.ɣɾəf/ n masc
seismometer

sistema /sisˈte.ma/ /sisˈtɛ.mə/ n masc
system

sistema 1-3-3-3 n masc
1-3-3-3 system

sistema 1-4-3-2 n masc
1-4-3-2 system

sistema 2-3-5 n masc
2-3-5 system

sistema 3-1-2 n masc
3-1-2 system

sistema 3-2-1 n masc
3-2-1 system

sistema 3-4-3 n masc
3-4-3 system

sistema 4-1-1 n masc
4-1-1 system

sistema 4-2 n masc
4-2 system

sistema 4-2-4 n masc
4-2-4 system

sistema 4-3-1-2 n masc
4-3-1-2 system

sistema 4-3-3 n masc
4-3-3 system

sistema 4-4-2 n masc
4-4-2 system

sistema 5-1 n masc
5-1 system

sistema 5-3-1-1 n masc
5-3-1-1 system

sistema 5-3-2 n masc
5-3-2 system

sistema Bliss n masc
Blissymbolics

sistema Braille n masc
braille

sistema WM n masc
WM system

sistema catenaccio n masc
catenaccio system

sistema d'atac n masc
attack formation

sistema davant-darrere n masc
back and front formation

sistema de defensa n masc
defence system

sistema de joc n masc
formation

sistema de punt per jugada n masc
tie-break

sistema de regles n masc
rule system

sistema defensiu 3-2-1 n masc
3-2-1 defence

sistema defensiu 3-3 n masc
3-3 defence

sistema defensiu 4-2 n masc
4-2 defence

sistema defensiu 4-2 mixt n masc
4-2 defence

sistema defensiu 5-1 n masc
5-1 defence

sistema defensiu 5-1 mixt n masc
5-1 defence

sistema defensiu 6-0 n masc
6-0 defence

sistema diagonal de control n masc
diagonal system of control

sistema educatiu n masc
education system

sistema europeu de transferència de crèdits n masc
European Credit Transfer System

sistema expert n masc
expert system

sistema mixt n masc
combination double formation

sistema paral·lel n masc
side-by-side formation

sistematitzar /sis.te.ma.tiˈd͡za/ /sis.te.ma.tiˈza/ /sis.te.ma.tiˈzaɾ/ /sis.tə.mə.tiˈd͡za/ v
systematize

sistemàtic /sis.teˈma.tik/ /sis.təˈma.tik/ adj masc
systematic

sistemàticament /sis.teˌma.ti.kaˈmen/ /sis.teˌma.ti.kaˈment/ /sis.təˌma.ti.kəˈmen/ /sis.təˌma.ti.kəˈment/ adv
systematically

sistre /ˈsis.tɾe/ /ˈsis.tɾə/ n masc
sistrum

sistèmic /sisˈtɛ.mik/ adj masc
systemic
Que s'estén dins d'un sistema, afectant un grup o un sistema com poden ser el cos, l'economia, el mercat o a tota la societat.

sisè /siˈze/ /siˈzə/ /siˈzɛ/ number
sixth

sisó /siˈzo/ n masc
little bustard
Au migradora parcial de la família dels otítids, de plomatge bru i ventre blanc i amb un collar negre i blanc en els mascles (Tetrax tetrax).

sitar /siˈtar/ n masc
sitar

sitja /ˈsi.d͡ʒa/ /ˈsi.d͡ʒə/ n fem
silo

situació /si.tu.a.siˈo/ /si.tu.ə.siˈo/ n fem
situation
Manera d'estar quelcom situat.
lie
(golf) Conjunt de circumstàncies relatives a la posició i les condicions en què es troba una bola en repòs en el transcurs d'un partit.

situació d'ou ferrat n fem
buried lie

situació de risc n fem
at-risk situation

situar /si.tuˈa/ /si.tuˈaɾ/ v
place

sivella /siˈve.ʎa/ /siˈve.ʎə/ /siˈβe.ʎa/ /siˈβe.ʎə/ n fem
buckle

slope n masc
slope

snooker /ezˈnu.ker/ n masc
snooker

so /so/ /su/ /ˈso/ /ˈsɔ/ n masc
sound
Pertorbació de l'aire audible pels éssers vius.

sobirania /so.bi.ɾaˈni.a/ /so.bi.ɾəˈni.ə/ /su.bi.ɾəˈni.ə/ /su.βi.ɾəˈni.ə/ n fem
sovereignty

sobiranisme /so.bi.ɾaˈniz.me/ /so.bi.ɾəˈniz.mə/ /su.bi.ɾəˈniz.mə/ /su.βi.ɾəˈniz.mə/ n masc
sovereignism

sobiranista /so.bi.ɾaˈnis.ta/ /so.bi.ɾaˈnis.te/ /so.bi.ɾəˈnis.tə/ /su.bi.ɾəˈnis.tə/ /su.βi.ɾəˈnis.tə/ adj
sovereigntist

sobirà /so.biˈɾa/ /su.biˈɾa/ n masc
sovereign
Persona que té l'autoritat suprema o sobirania dins un estat. Antigament a l'alta edat mitjana també se li deia un sobirà a les tinences d'un camperol.

sobrar /soˈbɾa/ /soˈbɾaɾ/ /soˈβɾa/ /suˈbɾa/ /suˈβɾa/ v
leave over

sobre /ˈso.bɾe/ /ˈsɔ.bɾe/ /ˈsɔ.βɾə/ n masc
envelope
Objecte per contenir una carta o targeta.

sobre /ˈso.bɾe/ /ˈsɔ.bɾe/ /ˈsɔ.βɾə/ preposition
over
Nexe que indica superioritat física.
about
Nexe que indica relació.

sobreafegir /ˌso.bɾe.a.feˈd͡ʒiɾ/ /ˌso.βɾe.a.feˈd͡ʒi/ /ˌso.βɾe.a.feˈʒi/ /ˌso.βɾə.fəˈʒi/ v
superadd

sobrecarregar /ˌso.bɾe.ka.reˈɣaɾ/ /ˌso.βɾe.ka.reˈɣa/ /ˌso.βɾə.kə.rəˈɣa/ v
overload

sobrecàrrega n fem
overloading

sobreeixir /ˌso.βɾejˈʃi/ /ˌso.βɾejˈʃiɾ/ /ˌso.βɾəˈʃi/ v
spill

sobreentendre /ˌso.βɾenˈten.dɾe/ /ˌso.βɾənˈtɛn.dɾə/ v
understand

sobreescriure /ˌso.βɾesˈkɾiw.ɾe/ /ˌso.βɾəsˈkɾiw.ɾə/ v
overwrite
(informàtica) Eliminar el contingut enregistrant noves dades.

sobreimprimir /ˌsɔ.βɾe.im.pɾiˈmi/ /ˌsɔ.βɾe.im.pɾiˈmiɾ/ /ˌsɔ.βɾə.im.pɾiˈmi/ v
overprint

sobremostreig n masc
oversampling

sobrenatural /ˌso.bɾe.na.tuˈɾaɫ/ /ˌso.βɾə.nə.tuˈɾaɫ/ adj
supernatural

sobrenom /ˌso.bɾeˈnɔm/ /ˌso.βɾəˈnɔm/ n masc
sobriquet

sobreposar /ˌso.bɾe.poˈzaɾ/ /ˌso.bɾə.poˈza/ /ˌso.bɾə.puˈza/ /ˌso.βɾe.poˈza/ /ˌso.βɾə.puˈza/ v
superimpose
Afegir en el mateix lloc, l'un damunt de l'altre.
put before
Considerar més digne, superior.
overcome
(pronominal) Superar adversitats, un patiment emocional.

sobreprotecció n fem
overprotection

sobreprovisió /ˌso.bɾe.pɾo.vi.ziˈo/ /ˌso.bɾə.pɾo.vi.ziˈo/ /ˌso.bɾə.pɾu.vi.ziˈo/ /ˌso.βɾe.pɾo.βi.ziˈo/ /ˌso.βɾə.pɾu.βi.ziˈo/ n fem
overprovision

sobrepujar /ˌso.bɾe.puˈd͡ʒaɾ/ /ˌso.βɾe.puˈd͡ʒa/ /ˌso.βɾe.puˈʒa/ /ˌso.βɾə.puˈʒa/ v
surpass

sobrer /soˈbɾe/ /soˈbɾeɾ/ /soˈβɾe/ /suˈbɾe/ /suˈβɾe/ adj masc
remaining
Que sobra, sobrant.
spare
Més que suficient, que excedeix la mesura ordinària.

sobresaltar /ˌso.bɾe.saɫˈtaɾ/ /ˌso.βɾe.saɫˈta/ /ˌso.βɾə.səɫˈta/ v
startle

sobresaturar /ˌso.βɾe.sa.tuˈɾa/ /ˌso.βɾe.sa.tuˈɾaɾ/ /ˌso.βɾə.sə.tuˈɾa/ v
oversaturate

sobreseure /ˌso.bɾeˈsɛw.ɾe/ /ˌso.βɾəˈsɛw.ɾə/ v
not prosecute

sobresortir /ˌso.bɾe.soɾˈtiɾ/ /ˌso.bɾə.soɾˈti/ /ˌso.bɾə.surˈti/ /ˌso.βɾe.sorˈti/ /ˌso.βɾe.soɾˈti/ /ˌso.βɾə.surˈti/ v
stand out

sobreteixir /ˌso.bɾe.tejˈʃiɾ/ /ˌso.βɾe.tejˈʃi/ /ˌso.βɾe.teˈʃi/ /ˌsɔ.βɾə.təˈʃi/ v
weave over

sobretot /ˌso.bɾeˈtot/ /ˌso.βɾəˈtot/ adv
above all

sobrevalorar /ˌso.βɾe.va.loˈɾaɾ/ /ˌso.βɾe.βa.loˈɾa/ /ˌso.βɾe.βa.loˈɾaɾ/ /ˌso.βɾə.və.loˈɾa/ /ˌso.βɾə.və.luˈɾa/ /ˌso.βɾə.βə.luˈɾa/ v
overvalue

sobrevenir /ˌso.βɾe.veˈniɾ/ /ˌso.βɾe.βeˈni/ /ˌso.βɾe.βeˈniɾ/ /ˌso.βɾə.vəˈni/ /ˌso.βɾə.βəˈni/ v
come up

sobrevesta /ˌso.bɾeˈves.ta/ /ˌso.bɾəˈves.tə/ /ˌso.βɾeˈβes.ta/ /ˌso.βɾəˈβes.tə/ n fem
surcoat

sobreviure /ˌso.bɾeˈviw.ɾe/ /ˌso.bɾəˈviw.ɾə/ /ˌso.βɾeˈβiw.ɾe/ /ˌso.βɾəˈβiw.ɾə/ v
survive survivre

sobrevolar /ˌso.bɾe.voˈɫaɾ/ /ˌso.bɾə.voˈɫa/ /ˌso.bɾə.vuˈɫa/ /ˌso.βɾe.βoˈɫa/ /ˌso.βɾə.βuˈɫa/ v
fly over

sobri /ˈsɔ.βɾi/ adj masc
sober

sobtadament /sopˌta.ðaˈmen/ /sopˌta.ðaˈment/ /sopˌta.ðəˈment/ /supˌta.ðəˈmen/ adv
suddenly

sobtat /sopˈtat/ /supˈtat/ adj masc
sudden

soc /ˈsɔk/ n
souq
Mercat, especialment en països àrabs.

soca /ˈso.kə/ /ˈsɔ.ka/ /ˈsɔ.kɔ/ /ˈsɔ.kə/ n fem
stump

soci n masc
associate
Membre d'una empresa i accionista, en igualtat de drets que la resta de fundadors.
partner
Membre d'una institució o grup social.

sociablement /so.siˌa.bɫeˈment/ /so.siˌa.βɫeˈmen/ /so.siˌab.bɫeˈmen/ /so.siˌab.bɫəˈment/ /su.siˌa.βɫəˈmen/ /su.siˌab.bɫəˈmen/ adv
sociably

social /so.siˈaɫ/ /su.siˈaɫ/ adj
social
Pertanyent a un grup de persones.
Destinat a l'atenció de persones desafavorides.

socialdemocràcia /so.si.aɫ.de.moˈkɾa.si.a/ /so.si.əɫ.də.moˈkɾa.si.ə/ /su.si.əɫ.də.muˈkɾa.si.ə/ n fem
socialdemocracy

socialdemòcrata /so.siˌaɫ.deˈmɔ.kɾa.ta/ /so.siˌaɫ.dəˈmɔ.kɾə.tə/ /su.siˌaɫ.dəˈmɔ.kɾə.tə/ adj
social democrat
Relatiu o pertanyent a la socialdemocràcia.

socialdemòcrata /so.siˌaɫ.deˈmɔ.kɾa.ta/ /so.siˌaɫ.dəˈmɔ.kɾə.tə/ /su.siˌaɫ.dəˈmɔ.kɾə.tə/ n neut
social democrat
Partidari de la socialdemocràcia.

socialisme /so.si.aˈɫiz.me/ /so.si.əˈɫiz.mə/ /su.si.əˈɫiz.mə/ n masc
socialism

socialista /so.si.aˈɫis.ta/ /so.si.aˈɫis.te/ /so.si.əˈɫis.tə/ /su.si.əˈɫis.tə/ adj
socialist
Relatiu o pertanyent al socialisme.

socialista /so.si.aˈɫis.ta/ /so.si.aˈɫis.te/ /so.si.əˈɫis.tə/ /su.si.əˈɫis.tə/ n neut
socialist
Partidari del socialisme.

socialització n fem
socialisation

socialment /so.siˌaɫˈmen/ /so.siˌaɫˈment/ /su.siˌaɫˈmen/ adv
socially

societat /so.si.eˈtat/ /so.si.əˈtat/ /su.si.əˈtat/ n fem
society
Grup permanent de gent des de la perspectiva de les accions i interaccions que les afecten en comú.
company
Agrupació d'entitats, les quals fins i tot poden ser estats.

societat de la informació n fem
information society

societat del coneixement n fem
knowledge society

sociocentrisme n masc
sociocentrism

sociodrama n masc
sociodrama

socioeconòmic /ˌso.si.o.e.koˈnɔ.mik/ /ˌso.si.o.ə.koˈnɔ.mik/ /ˌso.si.u.ə.kuˈnɔ.mik/ adj masc
socioeconomic

sociograma n masc
sociogram

sociolecte /so.si.oˈɫɛk.te/ /so.si.oˈɫɛk.tə/ /su.si.uˈɫɛk.tə/ n masc
sociolect

sociolingüística /so.si.o.liŋˈɡwis.ti.ka/ /su.zi.u.ɫiŋˈɡ.wisˈti.kə// n fem
sociolinguistics

sociologia /so.si.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /so.si.o.ɫoˈʒi.a/ /so.si.o.ɫoˈʒi.ə/ /su.si.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
sociology

sociologia de l'educació n fem
sociology of education

sociometria /so.si.o.meˈtɾi.a/ /so.si.o.məˈtɾi.ə/ /su.si.u.məˈtɾi.ə/ n fem
sociometry

sociopolític /so.si.o.poˈɫi.tik/ /su.si.u.puˈɫi.tik/ adj masc
socio-political

socors /soˈkos/ /soˈkoɾs/ /suˈkors/ /suˈkos/ n masc
help

socórrer /soˈko.re/ /soˈko.reɾ/ /soˈko.rə/ /suˈko.rə/ v
succour

sodi n masc
sodium natrium
Element químic de nombre atòmic 11 i símbol Na.

sofisticar /so.fis.tiˈka/ /so.fis.tiˈkaɾ/ /su.fis.tiˈka/ v
sophisticate

sofraja /soˈfɾa.d͡ʒa/ /soˈfɾa.ʒa/ /soˈfɾa.ʒə/ /suˈfɾa.ʒə/ n fem
poplit
Part interior del plec de la cama oposada al genoll.

sofre /ˈso.fɾə/ n masc
sulfur sulphur

sofregir /so.fɾeˈd͡ʒiɾ/ /so.fɾeˈʒi/ /su.fɾəˈʒi/ v
stir-fry

sofrible /soˈfɾi.bɫe/ /soˈfɾi.βɫe/ /soˈfɾib.bɫe/ /soˈfɾib.bɫə/ /suˈfɾi.βɫə/ /suˈfɾib.bɫə/ adj
bearable

softbol /ˌsovˈbɔɫ/ /ˌsɔvˈβɔɫ/ n masc
softball

sofà /soˈfa/ /suˈfa/ n masc
sofa couch
Seient per a més d'una persona amb respatller i reposabraços format per components relativament tous, semblant a la textura dels coixins.

soga /ˈso.ɣa/ /ˈso.ɣə/ /ˈsɔ.ɣa/ /ˈsɔ.ɣɔ/ /ˈsɔ.ɣə/ n fem
rope

sogra /ˈsɔ.ɣɾa/ /ˈsɔ.ɣɾɔ/ n fem
mother-in-law

sograstre /soˈɣɾas.tɾe/ /soˈɣɾas.tɾə/ /suˈɣɾas.tɾə/ n masc
stepfather-in-law

sogre /ˈsɔ.ɣɾe/ n masc
father-in-law

sojornar /so.d͡ʒoɾˈna/ /so.d͡ʒoɾˈnaɾ/ /so.ʒorˈna/ /so.ʒoɾˈna/ /su.ʒurˈna/ v
stay

sol /ˈsoɫ/ /ˈsuɫ/ /ˈsɔɫ/ adj masc
alone
Sense companyia.
isolated
Solitari, aïllat
single
Únic, individual.

sol /ˈsoɫ/ /ˈsuɫ/ /ˈsɔɫ/ n masc
sun sunshine
Astre estel·lar, estrella.
sol
(música) Cinquena nota musical.
(química) Solució col·loïdal.
sun
Lluentor o escalfor que produeix el sol.
sol
Moneda peruana.

sola /ˈsɔ.ɫa/ /ˈsɔ.ɫə/ n fem
sole
Part del calçat que està format per un material més resistent per a protegir la planta del peu.
cue tip
(billar) Peça de cuir o un altre material tou enganxada a la punta d'un tac, que impacta directament contra la bola en executar un cop.

solament /ˌsɔ.ɫaˈmen/ /ˌsɔ.ɫaˈment/ /ˌsɔ.ɫəˈmen/ /ˌsɔ.ɫəˈment/ adv
only

solar /soˈɫa/ /soˈɫaɾ/ /suˈɫa/ adj
solar

solaç /soˈɫas/ /suˈɫas/ n masc
leisure

solc /ˈsoɫk/ n masc
furrow

soldar /soɫˈda/ /soɫˈdaɾ/ /suɫˈda/ v
weld

soldat /soɫˈdat/ /suɫˈdat/ n masc
soldier
Persona que forma part d'un exèrcit.

soldà /soɫˈda/ /suɫˈda/ n masc
sultan

solell /soˈɫeʎ/ /soˈɫəʎ/ /suˈɫɛj/ /suˈɫɛʎ/ n masc
adret

solemne /soˈɫem.ne/ /suˈɫɛm.nə/ adj
solemn

solemnement /soˌɫem.neˈmen/ /soˌɫem.neˈment/ /soˌɫɛm.nəˈment/ /suˌɫɛm.nəˈmen/ adv
solemnly

soler /soˈɫe/ /soˈɫeɾ/ /soˈɫeɾ/ /soˈɫə/ /suˈɫe/ /suˈɫɛ/ v
usually

solfejar /soɫ.feˈd͡ʒa/ /soɫ.feˈd͡ʒaɾ/ /soɫ.feˈʒa/ /soɫ.fəˈd͡ʒa/ /suɫ.fəˈʒa/ v
sol-fa

solidari /so.ɫiˈða.ɾi/ /su.ɫiˈða.ɾi/ adj masc
solidary

solidaritat /so.ɫi.ða.ɾiˈtat/ /so.ɫi.ðə.ɾiˈtat/ /su.ɫi.ðə.ɾiˈtat/ n fem
solidarity

solidesa /so.ɫiˈðe.za/ /so.ɫiˈðə.zə/ /su.ɫiˈðɛ.zə/ n fem
solidity

solitari /so.ɫiˈta.ɾi/ /su.ɫiˈta.ɾi/ adj masc
lonely

solitari /so.ɫiˈta.ɾi/ /su.ɫiˈta.ɾi/ n masc
patience
Joc de cartes per al qual només cal un jugador.

solitud /so.ɫiˈtut/ /su.ɫiˈtut/ n fem
loneliness

solraig /soɫˈrat͡ʃ/ /suɫˈrat͡ʃ/ n masc
short fin mako
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Isurus oxyrinchus)

solraig clapejat n masc
sand shark
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Carcharias taurus)

solstici /suɫsˈti.si/ n masc
solstice

soltar /soɫˈta/ /soɫˈtaɾ/ /suɫˈta/ v
release
Deixar anar, deixar d’estar agafat o retingut.

solter /soɫˈte/ /soɫˈteɾ/ /suɫˈte/ adj masc
detached
Solt, que ha estat separat del conjunt.
single
(central, nord-occidental) Sense parella, no casat.

solter /soɫˈte/ /soɫˈteɾ/ /suɫˈte/ n masc
bachelor
(central, nord-occidental) Persona sense parella, no casada.

solubilitat /so.ɫu.bi.ɫiˈtat/ /su.ɫu.bi.ɫiˈtat/ /su.ɫu.βi.ɫiˈtat/ n fem
solubility

solucionari n masc
answer key

solució /so.ɫu.siˈo/ /su.ɫu.siˈo/ n fem
solution
Fet de finalitzar adequadament algun tipus de problema.
Qualsevol cosa que permet finalitzar adequadament un problema.
(química) Barreja homogènia de components químics que no reaccionen entre si.

solut /soˈlut/ /suˈlut/ n masc
solute

sol·licitar /so.ɫi.siˈta/ /soɫ.ɫi.siˈta/ /soɫ.ɫi.siˈtaɾ/ /su.ɫi.siˈta/ /suɫ.ɫi.siˈta/ v
solicit

sol·lícit /soɫˈɫi.sit/ /soˈɫi.sit/ /suɫˈɫi.sit/ /suˈɫi.sit/ adj masc
sollicitous

solípede /soˈɫi.pe.ðe/ /soˈɫi.pə.ðə/ /suˈɫi.pə.ðə/ adj
solipedous
Dit dels mamífers que tenen un únic dit ungulat a cada pota.

som-hi /ˈso.mi/ Interjection
come on
Encoratjament a començar quelcom.

somali /soˈma.ɫi/ /suˈma.ɫi/ adj
Somali
Relatiu o pertanyent a Somàlia o la seva llengua.

somali /soˈma.ɫi/ /suˈma.ɫi/ n neut
Somali
Persona que habita o és originària de Somàlia.
(només singular) Llengua cuixítica parlada a Djibuti, Etiòpia, Kenya, Somàlia i Tanzània.

somerí /so.meˈɾi/ /so.məˈɾi/ /su.məˈɾi/ adj masc
hinny

sometent /so.meˈten/ /so.meˈtent/ /so.məˈtent/ /su.məˈten/ n masc
alarm
Toc de campanes amb què s'assenyala alarma i amb què es mobilitzava un poble per defensar-se.
militia alarm
(històric) Milícia organitzada en vegueries i mobilitzada a toc de campana per a tasques de seguretat.

somiar /so.miˈa/ /so.miˈaɾ/ /su.miˈa/ v
dream
Veure representacions fictícies de la realitat durant la pèrdua de consciència del son.
Desitjar fortament.

somiatruites /soˌmi.aˈtɾuj.tes/ /soˌmi.aˈtɾwi.tes/ /soˌmi.əˈtɾuj.təs/ /suˌmi.əˈtɾuj.təs/ n neut
daydreamer

somic /soˈmik/ /suˈmik/ n masc
whimper

somiqueig /so.miˈket͡ʃ/ /so.miˈkət͡ʃ/ /su.miˈkɛt͡ʃ/ n masc
whimper

somnambulisme /som.nam.buˈɫiz.me/ /som.nəm.buˈɫiz.mə/ /sum.nəm.buˈɫiz.mə/ n masc
sleepwalking

somni /ˈsɔm.ni/ n masc
dream sleep

somort /soˈmɔɾt/ /suˈmɔrt/ adj masc
dull

somriure /somˈɾiw.ɾe/ /somˈɾiw.ɾə/ /sumˈɾiw.ɾə/ n masc
smile
Gest corbant la boca cap amunt com si s'estigués a punt de riure, però sense fer soroll.

somriure /somˈɾiw.ɾe/ /somˈɾiw.ɾə/ /sumˈɾiw.ɾə/ v
smile grin
Riure lleument.

son /son/ /sun/ n masc
sleep
Estat de somni, de suspensió de la consciència

sonalls /soˈnaʎs/ /soˈnaʎʃ/ /suˈnaʎs/ n masc
rattle

sonar /soˈna/ /soˈnaɾ/ /suˈna/ v
sound
Emetre so.
sound familiar
Causar una impressió, un efecte vagament conegut.

sonda /ˈson.da/ /ˈson.də/ n fem
sonde

sondable /sonˈda.bɫe/ /sonˈda.βɫe/ /sonˈdab.bɫe/ /sonˈdab.bɫə/ /sunˈda.βɫə/ /sunˈdab.bɫə/ adj
fathomable

sondanès /son.daˈnes/ /sun.dəˈnɛs/ n masc
Sundanese
Llengua malaiopolinèsia de la part occidental de l'illa de Java.

sondar /sonˈda/ /sonˈdaɾ/ /sunˈda/ v
sound
Explorar, mesurar, examinar amb una sonda.
survey
Mirar d’esbrinar les intencions, l’opinió.

sondeig /sonˈdet͡ʃ/ /sonˈdət͡ʃ/ /sunˈdɛt͡ʃ/ n masc
poll

sonet /soˈnet/ /soˈnət/ /suˈnɛt/ n masc
sonnet

sonor /soˈnoɾ/ /suˈnor/ adj masc
sounding

sonorament /soˌno.ɾaˈmen/ /soˌno.ɾaˈment/ /soˌno.ɾəˈment/ /suˌno.ɾəˈmen/ adv
sonorament

sonorització /so.no.ɾi.d͡za.siˈo/ /so.no.ɾi.d͡zə.siˈo/ /so.no.ɾi.za.siˈo/ /su.nu.ɾi.d͡zə.siˈo/ n fem
dubbing
Amplificació de sons per la seva difusió amb una bona audició.
voicing
(fonètica) Procés pel qual un so sord esdevé sonor.

sonso /ˈson.so/ /ˈson.su/ /ˈsɔn.su/ adj masc
tasteless

sonso blau n masc
Mediterranean sand eel

sonso ros n masc
smooth sandeel

sopa /ˈso.pa/ n fem
soup

sopar /soˈpa/ /soˈpaɾ/ /suˈpa/ n masc
dinner supper
Àpat principal del vespre o de la nit.

sopar /soˈpa/ /soˈpaɾ/ /suˈpa/ v
dinner
(intransitiu) Realitzar l'àpat principal del vespre o de la nit.

sopor /soˈpoɾ/ /suˈpor/ n
doze

soprano /soˈpɾa.no/ /suˈpɾa.nu/ n masc
soprano

sor /ˈsɔr/ n fem
sister

sorbet /soɾˈbet/ /soɾˈbət/ /surˈbɛt/ n masc
sorbet

sord /ˈsort/ adj masc
deaf

sord com una tàpia adj masc
deaf as a post

sordament /ˌsor.dəˈmen/ /ˌsor.ðaˈmen/ /ˌsor.ðəˈmen/ /ˌsoɾ.ðaˈmen/ /ˌsoɾ.ðaˈment/ /ˌsoɾ.ðəˈment/ adv
deafly

sordesa /soɾˈðe.za/ /soɾˈðə.zə/ /surˈðɛ.zə/ n fem
deafness

sordmudesa /ˌsord.muˈðɛ.zə/ /ˌsoɾd.muˈðe.za/ /ˌsoɾd.muˈðə.zə/ n fem
deaf-mutism

sordmut /ˌsordˈmut/ adj masc
deaf-mute

sorell /soˈɾeʎ/ /suˈɾeʎ/ n masc
Atlantic horse mackerel
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Trachurus trachurus)

sorell blancal n masc
Mediterranean horse mackerel

sorell blau n masc
false scad

sorell fumat n masc
blue jack mackerel

sorella /soˈɾe.ʎa/ /soˈɾe.ʎə/ /suˈɾe.ʎə/ n fem
blue runner
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Caranx crysos)

soroll /soˈɾoʎ/ /suˈɾoʎ/ n masc
noise ado
So no articulat i confús més o menys fort.
noise
So procedent d'una multitud enrabiada.

sorollosament /so.ɾoˌʎo.zaˈmen/ /so.ɾoˌʎo.zaˈment/ /so.ɾoˌʎo.zəˈment/ /su.ɾuˌʎo.zəˈmen/ adv
loudly

sorollós /so.ɾoˈʎos/ /su.ɾuˈʎos/ adj masc
noisy

sororitat /so.ɾo.ɾiˈtat/ /su.ɾu.ɾiˈtat/ n fem
sisterhood sorority

sorprendre /soɾˈpen.dɾe/ /soɾˈpən.dɾə/ /surˈpɛn.dɾə/ v
surprise

sorprenent /soɾ.pɾeˈnen/ /soɾ.pɾeˈnent/ /suɾ.pɾəˈnen/ adj
surprising

sorpresa /soɾˈpɾe.za/ /soɾˈpɾə.zə/ /surˈpɾɛ.zə/ n fem
surprise

sorra /ˈso.ra/ n fem
sand

sorrenc /soˈreŋk/ /suˈrɛŋ/ adj masc
sandy

sorrut /soˈrut/ /suˈrut/ adj masc
scowling

sort n fem
luck fortune

sorteig /soɾˈtet͡ʃ/ /soɾˈtət͡ʃ/ /surˈtɛt͡ʃ/ n masc
raffle

sortejar /sor.teˈʒa/ /soɾ.teˈd͡ʒa/ /soɾ.teˈd͡ʒaɾ/ /soɾ.təˈd͡ʒa/ /sur.təˈʒa/ v
draw lots

sortida /soɾˈti.ða/ /soɾˈti.ðə/ /surˈti.ðə/ n fem
exit way out
En un lloc tancat, zona que permet l'accés al seu exterior.

sortida de zona n fem
breakout

sortida falsa n fem
false start

sortir /sorˈti/ /soɾˈti/ /soɾˈtiɾ/ /surˈti/ v
go out
Passar a fora.
come
(esports de pilota) Desplaçar-se, un porter, en direcció a un adversari que controla la pilota, la bola o el disc amb opcions de marcar, amb la intenció de prendre-l'hi o dificultar-li el xut cap a la porteria.

sortir de l'armari /soɾ.tiɾ v
come out of the closet

sortir-se'n /soɾˈtiɾ.sen/ /surˈtir.sən/ v
get through

sortós /soɾˈtos/ /suɾˈtos/ adj masc
lucky

sosa /ˈso.za/ /ˈso.zə/ n fem
soda ash
Cendra de barrella.

sospesar /sos.peˈza/ /sos.peˈzaɾ/ /sus.pəˈza/ v
evaluate weigh up
Apreciar el pes d'alguna cosa posant-la sobre la mà.
Tenir en compte pros i contres amb relació a una qüestió.

sospirar /sos.piˈɾa/ /sos.piˈɾaɾ/ /sus.piˈɾa/ v
sigh

sospita /sosˈpi.ta/ /sosˈpi.tə/ /susˈpi.tə/ n fem
suspicion

sospitar /sos.piˈta/ /sos.piˈtaɾ/ /sus.piˈta/ v
suspect
Tenir una creença negativa no confirmada sobre algú, malfiar-se.

sospitosament /sos.piˌto.zaˈmen/ /sos.piˌto.zaˈment/ /sos.piˌto.zəˈment/ /sus.piˌto.zəˈmen/ adv
suspiciously

sospitós /sos.piˈtos/ /sus.piˈtos/ adj masc
suspect

sostenibilitat educativa n fem
educational sustainability

sostenible /sos.teˈni.bɫe/ /sos.teˈni.βɫe/ /sos.teˈnib.bɫe/ /sos.təˈnib.bɫə/ /sus.təˈni.βɫə/ /sus.təˈnib.bɫə/ adj
sustainable
(ecologia, economia) Que pot perdurar sense afectar el medi ambient o esgotar els recursos.

sostenidors /sos.te.niˈðos/ /sos.te.niˈðoɾs/ /sos.tə.niˈðos/ /sus.tə.niˈðos/ n masc
bra

sostenir /sos.teˈni/ /sos.teˈniɾ/ /sos.təˈni/ /sus.təˈni/ v
hold up
Suportar el pes d'alguna cosa que està agafada o bé que es troba al damunt d'una altra.
Mantenir una idea, aportant arguments que la defensin.

sostingut /sos.tiŋˈɡut/ /sus.tiŋˈɡut/ n masc
sharp

sostracció /sos.tɾak.siˈo/ /sos.tɾək.siˈo/ /sus.tɾək.siˈo/ n fem
subtraction

sostre /ˈsos.tɾe/ /ˈsos.tɾə/ n masc
ceiling
Part interior d'una casa, habitació o construcció que la limita per dalt, oposada al sòl.

sostreure /sosˈtɾɛw.ɾe/ /sosˈtɾɛw.ɾə/ /susˈtɾɛw.ɾə/ v
withdraw

sota /ˈso.ta/ /ˈso.tə/ n fem
jack

sotana /soˈta.na/ /soˈta.nə/ /suˈta.nə/ n fem
soutane

soterrani /so.teˈra.ni/ /so.təˈra.ni/ /su.təˈra.ni/ n masc
basement cellar

soterrar /so.teˈra/ /so.teˈˈɾaɾ// /su.təˈra/ v
bury

sotmetre /somˈme.tɾe/ /somˈmə.tɾə/ /soˈme.tɾe/ /sudˈmɛ.tɾə/ /sumˈmɛ.tɾə/ v
subdue
Posar sota l’autoritat d’algú, especialment per força.
subject
Lliurar a la decisió d’altri.

sotraguejar /so.tɾa.ɣeˈd͡ʒa/ /so.tɾa.ɣeˈd͡ʒaɾ/ /so.tɾa.ɣeˈʒa/ /so.tɾə.ɣəˈd͡ʒa/ /su.tɾə.ɣəˈʒa/ v
jolt

sotsarrendar /ˌsod͡z.a.renˈda/ /ˌsod͡z.a.renˈdaɾ/ /ˌsod͡z.ə.rənˈda/ v
sublease
Arrendar a una tercera persona per part de l'arrendatari.

sotsobrar /sot.soˈbɾa/ /sot.soˈbɾaɾ/ /sot.soˈβɾa/ /sut.suˈbɾa/ /sut.suˈβɾa/ v
capsize

sotsobre /sotˈso.bɾe/ /sotˈsɔ.bɾə/ /sutˈsɔ.bɾə/ /sutˈsɔ.βɾə/ n masc
capsize

sou /ˈsow/ /ˈsɔw/ n masc
salary
Diners que es perceben per un treball, salari.

soul /ˈsowɫ/ n masc
soul

sovint /soˈvint/ /soˈβin/ /suˈvin/ adv
often

sovintejar /so.vin.teˈd͡ʒaɾ/ /so.vin.təˈd͡ʒa/ /so.βin.teˈd͡ʒa/ /so.βin.teˈʒa/ /su.vin.təˈʒa/ v
frequent

soviètic /so.viˈɛ.tik/ /so.βiˈɛ.tik/ /su.viˈɛ.tik/ adj masc
soviet
Relatiu o pertanyent a la Unió Soviètica.

soviètic /so.viˈɛ.tik/ /so.βiˈɛ.tik/ /su.viˈɛ.tik/ n masc
Soviet
(històric) Ciutadà de la Unió Soviètica

sprite n masc
object image

sss /sː/ Interjection
sss

staff /esˈtaf/ /əsˈtaf/ n masc
staff

strike /esˈtɾajk/ Interjection
strike

suahili /swaˈhi.li/ /swəˈhi.li/ n masc
Swahili

suar /suˈa/ /suˈaɾ/ v
sweat perspire

suar la cansalada v
sweat buckets
(col·loquial) Suar molt.
sweat blood
(col·loquial) Fer grans esforços.

suau /suˈaw/ adj
soft

suaument /suˌawˈmen/ /suˌawˈment/ adv
softly

suavitat /su.a.viˈtat/ /su.a.βiˈtat/ /su.ə.viˈtat/ /su.ə.βiˈtat/ n fem
softness

suavitzar /su.a.viˈzaɾ/ /su.a.βiˈd͡za/ /su.a.βiˈza/ /su.ə.viˈd͡za/ v
soften

subcultiu /sup.kuɫˈtiw/ n masc
subculture
Població de cèl·lules o de microorganismes que s'ha desenvolupat en un medi de cultiu a partir d'una població d'un altre medi de cultiu.
Tècnica de laboratori consistent a desenvolupar una població de cèl·lules o de microorganismes en un medi de cultiu a partir d'una població d'un altre medi de cultiu.

subdivisió /sub.di.vi.ziˈo/ /sub.di.vi.ziˈo/ /sub.di.βi.ziˈo/ n fem
subdivision

subducció /sub.duk.siˈo/ n fem
subduction

subestimar /su.pes.tiˈma/ /su.pes.tiˈmaɾ/ /su.pəs.tiˈma/ /su.βes.tiˈma/ v
underestimate

subhasta /suˈbas.ta/ /suˈβas.tə/ n fem
auction

subhastar /su.basˈtaɾ/ /su.βasˈta/ /su.βəsˈta/ v
auction

subjectar /sub.d͡ʒekˈta/ /sub.d͡ʒekˈtaɾ/ v
secure

subjecte /subˈd͡ʒɛk.te/ /subˈʒek.tə/ /subˈʒɛk.tə/ adj masc
attached

subjecte /subˈd͡ʒɛk.te/ /subˈʒek.tə/ /subˈʒɛk.tə/ n masc
subject

subjectivament /sub.d͡ʒekˌti.vaˈment/ /sub.d͡ʒekˌti.βaˈmen/ /sub.ʒəkˌti.vəˈmen/ /sub.ʒəkˌti.vəˈment/ /sub.ʒəkˌti.βəˈmen/ adv
subjectively

subjectivar /sub.d͡ʒek.tiˈvaɾ/ /sub.d͡ʒek.tiˈβa/ /sub.ʒək.tiˈva/ /sub.ʒək.tiˈβa/ v
subjectivize

subjugar /sub.d͡ʒuˈɣa/ /sub.d͡ʒuˈɣaɾ/ /sub.ʒuˈɣa/ v
subjugate

subjuntiu /sub.d͡ʒunˈtiw/ /sub.ʒunˈtiw/ n masc
subjunctive

sublim /suˈβɫim/ adj
sublime

sublimar /su.bɫiˈmaɾ/ /su.βɫiˈma/ v
sublimate

submarinisme /sub.ma.ɾiˈniz.me/ /sum.ma.ɾiˈniz.me/ /sum.mə.ɾiˈniz.mə/ n masc
underwater diving

submarí /sub.maˈɾi/ /sum.maˈɾi/ /sum.məˈɾi/ n masc
submarine
Vaixell construït per a navegar per sota la superfície de l'aigua. Gairebé sempre són de propòsit militar.

submergir /sub.meɾˈd͡ʒi/ /sub.meɾˈd͡ʒiɾ/ /sum.merˈd͡ʒi/ /sum.mərˈʒi/ v
sink

subministrament /sub.mi.nis.tɾaˈmen/ /sub.mi.nis.tɾaˈment/ /sum.mi.nis.tɾaˈmen/ /sum.mi.nis.tɾəˈmen/ /sum.mi.nis.tɾəˈment/ n masc
supply

subministrar /sub.mi.nisˈtɾa/ /sub.mi.nisˈtɾaɾ/ /sum.mi.nisˈtɾa/ v
supply

submissió /sub.mi.siˈo/ /sum.mi.siˈo/ n fem
submission

submís /subˈmis/ /sumˈmis/ adj
submissive

submón /subˈmon/ /sumˈmon/ n masc
underworld

subnormal /sub.noɾˈmaɫ/ /sub.nurˈmaɫ/ n neut
subnormal

suborn /suˈβorn/ n masc
bribery

suborn de funcionari n masc
brivery

subornar /su.boɾˈna/ /su.boɾˈnaɾ/ /su.burˈna/ /su.βorˈna/ /su.βoɾˈna/ /su.βurˈna/ v
bribe

subprovisió /sup.pɾo.vi.ziˈo/ /sup.pɾo.βi.ziˈo/ /sup.pɾu.vi.ziˈo/ /sup.pɾu.βi.ziˈo/ n fem
underprovision

subratllar /sub.raʎˈʎa/ /sub.raˈʎa/ /sub.raˈʎaɾ/ /sub.rəˈʎa/ v
underline

subrutina /sub.ruˈti.na/ /sub.ruˈti.nə/ n fem
subroutine

subsegüentment /sup.seˌɣwemˈmen/ /sup.seˌɣwemˈment/ /sup.səˌɣwemˈmen/ /sup.səˌɣwemˈment/ adv
subsequently

subsidiari /sup.si.ðiˈa.ɾi/ adj masc
subsidiary

subsistir /sup.sisˈti/ /sup.sisˈtiɾ/ v
subsist

substantiu /sups.tanˈtiw/ /sus.tanˈtiw/ n masc
noun noun substantive

substantivar /sups.tan.tiˈvaɾ/ /sups.tan.tiˈβa/ /sups.tən.tiˈva/ /sups.tən.tiˈβa/ /sus.tan.tiˈβa/ v
substantivize

substitució /sups.ti.tu.siˈo/ /sus.ti.tu.siˈo/ n fem
substitution

substitució excepcionalment irregular n fem
exceptionally illegal substitution

substitució obligatòria n fem
compulsory substitution

substitució reglamentària n fem
legal substitution

substituir /sups.ti.tuˈi/ /sups.ti.tuˈiɾ/ /sus.ti.tuˈi/ v
replace

substitut /sups.tiˈtut/ /sus.tiˈtut/ n masc
substitute teacher

substrat /supsˈtɾat/ /susˈtɾat/ n masc
substrate

substància /supsˈtan.si.a/ /supsˈtan.si.ə/ /susˈtan.si.a/ /susˈtan.si.ə/ n fem
substance stuff

subterrani /sup.teˈra.ni/ adj masc
subterranean

subtil /supˈtiɫ/ adj
subtle

subtilment /supˌtiɫˈmen/ /supˌtiɫˈment/ adv
subtly

subtítol /supˈti.toɫ/ /supˈti.tuɫ/ n masc
subtitle

subvencionar /sub.ben.si.oˈna/ /sub.bən.si.uˈna/ /sub.ven.si.oˈnaɾ/ /sub.vən.si.oˈna/ /sub.vən.si.uˈna/ v
subsidize

subvenció /sub.ben.siˈo/ /sub.bən.siˈo/ /sub.ven.siˈo/ /sub.vən.siˈo/ n fem
subvention

subvenir /sub.beˈni/ /sub.bəˈni/ /sub.veˈniɾ/ /sub.vəˈni/ v
subvene

subversivament /sub.berˌsi.βaˈmen/ /sub.beɾˌsi.βaˈmen/ /sub.bərˌsi.βəˈmen/ /sub.veɾˌsi.vaˈment/ /sub.vərˌsi.vəˈmen/ /sub.vəɾˌsi.vəˈment/ adv
subversively

subvertir /sub.berˈti/ /sub.beɾˈti/ /sub.veɾˈtiɾ/ /sub.vəɾˈti/ v
subvert

subíndex /suˈpin.deks/ /suˈpin.dəks/ /suˈβin.deks/ n masc
subscript

suc n masc
juice
Substància líquida obtinguda esprement fruita.
Part líquida d'alguns plats bullits o guisats.

succeir /suk.seˈi/ /suk.seˈiɾ/ /suk.səˈi/ v
happen
(intransitiu) Ocórrer, tenir lloc, esdevenir.
succeed
(intransitiu o transitiu) Substituir a un altre ocupant un càrrec, funció, possessió.

successiu /suk.seˈsiw/ /suk.səˈsiw/ adj masc
successive

successivament /suk.seˌsi.vaˈment/ /suk.seˌsi.βaˈmen/ /suk.səˌsi.vəˈmen/ /suk.səˌsi.vəˈment/ /suk.səˌsi.βəˈmen/ adv
successively

successió /suk.se.siˈo/ /suk.sə.siˈo/ n fem
sequence succession
Fet o conjunt de fets que passen seguits l'un després de l'altre.
succession
Conjunt d'imatges en una aplicació matemàtica.
Traspàs de poder en un càrrec, d'una persona a una altra.

successor /suk.seˈso/ /suk.seˈsoɾ/ /suk.səˈso/ adj masc
successor

succintament /sukˌsin.taˈmen/ /sukˌsin.taˈment/ /sukˌsin.təˈmen/ /sukˌsin.təˈment/ adv
succinctly

succió /suk.siˈo/ n fem
suction

succés /sukˈses/ n masc
success
Bon resultat, resultat feliç.

sucre /ˈsu.kɾe/ n masc
sugar

sud n masc
south

sud-africà /su.tə.fɾiˈka/ adj masc
South African
Relatiu o pertanyent a Sud-àfrica.

sud-africà /su.tə.fɾiˈka/ n masc
South African
Persona que habita o és originària de Sud-àfrica.

sud-americà /su.tə.mə.ɾiˈka/ adj masc
South American
Relatiu o pertanyent a l'Amèrica del Sud.

sud-americà /su.tə.mə.ɾiˈka/ n masc
South American
Persona que habita o és originària de l'Amèrica del Sud.

sud-coreà /ˌsuk.ko.ɾeˈa/ /ˌsuk.ku.ɾeˈa/ /ˌsut.ko.ɾeˈa/ /ˌsut.ku.ɾeˈa/ adj masc
South Korean

sud-est /ˌsuˈtest/ n masc
southeast

sud-oest /ˌsu.toˈest/ /ˌsu.tuˈest/ n masc
southwest

sud-sud-est /ˌsutˌsutˈest/ n masc
south-southeast

sud-sud-oest /ˌsutˌsut.oˈest/ /ˌsutˌsut.uˈest/ n masc
south-southwest

sud-sudanès /sut.su.ðaˈnes/ /sut.su.ðəˈnəs/ /sut.su.ðəˈnɛs/ adj masc
South Sudanese
Relatiu o pertanyent a Sudan del Sud.

sud-sudanès /sut.su.ðaˈnes/ /sut.su.ðəˈnəs/ /sut.su.ðəˈnɛs/ n masc
South Sudanese
Persona que habita o és originària de Sudan del Sud.

sudanès /su.ðəˈnəs/ /su.ðəˈnɛs/ adj masc
Sudanese
Relatiu o pertanyent al Sudan.

sudanès /su.ðəˈnəs/ /su.ðəˈnɛs/ n masc
Sudanese
Persona que habita o és originària del Sudan.

suec adj masc
Swedish
Relatiu o pertanyent a Suècia.

suec n masc
Swede
Persona de Suècia.
Swedish
(només singular) Llengua germànica escandinava oriental parlada a Suècia i Finlàndia.

suficient /su.fi.siˈen/ /su.fi.siˈent/ adj
sufficient

suficientment /su.fi.siˌemˈmen/ /su.fi.siˌemˈment/ adv
sufficiently

sufix /suˈfiks/ n masc
suffix

sufocar /su.foˈka/ /su.foˈkaɾ/ /su.fuˈka/ v
suffocate
Provocar dificultat en la respiració.
put out
Apagar un incendi.

sufragani adj masc
suffragan
Subordinat a o dependent de l'autoritat d'algú, especialment en l'àmbit eclesiàstic.

sufragar /su.fɾaˈɣa/ /su.fɾaˈɣaɾ/ /su.fɾəˈɣa/ v
finance

sufragi /suˈfɾa.d͡ʒi/ /suˈfɾa.ʒi/ n masc
suffrage

sufragista /su.fɾaˈd͡ʒis.ta/ /su.fɾaˈd͡ʒis.te/ /su.fɾaˈʒis.ta/ /su.fɾaˈʒis.te/ /su.fɾəˈʒis.tə/ n neut
suffragist

suggeriment /su.d͡ʒe.ɾiˈmen/ /su.d͡ʒe.ɾiˈment/ /su.d͡ʒə.ɾiˈmen/ /su.d͡ʒə.ɾiˈment/ n masc
suggestion

suggerir /su.d͡ʒeˈɾi/ /su.d͡ʒeˈɾiɾ/ /su.d͡ʒəˈɾi/ v
suggest

suggestible /su.d͡ʒesˈti.bɫe/ /su.d͡ʒesˈti.βɫe/ /su.d͡ʒesˈtib.bɫe/ /su.d͡ʒəsˈti.βɫə/ /su.d͡ʒəsˈtib.bɫə/ adj
suggestible

suggestió /su.d͡ʒes.tiˈo/ /su.d͡ʒəs.tiˈo/ n fem
suggestion

suite /ˈsujt/ n fem
suite
(gal·licisme) Composició musical per a instruments de corda, consistent en un seguit de peces escrites en una mateixa clau però amb ritmes diferents i generalment amb un preludi molt elaborat.
(gal·licisme) Conjunt d'habitacions connectades entre si per portes que, en els hotels s'ofereixen com a una única estança.

sulfatar /suɫ.faˈta/ /suɫ.faˈtaɾ/ /suɫ.fəˈta/ v
sulfate

sulfur /suɫˈfu/ /suɫˈfur/ /suɫˈfuɾ/ n masc
sulfide

sull /ˈsuʎ/ adj masc
hornless
Sense banyes.

suma /ˈsu.ma/ n fem
sum

sumar /suˈma/ /suˈmaɾ/ v
add
Comptar plegades dues quantitats o més per establir-ne el total.

sumari /suˈma.ɾi/ adj masc
summary
En forma de resum, de compendi.

sumari /suˈma.ɾi/ n masc
summary
Breu resum, compendi.

sumir /suˈmi/ /suˈmiɾ/ v
sink
Enfonsar sota la terra o sota un líquid.
plunge
(figurat) Abatre, enfonsar l’ànim, la moral.

summe /ˈsum.me/ /ˈsum.mə/ adj masc
highest

sumptuari /sum.tuˈa.ɾi/ adj masc
sumptuary
Relatiu o pertanyent al luxe.
(dret) Encaminat a disminuir el luxe.

sumària /suˈma.ɾi.a/ /suˈma.ɾi.ə/ n fem
indictment

sumàriament /suˌma.ɾi.aˈmen/ /suˌma.ɾi.aˈment/ /suˌma.ɾi.əˈmen/ /suˌma.ɾi.əˈment/ adv
summarily

suor /suˈo/ /suˈoɾ/ n fem
sweat

supeditar /su.pe.ðiˈta/ /su.pe.ðiˈtaɾ/ /su.pə.ðiˈta/ v
subordinate

superar /su.peˈɾa/ /su.peˈɾaɾ/ /su.pəˈɾa/ v
surpass
Passar per sobre d'algú o alguna cosa.

superb /suˈpɛrp/ adj masc
superb

supercalifragilistic-espialidosos /ˌsu.per.ka.ɫi.fɾa.ʒiˌɫis.tik.es.pi.a.ɫiˈðo.zos/ /ˌsu.peɾ.ka.ɫi.fɾa.d͡ʒiˌɫis.tik.es.pi.a.ɫiˈðo.zos/ /ˌsu.pər.kə.ɫi.fɾə.ʒiˌɫis.tik.əs.pi.ə.ɫiˈðo.zus/ /ˌsu.pəɾ.kə.ɫi.fɾə.ʒiˌɫis.tik.əs.pi.ə.ɫiˈðo.zos/ adj
supercalifragilisticexpialidocious

superdotació n fem
giftedness

superdotat /su.peɾ.ðoˈtat/ /su.pər.duˈtat/ /su.pər.ðuˈtat/ /su.pəɾ.ðoˈtat/ adj masc
gifted

superficial /su.peɾ.fi.siˈaɫ/ /su.pər.fi.siˈaɫ/ adj
superficial
Relatiu a la superfície.

superflu /suˈpɛr.fɫu/ adj masc
superfluous

superfície /su.peɾˈfi.si.e/ /su.pərˈfi.si.ə/ n fem
surface
extensió plana, cara.

superfície de cop n fem
hitting surface

superfície de joc n fem
playing surface

superheroic /su.pe.ɾeˈɾɔjk/ /su.pə.ɾəˈɾɔjk/ adj masc
superheroic

superheroicament /su.pe.ɾeˌɾɔj.kaˈmen/ /su.pe.ɾeˌɾɔj.kaˈment/ /su.pə.ɾəˌɾɔj.kəˈmen/ /su.pə.ɾəˌɾɔj.kəˈment/ adv
superheroically

superilla /su.peˈɾi.ʎa/ /su.pəˈɾi.ʎə/ n fem
superblock

superior /su.pe.ɾiˈoɾ/ /su.pə.ɾiˈo/ adj
higher
D'un nivell més alt.

superior /su.pe.ɾiˈoɾ/ /su.pə.ɾiˈo/ n neut
superior
Persona situada jeràrquicament per sobre i amb poder.

superioritat numèrica n fem
extra man

superlatiu /su.peɾ.ɫaˈtiw/ /su.pər.ɫəˈtiw/ n masc
superlative

superlibris /su.peɾˈɫi.bɾis/ /su.pərˈɫi.βɾis/ n masc
super ex libris

supermercat /su.peɾ.meɾˈkat/ /su.pər.mərˈkat/ n masc
grocery store supermarket
Autoservei de mida mitjana o gran destinat a la venda de queviures, productes de neteja i altres articles d'ús quotidià.

supermostreig n masc
supersampling

superposar /ˌsu.per.poˈza/ /ˌsu.peɾ.poˈza/ /ˌsu.peɾ.poˈzaɾ/ /ˌsu.pər.puˈza/ /ˌsu.pəɾ.poˈza/ v
superimpose

superstició n fem
superstition
Creença, no basada en fets científics ni en el raonament, segons la qual la conducta pot influir en els esdeveniments.

superstrat /su.peɾsˈtɾat/ /su.pərsˈtɾat/ n masc
superstratum

supervivent /su.per.βiˈβen/ /su.peɾ.viˈvent/ /su.peɾ.βiˈβen/ /su.pər.biˈβen/ /su.pər.viˈven/ /su.pəɾ.viˈvent/ n masc
survivor

supinació n fem
supination

suplantació /su.pɫan.ta.siˈo/ /su.pɫən.tə.siˈo/ n fem
supplantation

suplantar /su.planˈta/ /su.planˈtaɾ/ /su.pɫənˈta/ v
trip up

suplement de diploma n masc
Diploma Supplement

suplent /suˈpɫen/ /suˈpɫent/ adj
supply

suplent /suˈpɫen/ /suˈpɫent/ n neut
substitute

suplicant /su.pɫiˈkan/ /su.pɫiˈkant/ adj
imploring
Que suplica.

suplicant /su.pɫiˈkan/ /su.pɫiˈkant/ n neut
applicant
Qui suplica.

suplicar /su.pɫiˈka/ /su.pɫiˈkaɾ/ v
supplicate

suplici /suˈpli.si/ n masc
ordeal

suplir /suˈpɫi/ /suˈpɫiɾ/ v
substitute

suport n masc
support
Allò que sosté una altra cosa
Acció d'ajuda i manteniment d'una causa o objectiu
(rugbi) Acció d'un jugador de situar-se de manera anticipada en una posició favorable per a ajudar un company d'equip, amb l'objectiu de millorar la continuïtat del joc.
tee
(futbol americà) Estri, generalment de plàstic, de petites dimensions que es posa a sobre el camp de joc per a sostenir la pilota immòbil, utilitzat per a fer el xut de determinats serveis.

suport n neut
support
(handbol) Jugador encarregat d'ajudar un company d'equip situant-se en una posició favorable per a rebre la pilota, en una fase d'atac, o col·laborant en el marcatge d'un atacant o en la recuperació de la pilota, en una fase de defensa.

suport del tauler n masc
backboard support

suportar /su.poɾˈta/ /su.poɾˈtaɾ/ /su.puɾˈta/ v
hold

suposar /su.poˈza/ /su.poˈzaɾ/ /su.puˈza/ v
suppose
Considerar com a cert o real a partir d’indicis.

supositori /su.po.ziˈtɔ.ɾi/ /su.pu.ziˈtɔ.ɾi/ n masc
suppository

suprem /suˈpɾem/ adj masc
supreme

supremacia /su.pɾe.maˈsi.a/ /su.pɾə.məˈsi.ə/ n fem
supremacy

supremacisme /su.pɾe.maˈsiz.me/ /su.pɾə.məˈsiz.mə/ n masc
supremacism

supremacista /su.pɾe.maˈsis.ta/ /su.pɾe.maˈsis.te/ /su.pɾə.məˈsis.tə/ adj
supremacist

supressió /su.pɾe.siˈo/ /su.pɾə.siˈo/ n fem
suppression

suprimir /su.pɾiˈmi/ /su.pɾiˈmiɾ/ v
suppres

supurar /su.puˈɾa/ /su.puˈɾaɾ/ v
ooze

suputar /su.puˈta/ /su.puˈtaɾ/ v
reckon

supèrbia /suˈpɛr.bi.ə/ /suˈpɛɾ.bi.a/ n fem
arrogancy

supí /suˈpi/ adj masc
supine

suquejar /su.keˈd͡ʒa/ /su.keˈd͡ʒaɾ/ /su.keˈʒa/ /su.kəˈd͡ʒa/ /su.kəˈʒa/ v
ooze

sura /ˈsu.ɾa/ /ˈsu.ɾə/ n fem
sura

surar /suˈɾa/ /suˈɾaɾ/ v
float
Mantenir-se un cos en la superfície d'un líquid sense enfonsar-se.
thrive
Mantenir-se en creixença, prosperant.

surbàhara n masc
surbahar

surdo n masc
surdo

surf de neu n masc
snowboarding

suro /ˈsu.ɾo/ /ˈsu.ɾu/ n masc
cork

sushi /ˈsu.t͡ʃi/ /ˈsu.ʃi/ n masc
sushi

suspendre /susˈpen.dɾe/ /susˈpən.dɾə/ /susˈpɛn.dɾə/ v
hang
Aguantar en l'aire penjant, en suspensió.
suspend
Detenir, fer una pausa
fail
No aprovar, no treure la qualificació mínima exigida en una prova o treball

suspendre el joc v
stop the game

suspens /susˈpens/ /susˈpɛns/ adj
baffled
Que ha quedat suspès, perplex i indecís per una forta impressió, una sorpresa.

suspens /susˈpens/ /susˈpɛns/ n masc
suspense
Expectació creada per a mantenir l’interès, la curiositat, les emocions.
fail
Nota que certifica que un alumne no ha superat amb èxit un examen, un curs, etc. i que generalment comporta l'exigència de repetir-lo.

suspensió n fem
jump
(handbol) Moment de màxima elevació d'un jugador en el transcurs d'un salt vertical, que s'utilitza per a jugar la pilota amb menys oposició dels defensors.

suspensió del joc n fem
suspension of the play

sustentar /sus.tenˈta/ /sus.tenˈtaɾ/ /sus.tənˈta/ v
support sustain
Fer que alguna cosa no caigui.
Existir arguments que donen suport a una idea.
Mantenir les forces vitals.

sutge /ˈsu.d͡ʒe/ n masc
soot

sutura /suˈtu.ɾa/ /suˈtu.ɾə/ n fem
suture

suturar /su.tuˈɾa/ /su.tuˈɾaɾ/ v
suture

suèter /suˈe.teɾ/ /suˈɛ.tər/ n masc
sweater

suís /suˈis/ adj masc
Swiss
Relatiu o pertanyent a Suïssa o la seva llengua.

suís /suˈis/ n masc
Swiss
Habitant de Suïssa.

suïcida /su.iˈsi.ða/ /su.iˈsi.ðə/ adj
suicidal

suïcida /su.iˈsi.ða/ /su.iˈsi.ðə/ n neut
suicide

suïcidar-se /su.i.si.ðərˈsə/ /su.i.siˈðar.sə/ /su.i.siˈðaɾ.se/ /su.i.siˈðaɾ.sə/ v
commit suicide
Matar-se a un mateix.

suïcidi /su.iˈsi.ði/ n masc
suicide

suïcidi col·lectiu /su.i.si.ði n masc
collective suicide

swing /ˈswiŋ/ /ˈswiŋk/ /ˈswiŋk/ n masc
swing

swing complet n masc
full swing

swing d'assaig n masc
practice swing

syrah /siˈɾa/ n masc
Shiraz
Raïm negre, mitjà, cilíndric, compacte i amb els grans petits, ovoides i generalment amb la pell aspra.
Vi opulent, amb cos, de color fosc i amb una aroma característica de fruita i espècies.

sàbat /ˈsa.bat/ /ˈsa.βət/ n masc
shabbat

sàdic /ˈsa.ðik/ adj masc
sadistic

sàdic /ˈsa.ðik/ n masc
sadist

sàfic /ˈsa.fik/ adj masc
Sapphic
Relatiu o pertanyent a la poetessa grega Safo o la seva poesia.
sapphic
(per extensió) lèsbic

sàmec /ˈsa.mek/ /ˈsa.mək/ n fem
samekh

sàndal /ˈsan.daɫ/ /ˈsan.dəɫ/ n masc
sandalwood
Planta asiàtica del gènere Santalum apreciada per la seva fusta.

sànscrit /ˈsans.kɾit/ n masc
Sanskrit
Llengua clàssica de l'Índia i litúrgica de l'hinduisme, el budisme i el jainisme.

sàtira /ˈsa.ti.ɾa/ /ˈsa.ti.ɾə/ n fem
satire

sàtrapa /ˈsa.tɾa.pa/ /ˈsa.tɾə.pə/ n masc
satrap

sàviament /ˌsa.vi.aˈment/ /ˌsa.vi.əˈmen/ /ˌsa.vi.əˈment/ /ˌsa.βi.aˈmen/ /ˌsa.βi.əˈmen/ adv
wisely

sègol /ˈse.ɣoɫ/ /ˈsɛ.ɣoɫ/ /ˈsɛ.ɣuɫ/ n masc
rye

sèmola /ˈsɛ.mo.ɫa/ /ˈsɛ.mo.ɫə/ /ˈsɛ.mu.ɫə/ n fem
semolina

sènior /ˈse.ni.oɾ/ /ˈsɛ.ni.oɾ/ /ˈsɛ.ni.ur/ adj
senior

sèpal /ˈsɛ.paɫ/ /ˈsɛ.pəɫ/ n masc
sepal

sèpia /ˈse.pi.ə/ /ˈsɛ.pi.ə/ n masc
sepia
Color marró terrós semblant a la tinta de sípia.

sèrie /ˈse.ɾi.e/ /ˈse.ɾje/ /ˈsɛ.ɾi.ə/ /ˈsɛ.ɾjə/ n fem
series
Conjunt ordenat d'elements
Ficció televisiva o radiofònica per capítols.

sèrie de tirs lliures n fem
set of free throws

sèrie derivada n fem
spin off

sí adv
yes aye
Expressió d'afirmació com a resposta.

sí n masc
yes aye
Afirmació, consentiment.

sílex /ˈsi.ɫeks/ /ˈsi.ɫəks/ n masc
flint

sílice /ˈsi.ɫi.se/ /ˈsi.ɫi.sə/ n fem
silica

síl·laba /ˈsi.ɫa.βa/ /ˈsi.ɫə.βə/ /ˈsiɫ.ɫa.ba/ /ˈsiɫ.ɫə.bə/ n fem
syllable
Unió de diversos sons en un sol cop de veu, cadascuna de les divisions fonètiques d'una paraula segons les espiracions necessàries per pronunciar-la.

síl·laba lliure n fem
open syllable

síl·laba travada n fem
closed syllable

símbol /ˈsim.boɫ/ /ˈsim.buɫ/ n masc
symbol

símbol turístic n masc
﻿touristic symbol

símptoma /ˈsim.to.ma/ /ˈsim.to.mə/ /ˈsim.tu.mə/ n masc
symptom

síncope /ˈsiŋ.ko.pe/ /ˈsiŋ.ko.pə/ /ˈsiŋ.ku.pə/ n fem
syncope
(patologia) Pèrdua transitòria de la consciència.

síndic /ˈsin.dik/ n masc
syndic
Encarregat dels interessos d’una corporació, d’una comunitat.

síndic de greuges n masc
ombudsman

síndria /ˈsin.dɾi.a/ n fem
watermelon

síndrome /ˈsin.dɾo.me/ /ˈsin.dɾu.mə/ n fem
syndrome

síndrome d'esgotament professional n fem
burnout syndrome

síndrome de Down n fem
Down syndrome

sínia /ˈsi.ni.a/ /ˈsi.ni.ə/ n fem
noria

síntesi /ˈsin.te.zi/ /ˈsin.tə.zi/ n fem
synthesis

sípia /ˈsi.pi.a/ /ˈsi.pi.ə/ n fem
cuttlefish
Mol·lusc cefalòpode de la família dels sèpids, de cos oval i amb glàndula de tinta (Sepia officinalis).
(col·loquial) Color sèpia.
(col·loquial, penedesenc, menorquí) Gargall.

sístole /ˈsis.to.ɫe/ /ˈsis.to.ɫə/ /ˈsis.tu.ɫə/ n fem
systole

sòl n masc
ground

sòlid /ˈsɔ.ɫit/ adj
solid
Qualitat de fermesa o resistència a les forces que tendeixen a deformar-lo.

sòlid /ˈsɔ.ɫit/ n masc
solid solidus
Estat de la matèria que es caracteritza per resistir-se a la deformació.

sòlidament /ˌsɔ.ɫi.ðaˈmen/ /ˌsɔ.ɫi.ðaˈment/ /ˌsɔ.ɫi.ðəˈmen/ /ˌsɔ.ɫi.ðəˈment/ adv
solidly

sòmines /ˈsɔ.mi.nes/ /ˈsɔ.mi.nəs/ n neut
halfwit

sóc /ˈsok/ v
am

súper /ˈsu.peɾ/ adj
super

súplica /ˈsu.pɫi.ka/ /ˈsu.pɫi.kə/ n fem
plea supplication
acció de suplicar, o la petició que es fa.
memorial o escrit amb que se suplica.

ta /ta/ /tə/ /ˈta/ n fem
taa

tabac /taˈbak/ n masc
tobacco

tabalejar /ta.βa.leˈd͡ʒaɾ/ /ta.βa.leˈʒa/ /tə.βə.ɫəˈʒa/ v
drum
Tocar el tabal.
rattle
Fer soroll, remenar alguna cosa amb estrèpit, pegar sobre la taula.

tabalet /ta.βaˈlet/ /tə.βəˈlɛt/ n masc
tabor

tabarra /taˈba.ra/ /təˈβa.rə/ n neut
bore

tabernacle /ta.beɾˈna.kɫe/ /tə.βərˈna.kɫə/ n masc
tabernacle
Sagrari de l’altar major.

tabla n masc
tabla

tabloide /taˈbɫɔj.ðe/ /təˈβɫɔj.ðə/ n masc
tabloid
Periòdic de dimensions reduïdes, més manejable que els de mida tradicional, sovint de caire sensacionalista.

tabola /taˈβɔ.ɫa/ /təˈβɔ.ɫə/ n fem
rave
Activitat alegre i sorollosa.

tabolejar /ta.βo.leˈd͡ʒa/ /ta.βo.leˈd͡ʒaɾ/ /tə.βu.ɫəˈʒa/ v
roister

tabular /ta.buˈɫaɾ/ /ta.βuˈɫa/ /tə.βuˈɫa/ /tə.βuˈɫar/ adj
tabular
De superfície plana.
Organitzat formant una taula.

tabular /ta.buˈɫaɾ/ /ta.βuˈɫa/ /tə.βuˈɫa/ /tə.βuˈɫar/ v
tabulate
(transitiu) Presentar informació escrita organitzada en taules.

tabà /taˈβa/ /təˈβa/ n masc
moneybag

tac /ˈtak/ n masc
cue
(billar) Bastó lleugerament cònic constituït per una o més peces fixades, que serveix per a impulsar les boles sobre una taula de billar.
spike
(esports de pilota) Cadascuna de les petites peces cilíndriques de cautxú o alumini muntades a la sola d'una bota o una sabatilla, que serveixen per a augmentar l'adherència del calçat al camp de joc.
butt
(hoquei sobre gel) Extrem superior de l'empunyadura d'un estic, constituït per una peça curta i ampla.
taco
(pilota basca) Peça de fusta situada a l'extrem superior d'una cesta, que serveix per a encaixar-hi els dos extrems del cèrcol i les cinc costelles principals.

tac de frenada n masc
toe stop

taca /ˈta.ka/ /ˈta.kə/ n fem
stain spot
Brutícia que es troba sobre un objecte o persona.

tacar /taˈka/ /taˈkaɾ/ /təˈka/ v
stain

taciturn /ta.siˈtuɾn/ /tə.siˈtuɾn/ adj masc
taciturn

tacte /ˈtak.te/ /ˈtak.tə/ n masc
touch
Sentit pel qual es percep l'exterior a partir de les terminacions nervioses situades a la pell del cos.
tact
Qualitat de dir i fer les coses sense ferir la sensibilitat dels altres.

tacó /taˈko/ /təˈko/ n masc
heel
Taló d’un calçat.
wide-eyed flounder
Peix teleosti de la família dels bòtids amb els ulls grossos i molt separats (Bothus podas).

taekwondista /taj.kwonˈdis.ta/ /taj.kwonˈdis.te/ /təj.kwonˈdis.tə/ n neut
taekwondist

tafanejar /ta.fa.neˈd͡ʒa/ /ta.fa.neˈd͡ʒaɾ/ /ta.fa.neˈʒa/ /tə.fə.nəˈd͡ʒa/ /tə.fə.nəˈʒa/ v
snoop

tafaner /ta.faˈne/ /ta.faˈneɾ/ /tə.fəˈne/ n masc
gossipmonger

tafaneria /ta.fa.neˈɾi.a/ /tə.fə.nəˈɾi.ə/ n fem
snooping
Acte propi d’un tafaner.

tafone n masc
tafone

tafonomia /ta.fo.noˈmi.a/ /tə.fo.noˈmi.ə/ /tə.fu.nuˈmi.ə/ n fem
taphonomy

tafurejar /ta.fu.ɾeˈd͡ʒa/ /ta.fu.ɾeˈd͡ʒaɾ/ /tə.fu.ɾəˈʒa/ v
cheat

tagal /taˈɣaɫ/ /təˈɣaɫ/ adj masc
Tagalog
Relatiu o pertanyent al poble tagal o la seva llengua.

tagal /taˈɣaɫ/ /təˈɣaɫ/ n masc
Tagalog
Persona que pertany al poble que habita a les Filipines, particularment a l'illa de Luzon.
(només singular) Llengua austronèsica parlada principalment a les Filipines.

tahitià /ta.i.tiˈa/ /tə.i.tiˈa/ adj masc
Tahitian
Relatiu a Tahití, als seus habitants o a la seva llengua.

tahitià /ta.i.tiˈa/ /tə.i.tiˈa/ n masc
Tahitian
Individu natural de Tahití.
(només singular) Llengua del grup polinesi oriental de la família austronèsica parlada a Tahití i les illes de la Societat.

taigà /tajˈɣa/ /təjˈɣa/ n fem
taiga

taiko n masc
taiko

tailandès /təj.ɫənˈdəs/ /təj.ɫənˈdɛs/ adj masc
Thai
Relatiu o pertanyent a Tailàndia o la seva llengua.

tailandès /təj.ɫənˈdəs/ /təj.ɫənˈdɛs/ n masc
Thai
Persona que habita o és originària de Tailàndia.
(masculí singular) Llengua de la família tai-kadai, parlada a Tailàndia.

taiwanès /təj.wəˈnəs/ /təj.wəˈnɛs/ adj masc
Taiwanese
Relatiu o pertanyent a Taiwan.

taiwanès /təj.wəˈnəs/ /təj.wəˈnɛs/ n masc
Taiwanese
Persona que habita o és originària de Taiwan.

taixelhit /ta.ʃeɫˈit/ /taj.ʃeɫˈit/ /tə.ʃəɫˈit/ n masc
Tashelhit

tal /ˈtaɫ/ adj
certain
Introducció del nom d'una persona que és desconeguda a les persones a les quals va destinada la frase.
such
Introducció d'una cosa que es vol comparar.

talaia /taˈɫa.ja/ /təˈɫa.jə/ n fem
watchtower
Persona encarregada de vigilar mirant lluny.

talar /taˈɫa/ /taˈɫaɾ/ /təˈɫa/ /təˈɫar/ v
fell
Tallar el tronc d'un arbre arran de soca.

talassonímia /ta.ɫa.soˈni.mi.a/ /tə.ɫə.soˈni.mi.ə/ /tə.ɫə.suˈni.mi.ə/ n fem
thalassonymy

talassònim /ta.ɫaˈsɔ.nim/ /tə.ɫəˈsɔ.nim/ n masc
thalassonym

taleca /taˈɫe.ka/ /təˈɫe.kə/ n fem
sack
Saquet o bossa de roba per portar diners, pa, menjar, sorra, etc.

talent /taˈɫen/ /taˈɫent/ /təˈɫen/ /təˈɫent/ n masc
talent
Especial aptitud intel·lectual, natural o adquirida, per a dur a terme tasques que, en general, requereixen una elevada participació de continguts de tota mena.

talent complex n masc
complex talent

talent simple n masc
simple talent

talentós /ta.ɫenˈtos/ /tə.ɫənˈtos/ adj masc
talented

talibà /ta.ɫiˈba/ /tə.ɫiˈβa/ n masc
Taliban

tall /ˈtaj/ /ˈtaʎ/ n masc
cut
Incisió feta pel contacte amb un objecte esmolat.
(golf) Nombre de cops màxim permès a un jugador per a passar a la fase següent en una competició de més d'una fase.

talla-roques /ˌta.ʎaˈrɔ.kes/ /ˌta.ʎəˈrɔ.kəs/ n masc
scale-rayed wrasse

tallada /taˈʎa.ða/ /təˈja.ðə/ /təˈʎa.ðə/ n fem
slice
(golf) Cop, generalment defectuós, que imprimeix una trajectòria corba a la bola amb un efecte pronunciat d'esquerra a dreta, en el cas d'un jugador dretà, o de dreta a esquerra, en el cas d'un jugador esquerrà.
cortada
(pilota) Jugada ofensiva consistent a llançar la pilota amb força de manera que descrigui una trajectòria baixa.

tallador /ta.ʎaˈðo/ /ta.ʎaˈðoɾ/ /tə.jəˈðo/ /tə.ʎəˈðo/ n masc
slicer
Estri que es fa servir per tallar.
Persona que talla coses.

tallahams /ˌta.ʎaˈams/ /ˌta.ʎəˈams/ n masc
blue-fish

tallantar /ta.ʎanˈta/ /ta.ʎanˈtaɾ/ /tə.ʎənˈta/ v
carve

tallar /taˈʎa/ /taˈʎaɾ/ /təˈja/ /təˈʎa/ v
cut off
Trencar o separar un objecte amb ajuda d'un instrument de tall.
shape
Esculpir, treure material d'una peça perquè agafi una forma determinada.
chop
(esports de raqueta) Colpejar la pilota o el volant de dalt a baix per imprimir-li un efecte de retrocés.

tallar el bacallà v
run the show

tallar la bola v
undercut the ball

tallat /taˈʎat/ /təˈjat/ /təˈʎat/ adj masc
sliced
(pilota, esports de raqueta) Dit del cop executat de manera que s'imprimeix un efecte de retrocés a la pilota o el volant.
(bàdminton) Dit del cop executat de manera que s'imprimeix l'efecte necessari al volant per a provocar-li un canvi de ritme en el desplaçament.

tallent /taˈʎen/ /taˈʎent/ /təˈʎen/ /təˈʎent/ adj
cutting
Que talla bé.

taller /taˈʎe/ /taˈʎeɾ/ /təˈʎe/ n masc
workshop

taller creatiu n masc
creative workshop

taller ocupacional n masc
occupational workshop

taller terapèutic n masc
therapeutic workshop

talonada /ta.loˈna.ða/ /tə.luˈna.ðə/ n fem
shank

talonador n masc
hooker

talonar /ta.loˈna/ /tə.ɫuˈna/ v
heel

talonatge n masc
hooking

talossà /ta.ɫoˈsa/ /tə.ɫoˈsa/ /tə.ɫuˈsa/ n masc
Talossan
Llengua artificial, creada per R. Ben Madison el 1980.

talp n masc
mole

talpejar /taɫ.peˈd͡ʒa/ /taɫ.peˈd͡ʒaɾ/ /taɫ.peˈʒa/ /təɫ.pəˈd͡ʒa/ /təɫ.pəˈʒa/ v
grope

tal·li /ˈta.ɫi/ /ˈtaɫ.ɫi/ n masc
thallium

tal·lus /ˈta.ɫus/ /ˈtaɫ.ɫus/ n masc
thallus

taló /taˈɫo/ n masc
heel
Part del peu oposada a la banda dels dits.
Part d'una sabata sobre la qual descansa el taló del peu.
(golf) Part posterior del cap d'un bastó.
(hoquei sobre gel) Part angular intermèdia d'un estic.
check
Document de crèdit que, separat de la matriu d'un bloc, el pagador escriu la quantitat i el dóna al cobrador.

talús /taˈɫus/ /təˈɫus/ n masc
talus
Inclinació en la base d'un mur de càrrega.

talús continental n masc
continental slope

tamazic /ta.maˈzik/ /tə.məˈzik/ n masc
Tamazight

tambor /tamˈbo/ /tamˈboɾ/ /təmˈbo/ n masc
drum
Cilindre, sovint buit i giratori, que recorda la forma de l'instrument membranòfon de percussió.

tambor parlant n masc
armpit drum

tamborer /tam.boˈɾe/ /tam.boˈɾeɾ/ /təm.boˈɾe/ /təm.buˈɾe/ n masc
grey wrasse
Peix de la família dels làbrids, de color gris brunenc, que habita a les praderies de posidònies i zosteres (Symphodus cinereus).
drummer
Músic que toca el tambor.

tamboret /tam.boˈɾet/ /təm.boˈɾət/ /təm.buˈɾɛt/ n masc
stool
Seient per a una persona sense respatller.

tamborinar /tam.bo.ɾiˈna/ /tam.bo.ɾiˈnaɾ/ /təm.bu.ɾiˈna/ v
patter
Fer el soroll d'un tamborí.

tamborinejar /tam.bo.ɾi.neˈd͡ʒaɾ/ /tam.bo.ɾi.neˈʒa/ /təm.bu.ɾi.nəˈʒa/ v
drum

tamborí /tam.boˈɾi/ /təm.boˈɾi/ /təm.buˈɾi/ n masc
taborin
Instrument membranòfon que consisteix en un tambor petit que es toca amb una sola baqueta, generalment penjat al braç esquerre.

tamborí de cordes n masc
psalterium

tambura n masc
tamboura

també /tamˈbe/ adv
also too
Adverbi d'afirmació que serveix per unir dos conceptes en forma de suma o addició.

tamisar /ta.miˈza/ /ta.miˈzaɾ/ /tə.miˈza/ v
sieve

tampoc /tamˈpɔk/ /təmˈpɔk/ adv
either

tamponar /tam.poˈna/ /tam.poˈnaɾ/ /təm.poˈna/ /təm.puˈna/ v
tampon
Obstruir una hemorràgia o secreció amb un tampó absorbent.

tampó /tamˈpo/ /təmˈpo/ n masc
ink-pad
Feltre amb tinta on se suca un segell o altre marca que es vol estampar.
tampon
Apòsit per obstruir una ferida o una secreció orgànica, especialment l'hemorràgia menstrual.

tan adv
so

tanatofòbia /ta.na.toˈfɔ.bi.a/ /tə.nə.toˈfɔ.bi.ə/ /tə.nə.tuˈfɔ.bi.ə/ /tə.nə.tuˈfɔ.βi.ə/ n fem
thanatophobia

tanc /ˈtaŋ/ /ˈtaŋk/ /ˈtaŋk/ n masc
tank
Dipòsit destinat a contenir líquids, gasos o sòlids de mida molt petita (gra, sorra, ...).
Vehicle de combat blindat mogut sobre erugues que disposa d'una o més torretes giratòries les quals tenen instal·lats un o més armaments pesants (canó d'artilleria, canó llançaflames, metralladora pesant, llançacoets o llançamíssils).

tanca /ˈtaŋ.ka/ n fem
fence
Barrera col·locada en un terreny per impedir o dificultar el pas.
barrier
(hoquei sobre patins, hoquei sobre gel) Estructura de material resistent situada al voltant d'una pista de joc, que serveix per a delimitar-la.
surround
(tennis de taula) Cadascun dels separadors de color fosc d'una alçària aproximada de 75 cm, rígids i lleugers, situats al voltant d'un espai de joc, que serveixen per a delimitar-lo.

tanca de fons n fem
endboard
(hoquei sobre gel) Cadascuna de les dues parts d'una tanca que delimiten la pista de joc pels extrems.
fence
(beisbol) Paret d'una alçària mínima de 2,5 m en competicions internacionals situada al voltant d'un camp de joc, que serveix per a delimitar-lo.

tanca de seguretat n fem
fence

tanca lateral n fem
sideboard

tancar /taŋˈka/ /taŋˈkaɾ/ v
close
Posar algun impediment per a privar l'entrada o sortida d'algun lloc.
shut in
Posar algú o alguna cosa dins d'un lloc tancat.

tancar la cara v
close the racket face

tancat /taŋˈkat/ /təŋˈkat/ adj
closed

tanda /ˈtan.da/ /ˈtan.də/ n fem
shift

tanda de penals n fem
penalty kicks

tangerí /taɲ.d͡ʒeˈɾi/ /təɲ.ʒəˈɾi/ adj masc
Tangerine
Relatiu o pertanyent a Tànger.

tangerí /taɲ.d͡ʒeˈɾi/ /təɲ.ʒəˈɾi/ n masc
Tangerine
Persona que habita o és originària de Tànger.

tango /ˈtaŋ.go/ /ˈtaŋ.gu/ n masc
tango

tanmateix /ˌtam.maˈtejʃ/ /ˌtam.məˈteʃ/ adv
naturally

tanques /ˈtaŋ.kes/ /ˈtaŋ.kəs/ n fem
hurdles
(atletisme) Cursa on els atletes corren per una pista amb obstacles posats regularment i que han de saltar.

tant /ˈtan/ /ˈtant/ adj masc
so much
La mateixa quantitat.
Tal quantitat, tal nombre.

tant /ˈtan/ /ˈtant/ adv
so much
En tal quantitat o grau.

tant de bo Interjection
hopefully

tantalitzar /tan.ta.liˈd͡za/ /tan.ta.liˈzaɾ/ /tən.tə.ɫidˈza/ v
tantalize

tanyar /taˈɲa/ /taˈɲaɾ/ /təˈɲa/ v
sprout

tanzà /tanˈza/ /tənˈza/ adj masc
Tanzanian
Relatiu o pertanyent a Tanzània.

tanzà /tanˈza/ /tənˈza/ n masc
Tanzanian
Persona que habita o és originària de Tanzània.

tap /ˈtap/ n masc
tap
Peça que impedeix la sortida del contingut d'un envàs.
blocked shot
(basquetbol) Acció i efecte d'un defensor d'impedir la continuació de la trajectòria de la pilota després del llançament d'un atacant, per mitjà d'un cop amb les mans o els braços.

tapa /ˈta.pa/ /ˈta.pə/ n fem
lid
Peça d'un recipient o envàs que serveix per tancar o segellar i evitar que el contingut del recipient es vessi o s'espargeixi.
snack
Mos o aperitiu servit en petites racions.

tapaboques /ˌta.paˈbo.kes/ /ˌta.pəˈβo.kəs/ n masc
muffler

tapar /taˈpa/ /taˈpaɾ/ /təˈpa/ v
cover
Tancar amb tap o tapa.
Cobrir una cosa, en especial per evitar ser vista.

tapiar /ta.piˈa/ /ta.piˈaɾ/ /tə.piˈa/ v
wall
Tancar amb paret un portal, finestra, etc.

taponar /ta.poˈna/ /ta.poˈnaɾ/ /tə.poˈna/ /tə.puˈna/ v
plug

tapí /taˈpi/ /təˈpi/ n masc
chopine

tapís /taˈpis/ /təˈpis/ n masc
tapestry

taquera /taˈke.ɾa/ /təˈke.ɾə/ n fem
cue rack
(billar) Prestatgeria que s'utilitza per a desar-hi els tacs en posició vertical o horitzontal.

taquigràficament /ta.kiˌɣɾa.fi.kaˈmen/ /ta.kiˌɣɾa.fi.kaˈment/ /tə.kiˌɣɾa.fi.kəˈmen/ /tə.kiˌɣɾa.fi.kəˈment/ adv
shorthandedly

taquilla /taˈki.ʎa/ /təˈki.ʎə/ n fem
ticket office

taquiller /ta.kiˈʎe/ /ta.kiˈʎeɾ/ /tə.kiˈʎe/ adj masc
cume

tar /ˈtar/ n masc
tar

taral·la /taˈɾa.ɫa/ /taˈɾaɫ.ɫa/ /təˈɾa.ɫə/ /təˈɾaɫ.ɫə/ n fem
hum

taral·larejar /ta.ɾa.la.ɾeˈd͡ʒa/ /ta.ɾa.la.ɾeˈd͡ʒaɾ/ /tə.ɾəɫ.ɫə.ɾəˈʒa/ v
hum

tarannà /ta.ɾanˈna/ /tə.ɾənˈna/ n masc
mindset

tarar /taˈɾa/ /taˈɾaɾ/ /təˈɾa/ v
tare
Calcular la tara d'una mercaderia.
damage
Causar una imperfecció, una tara.

tarat /taˈɾat/ /təˈɾat/ adj masc
faulty
Defectuós, que té una tara.
dump
(despectiu) Que pateix un desequilibri mental.

tard /ˈtart/ adv
late

tarda /ˈtal.da/ /ˈtaɾ.ða/ /ˈtaɾ.ðe/ /ˈtaɾ.ðə/ n fem
afternoon

tardança /taɾˈðan.sa/ /tərˈdan.sə/ n fem
delay

tardar /tarˈða/ /taɾˈða/ /taɾˈðaɾ/ /tərˈda/ v
delay

tardejar /tar.ðeˈʒa/ /taɾ.ðeˈd͡ʒa/ /taɾ.ðeˈd͡ʒaɾ/ /tər.dəˈʒa/ /tər.ðəˈʒa/ /təɾ.ðəˈd͡ʒa/ v
getting late

tardor /tarˈðo/ /taɾˈðoɾ/ n fem
autumn fall

tardà /taɾˈða/ /tərˈda/ adj masc
late

targeta /taɾˈd͡ʒe.ta/ /tərˈʒɛ.tə/ /təɾˈʒə.tə/ n fem
card
Petita carta amb les dades personals.
scorecard
(golf) Document en què es fan constar els detalls d'un recorregut, els pars de cada forat i els resultats dels forats jugats.

targeta blava n fem
blue card

targeta d'embarcament n fem
boarding pass

targeta de crèdit n fem
credit card

targeta de so n fem
sound card

targeta gràfica n fem
graphics card

tarifa /taˈɾi.fa/ /təˈɾi.fə/ n fem
tariff

tarifar /ta.ɾiˈfa/ /ta.ɾiˈfaɾ/ /tə.ɾiˈfa/ v
price

taro /ˈta.ɾo/ /ˈta.ɾu/ n masc
taro

tarongina /ta.ɾoɲˈd͡ʒi.na/ /tə.ɾoɲˈʒi.nə/ /tə.ɾuɲˈʒi.nə/ n fem
orange blossom
Flor del taronger o d’altres cítrics usada en perfumeria.
lemon balm
Espècie de planta herbàcia de la família de les lamiàcies (Melissa officinalis L.)

taronja /taˈɾɔɲ.d͡ʒa/ /taˈɾɔɲ.d͡ʒɔ/ /təˈɾoɲ.ʒə/ /təˈɾɔɲ.ʒə/ n fem
orange sweet orange
Fruit del taronger.

taronja /taˈɾɔɲ.d͡ʒa/ /taˈɾɔɲ.d͡ʒɔ/ /təˈɾoɲ.ʒə/ /təˈɾɔɲ.ʒə/ n masc
orange
Color de l'espectre entre el vermell i el groc.

taronjada /ta.ɾoɲˈd͡ʒa.ða/ /tə.ɾoɲˈʒa.ðə/ /tə.ɾuɲˈʒa.ðə/ n fem
orangeade

tarota /taˈɾɔ.ta/ /təˈɾɔ.tə/ n fem
chalmeye

tars /ˈtars/ n masc
tarsus

tartamut /taɾ.taˈmut/ adj masc
stuttering

tartamut /taɾ.taˈmut/ n masc
stutter

tartaritzar /tar.ta.ɾiˈd͡za/ /taɾ.ta.ɾiˈzaɾ/ /tər.tə.ɾidˈza/ v
tartarize

taràntula /taˈɾan.tu.ɫa/ /təˈɾan.tu.ɫə/ n fem
tarantula

tasca /ˈtas.ka/ /ˈtas.kə/ n fem
task

tascar /tasˈka/ /tasˈkaɾ/ /təsˈka/ v
work at
Fer la tasca que li és pròpia.

tasconar /tas.koˈna/ /tas.koˈnaɾ/ /təs.koˈna/ /təs.kuˈna/ v
wedge
Posar tascons per a reforçar o assegurar alguna cosa.
chock
Ficar tascons per a tallar la llenya o esberlar una pedra.

tascó /tasˈko/ /təsˈko/ n masc
wedge

tassa /ˈta.sa/ n fem
cup

tast /ˈtast/ n masc
tasting
Fet de tastar.
taste
Sabor que s’aprecia en prendre una petita quantitat de menjar o beguda.
sample
Quantitat petita de menjar o beguda que es pren per apreciar-ne la qualitat.

tastar /tasˈta/ /tasˈtaɾ/ /təsˈta/ v
taste

tatuar /ta.tuˈa/ /ta.tuˈaɾ/ /tə.tuˈa/ /tə.tuˈa/ v
tattoo
Pintar o dibuixar a la pell, amb procediments indelebles, lletres, figures o senyals.

tatuatge /ta.tuˈa.d͡ʒe/ /tə.tuˈa.d͡ʒə/ n masc
tattoo

tatxonar /ta.t͡ʃoˈna/ /ta.t͡ʃoˈnaɾ/ /tə.t͡ʃoˈna/ /tə.t͡ʃuˈna/ v
stud
Guarnir alguna cosa de tatxes.

tau /ˈtaw/ n fem
tau
Dinovena lletra de l'alfabet grec: τ ‎(t) Τ ‎(T).
taw
Vint-i-dosena lletra dels alfabets semítics fenici, arameu, hebreu i d’altres derivats.

taula /ˈtaw.ɫa/ n fem
table
Moble amb una superfície i potes per recolzar o deixar coses.
(informàtica) Cadascuna de les estructures i les dades que conté una base de dades relacional que està formada per grups d'informació de files o registres, els quals es divideixen alhora en elements més petits de camps o columnes.
(tennis de taula) Taula rectangular sostinguda generalment sobre vuit potes a 76 cm d'altura, de color fosc mat, amb una superfície plana dividida per una xarxa en dos camps.

taula d'anotació n fem
minor official's table

taula d'àrbitre n fem
umpire's table

taula de billar n fem
billiard table

taula de control n fem
official's table

tauladora /taw.ɫaˈðo.ɾa/ /təw.ɫəˈðo.ɾə/ n fem
harrow

taulell /tawˈɫeʎ/ /təwˈɫeʎ/ n masc
counter

tauler /tawˈɫe/ /tawˈɫeɾ/ n masc
backboard
(basquetbol) Superfície rectangular d'una cistella de material resistent i generalment transparent, d'1,80 x 1,05 m en competicions olímpiques i internacionals.

tauler d'anuncis n masc
bulletin board

tauleta /tawˈɫe.ta/ /təwˈɫə.tə/ /təwˈɫɛ.tə/ n fem
tablet
Superfície plana de cera o argila, emprada en les civilitzacions antigues per fer anotacions rascant amb un estil.
Dispositiu electrònic portàtil amb funcions d'ordinador, connexió d'internet i interfície tàctil.

taure /ˈtaw.ɾe/ /ˈtaw.ɾə/ n neut
Taurus

tauromàquia /tau.ɾoˈma.ki.a/ /tau.ɾuˈma.ki.ə/ n fem
bullfighting

tauró /tawˈɾo/ n masc
shark

tauró blanc /tawˈɾo /təwˈɾo /təwˈɾo n masc
great white shark

tauró bronzat n masc
bronze whaler

tauró de mans llargues n masc
oceanic white-tip shark

tauró de musell punxegut n masc
milk shark

tauró de puntes negres n masc
blackfin shark

tauró de puntes negres dels esculls n masc
black shark

tauró fosc n masc
dusky shark

tauró gris n masc
sandbar shark

tauró sedós n masc
silk shark

tauró tigre n masc
tiger shark

tauó n masc
tauon

tavella /taˈve.ʎa/ /taˈβe.ʎa/ /təˈve.ʎə/ /təˈβe.ʎə/ n fem
pod

tavellar /ta.veˈʎaɾ/ /ta.βeˈʎa/ /tə.vəˈʎa/ /tə.βəˈʎa/ v
pod
Formar tavella els llegums.

taverner /ta.veɾˈneɾ/ /ta.βerˈne/ /ta.βeɾˈneɾ/ /tə.vəɾˈne/ /tə.βərˈne/ n masc
innkeeper

taxa /ˈtak.sa/ /ˈtak.sə/ n fem
tax

taxa acadèmica n fem
school fee

taxa d'analfabetisme n fem
illiteracy rate

taxa d'ompliment n fem
fillrate

taxar /takˈsa/ /takˈsaɾ/ /təkˈsa/ v
appraise
Posar preu a les coses, posar una taxa.

taxi /ˈtak.si/ n masc
taxi cab
Servei públic de transport de passatges en automòbil.

taxonomia /tak.so.noˈmi.a/ /tək.so.noˈmi.ə/ /tək.su.nuˈmi.ə/ n fem
taxonomy
Ciència que tracta de la classificació dels animals i de les plantes.

taxonomia educativa n fem
education taxonomy

taxonòmic /tak.soˈnɔ.mik/ /tək.soˈnɔ.mik/ /tək.suˈnɔ.mik/ adj masc
taxonomical

taïno /taˈi.no/ /təˈi.no/ /təˈi.nu/ n masc
Taino

taüt /taˈut/ n masc
coffin casket
Caixa emprada per enterrar un cadàver.

te /te/ /tə/ /ˈte/ n fem
tee
Nom de la lletra de l'alfabet llatí T/t.

te /te/ /tə/ /ˈte/ n masc
tea
(aliments) Infusió amb aquestes fulles.

teatral /te.aˈtɾaɫ/ /te.əˈtɾaɫ/ adj
theatrical

teatralitzar /te.a.tɾa.ɫiˈd͡za/ /te.a.tɾa.ɫiˈza/ /te.a.tɾa.ɫiˈzaɾ/ v
dramatize

teatre /teˈa.tɾe/ n masc
theatre theater

teatre escolar n masc
school theatre

teatí /te.aˈti/ /te.əˈti/ adj masc
Theatine

tebi /ˈte.βi/ /ˈtɛ.βi/ adj masc
lukewarm

teca /ˈte.ka/ /ˈtɛ.kə/ n fem
theca
(botànica) Part de l’antera que porta dos sacs pol·línics.
Closca calcària que envolta el cos de molts protozous rizòpodes.

tecla /ˈte.kɫa/ /ˈte.kɫə/ n fem
key

teclat /teˈkɫat/ n masc
keyboard

teclat guitarra n masc
keytar

teclejar /te.kɫeˈd͡ʒa/ /te.kɫeˈd͡ʒaɾ/ /te.kɫeˈʒa/ /tə.kɫəˈd͡ʒa/ /tə.kɫəˈʒa/ v
type
Prémer les tecles d'un teclat (de piano, d'ordinador, etc).
tap
Repicar amb diferents dits alternativament sobre un material sòlid.

tecneci /teŋˈnɛ.si/ /təŋˈnɛ.si/ n masc
technetium

tecnicisme /teŋ.niˈsiz.me/ /teɡ.niˈsiz.me/ /təŋ.niˈsiz.mə/ n masc
technicality

tecnolecte /teŋ.noˈɫɛk.te/ /teɡ.noˈɫɛk.te/ /təŋ.noˈɫɛk.tə/ /təŋ.nuˈɫɛk.tə/ n masc
technolect

tecnologia /teŋ.no.ɫoˈʒi.a/ /teɡ.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /təŋ.no.ɫoˈʒi.ə/ /təŋ.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
technology

tecnologies de la informació i la comunicació n fem
information and communication technologies

tecnologies per a l'aprenentatge i el coneixement n fem
knowledge and learning technologies

tedi /ˈtɛ.ði/ n masc
boredom

tediós /te.ðiˈos/ /tə.ðiˈos/ adj masc
boring

tee n masc
tee

tegument /te.ɣuˈmen/ /te.ɣuˈment/ /tə.ɣuˈmen/ /tə.ɣuˈment/ n masc
integument

teix /ˈtejʃ/ /ˈteʃ/ n masc
yew

teixidor /te.ʃiˈðoɾ/ /tej.ʃiˈðo/ /tej.ʃiˈðoɾ/ /tə.ʃiˈðo/ n masc
weaver

teixir /tejˈʃi/ /tejˈʃiɾ/ /teˈʃi/ /təˈʃi/ v
weave

teixit /tejˈʃit/ /teˈʃit/ /təˈʃit/ n masc
weave
Encreuament de diversos fils que formen una capa fina i ample, que s'adapta fàcilment a un cos o objecte i que s'utilitza principalment per a fer vestits.

teixonera /te.ʃoˈne.ɾa/ /tej.ʃoˈne.ɾa/ /tə.ʃoˈne.ɾə/ /tə.ʃuˈne.ɾə/ n fem
badger den

teixó /tejˈʃo/ /teˈʃo/ /təˈʃo/ n masc
badger

tela /ˈtə.ɫə/ /ˈtɛ.ɫa/ /ˈtɛ.ɫə/ /ˈtɛ.ɾa/ n fem
cloth
Material tèxtil per fer roba.
canvas
Pintura artística realitzada sobre un llenç.

telamó /te.ɫaˈmo/ /tə.ɫəˈmo/ n masc
telamon
Atlant, estàtua o figura humana que serveix de columna o pilar en arquitectura.

telar /teˈɫa/ /teˈɫaɾ/ /təˈɫa/ v
cover

telefonar /te.ɫe.foˈna/ /te.ɫe.foˈnaɾ/ /tə.ɫə.foˈna/ /tə.ɫə.fuˈna/ v
telephone

telefonia /te.ɫe.foˈni.a/ /tə.ɫə.fuˈni.ə/ n fem
telephony

telefèric /te.ɫeˈfɛ.ɾik/ /tə.ɫəˈfɛ.ɾik/ n masc
cable car

telegrafiar /te.le.ɣɾa.fiˈa/ /te.le.ɣɾa.fiˈaɾ/ /tə.ɫə.ɣɾə.fiˈa/ v
telegraph

telemàtica /te.ɫeˈma.ti.ka/ /tə.ɫəˈma.ti.kə/ n fem
telematics

telenovel·la /te.ɫe.noˈvɛɫ.ɫa/ /te.ɫe.noˈβɛ.ɫa/ /te.ɫe.noˈβɛ.ɫɛ/ /te.ɫe.noˈβɛɫ.ɫa/ /tə.ɫə.noˈvɛɫ.ɫə/ /tə.ɫə.nuˈvɛɫ.ɫə/ /tə.ɫə.nuˈβɛ.ɫə/ /tə.ɫə.nuˈβɛɫ.ɫə/ n fem
soap opera

teleoperador /ˌte.ɫe.o.pe.ɾaˈðo/ /ˌte.ɫe.o.pe.ɾaˈðoɾ/ /ˌtɛ.ɫə.o.pə.ɾəˈðo/ /ˌtɛ.ɫə.u.pə.ɾəˈðo/ n masc
telephone operator

teler /teˈɫe/ /teˈɫeɾ/ /təˈɫe/ n masc
loom
Estri per fer teixits.
cloth merchant
Venedor de teles.

telescopi /te.ɫesˈkɔ.pi/ /tə.ɫəsˈkɔ.pi/ n masc
telescope

teletreballar /ˌte.ɫe.tɾe.baˈʎaɾ/ /ˌte.ɫe.tɾe.βaˈʎa/ /ˌte.ɫe.tɾə.βəˈʎa/ /ˌtɛ.ɫə.tɾə.bəˈja/ /ˌtɛ.ɫə.tɾə.bəˈʎa/ /ˌtɛ.ɫə.tɾə.βəˈʎa/ v
telecommute

televisar /te.ɫe.viˈzaɾ/ /te.ɫe.βiˈza/ /te.ɫe.βiˈzaɾ/ /tə.ɫə.viˈza/ /tə.ɫə.βiˈza/ v
televise

televisiu /te.ɫe.viˈziw/ /te.ɫe.βiˈziw/ /tə.ɫə.viˈziw/ /tə.ɫə.βiˈziw/ adj masc
televisual
Pertanyent o relatiu a la televisió.
Que reuneix les condicions adients per a ser emès o per aparèixer per televisió.

televisió /te.le.vi.ziˈo/ /te.ɫe.vi.ziˈo/ /te.ɫe.βi.ziˈo/ /tə.ɫə.vi.ziˈo/ n fem
television TV

televisió educativa n fem
educational television

televisor /te.ɫe.viˈzoɾ/ /te.ɫe.βiˈzo/ /te.ɫe.βiˈzoɾ/ /tə.ɫə.viˈzo/ /tə.ɫə.βiˈzo/ n masc
television TV

tel·luri /teɫˈɫu.ɾi/ /təɫˈɫu.ɾi/ /təˈɫu.ɾi/ n masc
tellurium

telèfon /teˈɫɛ.fon/ /təˈɫɛ.fon/ /təˈɫɛ.fun/ n masc
telephone phone
Aparell que permet la comunicació oral a distància, fent tant de transmissor com de receptor, amb un dispositiu per a seleccionar el destinatari.

telèfon d'atenció a la infància n masc
child helpline

telèfon mòbil n masc
cellular telephone

telòmer /teˈɫɔ.meɾ/ /təˈɫɔ.mər/ n masc
telomere

tema /ˈte.ma/ /ˈte.mə/ /ˈtə.mə/ /ˈtɛ.mə/ n masc
topic
Assumpte de què tracta una obra o discurs.

temacle /teˈma.kɫe/ /təˈma.kɫə/ n masc
bop

temiblement /teˌmi.bɫeˈment/ /teˌmi.βɫeˈmen/ /teˌmib.bɫeˈmen/ /təˌmi.βɫəˈmen/ /təˌmib.bɫəˈmen/ /təˌmib.bɫəˈment/ adv
frightfully

temor /teˈmoɾ/ /təˈmo/ /təˈmor/ n
awe

temorejar /te.mo.ɾeˈd͡ʒa/ /te.mo.ɾeˈd͡ʒaɾ/ /tə.mu.ɾəˈʒa/ v
fear

temorenc /te.moˈɾeŋk/ /tə.muˈɾɛŋ/ adj masc
bashful

temorós /te.moˈɾos/ /tə.muˈɾos/ adj masc
fearful

temperament n masc
temperament

temperar /tem.peˈɾa/ /tem.peˈɾaɾ/ /təm.pəˈɾa/ v
temper
Modificar, suavitzar la força d'alguna cosa.

temperatura /tem.pe.ɾaˈtu.ɾa/ n fem
temperature

tempesta /temˈpes.ta/ n fem
storm

tempestejar /tem.pes.teˈd͡ʒa/ /tem.pes.teˈd͡ʒaɾ/ /təm.pəs.təˈʒa/ v
tempest

templa /ˈtem.pɫa/ /ˈtem.pɫə/ n fem
temple

temple-block n masc
Chinese block

templer /temˈpɫe/ /temˈpɫeɾ/ /təmˈpɫe/ adj masc
templar

tempo /ˈtem.po/ n masc
tempo

temporada /tem.poˈɾa.ða/ /təm.puˈɾa.ðə/ n fem
season
Període de temps durant el qual es practica una activitat.

temporal /tem.poˈɾaɫ/ /təm.poˈɾaɫ/ /təm.puˈɾaɫ/ adj
temporary
Que dura una temporada.
temporal
Relatiu als ossos del crani anomenats temples.

temporal /tem.poˈɾaɫ/ /təm.poˈɾaɫ/ /təm.puˈɾaɫ/ n masc
gale

temporalització n fem
scheduling

temporalitzar /tem.po.ɾa.liˈd͡za/ /tem.po.ɾa.liˈzaɾ/ /təm.pu.ɾə.liˈd͡za/ v
temporalize

temporalment /tem.poˌɾaɫˈmen/ /tem.poˌɾaɫˈment/ /təm.poˌɾaɫˈment/ /təm.puˌɾaɫˈmen/ adv
temporarily

temporitzar /tem.po.ɾiˈd͡za/ /tem.po.ɾiˈzaɾ/ /təm.pu.ɾidˈza/ v
temporize
Retardar, diferir a l'espera d'una ocasió més favorable, un moment més propici.

temprar /temˈpɾa/ /temˈpɾaɾ/ /təmˈpɾa/ v
tune

temps Interjection
time
(beisbol) Expressió amb què l'àrbitre indica una suspensió momentània del joc.
(tennis de taula) Expressió amb què l'àrbitre indica la superació del límit de deu minuts per a un mateix joc o del límit d'una interrupció autoritzada.

temps n masc
time tense
Magnitud física que serveix per a avaluar l'evolució dels fets o bé per a organitzar o pronosticar allò que s'espera o es vol que passi.
weather time
Oratge, temps atmosfèric.

temps d'aprenentatge conceptual n masc
notional learning time

temps d'expulsió n masc
penalty time

temps de bat n masc
time at bat

temps de descompte n masc
added time

temps de resposta n masc
lag time

temptació /tem.ta.siˈo/ /təm.tə.siˈo/ n fem
temptation

temptar /temˈta/ /temˈtaɾ/ /təmˈta/ v
test
Provar a algú, posar a prova la seva constància i fortalesa.
attempt
Intentar, procurar d'aconseguir alguna cosa dificultosa.
tempt
Instigar, induir, excitar el desig per fer alguna cosa.

temptativa de servei n fem
service attempt

temptejar /tem.teˈd͡ʒa/ /tem.teˈd͡ʒaɾ/ /təm.təˈʒa/ v
test

temàtic /teˈma.tik/ /təˈma.tik/ adj masc
thematic

temàtica /teˈma.ti.ka/ /təˈma.ti.kə/ n fem
theme
Conjunt de temes d'una obra en concret, tractats per un autor o autora o agrupats segons un criteri determinat.

tenalla /teˈna.ʎa/ /təˈna.jə/ /təˈna.ʎə/ n fem
pincers
Estri format per dues peces de metall allargades, unides per un caragol, el qual es fa servir per subjectar fermament alguna cosa, pessigar o tallar.
chop block
(futbol americà) Falta consistent a bloquejar pels genolls o per sota els genolls un adversari diferent del corredor que un altre jugador ja està bloquejant.

tenallar /te.naˈʎa/ /te.naˈʎaɾ/ /tə.nəˈja/ /tə.nəˈʎa/ v
grip
Agafar ben fort.

tenalles /teˈna.ʎes/ /təˈna.jəs/ /təˈna.ʎəs/ n fem
pincer

tenaçment /teˌnazˈmen/ /teˌnazˈment/ /təˌnazˈmen/ /təˌnazˈment/ adv
tenaciously

tenca /ˈteŋ.ka/ /ˈtɛŋ.kə/ n fem
tench

tenda /ˈten.da/ /ˈten.də/ n fem
tent
Habitacle portàtil fàcilment desmuntable.

tendal /tenˈdaɫ/ /tənˈdaɫ/ n masc
awning
Tela que serveix per a fer ombra i d'aixopluc, es manté estesa a una certa distància del terra i es pot usar en tendes, vaixells...

tendir /tenˈdi/ /tenˈdiɾ/ /tənˈdi/ v
tend

tendre /ˈtɛn.dɾe/ /ˈtɛn.dɾə/ /ˈtɛn.dɾə/ /ˈtɛn.dɾɛ/ adj masc
tender soft
Tou, suau.
Ple d'afecte i tendresa.

tendència /tenˈdɛn.si.a/ n fem
tendency
Inclinació que succeeixi quelcom o que algú es comporti d'una certa manera.
trend
Moda temporal que provoca que una gran part de la societat utilitzi determinats objectes o tingui determinades actituds.

tendència central n fem
central tendency

tendó /tenˈdo/ /tənˈdo/ n masc
tendon

tenebra /teˈne.βɾa/ /təˈne.βɾə/ n fem
darkness
(sovint en plural) Gran obscuritat.

tenebrós /te.neˈbɾos/ /tə.nəˈβɾos/ adj masc
gloomy

tenir /teˈni/ /teˈniɾ/ /təˈni/ v
have
Expressar pertinença o possessió.

tenir a veure v
have to do with

tenir apamat v
know one's stuff

tenir lloc /teˌniˈʎɔk/ v
take place

tenir-hi cabuda v
be room for

tenir-ne el pap ple v
have had it up to here

tennes /ˈtɛn.nəs/ n masc
tennessine

tennis /ˈtɛn.nis/ n masc
tennis

tennis de taula n masc
ping-pong

tenor /teˈnoɾ/ /təˈno/ /təˈnor/ n masc
tenor

tenora /teˈno.ɾa/ /təˈno.ɾə/ n fem
tenora

tens /ˈtens/ /ˈtɛns/ adj masc
tense
Sotmès a tensió.
drive
(bàdminton) Dit del cop o del servei, executat de manera que el volant surt projectat cap al fons de la pista de joc amb una trajectòria gairebé paral·lela a terra.

tentacle /tenˈta.kɫe/ /tənˈta.kɫə/ n masc
tentacle

tentinejar /ten.ti.neˈd͡ʒa/ /ten.ti.neˈd͡ʒaɾ/ /tən.ti.nəˈʒa/ v
stagger

tenyir /teˈɲi/ /teˈɲiɾ/ /təˈɲi/ v
dye
Donar a la roba, o a una altra cosa, un color distint del que tenia.

teologia /te.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /te.o.ɫoˈʒi.a/ /tə.o.ɫoˈʒi.ə/ /tə.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
theology

teologitzar /te.o.lo.d͡ʒiˈzaɾ/ /te.o.lo.ʒiˈd͡za/ /tə.u.ɫu.ʒidˈza/ v
theologize

teològicament /te.oˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈmen/ /te.oˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈment/ /te.oˌɫɔ.ʒi.kaˈmen/ /tə.oˌɫɔ.ʒi.kəˈment/ /tə.uˌɫɔ.ʒi.kəˈmen/ adv
theologically

teorema /te.oˈɾe.ma/ /tə.oˈɾɛ.mə/ /tə.uˈɾɛ.mə/ n masc
theorem

teoria /te.oˈɾi.a/ /tə.oˈɾi.ə/ /tə.uˈɾi.ə/ n fem
theory
Coneixement especulatiu, principis generals d'una matèria, d'un art, etc., amb independència de les aplicacions.
Construcció intel·lectual que dóna compte, de manera sintetitzada i referida a principis, de fenòmens, realitats o problemes.

teoria curricular n fem
curriculum theory

teoria de l'aprenentatge n fem
learning theory

teoria de l'educació n fem
educational theory

teoria de la comunicació n fem
communication theory

teoria de la decisió estadística n fem
theory of statistical decision

teoria de la motivació n fem
motivation theory

teoria del caos n fem
chaos theory

teoritzar /te.o.ɾiˈd͡za/ /te.o.ɾiˈzaɾ/ /tə.u.ɾidˈza/ v
theorize

terapeuta n neut
therapist

teratogen /te.ɾaˈtɔ.d͡ʒen/ /te.ɾaˈtɔ.ʒen/ /tə.ɾəˈtɔ.ʒən/ adj masc
teratogenic
Que causa malformacions al fetus.

teratogen /te.ɾaˈtɔ.d͡ʒen/ /te.ɾaˈtɔ.ʒen/ /tə.ɾəˈtɔ.ʒən/ n masc
teratogen
Agent que causa malformacions al fetus.

terbi n masc
terbium

terbolinar /ter.βo.liˈna/ /teɾ.βo.ɫiˈnaɾ/ /tər.bu.ɫiˈna/ v
swirl

terbolí /teɾ.boˈɫi/ /tər.buˈɫi/ /təɾ.boˈɫi/ n masc
swirl

tercer /terˈse/ /teɾˈseɾ/ number
third

tercer receptor n masc
third receiver

tercer servidor n masc
third server

tercera base n fem
third base

tercera base n neut
third baseman

tercera línia n fem
back row

tercera línia ala n neut
flanker

tercera línia ala dret n masc
openside flanker

tercera línia ala esquerre n masc
blindside flanker

tercera línia centre n neut
number 8

tercera persona n fem
third person

tercerejar /ter.se.ɾeˈd͡ʒa/ /teɾ.se.ɾeˈd͡ʒaɾ/ /tər.sə.ɾəˈʒa/ v
mediate

terf /ˈteɾf/ /ˈtɛrf/ n fem
TERF

tergiversar /ter.d͡ʒi.βerˈsa/ /teɾ.d͡ʒi.veɾˈsaɾ/ /teɾ.d͡ʒi.βeɾˈsa/ /tər.ʒi.βərˈsa/ /təɾ.ʒi.vəɾˈsa/ v
distort

terme /ˈteɾ.me/ n masc
term
Fi, termini.
Denominació d’un concepte en un àmbit d’especialitat.
boundary
Límit d'un territori.

termenal /teɾ.meˈnaɫ/ /tər.məˈnaɫ/ n masc
border

terminar /ter.miˈna/ /teɾ.miˈna/ /teɾ.miˈnaɾ/ /tər.miˈna/ v
end
Tenir fi, finir.

terminologia /teɾ.mi.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /tər.mi.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
terminology

termodinàmic /teɾ.mo.ðiˈna.mik/ /tər.mu.ðiˈna.mik/ /təɾ.mo.ðiˈna.mik/ adj masc
thermodynamic

termodinàmica /teɾ.mo.ðiˈna.mi.ka/ /tər.mu.ðiˈna.mi.kə/ /təɾ.mo.ðiˈna.mi.kə/ n fem
thermodynamics

termograma n masc
thermogram

termohigroscopi /ˌtɛr.mu.i.ɣɾusˈkɔ.pi/ /ˌtɛɾ.mo.i.ɣɾosˈkɔ.pi/ n masc
hygrothermoscope

termohigrògraf /ˌtɛr.mu.iˈðɾɔ.ɣɾəf/ /ˌtɛɾ.mo.iˈðɾɔ.ɣɾaf/ /ˌtɛɾ.mo.iˈðɾɔ.ɣɾəf/ n masc
thermohygrograph

termosfera /ˌtɛr.musˈfe.ɾə/ /ˌtɛɾ.mosˈfe.ɾa/ /ˌtɛɾ.mosˈfe.ɾə/ n fem
thermosphere

termostable /ter.mosˈtab.bɫe/ /teɾ.mosˈta.bɫe/ /teɾ.mosˈta.βɫe/ /tər.musˈta.βɫə/ /tər.musˈtab.bɫə/ /təɾ.mosˈtab.bɫə/ adj
thermostable

termògraf /teɾˈmɔ.ɣɾaf/ /tərˈmɔ.ɣɾəf/ n masc
thermograph

termòmetre /teɾˈmɔ.me.tɾe/ n masc
thermometer

termòstat /teɾˈmɔs.tat/ /təɾˈmɔs.tət/ n masc
thermostat
Dispositiu que emet un senyal o tanca un circuit quan detecta que la temperatura ha sobrepassat o ha baixat per sota d'un valor preestablert. Sovint s'utilitza per a regular la temperatura d'un lloc.

terra /ˈtɛ.ra/ /ˈtɛ.rɛ/ n fem
land earth
Sòlid esmicolat.
land
Qualsevol àrea o tipologia de terreny.
land soil
Superfície del planeta no coberta per aigua.
country
Nació, en especial la pròpia.

terra /ˈtɛ.ra/ /ˈtɛ.rɛ/ n masc
ground
Superfície inferior d'una construcció, sobre la qual es camina.

terracota /ˌtɛ.raˈkɔ.ta/ /ˌtɛ.raˈkɔ.tɔ/ /ˌtɛ.rəˈkɔ.tə/ n fem
terracotta

terraformar /ˌtɛ.ra.forˈma/ /ˌtɛ.ra.foɾˈma/ /ˌtɛ.ra.foɾˈmaɾ/ /ˌtɛ.rə.foɾˈma/ /ˌtɛ.rə.furˈma/ v
terraform

terraplenar /ˌtɛ.ra.pɫeˈna/ /ˌtɛ.ra.pɫeˈnaɾ/ /ˌtɛ.rə.pɫəˈna/ v
level
Aplanar un terreny omplint els forats de terra.

terrari /teˈra.ɾi/ /təˈra.ɾi/ n masc
terrarium

terrassa /teˈra.sa/ /təˈra.sə/ n fem
terrace

terrat /teˈrat/ /təˈrat/ n masc
flat roof

terratrèmol /ˌtɛ.raˈtɾe.moɫ/ /ˌtɛ.rəˈtɾə.moɫ/ /ˌtɛ.rəˈtɾɛ.muɫ/ n masc
earthquake

terratrémer /ˌtɛ.raˈtɾe.me/ /ˌtɛ.raˈtɾe.meɾ/ /ˌtɛ.rəˈtɾe.mə/ v
quake

terreny /teˈreɲ/ /təˈrəɲ/ /təˈrɛɲ/ n masc
terrain

terreny de fora n masc
foul territory

terreny de pràctiques n masc
driving range

terreny en reparació n masc
ground under repair

terreny legal n masc
fair territory

terrestre /teˈres.tɾe/ /təˈres.tɾə/ adj
terrestrial

terrible /teˈri.bɫe/ /teˈri.βɫe/ /teˈrib.bɫe/ /təˈri.βɫə/ /təˈrib.bɫə/ adj
terrible

terriblement /teˌri.bɫeˈment/ /teˌri.βɫeˈmen/ /teˌrib.bɫeˈmen/ /təˌri.βɫəˈmen/ /təˌrib.bɫəˈmen/ /təˌrib.bɫəˈment/ adv
awfully

terrissa /teˈri.sa/ /təˈri.sa/ n fem
clay

terrissaire /te.riˈsaj.ɾe/ n neut
potter

territori /te.riˈtɔ.ɾi/ /tə.riˈtɔ.ɾi/ n masc
territory

territorial /te.ri.to.ɾiˈaɫ/ /tə.ri.to.ɾiˈaɫ/ /tə.ri.tu.ɾiˈaɫ/ adj
territorial

terror /teˈroɾ/ /təˈro/ /təˈror/ n
terror

terrorisme /te.roˈɾiz.me/ /tə.roˈɾiz.mə/ /tə.ruˈɾiz.mə/ n masc
terrorism

terrorista /te.roˈɾis.ta/ /te.roˈɾis.te/ /tə.roˈɾis.tə/ /tə.ruˈɾis.tə/ adj
terrorist

terroritzar /te.ro.ɾiˈd͡za/ /te.ro.ɾiˈza/ /te.ro.ɾiˈzaɾ/ /tə.ro.ɾiˈd͡za/ /tə.ru.ɾiˈd͡za/ v
terrorize

terròs /teˈrɔs/ /təˈrɔs/ n masc
clod
Grup compactat de terra.
lump
Ració de sucre compactada en forma de cub.

terrós /teˈros/ adj masc
earthy

tertúlia /teɾˈtu.ɫi.a/ n fem
social gathering
Reunió informal i periòdica de gent per a conversar, o debatre i compartir idees i opinions sobre un tema.
talk show
(mitjans de comunicació) Programa de ràdio o televisió amb comentadors, sota la direcció d’un moderador, que conversen o debaten sobre un tema d’actualitat o amb un convidat.

teràpia /teˈɾa.pi.a/ /təˈɾa.pi.ə/ n fem
therapy

teràpia de grup n fem
group therapy

terç /ˈtɛɾs/ n masc
third

terça /ˈtɛr.sa/ /ˈtɛr.sə/ /ˈtɛɾ.sa/ /ˈtɛɾ.sɛ/ n fem
terce

tes /tes/ /təs/ /təs/ /ˈtes/ /ˈtɛs/ /ˈtɛs/ adj masc
taut

tesar /teˈza/ /teˈzaɾ/ /təˈza/ v
tauten tense
Posar tesa una cosa.

tesaurus /teˈzaw.ɾus/ /təˈzaw.ɾus/ n masc
thesaurus

tesi /ˈtɛ.zi/ n fem
thesis

tesi doctoral n fem
dissertation

tesina /teˈzi.na/ /təˈzi.nə/ n fem
master's thesis

tessel·lació /te.se.ɫa.siˈo/ /te.seɫ.ɫa.siˈo/ /tə.sə.ɫə.siˈo/ /tə.səɫ.ɫə.siˈo/ n fem
tessellation

test /ˈtest/ adj masc
stiff
Tens, rígid.

test /ˈtest/ n masc
flowerpot
Vas gran de terrissa que sol servir per plantar-hi flors.
test
Prova, assaig, experiment.
(psicologia, ensenyament) Examen, avaluació d'aptitud.
shard
Tros d'alguna peça de terrissa.

test d'ancoratge n masc
anchor test

test psicomètric n masc
psychometric test

test sociomètric n masc
sociometric test

testa /ˈtes.ta/ /ˈtes.tə/ n fem
head
Cap d'una persona o animal.

testament /tes.taˈmen/ /tes.taˈment/ /təs.təˈmen/ /təs.təˈment/ n masc
will

testar /tesˈta/ /tesˈtaɾ/ /təsˈta/ v
will
Fer testament.
test
Posar a prova, generalment un producte abans de treure'l al mercat.

testicle /tesˈti.kɫe/ /təsˈti.kɫə/ n masc
testicle

testicular /tes.ti.kuˈɫaɾ/ /təs.ti.kuˈɫar/ adj
testicular

testificar /tes.ti.fiˈka/ /tes.ti.fiˈkaɾ/ /təs.ti.fiˈka/ v
attest
Declara com a testimoni en un acte judicial.

testimoni /tes.tiˈmɔ.ni/ /təs.tiˈmɔ.ni/ n neut
witness

testimoniar /tes.ti.mo.niˈa/ /tes.ti.mo.niˈaɾ/ /təs.ti.mo.niˈa/ /təs.ti.mu.niˈa/ v
testify
Manifestar alguna cosa amb proves.

testosterona /tes.tos.teˈɾo.na/ /təs.tos.təˈɾɔ.nə/ /təs.tus.təˈɾɔ.nə/ n fem
testosterone

tet /ˈtet/ /ˈtɛt/ n fem
teth

tetagrama /te.taˈɣɾa.ma/ /tə.təˈɣɾa.mə/ n masc
thetagram

tetanitzar /te.ta.niˈd͡za/ /te.ta.niˈzaɾ/ /tə.tə.nidˈza/ v
tetanize

tetina /teˈti.na/ /təˈti.nə/ n fem
teat

tetraedre /te.tɾaˈe.ðɾe/ /tə.tɾəˈɛ.ðɾə/ n masc
tetrahedron

tetragonur de Cuvier n masc
smalleye squaretail

tetraplegia /te.tɾa.pɫeˈd͡ʒi.a/ /te.tɾa.pɫeˈʒi.a/ /tə.tɾə.pɫəˈʒi.ə/ n fem
tetraplegia

teu /ˈtew/ pronoun
yours
Allò (alguna cosa de gènere masculí) de propietat o relació d'una segona persona del singular (de la teva propietat o relació).

teula /ˈtew.ɫa/ /ˈtəw.ɫə/ /ˈtɛw.ɫə/ n fem
gable
Peça corbada emprada per a cobrir un sostre per la part exterior i protegir-lo de l'acumulació d'aigua de pluja o neu.

teulada /tewˈɫa.ða/ /təwˈɫa.ðə/ n fem
roof

teular /tewˈɫa/ /tewˈɫaɾ/ /təwˈɫa/ v
tile

text /ˈtekst/ /ˈtɛkst/ n masc
text

text lliure n masc
free composition

textura /teksˈtu.ɾa/ /təksˈtu.ɾə/ n fem
texture
Estructura dels fils d'un teixit.
(videojocs) Propietat d'un objecte gràfic relativa a l'aspecte del material que el compon.

texturar /teks.tuˈɾa/ /teks.tuˈɾaɾ/ /təks.tuˈɾa/ v
texture

texà /təkˈsa/ adj masc
Texan
Relatiu o pertanyent a Texas.

texà /təkˈsa/ n masc
Texan
Persona que habita o és originària de Texas.
jeans
(plural) Tipus de pantalons, generalment blaus, de teixit gruixut de cotó.

teòric /teˈɔ.ɾik/ adj masc
theoretical
Relatiu o pertanyent a la teoria.

teòric /teˈɔ.ɾik/ n masc
theorist
Persona versada en la part teòrica d'una ciència, disciplina...

teòricament /teˌɔ.ɾi.kaˈmen/ /teˌɔ.ɾi.kaˈment/ /teˌɔ.ɾi.kəˈmen/ /teˌɔ.ɾi.kəˈment/ adv
theoretically

teúrgia /teˈuɾ.d͡ʒi.a/ /təˈur.ʒi.ə/ n fem
theurgy

tha /ˈta/ n fem
thaa

theta /ˈte.ta/ /ˈtɛ.tə/ /ˈθe.ta/ n fem
theta

threesome n masc
threesome

tia /ˈti.a/ n fem
aunt

tia valenciana n fem
aunt second

tiastra /tiˈas.tɾa/ /tiˈas.tɾə/ n masc
step-aunt

tibantor /ti.banˈtoɾ/ /ti.βanˈto/ /ti.βənˈto/ n fem
tautness
Qualitat o grau d’estar tibant.
strain
(figuradament) Gran tensió de relacions entre persones o col·lectius.

tibar /tiˈbaɾ/ /tiˈβa/ v
tighten

tibat /tiˈβat/ adj masc
stiff

tiberi /tiˈβɛ.ɾi/ n masc
feast

tibetà /ti.βəˈta/ adj masc
Tibetan
Relatiu al Tibet, als seus habitants o la seva llengua.

tibetà /ti.βəˈta/ n masc
Tibetan
Individu de raça mongòlica natural del Tibet.
(només singular) Llengua del Tibet, de la branca tibetobirmana, de la família sinotibetana.

tifa /ˈti.fa/ /ˈti.fə/ adj
weak
(també substantivat) Poc seriós, inconsistent i amb presumpcions ridícules.

tifa /ˈti.fa/ /ˈti.fə/ n fem
shit
(col·loquial) cagarada

tifejar /ti.feˈd͡ʒa/ /ti.feˈd͡ʒaɾ/ /ti.fəˈʒa/ v
show off

tifinag /ti.fiˈnak/ n masc
Tifinagh

tiflitis /tiˈfɫi.tis/ n fem
typhlitis

tifoïdal /ti.fo.iˈðaɫ/ /ti.fu.iˈðaɫ/ adj
typhoidal

tifus /ˈti.fus/ n masc
typhus

tigre /ˈti.ɣɾə/ n masc
tiger

tigressa /tiˈɣɾə.sə/ /tiˈɣɾɛ.sə/ n fem
tigress
Femella del tigre.

tija /ˈti.d͡ʒa/ /ˈti.ʒa/ /ˈti.ʒə/ n fem
stem

tiktok /tikˈtɔk/ n masc
tiktok

tiktoker /tikˈtɔ.keɾ/ /tikˈtɔ.kər/ n neut
TikToker

timbala /timˈba.la/ /timˈba.ɫə/ n fem
kettledrum

timbalejar /tim.ba.leˈd͡ʒaɾ/ /tim.ba.leˈʒa/ /tim.bə.ɫəˈʒa/ v
drum

timbaler /tim.baˈɫe/ /tim.baˈɫeɾ/ /tim.bəˈɫe/ n masc
drummer

timbrar /timˈbɾa/ /timˈbɾaɾ/ v
stamp
Segellar amb timbre.

timbre /ˈtim.bɾe/ /ˈtim.bɾə/ n masc
timbre
(heràldica) Insígnia de noblesa sobre l’escut d'armes.
Qualitat del so que depèn de les notes harmòniques.
stamp
Segell estampat en un document com a marca dels drets a pagar.
bell
Aparell sonor per percussió que serveix d’avís.

timidesa /ti.miˈðe.za/ /ti.miˈðə.zə/ /ti.miˈðɛ.zə/ n fem
shyness

timonejar /ti.mo.neˈd͡ʒa/ /ti.mo.neˈd͡ʒaɾ/ /ti.mu.nəˈʒa/ v
steer

timoner /ti.moˈne/ /ti.moˈneɾ/ /ti.muˈne/ n masc
helmsman coxswain
Qui governa el timó d'una nau.

timpà /timˈpa/ n masc
eardrum tympanic membrane
Membrana de l'orella present en els animals de l'ordre dels cordats.
tympanum
(arquitectura clàssica) frontó

timó /tiˈmo/ n masc
rudder

tina /ˈti.na/ /ˈti.nə/ n fem
wine wessel

tinell /tiˈneʎ/ n masc
dish shelving
Prestatge per posar plats.
hall
Saló principal en una casa senyorial.

tinent /tiˈnen/ /tiˈnent/ adj masc
owing
Que té o posseeix alguna cosa.
strong resistente
Que resisteix els esforços per deformar-lo.

tinent /tiˈnen/ /tiˈnent/ n masc
lieutenant
Grau genèric als cossos militars o paramilitars, generalment situat entre l'alferes i el capità.
deputy
Persona que ocupa el lloc d'un altre, a qui representa.

tinent /tiˈnen/ /tiˈnent/ n neut
holder
Persona que té o posseeix alguna cosa.

tinta /ˈtin.ta/ /ˈtin.tə/ n fem
ink

tinter /tinˈte/ /tinˈteɾ/ n masc
inkwell

tintinologia /tin.ti.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /tin.ti.no.ɫoˈʒi.a/ /tin.ti.no.ɫoˈʒi.ə/ /tin.ti.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
Tintinology

tintorera /tin.toˈɾe.ɾa/ /tin.toˈɾe.ɾə/ /tin.tuˈɾe.ɾə/ n fem
blue shark

tinya /ˈti.ɲa/ /ˈti.ɲə/ n fem
ringworm
Infecció per fongs de la pell que afecta a la pell amb escates i crostes.
tinya
Instrument membranòfon de percussió similar a un tambor propi de la zona dels Andes.

tiorba /tiˈoɾ.βa/ /tiˈɔr.bə/ n fem
theorbo

tip /ˈtip/ adj masc
full
Que ha satisfet de la necessitat d'aliment.
fed up
Que ja en té prou, cansat i enutjat.

tip /ˈtip/ n masc
bellyful
Acció i efecte d'atipar-se.

tipificar /ti.pi.fiˈka/ /ti.pi.fiˈkaɾ/ v
typify

tipus n masc
font
Cadascuna de les peces que, en una impremta, representen a una lletra.
kind
Model que exemplifica un conjunt de característiques comunes a diverses coses o persones.
rate
Valor o preu establert per determinades operacions financeres.

tipus impositiu n masc
tax rate

tiquet /tiˈket/ /tiˈkɛt/ n masc
ticket

tir /ˈtir/ n masc
throw
(beisbol) Acció d'un defensor d'enviar la pilota a un company d'equip per eliminar un corredor.
shot
(petanca, botxes) Llançament d'una bola contra la bola contrària més pròxima al bolig amb l'objectiu d'allunyar-la'n.

tir a raspall n masc
ground shot

tir al tauler n masc
backboard shot

tir alt n masc
flip shot

tir amb dues mans n masc
two-hand shot

tir amb una mà n masc
one-hand shot

tir curt n masc
close-in shot

tir d'arrossegament n masc
push shot

tir de canell n masc
wrist shot

tir de cullera n masc
scoop

tir de dreta n masc
forehand

tir de lluny n masc
long shot

tir de mitjana distància n masc
middle shot

tir de pantalla n masc
screen shot

tir de penal n masc
penalty kick

tir de revés n masc
backhand

tir des de sota n masc
underhand shot

tir directe n masc
clean shot

tir en safata n masc
lay-in

tir estàtic n masc
set shot

tir fallat n masc
missed shot

tir lliure n masc
free throw
(esports de pilota) Penalització imposada a un equip com a conseqüència de la comissió d'una falta, que consisteix en la concessió d'un llançament a l'altre equip des del mateix punt on s'ha comès la falta.
foul shot
(basquetbol) Llançament executat per un jugador situat darrere la línia de tirs lliures i dintre el semicercle, sense obstacles entre ell i la cistella, que l'àrbitre concedeix com a conseqüència d'una falta.

tir lliure addicional n masc
bonus free throw

tir lliure directe n masc
direct free hit

tir lliure indirecte n masc
indirect free hit

tir ras n masc
low shot

tir ràpid n masc
rapid fire

tir sec n masc
snap shot

tira /ˈti.ɾa/ /ˈti.ɾə/ n fem
strip
Tros llarg i prim de roba, de paper o altre material.
row
Filera de coses.

tira de reforç n fem
whipping

tirabec /ti.ɾaˈbek/ /ti.ɾəˈβek/ n masc
snow pea

tirada /tiˈɾa.ða/ /tiˈɾa.ðə/ n fem
shot volume
Acció de tirar, llançant quelcom o disparant un arma.
trend
Tendència d'una persona en relació a una habilitat personal, preferència per practicar una activitat.
stretch
Espai, distància de lloc o de temps.
match
(pentatló modern, esports de pilota, caça, pesca i tir) Torn habitual d'un participant en una prova, un encontre o una competició de tirs o llançaments contra un blanc, constituït per un conjunt d'intents.

tirania /ti.ɾaˈni.a/ n fem
tyranny

tiranitzar /ti.ɾa.niˈd͡za/ /ti.ɾa.niˈzaɾ/ /ti.ɾə.nidˈza/ v
tyrannize
Dominar, manar amb tirania.
Actuar de forma impositiva, com un tirà.

tirant /tiˈɾan/ /tiˈɾant/ n masc
strap

tirar /tiˈɾa/ /tiˈɾaɾ/ v
pull
Fer força cap a si per portar algun pes.
go
Prendre una direcció determinada.
throw
Llançar amb la mà alguna cosa.
(esports de pilota) llançar
drop
Deixar anar una cosa dins d'una altra.
fire
Disparar un arma de foc o un artifici de pólvora.
throw out
(beisbol) Enviar, un defensor, la pilota a un company d'equip per eliminar un corredor.
shoot
(petanca, botxes) Llançar una bola contra la bola contrària més pròxima al bolig amb l'objectiu d'allunyar-la'n.

tirassar /ti.ɾaˈsa/ /ti.ɾaˈsaɾ/ /ti.ɾəˈsa/ v
rake
(agricultura) Passar el tiràs per arreplegar restes.
Passar el tiràs per netejar el terra.

tireta /tiˈɾe.ta/ /tiˈɾə.tə/ /tiˈɾɛ.tə/ n fem
plaster
Tros d'esparadrap amb un petit apòsit utilitzat per a protegir petites ferides.

tiristor /ti.ɾisˈto/ /ti.ɾisˈtoɾ/ n masc
thyristor

tiroide /tiˈɾɔj.ðe/ /tiˈɾɔj.ðə/ n masc
thyroid gland thyroid

tirolès /ti.ɾoˈɫes/ /ti.ɾoˈɫəs/ /ti.ɾuˈɫɛs/ adj masc
Tyrolese
Relatiu o pertanyent al Tirol.

tirolès /ti.ɾoˈɫes/ /ti.ɾoˈɫəs/ /ti.ɾuˈɫɛs/ n masc
Tyrolese
Persona que habita o és originària del Tirol.

tiroteig /ti.ɾoˈtet͡ʃ/ /ti.ɾoˈtət͡ʃ/ /ti.ɾuˈtɛt͡ʃ/ n masc
firing

tirotejar /ti.ɾo.teˈd͡ʒa/ /ti.ɾo.teˈd͡ʒaɾ/ /ti.ɾo.teˈʒa/ /ti.ɾo.təˈd͡ʒa/ /ti.ɾu.təˈʒa/ v
shoot

tiroïdal /ti.ɾo.iˈðaɫ/ /ti.ɾu.iˈðaɫ/ adj
thyroid

tiroïditis /ti.ɾo.iˈði.tis/ /ti.ɾu.iˈði.tis/ n fem
thyroiditis

tirànicament /tiˌɾa.ni.kaˈmen/ /tiˌɾa.ni.kaˈment/ /tiˌɾa.ni.kəˈmen/ /tiˌɾa.ni.kəˈment/ adv
tyrannically

tisi /ˈti.zi/ n fem
phthisis

tisora /tiˈzo.ɾa/ /tiˈzo.ɾə/ n fem
scissor
Cadascuna de les dues peces que formen unes tisores.
scissors kick
(futbol) Xut de volea en què el jugador colpeja la pilota amb un moviment alternatiu de cames en l'aire.

tisores /tiˈzo.ɾes/ n fem
scissors
Eina metàl·lica per a tallar formada per dues peces iguals (o gairebé) creuades i agafades entre elles per un petit eix també metàl·lic. Cada peça, anomenada tisora, té, a un costat del creuament, una part tallant disposada de manera que les parts tallants de les dues peces es toquen; i, a l'altra, una anella per a agafar l'eina amb un o més dits.

tisoreta /ti.zoˈɾe.ta/ /ti.zoˈɾə.tə/ /ti.zuˈɾɛ.tə/ n fem
earwig
Insecte dermàpter.

tit /ˈtit/ Interjection
cheep
Reclam de gallines i pollets.

titani n masc
titanium

titella /tiˈte.ʎa/ /tiˈte.ʎə/ n masc
puppet

titil·lar /ti.tiɫˈɫa/ /ti.tiɫˈɫaɾ/ /ti.tiˈɫa/ v
flutter

titllar /tiɫˈɫa/ /tiʎˈʎa/ /tiʎˈʎaɾ/ v
tilde
Posar titlles a les lletres.
brand
Qualificar a algú de manera desfavorable.

titolitis /ti.toˈɫi.tis/ /ti.tuˈɫi.tis/ n fem
credentialism

titubejar /ti.tu.βeˈd͡ʒa/ /ti.tu.βeˈd͡ʒaɾ/ /ti.tu.βəˈʒa/ v
stagger
Perdre part de l'equilibri, de l'estabilitat.
hesitate
Dubtar, no saber resoldre.
titubate
Vacil·lar en pronunciar les paraules o en allò que es diu.

titulació /ti.tu.ɫa.siˈo/ /ti.tu.ɫə.siˈo/ n fem
titration qualification
títol acadèmic
(química) Anàlisi quantitativa de la presència d'una substància en una dissolució.

titular /ti.tuˈɫa/ /ti.tuˈɫa/ /ti.tuˈɫaɾ/ adj
first team

titular /ti.tuˈɫa/ /ti.tuˈɫa/ /ti.tuˈɫaɾ/ n neut
first team player

titular /ti.tuˈɫa/ /ti.tuˈɫa/ /ti.tuˈɫaɾ/ v
title
Posar títol, inscripció o nom a alguna cosa.

tità /tiˈta/ n masc
Titan
(mitologia grega) Cadascun dels fills d’Urà i de Gea (el Cel i la Terra) amb una força prodigiosa.
titan
Persona que destaca per la seva força física o la capacitat intel·lectual.

titànic /tiˈta.nik/ adj masc
Titanic
(mitologia) Relatiu o pertanyent als titans, mites de dimensions enormes de l'antiga Grècia.
titanic
(química) Relatiu o pertanyent al titani.
De gran envergadura, gegantí.

tixrí /tiʒˈɾi/ n masc
Tishrei

tió /tiˈo/ n masc
log

tmesi /ˈdmɛ.zi/ /ˈmɛ.zi/ n fem
tmesis

to /ˈtɔ/ n masc
tone

tobogan /to.boˈɣan/ /tu.buˈɣan/ /tu.βuˈɣan/ n masc
slide

toc /ˈtɔk/ n masc
touch
Acció de tocar.
(rugbi) Fet d'entrar en contacte amb la línia de toc o de traspassar-la la pilota o bé el jugador que porta la pilota.
(esports de raqueta) Manera d'impulsar la pilota o el volant en què el jugador la colpeja amb precisió, suavitat i habilitat.
bunt
(beisbol) Acció de colpejar la pilota amb el bat gairebé sense impuls, de manera que quedi esmorteïda.

toc d'assaig n masc
touch-in-goal

toc de bloqueig n masc
blocking contact

toc de pilota n masc
feel of the ball
(futbol) Acció i efecte d'impulsar suaument la pilota amb el peu o amb el cap.
ball contact
(voleibol) Acció i efecte d'un jugador de tocar la pilota o de ser tocat per la pilota.

toc de queda n masc
curfew

toc de sorpresa n masc
bunt

toc de sorpresa arrossegat n masc
drag

toc de sorpresa impulsat n masc
push

toc il·legal n masc
illegal contact

toc simultani n masc
simultaneous contact

toc suïcida n masc
squeeze play

tocar /toˈka/ /toˈkaɾ/ /tuˈka/ v
touch
Posar els dits o una altra part exterior del cos fregant un altre cos.
(voleibol) Entrar en contacte, un jugador, amb la pilota amb qualsevol part del cos de la cintura cap amunt.
play
Fer sonar un instrument musical.

tocar ferro /to.kaɾ /to.kəɾ /tu.kər v
knock on wood

tocar i parar n masc
tag

tocat /toˈkat/ /tuˈkat/ n masc
tag

tocat a terra n masc
grounding

tocat de defensa n masc
touch-down

toga /ˈto.ɣa/ /ˈtɔ.ɣə/ n fem
toga

togolès /to.ɣoˈɫes/ /to.ɣoˈɫəs/ /tu.ɣuˈɫɛs/ adj masc
Togolese
Relatiu o pertanyent a Togo.

togolès /to.ɣoˈɫes/ /to.ɣoˈɫəs/ /tu.ɣuˈɫɛs/ n masc
Togolese
Persona que habita o és originària de Togo.

toia /ˈtɔ.ja/ /ˈtɔ.jɔ/ /ˈtɔ.jə/ n fem
bouquet

tolerable /to.ɫeˈɾa.bɫe/ /to.ɫeˈɾa.βɫe/ /to.ɫeˈɾab.bɫe/ /to.ɫəˈɾab.bɫə/ /tu.ɫəˈɾa.βɫə/ /tu.ɫəˈɾab.bɫə/ adj
intolerable

tolerar /to.leˈɾa/ /to.leˈɾaɾ/ /tu.ɫəˈɾa/ v
tolerate
Acceptar alguna cosa encara que no s'hi estigui d'acord.

tolerància /to.ɫeˈɾan.si.a/ /tu.ɫəˈɾan.si.ə/ n fem
tolerance

tolerància a la frustració n fem
frustration tolerance

tolir-se /toˈliɾ.se/ /tuˈlir.sə/ v
cripple

toll /ˈtoʎ/ n masc
puddle
Clot, natural o artificial, on hi ha aigua acumulada.
Petita quantitat d'aigua o d'un altre líquid escampada per terra, generalment de poca profunditat.
pond
En un riu, indret on l'aigua té una profunditat més gran que la mitjana i té poc moviment.
Un clot natural, ple d'aigua que s'aprofita per a rentar roba.

tom /ˈtom/ n masc
tome

tomany adj masc
foolish
Toix, ximple, curt d'enteniment.

tomar /toˈma/ /tuˈma/ v
catch
(oriental) Para la mà, estendre una tela, per agafar al vol una cosa que cau.
knock down
(mallorquí) Fer caure a cops o empentes.

tomb /ˈtom/ /ˈtomp/ /ˈtomp/ n masc
overturn
Canvi de direcció complet que experimenta un cos, per exemple quan cau.
turn
Canvi de direcció mentre hom s'està desplaçant.
stroll
Passejada curta.

tomba /ˈtom.ba/ /ˈtom.bə/ n fem
tomb grave

tombak n masc
tombak

tomballar /tom.baˈʎa/ /tom.baˈʎaɾ/ /tom.bəˈʎa/ /tum.bəˈʎa/ v
tumble

tombar /tomˈba/ /tomˈbaɾ/ /tumˈba/ v
turn
Girar una cosa d'una part a una altra.
Girar, canviar de direcció.
knock down
Fer caure.
(bitlles) Colpejar una o més bitlles directament amb l'element llançat amb la mà o bé indirectament per mitjà d'una altra bitlla plantada, de la manera adequada per a aconseguir puntuar.

tombarella /tom.baˈɾe.ʎa/ /tom.bəˈɾe.ʎə/ /tum.bəˈɾe.ʎə/ n fem
somersault

tombassejar /tom.ba.seˈd͡ʒa/ /tom.ba.seˈd͡ʒaɾ/ /tum.bə.səˈʒa/ v
tumble

tombejar /tom.beˈd͡ʒa/ /tom.beˈd͡ʒaɾ/ /tum.bəˈʒa/ v
hollow

tomàquet /toˈma.kət/ /tuˈma.kət/ n masc
tomato

tona /ˈto.na/ /ˈto.nə/ n fem
ton
Unitat de mesura d'una massa equivalent a mil quilos, de símbol t.

tondosar /ton.doˈza/ /ton.doˈzaɾ/ /tun.duˈza/ v
shear

tondre /ˈton.dɾe/ /ˈton.dɾə/ v
crop

tonell /toˈneʎ/ /tuˈneʎ/ n masc
tun
Bóta, especialment grossa de més de 500 litres.

tonificar /to.ni.fiˈka/ /to.ni.fiˈkaɾ/ /tu.ni.fiˈka/ v
tone up
Fer fort el cos d'una persona, dotar-lo d'energia.

tonsurar /ton.suˈɾa/ /ton.suˈɾaɾ/ /tun.suˈɾa/ v
tonsure

tonyina /toˈɲi.na/ /toˈɲi.nə/ /tuˈɲi.nə/ n fem
tuna tunny

tonyina d'ulls grossos n fem
bigeye tuna

topa-i-corre n masc
bump and run

topar /toˈpa/ /toˈpaɾ/ /tuˈpa/ v
run into
Xocar, sense gaire violència, amb un obstacle.
come across
Trobar inesperadament allò que es buscava.

topologia /to.po.ɫoˈd͡ʒi.a/ /to.po.ɫoˈʒi.a/ /to.po.ɫoˈʒi.ə/ /tu.pu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
topology

toponomàstic /to.po.noˈmas.tik/ /tu.pu.nuˈmas.tik/ adj masc
toponomastic

toponímia /to.poˈni.mi.a/ /to.poˈni.mi.ə/ /tu.puˈni.mi.ə/ n fem
toponymy

topspin n masc
topspin

topspin lent n masc
slow topspin

topspin picat n masc
topspin smash

topspin ràpid n masc
quick topspin

topònim /toˈpɔ.nim/ /tuˈpɔ.nim/ n masc
place name

toquejar /to.keˈd͡ʒa/ /to.keˈd͡ʒaɾ/ /tu.kəˈʒa/ v
handle

tor /ˈtor/ n masc
torus

torba /ˈtoɾ.βa/ /ˈtɔr.bə/ n fem
peat

torball n masc
torball

torbar /torˈβa/ /toɾˈba/ /toɾˈbaɾ/ /toɾˈβa/ /turˈba/ v
disturb

torbonada /toɾ.boˈna.ða/ /toɾ.boˈna.ðə/ /tur.buˈna.ðə/ n fem
squall

torcar /torˈka/ /toɾˈka/ /toɾˈkaɾ/ /tulˈka/ /turˈka/ v
wipe

torcebraç /ˌtɔr.səˈβɾas/ /ˌtɔɾ.seˈbɾas/ n masc
arm wrestling

torcejar /tor.seˈd͡ʒa/ /toɾ.seˈd͡ʒaɾ/ /tur.səˈʒa/ v
bend torcido

tord /ˈtort/ adj masc
grey

tord /ˈtort/ n masc
song thrush

tord lloro n masc
cucko wrasse

tord massot n masc
brown wrasse

tord roquer n masc
corkwing wrasse
Peix de la família dels làbrids, de color variable segons l’hàbitat, amb una taca de mitja lluna darrere l’ull (Symphodus melops).

torejar /to.ɾeˈd͡ʒa/ /to.ɾeˈd͡ʒaɾ/ /tu.ɾəˈʒa/ v
fight
Lluitar, combatre amb els toros a la plaça.
banter
(pronominal col·loquial) Burlar-se d'algú, enganyar-lo.

tori n masc
thorium

torinès /to.ɾiˈnəs/ /tu.ɾiˈnɛs/ adj masc
Turinese
Relatiu o pertanyent a Torí.

torinès /to.ɾiˈnəs/ /tu.ɾiˈnɛs/ n masc
A
Persona que habita o és originària de Torí.

torn /ˈtorn/ n masc
turn potter's wheel
Estri de terrissaire que gira mentre ell dóna la forma a la ceràmica.
turn lathe
Mecanisme que consisteix en un cilindre i una resistència, emprat per fusters o altres artesans per girar una peça mentre li donen forma amb una llima.
turn
Temps que correspon a un individu quan s'ha establert repartir el temps entre diverses persones.

tornada /toɾˈna.ða/ /toɾˈna.ðə/ /turˈna.ðə/ n fem
return
Camí de retorn al punt de partida.
(voleibol, pilota, esports de raqueta) Acció de colpejar la pilota o el volant enviat per l'adversari fent-lo passar per sobre la xarxa o bé fent-lo impactar contra el frontis.
chorus refrain
Tros de cançó que es repeteix periòdicament i que sovint conté el tema central o la melodia més reeixida.

tornado /toɾˈna.ðo/ /turˈna.ðu/ n masc
tornado

tornar /torˈna/ /toɾˈna/ /toɾˈnaɾ/ /turˈna/ v
return
Anar al lloc del qual s'ha partit prèviament, refer un camí.
(voleibol, pilota, esports de raqueta) Colpejar la pilota o el volant enviat per l'adversari fent-lo passar per sobre la xarxa o bé fent-lo impactar contra el frontis.
repeat
Repetir.
pay back
Donar al propietari una cosa rebuda.
become
(pronominal) esdevenir-se

tornar-s'hi /toɾˈnaɾ.si/ /turˈnar.si/ v
retaliate

tornassolar /tor.na.soˈɫa/ /toɾ.na.soˈɫa/ /toɾ.na.soˈɫaɾ/ /toɾ.nə.soˈɫa/ /tur.nə.suˈɫa/ v
iridescent

tornaveu /ˌtor.naˈβew/ /ˌtor.nəˈvɛw/ /ˌtor.nəˈβɛw/ /ˌtoɾ.naˈvew/ /ˌtoɾ.naˈβew/ /ˌtoɾ.nəˈvəw/ n masc
sounding board echo

tornavís /ˌtor.naˈβis/ /ˌtor.nəˈβis/ /ˌtoɾ.naˈvis/ /ˌtoɾ.naˈβis/ /ˌtoɾ.nəˈvis/ n masc
screwdriver
Eina destinada a caragolar i descaragolar visos. Normalment està composta per un mànec del qual sobresurt una barreta metàl·lica que acaba en punta, la forma de la qual determinarà el tipus de visos sobre els quals està destinat a actuar.

tornejament n masc
tournament lathing

tornejar /tor.neˈd͡ʒa/ /toɾ.neˈd͡ʒaɾ/ /tur.nəˈʒa/ v
turn
(transitiu) Treballar amb el torn per arrodonir esfèricament o cilíndrica una cosa que està en brut, polint-la i allisant-la.
tourney
(intransitiu) Combatre en un torneig públic.

toroïdal /to.ɾo.iˈðaɫ/ /tu.ɾu.iˈðaɫ/ adj
toroidal

torpede /toɾˈpe.ðe/ /toɾˈpɛ.ðə/ /turˈpɛ.ðə/ n masc
torpedo
Projectil aquàtic autopropulsat i sovint autodirigit.
electric ray
Peix de la família dels torpedínids amb un òrgan elèctric a cada costat del cos (Torpedo nobiliana).

torpedinar /tor.pe.ðiˈna/ /toɾ.pe.ðiˈna/ /toɾ.pe.ðiˈnaɾ/ /toɾ.pə.ðiˈna/ /tur.pə.ðiˈna/ v
torpedo

torracollons /ˌto.ra.koˈʎons/ /ˌto.rə.koˈʎons/ /ˌto.rə.kuˈjons/ /ˌto.rə.kuˈʎons/ n neut
dickhead

torrada /toˈra.ða/ /toˈra.ðə/ /tuˈra.ðə/ n fem
toasting
Acció de torrar.
toast
Llesca de pa torrat.

torrar /toˈra/ /tuˈra/ v
toast
Escalfar una cosa al foc, cremar-la superficialment, fins que prengui color.
tan
Bronzejar, adquirir un color bru per acció del sol.
roast
(pronominal) Patir molta calor.

torre /ˈto.re/ n fem
tower rook
Edificació militar amb una alçada superior a l'amplada per a la defensa o l'observació, que quan forma part d'una construcció més gran sobresurt dels elements que té al voltant.
Construcció mòbil de certa alçària utilitzada antigament per assaltar els castells i altres fortificacions.
rook tower
(escacs) Peça dels escacs que es mou una o més cases per files o columnes del tauler.

torre anemomètrica n fem
anemometer tower

torrejar /to.reˈd͡ʒa/ /to.reˈd͡ʒaɾ/ /to.reˈʒa/ /to.rəˈd͡ʒa/ /tu.rəˈʒa/ v
dominate

torrencial /to.ren.siˈaɫ/ /to.rən.siˈaɫ/ /tu.rən.siˈaɫ/ adj
torrential

torrent /toˈren/ /toˈrent/ /tuˈren/ n masc
torrent

torreta /toˈre.ta/ /toˈrə.tə/ /tuˈrɛ.tə/ n fem
turret
En embarcacions militars, qualsevol element sortint específicament blindat.

torró /toˈro/ /tuˈro/ n masc
turron

torsió /toɾ.siˈo/ /tur.siˈo/ n fem
twist

tort /ˈtɔrt/ adj masc
bent
Desviat o torçat.

tort /ˈtɔrt/ n masc
harm
Perjudici, malifeta o dany, causat sense justificació.

tortejar /tor.teˈd͡ʒa/ /toɾ.teˈd͡ʒaɾ/ /tur.təˈʒa/ v
twist

tortel·loni /toɾ.teɫˈɫɔ.ni/ /toɾ.teˈɫɔ.ni/ /toɾ.təɫˈɫɔ.ni/ /tur.təɫˈɫɔ.ni/ /tur.təˈɫɔ.ni/ n masc
tortelloni

tortera /toɾˈte.ɾa/ /toɾˈte.ɾə/ /turˈte.ɾə/ n fem
spindle whorl

torticoli /toɾ.tiˈkɔ.ɫi/ /tur.tiˈkɔ.ɫi/ n masc
torticollis

tortuga /toɾˈtu.ɣə/ /turˈtu.ɣə/ n fem
tortoise turtle
Rèptil que forma un ordre propi (testudines), caracteritzat per l'enorme closca que li cobreix quasi tot el cos (tant per dalt com per sota). Té quatre potes curtes, una cua i una boca en forma de bec.

tortuga careta n fem
loggerhead turtle

tortura /toɾˈtu.ɾa/ /toɾˈtu.ɾə/ /turˈtu.ɾə/ n fem
torture

torturar /tor.tuˈɾa/ /toɾ.tuˈɾa/ /toɾ.tuˈɾaɾ/ /tur.tuˈɾa/ v
torture
Infligir dolor excessiu a un presoner, usualment per obtenir una informació.

torxa /ˈtɔr.t͡ʃa/ /ˈtɔr.ʃə/ /ˈtɔɾ.t͡ʃa/ /ˈtɔɾ.t͡ʃɔ/ n fem
torch

toràcic /toˈɾa.sik/ /tuˈɾa.sik/ adj masc
thoracic

torçada /toɾˈsa.ða/ /toɾˈsa.ðə/ /turˈsa.ðə/ n fem
twist

torçar /torˈsa/ /toɾˈsa/ /toɾˈsaɾ/ /turˈsa/ v
twist
Doblegar, posar corbada una cosa.

torçó /toɾˈso/ /turˈso/ n masc
colic

tos /tos/ /tus/ /ˈtos/ /ˈtɔs/ n fem
cough
Alliberament violent de l'aire dels pulmons produït per una contracció espasmòdica sobtada i acompanyat d'un so característic.

tos ferina n fem
whooping cough pertussis

tosc /ˈtosk/ n masc
Tosk
Bloc dialectal meridional de l’albanès.

tosca /ˈtos.ka/ /ˈtos.kə/ n fem
incrustation
Substància calcària que resta adherida per dipòsit provocat per la duresa de l'aigua.
tartar
Substància calcària incrustada en l’esmalt de les dents.

tosquejar /tos.keˈd͡ʒa/ /tos.keˈd͡ʒaɾ/ /tus.kəˈʒa/ v
pumice

tossa /ˈtɔ.sa/ /ˈtɔ.sə/ n fem
bulge
Volum que sobresurt.
Elevació aïllada amb el cim arrodonit.
(anatomia) Forma alternativa de tos.

tossar /toˈsa/ /toˈsaɾ/ /tuˈsa/ v
butt

tossir /toˈsi/ /toˈsiɾ/ /tuˈsi/ v
cough

tossut /toˈsut/ /tuˈsut/ adj masc
stubborn
Persona que s'entesta a tenir la raó o a fer una cosa d'una determinada manera malgrat els avisos d'altri.

tot /ˈtɔt/ adj masc
all
Enter, sencer, que es pren o comprèn totes les seves parts.

tot /ˈtɔt/ adv
all everything
enterament

tot /ˈtɔt/ n masc
whole
Compost de parts integrants.

tot /ˈtɔt/ pronoun
everything even first
El conjunt de coses implicades.

tot de adj
a lot of

tot el temps adv
all the time

tot-u /ˌtoˈtu/ n masc
macadam

totalitat /to.ta.ɫiˈtat/ /tu.tə.ɫiˈtat/ n fem
totality

totalitzar /to.ta.liˈd͡za/ /to.ta.liˈzaɾ/ /tu.tə.lidˈza/ v
total

totalment /toˌtaɫˈmen/ /toˌtaɫˈment/ /tuˌtaɫˈmen/ adv
totally

tothom /toˈtɔm/ /tuˈtɔm/ pronoun
everybody

tots /ˈtots/ adj masc
whole
Uns i altres, el conjunt sencer de gent.

tots /ˈtots/ pronoun
everybody
El conjunt de persones implicades.

totxana /toˈt͡ʃa.na/ /toˈt͡ʃa.nə/ /tuˈt͡ʃa.nə/ n fem
hollow brick

totxo /ˈto.t͡ʃo/ /ˈtɔ.t͡ʃo/ /ˈtɔ.t͡ʃu/ n masc
brick
Maó gruixut.

tou /ˈtow/ /ˈtɔw/ adj masc
soft
De consistència fluixa, que en tocar-lo s'enfonsa el dit lleument.
mild
De caràcter poc ferm.

touchback n masc
touchback

touchdown n masc
touchdown

tour operador n masc
tour operator

tova /ˈto.və/ /ˈto.βa/ /ˈto.βə/ /ˈtɔ.va/ /ˈtɔ.βa/ /ˈtɔ.βɔ/ /ˈtɔ.βə/ n fem
adobe

tovalles /toˈva.ʎes/ /toˈva.ʎəs/ /toˈβa.ʎes/ /tuˈva.jəs/ /tuˈβa.ʎəs/ n fem
tablecloth

tovallola /to.vaˈʎɔ.ɫa/ /to.vəˈʎɔ.ɫə/ /to.βaˈʎɔ.ɫa/ /to.βaˈʎɔ.ɫɔ/ /tu.vəˈjɔ.ɫə/ n fem
towel

tovalloler /to.va.ʎoˈɫeɾ/ /to.və.ʎoˈɫe/ /to.βa.ʎoˈɫe/ /to.βa.ʎoˈɫeɾ/ /tu.və.juˈɫe/ /tu.βə.ʎuˈɫe/ n masc
towel rail

tovalló /to.vaˈʎo/ /to.vəˈʎo/ /to.βaˈʎo/ /tu.vəˈjo/ /tu.βəˈʎo/ n masc
napkin serviette

toxina /tokˈsi.na/ /tokˈsi.nə/ /tukˈsi.nə/ n fem
toxin

trabuc /tɾaˈbuk/ /tɾəˈβuk/ n masc
blunderbuss
Escopeta curta amb el canó molt ample i de boca de campana.

trabucar /tɾa.buˈkaɾ/ /tɾa.βuˈka/ /tɾə.βuˈka/ v
muddle up
En una xerrada, embolicar paraules o frases canviant, afegint o eliminant lletres o mots.

trabujada /tɾa.βuˈd͡ʒa.ða/ /tɾə.βuˈʒa.ðə/ n fem
gybe

trabujar /tɾa.βuˈd͡ʒa/ /tɾa.βuˈd͡ʒaɾ/ /tɾə.βuˈʒa/ v
gybe

tracalejar /tɾa.ka.leˈd͡ʒa/ /tɾa.ka.leˈd͡ʒaɾ/ /tɾə.kə.ləˈʒa/ v
rattle

tracamanya /tɾa.kaˈma.ɲa/ /tɾə.kəˈma.ɲə/ n fem
swindle

tractable /tɾakˈta.bɫe/ /tɾakˈta.βɫe/ /tɾakˈtab.bɫe/ /tɾəkˈta.βɫə/ /tɾəkˈtab.bɫə/ adj
tractable

tractament /tɾak.taˈmen/ /tɾak.taˈment/ /tɾək.təˈmen/ /tɾək.təˈment/ n masc
treatment

tractar /tɾakˈta/ /tɾakˈtaɾ/ /tɾəkˈta/ v
deal
Conversar, tenir amistat i tracte amb algú.
treat
Procedir envers algú d'una manera o altra.
Aplicar un tractament pel guariment d'un malalt, d'una malaltia, o en una operació química.

tractejar /tɾak.teˈd͡ʒa/ /tɾak.teˈd͡ʒaɾ/ /tɾək.təˈʒa/ v
deal with

tractor /tɾakˈto/ /tɾakˈtoɾ/ n masc
tractor

tradicional /tɾa.ði.si.oˈnaɫ/ /tɾə.ði.si.oˈnaɫ/ /tɾə.ði.si.uˈnaɫ/ adj
traditional

tradicionalment /tɾa.ði.si.oˌnaɫˈmen/ /tɾa.ði.si.oˌnaɫˈment/ /tɾə.ði.si.oˌnaɫˈment/ /tɾə.ði.si.uˌnaɫˈmen/ adv
traditionally

tradició /tɾa.ði.siˈo/ n fem
tradition
Tot allò que té origen en les generacions passades i que, mantenint un fort contingut social, es transmet a les següents generacions. Fa referència a l'herència que rebem dels avantpassats. Per tant, és l'objecte de culte del tradicionalisme.
delivery
Entrega, lliurament, transmissió.

traducció /tɾa.ðuk.siˈo/ n fem
translation
Acte i efecte de traduir.
(genètica) Procés biològic en què se sintetitza una cadena de proteïnes a partir d'una seqüència d'ARN missatger.

traductor /tɾa.ðukˈto/ /tɾa.ðukˈtoɾ/ n masc
translator

traduir /tɾa.ðuˈi/ /tɾa.ðuˈiɾ/ /tɾə.ðuˈi/ v
translate

traduïble /tɾa.ðuˈi.bɫe/ /tɾa.ðuˈi.βɫe/ /tɾa.ðuˈi.βɾa/ /tɾa.ðuˈib.bɫe/ /tɾə.ðuˈi.βɫə/ /tɾə.ðuˈib.bɫə/ adj
translatable

trafegar /tɾa.feˈɣa/ /tɾa.feˈɣaɾ/ /tɾə.fəˈɣa/ v
move about

trafeguejar /tɾa.fe.ɣeˈd͡ʒa/ /tɾa.fe.ɣeˈd͡ʒaɾ/ /tɾə.fə.ɣəˈʒa/ v
bustle

traficant /tɾa.fiˈkan/ /tɾa.fiˈkant/ /tɾə.fiˈkan/ /tɾə.fiˈkant/ n neut
trafficker

traficar /tɾa.fiˈka/ /tɾa.fiˈkaɾ/ /tɾə.fiˈka/ v
trade

tragacant /tɾa.ɣaˈkan/ /tɾa.ɣaˈkant/ /tɾə.ɣəˈkan/ /tɾə.ɣəˈkant/ n masc
tragacanth

tragella /tɾaˈd͡ʒe.ʎa/ /tɾaˈʒe.ʎa/ /tɾəˈʒe.ʎə/ n fem
harrow

tragicòmic /tɾa.d͡ʒiˈkɔ.mik/ /tɾa.ʒiˈkɔ.mik/ /tɾə.ʒiˈkɔ.mik/ adj masc
tragicomic

traginar /tɾa.d͡ʒiˈna/ /tɾa.d͡ʒiˈnaɾ/ /tɾa.ʒiˈna/ /tɾə.ʒiˈna/ v
carry

traginer /tɾa.d͡ʒiˈneɾ/ /tɾa.ʒiˈne/ /tɾə.ʒiˈne/ n masc
porter

tragirar /tɾa.d͡ʒiˈɾa/ /tɾa.d͡ʒiˈɾaɾ/ /tɾə.ʒiˈɾa/ v
upset

tragitar /tɾa.d͡ʒiˈta/ /tɾa.d͡ʒiˈtaɾ/ /tɾə.ʒiˈta/ v
retch

traguejar /tɾa.ɣeˈd͡ʒa/ /tɾa.ɣeˈd͡ʒaɾ/ /tɾə.ɣəˈʒa/ v
tipple

tragus /ˈtɾa.ɣus/ n masc
tragus

tragèdia /tɾaˈd͡ʒɛ.ði.a/ /tɾəˈʒɛ.ði.ə/ n fem
tragedy

trair /tɾaˈi/ /tɾaˈiɾ/ v
betray
Cometre traïció.

trajectòria /tɾa.d͡ʒekˈtɔ.ɾi.a/ /tɾa.ʒekˈtɔ.ɾi.a/ /tɾə.ʒəkˈtɔ.ɾi.ə/ n fem
trajectory

trajo /ˈtɾa.ʒo/ /ˈtɾa.ʒu/ n masc
suit
Vestit especialment d’home, tern.

tralla /ˈtɾa.jə/ /ˈtɾa.ʎa/ /ˈtɾa.ʎə/ n fem
whipcord

tram /ˈtɾam/ n masc
section

trama /ˈtɾa.ma/ /ˈtɾa.mə/ n fem
plot welf
Conjunt de fils que són la base d'un teixit i que van entrellaçats en sentit contrari a l'ordit.
Part d'una història en què es planteja alguna dificultat que ha de resoldre el protagonista.
Maquinació secreta.

tramesa /tɾaˈme.za/ /tɾəˈmə.zə/ /tɾəˈmɛ.zə/ n fem
sending

trametre /tɾaˈme.tɾe/ /tɾəˈmə.tɾə/ /tɾəˈmɛ.tɾə/ v
send

trampa /ˈtɾam.pa/ /ˈtɾam.pə/ n fem
trap
Enginy destinat a caçar animals.

trampejar /tɾam.peˈd͡ʒa/ /tɾam.peˈd͡ʒaɾ/ /tɾam.peˈʒa/ /tɾəm.pəˈd͡ʒa/ /tɾəm.pəˈʒa/ v
cheat
(intransitiu) Fer trampes.
(transitiu) Anar tirant a pesar de les dificultats.

trampolí /tɾam.poˈɫi/ /tɾəm.poˈɫi/ /tɾəm.puˈɫi/ n masc
trampoline

tramuntana /tɾa.monˈta.na/ /tɾa.munˈta.na/ /tɾe.munˈta.na/ /tɾə.munˈta.nə/ n fem
tramontana

tramuntar /tɾa.munˈta/ /tɾa.munˈtaɾ/ /tɾə.munˈta/ v
tramontane

tramvia /tɾamˈbi.a/ /tɾaɱˈvi.a/ /tɾəmˈbi.ə/ /tɾəɱˈvi.ə/ n masc
tram streetcar

tranquil /tɾaŋˈkiɫ/ /tɾəŋˈkiɫ/ adj masc
quiet

tranquil·litat /tɾaŋ.ki.ɫiˈtat/ /tɾaŋ.kiɫ.ɫiˈtat/ /tɾəŋ.ki.ɫiˈtat/ /tɾəŋ.kiɫ.ɫiˈtat/ n fem
calmness

tranquil·litzar /tɾaŋ.ki.ɫiˈd͡za/ /tɾaŋ.ki.ɫiˈza/ /tɾaŋ.kiɫ.ɫiˈd͡za/ /tɾaŋ.kiɫ.ɫiˈzaɾ/ /tɾəŋ.ki.ɫiˈd͡za/ /tɾəŋ.kiɫ.ɫiˈd͡za/ v
tranquilize

transbordar /tɾanz.boɾˈðaɾ/ /tɾanz.βorˈða/ /tɾanz.βoɾˈða/ /tɾənz.boɾˈða/ /tɾənz.burˈda/ /tɾənz.burˈða/ v
change

transcendent /tɾan.senˈden/ /tɾan.senˈdent/ /tɾən.sənˈden/ /tɾən.sənˈdent/ adj
transcendent
Que sobrepassa els límits normals.

transcendir /tɾan.senˈdi/ /tɾan.senˈdiɾ/ /tɾən.sənˈdi/ v
transcend
(transitiu) ultrapassar
beyond
(intransitiu) Estendre’s els efectes, d’un medi a un altre, produint conseqüències.

transcendència /tɾan.senˈdɛn.si.a/ /tɾən.sənˈdɛn.si.ə/ n fem
significance

transceptor /tɾan.sepˈto/ /tɾan.sepˈtoɾ/ /tɾən.səpˈto/ n masc
transceiver

transcripció /tɾans.kɾip.siˈo/ /tɾəns.kɾip.siˈo/ n fem
transcription

transcriure /tɾansˈkɾiw.ɾe/ /tɾənsˈkɾiw.ɾə/ v
transcribe

transcórrer /tɾansˈko.re/ /tɾansˈko.reɾ/ /tɾənsˈko.rə/ v
pass

transdisciplinari /tɾanz.ði.si.pɫiˈna.ɾi/ /tɾənz.di.si.pɫiˈna.ɾi/ /tɾənz.ðis.si.pɫiˈna.ɾi/ adj masc
transdisciplinary

transdisciplinarietat n fem
transdisciplinarity

transeünt /tɾan.zeˈun/ /tɾan.zeˈunt/ /tɾən.zəˈun/ /tɾən.zəˈunt/ adj
transient
Que està de pas, temporal.

transeünt /tɾan.zeˈun/ /tɾan.zeˈunt/ /tɾən.zəˈun/ /tɾən.zəˈunt/ n neut
passer-by
Persona que circula per via pública.

transferir /tɾans.feˈri/ /tɾans.feˈriɾ/ /tɾəns.fəˈri/ v
transfer

transferència d'aprenentatge n fem
transfer of learning

transferència radiant n fem
radiactive transfer

transfigurar /tɾans.fi.ɣuˈɾa/ /tɾans.fi.ɣuˈɾaɾ/ /tɾəns.fi.ɣuˈɾa/ v
transfigure

transfondre /tɾansˈfon.dɾe/ /tɾənsˈfon.dɾə/ v
transfuse

transformar /tɾans.forˈma/ /tɾans.foɾˈmaɾ/ /tɾəns.furˈma/ v
transform
Convertir una cosa en una altra de distinta forma.
score a try
(rugbi) Executar un xut a pals de manera adequada per a aconseguir puntuar.

transfronterer /tɾans.fɾon.teˈɾe/ /tɾans.fɾon.teˈɾeɾ/ /tɾəns.fɾon.təˈɾe/ /tɾəns.fɾun.təˈɾe/ adj masc
transborder

transfòbia /tɾansˈfɔ.bi.a/ /tɾənsˈfɔ.βi.ə/ n fem
transphobia

transgredir /tɾanz.ɣɾeˈði/ /tɾanz.ɣɾeˈðiɾ/ /tɾənz.ɡɾəˈði/ v
transgress

transgènere /tɾanzˈd͡ʒɛ.ne.ɾe/ /tɾənzˈʒɛ.nə.ɾə/ adj
transgender

transgènic /tɾanzˈd͡ʒɛ.nik/ /tɾənzˈʒɛ.nik/ adj masc
transgenic

transhumància /tɾanz.uˈman.si.a/ /tɾənz.uˈman.si.ə/ n masc
transhumance

transidentitat /ˌtɾan.zi.ðen.tiˈtat/ /ˌtɾan.zi.ðən.tiˈtat/ n fem
transgenderism

transigir /tɾan.ziˈd͡ʒi/ /tɾan.ziˈd͡ʒiɾ/ /tɾan.ziˈʒi/ /tɾən.ziˈʒi/ v
compromise

transistor /tɾan.zisˈto/ /tɾan.zisˈtoɾ/ /tɾən.zisˈto/ n masc
transistor

transitar /tɾan.ziˈta/ /tɾan.ziˈtaɾ/ /tɾən.ziˈta/ v
transit

transitiu /tɾan.ziˈtiw/ /tɾən.ziˈtiw/ adj masc
transitive
Que passa d'un a un altre.
(gramàtica) Característica sintàctica d'un verb que requereix un complement directe, amb preposició o sense.

transitivament /tɾan.ziˌti.vaˈment/ /tɾan.ziˌti.βaˈmen/ /tɾən.ziˌti.vəˈmen/ /tɾən.ziˌti.vəˈment/ /tɾən.ziˌti.βəˈmen/ adv
transitively

translació n fem
shift

translatiu /tɾanz.ɫaˈtiw/ /tɾənz.ɫəˈtiw/ n masc
translative

transliteració /tɾanz.li.te.ɾa.siˈo/ /tɾənz.ɫi.tə.ɾə.siˈo/ n fem
transliteration

transliterar /tɾanz.ɫi.teˈɾa/ /tɾanz.ɫi.teˈɾaɾ/ /tɾənz.ɫi.təˈɾa/ v
transliterate

transmetre /tɾanzˈme.tɾe/ /tɾənzˈmə.tɾə/ /tɾənzˈmɛ.tɾə/ v
transmit
Fer arribar quelcom a un altre lloc.
(física) Conduir o ser el mitjà pel què passen vibracions o radicacions.
(pronominal) Passar, comunicar a altres persones.
transfer
Transferir un possessió a algú altre.

transmigrar /tɾanz.miˈɣɾa/ /tɾanz.miˈɣɾaɾ/ /tɾənz.miˈɣɾa/ v
transmigrate
Passar un poble a establir-se a un altre país.
Passar les ànimes d’un cos a un altre, segons la doctrina pitagòrica.

transmissió /tɾanz.mi.siˈo/ /tɾənz.mi.siˈo/ n fem
transmission

transmissòmetre /tɾanz.miˈsɔ.me.tɾe/ /tɾənz.miˈsɔ.mə.tɾə/ n masc
transmissometer

transmitància /tɾanz.miˈtan.si.a/ /tɾənz.miˈtan.si.ə/ n fem
transmissivity

transmutació /tɾans.mu.ta.siˈo/ /tɾəns.mu.tə.siˈo/ n fem
transmutation

transmutar /tɾanz.muˈta/ /tɾanz.muˈtaɾ/ /tɾənz.muˈta/ v
transmute

transparentar /tɾans.pa.ɾenˈta/ /tɾans.pa.ɾenˈtaɾ/ /tɾəns.pə.ɾənˈta/ v
seen
Un cos, deixar veure o percebre a través seu.

transparència /tɾans.paˈɾɛn.si.a/ n fem
transparency
Qualitat de transparent.
acetate
Full transparent d'acetat de cel·lulosa que s'utilitza com a suport de textos i imatges destinats a ser projectats per mitjà d'un retroprojector.

transpirar /tɾans.piˈɾa/ /tɾans.piˈɾaɾ/ /tɾəns.piˈɾa/ v
transpire
Excretar vapor a través de la pell.

transport /tɾansˈpɔɾt/ /tɾənsˈpɔrt/ n masc
transport transportation

transport escolar n masc
school transport

transportar /tɾans.porˈta/ /tɾans.poɾˈta/ /tɾans.poɾˈtaɾ/ /tɾəns.poɾˈta/ /tɾəns.purˈta/ v
transport
Portar una cosa d’un lloc a un altre.

transposar /tɾans.poˈza/ /tɾans.poˈzaɾ/ /tɾəns.poˈza/ /tɾəns.puˈza/ v
transpose

transposició didàctica n fem
didactic transposition

transsepte /tɾanˈsɛp.te/ n masc
transept

transsexual /tɾan.sek.suˈaɫ/ /tɾən.sək.suˈaɫ/ adj
transsexual

transsexualitat /tɾan.sek.su.a.ɫiˈtat/ /tɾən.sək.su.ə.ɫiˈtat/ n fem
transsexuality

transsilvà /tɾan.siɫˈva/ /tɾan.siɫˈβa/ /tɾən.siɫˈva/ /tɾən.siɫˈβa/ adj masc
Transylvanian
Relatiu o pertanyent a Transsilvània.

transsilvà /tɾan.siɫˈva/ /tɾan.siɫˈβa/ /tɾən.siɫˈva/ /tɾən.siɫˈβa/ n masc
Transylvanian
Persona que habita o és originària de Transsilvània.

transsubstanciar /tɾan.sups.tan.siˈa/ /tɾan.sups.tan.siˈaɾ/ /tɾan.sus.tan.siˈa/ /tɾən.sups.tən.siˈa/ v
transubstantiate

transsudar /tɾan.suˈða/ /tɾan.suˈðaɾ/ /tɾən.suˈða/ v
ooze

transvasar /tɾanz.vaˈzaɾ/ /tɾanz.βaˈza/ /tɾənz.bəˈza/ /tɾənz.vəˈza/ v
decant
Fer passar un líquid d’un vas a un altre.
divert
Fer passar l’aigua d’un riu a un altre.

transversal /tɾanz.veɾˈsaɫ/ /tɾanz.βerˈsaɫ/ /tɾanz.βeɾˈsaɫ/ /tɾənz.bərˈsaɫ/ /tɾənz.vəɾˈsaɫ/ adj
cross
Que travessa d'un costat a un altre.

transversal /tɾanz.veɾˈsaɫ/ /tɾanz.βerˈsaɫ/ /tɾanz.βeɾˈsaɫ/ /tɾənz.bərˈsaɫ/ /tɾənz.vəɾˈsaɫ/ n fem
transverse
Recta que travessa o talla un sistema de rectes, corbes, etc.

transversalitat n fem
transversality

transvestir-se /tɾanz.vesˈtiɾ.se/ /tɾanz.βesˈtir.se/ /tɾanz.βesˈtiɾ.se/ /tɾənz.bəsˈtir.sə/ /tɾənz.vəs.tirˈsə/ /tɾənz.vəsˈtiɾ.sə/ v
cross-dress

trapa /ˈtɾa.pa/ /ˈtɾa.pə/ n fem
trapdoor

trapezi /tɾaˈpɛ.zi/ /tɾəˈpɛ.zi/ n masc
trapeze

trapezista /tɾa.peˈzis.ta/ /tɾa.peˈzis.te/ /tɾə.pəˈzis.tə/ n neut
trapezist

trapezoide /tɾa.peˈzɔj.ðe/ /tɾə.pəˈzɔj.ðə/ n masc
trapezoid

trapezoïdal /tɾa.pe.zo.iˈðaɫ/ /tɾə.pə.zo.iˈðaɫ/ /tɾə.pə.zu.iˈðaɫ/ adj
trapezoidal

trasbalsar /tɾaz.baɫˈsaɾ/ /tɾaz.βaɫˈsa/ /tɾəz.bəɫˈsa/ v
affect
Commoure profundament.

traslladar /tɾaz.ʎaˈða/ /tɾaz.ʎaˈðaɾ/ /tɾəz.ʎəˈða/ v
move

traslluir-se /tɾazˈʎujr.se/ /tɾazˈʎujɾ.se/ /tɾazˈʎwiɾ.se/ /tɾəz.ʎujrˈsə/ /tɾəzˈʎujr.sə/ /tɾəzˈʎujɾ.sə/ v
translucent
Deixar-se veure per entre una cosa diàfana o clara.
reveal
(figuradament) Inferir-se alguna cosa en virtut dels antecedents o indicis que se’n tenen.

trasmudar /tɾaz.muˈða/ /tɾaz.muˈðaɾ/ /tɾəz.muˈða/ v
change

traspaperar /tɾas.pa.peˈɾa/ /tɾas.pa.peˈɾaɾ/ /tɾəs.pə.pəˈɾa/ v
mislay

traspassar /tɾas.paˈsa/ /tɾas.paˈsaɾ/ /tɾəs.pəˈsa/ v
transfer
Transferir obligacions o drets (suposats o de llei), en especial quan es refereix al lloguer d'un negoci que ja està en marxa.

trasplantar /tɾas.pɫanˈta/ /tɾas.pɫanˈtaɾ/ /tɾəs.pɫənˈta/ v
transplant
Mudar les plantes del terra on són a una altra part.
(medicina) Mudar un òrgan o teixit d’un individu a un altre o d’una part del cos a una altra.

traspuar /tɾas.puˈa/ /tɾas.puˈaɾ/ /tɾəs.puˈa/ v
wick
Filtrar-se un líquid a través d'una superfície porosa.

trast /ˈtɾast/ n masc
thwart
Barra de metall que situada al mànec de la guitarra divideix el diapasó en semitons exactes.
Fusta travessera per seure els remers.
Filera de persones situades per categories.
Cosa que està pel mig i destorba.
(vulgarisme) cosa, eina

trastejar /tɾas.teˈd͡ʒa/ /tɾas.teˈd͡ʒaɾ/ /tɾas.teˈʒa/ /tɾəs.təˈd͡ʒa/ /tɾəs.təˈʒa/ v
potter about
Anar i tornar sovint d’una part a l’altra tot feinejant.

trastocar /tɾas.toˈka/ /tɾas.toˈkaɾ/ /tɾəs.toˈka/ /tɾəs.tuˈka/ v
unhinge
Fer tornar boig.

trastorn /tɾasˈtoɾn/ /tɾəsˈtorn/ n masc
disorder

trastorn antisocial de la personalitat n masc
antisocial personality disorder

trastorn de conducta n masc
conduct disorder

trastorn de l'aprenentatge n masc
learning disorder

trastorn de l'espectre autista n masc
autism

trastorn de l'estat d'ànim n masc
affective disorder

trastorn de la personalitat n masc
personality disorder

trastorn del llenguatge n masc
language disorder

trastorn per dèficit d'atenció amb hiperactivitat n masc
attention deficit hyperactivity disorder

trastorn per dèficit d'atenció sense hiperactivitat n masc
attention deficit disorder

trastorn psicòtic n masc
psychosis

trastornar /tɾas.torˈna/ /tɾas.toɾˈna/ /tɾas.toɾˈnaɾ/ /tɾəs.toɾˈna/ /tɾəs.turˈna/ v
upset

trau /tɾaw/ n masc
buttonhole
Forat o tall en una peça de roba per on ha de passar un botó.
gash
Incisió feta al cos per una ferida aguda.

trauma /ˈtɾaw.ma/ /ˈtɾaw.mə/ n masc
trauma

traumatitzar /tɾaw.ma.tiˈd͡za/ /tɾaw.ma.tiˈza/ /tɾaw.ma.tiˈzaɾ/ /tɾəw.mə.tiˈd͡za/ v
traumatise

traumatòleg /tɾaw.maˈtɔ.ɫek/ /tɾəw.məˈtɔ.ɫək/ n masc
traumatologist

trava /ˈtɾa.va/ /ˈtɾa.və/ /ˈtɾa.βa/ /ˈtɾa.βə/ n fem
bond

travar /tɾaˈvaɾ/ /tɾaˈβa/ /tɾəˈva/ /tɾəˈβa/ v
tie
Posar una trava per a immobilitzar.
join
Unir coses per a que no es puguin moure separadament.

travessar /tɾa.veˈsaɾ/ /tɾa.βeˈsa/ /tɾə.vəˈsa/ /tɾə.βəˈsa/ v
cross

travesser n masc
crossbar
(esports de pilota) Barra horitzontal d'una porteria que uneix els dos pals de la porteria pels extrems superiors.
(rugbi, futbol americà) Barra horitzontal d'uns pals que uneix les dues barres verticals a una altura d'uns 3 m.

travessia /tɾa.veˈsi.a/ /tɾa.βeˈsi.a/ /tɾə.vəˈsi.ə/ /tɾə.βəˈsi.ə/ n fem
cross-street
Carrer que travessa un altre més important o que comunica dos carrers.
crossing
Viatge per mar o per riu.

traveta /tɾaˈve.ta/ /tɾaˈβe.ta/ /tɾəˈvə.tə/ /tɾəˈvɛ.tə/ /tɾəˈβɛ.tə/ n fem
trip
(esports de pilota) Falta consistent a posar una cama o l'estic encreuat amb la cama d'un adversari amb l'objectiu de fer-lo caure.
stirrup sock
(beisbol) Cadascuna de les dues peces de l'equip d'un jugador, una per a cada cama, consistents en unes tires disposades sobre els mitjons i fixades sota el peu, que determinats equips utilitzen com a distintiu.

traç /ˈtɾas/ n masc
line

traça /ˈtɾa.sa/ /ˈtɾa.sə/ n fem
skill

traçar /tɾaˈsa/ /tɾaˈsaɾ/ /tɾəˈsa/ v
trace

traçut /tɾaˈsut/ /tɾəˈsut/ adj masc
skillful

traïció /tɾa.i.siˈo/ /tɾə.i.siˈo/ n fem
betrayal treason

traïdor /tɾa.iˈðo/ /tɾa.iˈðoɾ/ /tɾə.iˈðo/ adj masc
traitor

traïdoria /tɾa.i.ðoˈɾi.a/ /tɾə.i.ðoˈɾi.ə/ /tɾə.i.ðuˈɾi.ə/ n fem
trachery

trebacances /tɾe.baˈkan.ses/ /tɾə.βəˈkan.səs/ n fem
workcation

treball /tɾeˈbaʎ/ /tɾəˈbaj/ /tɾəˈbaʎ/ n masc
work
Esforç per assolir una finalitat.
Resultat d'un esforç.
Activitat, professional o no, que requereix esforç o no, que es desenvolupa per assolir una finalitat.
job
Allò a què una persona dedica la seva activitat professional.

treball de Sísif n masc
like painting the Forth Bridge

treball de camp n masc
field research

treball de final de grau n masc
bachelor's thesis

treball en equip n masc
group work

treball escolar n masc
school work

treball individual n masc
individual work

treball manual n masc
handwork

treball per parelles n masc
work in pairs

treball per racons n masc
corners work

treball social n masc
social work

treballador /tɾe.ba.ʎaˈðoɾ/ /tɾe.βa.ʎaˈðo/ /tɾə.bə.jəˈðo/ /tɾə.bə.ʎəˈðo/ n masc
worker
Empleat, persona contractada per altri.

treballador social n masc
social service worker

treballar /tɾe.baˈʎaɾ/ /tɾe.βaˈʎa/ /tɾə.bəˈja/ /tɾə.bəˈʎa/ v
work

treballat /tɾe.baˈʎat/ /tɾə.bəˈjat/ /tɾə.bəˈʎat/ /tɾə.βəˈʎat/ adj masc
worn out

tremend /tɾeˈmen/ /tɾeˈment/ /tɾəˈmen/ /tɾəˈment/ adj masc
tremendous

tremolar /tɾe.moˈɫa/ /tɾe.moˈɫaɾ/ /tɾə.moˈɫa/ /tɾə.muˈɫa/ v
tremble

tremolor /tɾe.moˈɫo/ /tɾe.moˈɫoɾ/ /tɾə.moˈɫo/ /tɾə.muˈɫo/ n
tremble
Moviment vibratori involuntari d'un ésser viu, generalment causat pel fred o per emocions com la por i la ira.
quivering
Moviment vibratori causat per una ona expansiva, durant terratrèmols i explosions.

tremolós /tɾe.moˈɫos/ /tɾə.moˈɫos/ /tɾə.muˈɫos/ adj masc
trembling

tremp /ˈtɾem/ /ˈtɾemp/ /ˈtɾəmp/ /ˈtɾɛm/ /ˈtɾɛmp/ n masc
tempera

trempar /tɾemˈpa/ /tɾemˈpaɾ/ /tɾəmˈpa/ v
temper
Fer assolir a un metall o al vidre el punt de fusió òptim per a treballar-lo.
have a [[hard-on]]
(col·loquial) Tenir el penis en erecció.

trempera /tɾemˈpe.ɾa/ /tɾəmˈpe.ɾə/ n fem
hard-on
(col·loquial) Estat del penis en erecció.

trempera matinera n fem
morning wood

tren /ˈtɾen/ /ˈtɾen/ n masc
train

trena /ˈtɾe.na/ /ˈtɾə.nə/ /ˈtɾɛ.nə/ n fem
plait braid
Pentinat fet entrecreuant tres o més feixos de cabells.

trenar /tɾeˈna/ /tɾeˈnaɾ/ /tɾəˈna/ v
plait
Fer trenes.

trenc /ˈtɾeŋ/ /ˈtɾeŋk/ /ˈtɾəŋk/ /ˈtɾɛŋ/ /ˈtɾɛŋk/ n masc
cedilla
Traç inferior de la ce trencada (ç).

trencaclosques /ˌtɾeŋ.kaˈkɫɔs.kes/ /ˌtɾəŋ.kəˈkɫɔs.kəs/ /ˌtɾɛŋ.kəˈkɫɔs.kəs/ n masc
puzzle
Joc de pensar amb una solució no òbvia.
Joc en el qual cal col·locar un conjunt de peces d'una forma concreta per a que mostrin una imatge de forma correcta.

trencacolls /ˌtɾeŋ.kaˈkɔʎs/ /ˌtɾeŋ.kaˈkɔʎʃ/ /ˌtɾəŋ.kəˈkɔʎs/ /ˌtɾɛŋ.kəˈkɔʎs/ n masc
deathtrap
Lloc de pas amb perill de caure.
pitfall
(figuradament) Afer difícil amb perill d’equivocar-se.

trencadissa /tɾeŋ.kaˈði.sa/ /tɾəŋ.kəˈði.sə/ n fem
breakage

trencadís /tɾeŋ.kaˈðis/ /tɾəŋ.kəˈðis/ adj masc
brittle
Fràgil, fàcil de trencar.

trencament /tɾeŋ.kaˈmen/ /tɾeŋ.kaˈment/ /tɾəŋ.kəˈmen/ /tɾəŋ.kəˈment/ n masc
break
Acció de trencar.
Acció d'incomplir una llei u ordre judicial.

trencament de l'estic n masc
breaking of the stick

trencament de servei n masc
break

trencar /tɾeŋˈka/ /tɾeŋˈkaɾ/ /tɾəŋˈka/ v
break
Fer trossos una cosa a base de cops, de pressió.
turn
(intransitiu) Canviar de direcció d’un camí o carrer a un altre.

trencar el servei v
break

trenta /ˈtɾen.ta/ /ˈtɾən.tə/ /ˈtɾɛn.tə/ n masc
thirty
(tennis, pilota valenciana) Segon punt guanyat en un joc per un jugador o un equip.

trenta /ˈtɾen.ta/ /ˈtɾən.tə/ /ˈtɾɛn.tə/ number
thirty

trenta-cinc /ˌtɾen.taˈsiŋ/ /ˌtɾen.taˈsiŋk/ /ˌtɾən.təˈsiŋk/ /ˌtɾɛn.təˈsiŋ/ /ˌtɾɛn.təˈsiŋk/ number
thirty-five

trenta-cinquè /ˌtɾen.ta.siŋˈke/ /ˌtɾən.tə.siŋˈkə/ /ˌtɾɛn.tə.siŋˈkɛ/ number
thirty-fifth

trenta-dos /ˌtɾen.taˈðos/ /ˌtɾən.təˈðos/ /ˌtɾɛn.təˈðos/ number
thirty-two

trenta-dosè /ˌtɾen.ta.ðoˈze/ /ˌtɾən.tə.ðoˈzə/ /ˌtɾɛn.tə.ðuˈzɛ/ number
thirty-second

trenta-nou /ˌtɾen.taˈnɔw/ /ˌtɾən.təˈnɔw/ /ˌtɾɛn.təˈnɔw/ number
thirty-nine

trenta-novè /ˌtɾen.ta.noˈve/ /ˌtɾen.ta.noˈβe/ /ˌtɾən.tə.noˈvə/ /ˌtɾɛn.tə.nuˈvɛ/ /ˌtɾɛn.tə.nuˈβɛ/ number
thirty-ninth

trenta-quatre /ˌtɾen.taˈkwa.tɾe/ /ˌtɾən.təˈkwa.tɾə/ /ˌtɾɛn.təˈkwa.tɾə/ number
thirty-four

trenta-quatrè /ˌtɾen.ta.kwaˈtɾe/ /ˌtɾən.tə.kwəˈtɾə/ /ˌtɾɛn.tə.kwəˈtɾɛ/ number
thirty-fourth

trenta-set /ˌtɾen.taˈsɛt/ /ˌtɾən.təˈsɛt/ /ˌtɾɛn.təˈsɛt/ number
thirty-seven

trenta-setè /ˌtɾen.ta.seˈte/ /ˌtɾən.tə.səˈtə/ /ˌtɾɛn.tə.səˈtɛ/ number
thirty-seventh

trenta-sis /ˌtɾen.taˈsis/ /ˌtɾən.təˈsis/ /ˌtɾɛn.təˈsis/ number
thirty-six

trenta-sisè /ˌtɾen.ta.siˈze/ /ˌtɾən.tə.siˈzə/ /ˌtɾɛn.tə.siˈzɛ/ number
thirty-sixth

trenta-tres /ˌtɾen.taˈtɾes/ /ˌtɾən.təˈtɾes/ /ˌtɾɛn.təˈtɾes/ number
thirty-three

trenta-tresè /ˌtɾen.ta.tɾeˈze/ /ˌtɾən.tə.tɾəˈzə/ /ˌtɾɛn.tə.tɾəˈzɛ/ number
thirty-third

trenta-un /ˌtɾen.taˈun/ /ˌtɾən.təˈun/ /ˌtɾɛn.təˈun/ number
thirty-one

trenta-unè /ˌtɾen.ta.uˈne/ /ˌtɾən.tə.uˈnə/ /ˌtɾɛn.tə.uˈnɛ/ number
thirty-first

trenta-vuit /ˌtɾen.taˈvujt/ /ˌtɾen.taˈβujt/ /ˌtɾən.təˈvujt/ /ˌtɾɛn.təˈvujt/ /ˌtɾɛn.təˈβujt/ number
thirty-eight

trenta-vuitè /ˌtɾen.ta.vujˈte/ /ˌtɾen.ta.βujˈte/ /ˌtɾen.ta.βwiˈte/ /ˌtɾən.tə.vujˈtə/ /ˌtɾɛn.tə.vujˈtɛ/ /ˌtɾɛn.tə.βujˈtɛ/ number
thirty-eighth

trentejar /tɾen.teˈd͡ʒa/ /tɾen.teˈd͡ʒaɾ/ /tɾen.teˈʒa/ /tɾən.təˈd͡ʒa/ /tɾən.təˈʒa/ v
getting

trentè /tɾenˈte/ /tɾənˈtə/ /tɾənˈtɛ/ number
thirtieth

trep /ˈtrep/ n masc
tear

trepanar /tɾe.paˈna/ /tɾe.paˈnaɾ/ /tɾə.pəˈna/ v
trepan

trepant /tɾeˈpan/ /tɾeˈpant/ /tɾəˈpan/ /tɾəˈpant/ n masc
drill

trepar /tɾeˈpa/ /tɾeˈpaɾ/ /tɾəˈpa/ v
drill

trepidar /tɾe.piˈða/ /tɾe.piˈðaɾ/ /tɾə.piˈða/ v
vibrate

trepitjar /tɾe.piˈd͡ʒa/ /tɾe.piˈd͡ʒaɾ/ v
walk on
Posar el peu damunt.
trample
Menysprear l’honor, la dignitat.

trepà /tɾeˈpa/ /tɾəˈpa/ n masc
trepan

tres /ˈtɾes/ /ˈtɾəs/ /ˈtɾɛs/ number
three

tres segons n masc
three seconds

tres-cents /ˌtɾeˈsens/ /ˌtɾəˈsens/ /ˌtɾɛˈsens/ number
hundred

tresc /ˈtɾesk/ /ˈtɾəsk/ /ˈtɾɛsk/ n masc
trekking

trescanar /tɾes.kaˈna/ /tɾes.kaˈnaɾ/ /tɾəs.kəˈna/ v
backwind

trescar /tɾesˈka/ /tɾesˈkaɾ/ /tɾəsˈka/ v
toil ramble
Caminar apressadament, feinejar activament.

tresor /tɾeˈzɔɾ/ /tɾəˈzɔ/ n masc
treasure treasury
Conjunt agrupat de diners o de coses de gran valor.

tresorer /tɾe.zoˈɾe/ /tɾe.zoˈɾeɾ/ /tɾə.zoˈɾe/ /tɾə.zuˈɾe/ n masc
treasurer

tresoreria /tɾe.zo.ɾeˈɾi.a/ /tɾə.zo.ɾəˈɾi.ə/ /tɾə.zu.ɾəˈɾi.ə/ n fem
treasury

trespeus /ˌtɾesˈpɛws/ /ˌtɾəsˈpɛws/ /ˌtɾɛsˈpɛws/ n masc
trivet
Cèrcol de ferro amb tres peus que serveix de suport per a posar atuells de cuina al foc.

tresquarts n neut
back division

tresquarts ala dret n masc
right winger

tresquarts ala esquerre n masc
left winger

tret /ˈtret/ n masc
shoot
Tir, acció de disparar una arma.

tret /ˈtret/ preposition
unless
Expressió d'una excepció.

tretze /ˈtɾe.d͡ze/ number
thirteen

tretze són tretze adv
pigheadedly

tretze-cents /ˌtɾe.d͡zeˈsens/ /ˌtɾe.d͡zəˈsens/ number
thirteen hundred

tretzè /tɾeˈd͡ze/ /tɾəˈd͡zə/ /tɾəˈd͡zɛ/ number
thirteenth

treure /ˈtɾew.ɾe/ /ˈtɾɛw.ɾə/ v
take out
Fer sortir una cosa del lloc on és.
remove
Llevar o fer desaparèixer alguna cosa del lloc on és.

treure's la son de les orelles v
pull one's socks up

treva /ˈtɾe.va/ /ˈtɾe.və/ /ˈtɾe.βa/ /ˈtɾe.βə/ n fem
truce
Acord per aturar temporalment les hostilitats en una guerra o conflicte.

tria /ˈtɾi.a/ /ˈtɾi.ə/ n fem
choice

tria de la pilota n fem
choice of the ball

triangle /tɾiˈaŋ.ɡɫe/ n masc
triangle
Figura geomètrica de tres costats i tres angles.
Instrument idiòfon que consisteix en una vareta de metall doblegada en forma de triangle i que es toca colpejant-la amb una vareta metàl·lica.
(hoquei sobre patins, hoquei sobre gel) Defensa de zona pròpia d'un equip en inferioritat numèrica per l'expulsió de jugadors, consistent a situar els tres jugadors de camp en els angles respectius d'un triangle imaginari, de manera que hi ha un davanter i dos defensors.
rack triangle
(billar) Marc rígid de forma triangular a l'interior del qual es col·loquen les boles, utilitzat al començament d'una partida de billar americà o de snooker per a disposar les boles regularment agrupades.

triangle de rebot n masc
defensive triangle

triangular /tɾi.aŋ.ɡuˈɫa/ /tɾi.aŋ.ɡuˈɫaɾ/ /tɾi.əŋ.ɡuˈɫa/ /tɾi.əŋ.ɡuˈɫa/ /tɾi.əŋ.ɡuˈɫar/ adj
triangular
Que té forma de triangle.

triangular /tɾi.aŋ.ɡuˈɫa/ /tɾi.aŋ.ɡuˈɫaɾ/ /tɾi.əŋ.ɡuˈɫa/ /tɾi.əŋ.ɡuˈɫa/ /tɾi.əŋ.ɡuˈɫar/ v
triangulate
Referit a una superfície, realitzar una triangulació.

triar /tɾiˈa/ /tɾiˈaɾ/ v
choose
Separar un o més elements dins d'un conjunt segons unes característiques concretes.
sieve
Netejar una cosa traient-ne la brossa i els cossos estranys.

triatló n masc
triathlon

tribu /ˈtɾi.βu/ n fem
tribe

tribular /tɾi.buˈɫaɾ/ /tɾi.βuˈɫa/ v
tribulate

tribuna /tɾiˈbu.na/ /tɾiˈβu.nə/ n fem
tribune

tribunal /tɾi.βuˈnaɫ/ n masc
tribunal

tribut /tɾiˈβut/ n masc
tribute

tribú /tɾiˈβu/ n masc
tribune

tricorn /tɾiˈkɔrn/ n masc
tricorne

tricorni /tɾiˈkɔr.ni/ n masc
tricorne

tricotar /tɾi.koˈta/ /tɾi.koˈtaɾ/ /tɾi.kuˈta/ v
knit

trident /tɾiˈðen/ /tɾiˈðent/ n masc
trident

tridimensional /tɾi.ði.men.si.oˈnaɫ/ /tɾi.ði.mən.si.uˈnaɫ/ adj
three-dimensional

triella /tɾiˈe.ʎa/ /tɾiˈə.ʎə/ /tɾiˈɛ.ʎə/ n fem
throuple

trigar /tɾiˈɣa/ /tɾiˈɣaɾ/ v
delay

trilió /tɾi.ɫiˈo/ number masc
quintillion
(cardinal) Milió de bilions.

trillar /tɾiˈʎa/ /tɾiˈʎaɾ/ v
thresh

trimestralment /tɾi.mesˌtɾaɫˈmen/ /tɾi.mesˌtɾaɫˈment/ /tɾi.məsˌtɾaɫˈmen/ /tɾi.məsˌtɾaɫˈment/ adv
quarterly

trimestre /tɾiˈmes.tɾe/ /tɾiˈmɛs.tɾə/ n masc
trimester

trinar /tɾiˈna/ /tɾiˈnaɾ/ v
warble
(música) Fer trinats, refilar com un ocell.

trinc /ˈtɾiŋ/ /ˈtɾiŋk/ /ˈtɾiŋk/ n masc
clink

trineu /tɾiˈnew/ /tɾiˈnəw/ /tɾiˈnɛw/ n masc
sledge sled

trinquet /tɾiŋˈket/ /tɾiŋˈkɛt/ n masc
foremast foresail
En embarcacions amb més d'un pal sense considerar el bauprès ni altre que pugui partir del bauprès, arbre i pal més proper a proa sempre que aquest no sigui el més alt de l'embarcació.
foresail
La més baixa de les vergues agafada al pal trinquet.
La més baixa del les veles quadrades agafada al pal trinquet.
foresail trinquet
(pilota) Pista de joc de pilota consistent en un espai rectangular, generalment amb sostre, tancat per quatre parets aptes també per al joc.

trinxa /ˈtɾiɲ.t͡ʃa/ /ˈtɾiɲ.ʃə/ n fem
tab

trinxera /tɾiɲˈt͡ʃe.ɾa/ /tɾiɲˈʃe.ɾə/ n fem
trench

trinxeraire /tɾiɲ.t͡ʃeˈɾaj.ɾe/ /tɾiɲ.ʃəˈɾaj.ɾə/ n neut
street child
Noi que vagabundeja.

triomfar /tɾi.oɱˈfa/ /tɾi.oɱˈfaɾ/ /tɾi.uɱˈfa/ v
triumph

tripa /ˈtɾi.pa/ /ˈtɾi.pə/ n fem
guts

triple n masc
triple
(bowling) Conjunt de tres plens consecutius.

triple bogey n masc
triple bogey

triple doble n masc
triple double

triple eliminació n fem
triple play

triples n masc
triples

triplicar /tɾi.pɫiˈka/ /tɾi.pɫiˈkaɾ/ v
triple

triplà /tɾiˈpɫa/ n masc
triplane

tripolità /tɾi.po.ɫiˈta/ /tɾi.pu.ɫiˈta/ adj masc
Tripolitan
Relatiu o pertanyent a Trípoli.

tripolità /tɾi.po.ɫiˈta/ /tɾi.pu.ɫiˈta/ n masc
Tripolitan
Persona que habita o és originària de Trípoli.

tripulació /tɾi.pu.ɫa.siˈo/ /tɾi.pu.ɫə.siˈo/ n fem
crew
Conjunt de persones que viatgen en una embarcació i que estan encarregades de mantenir-la i dirigir-la.
Per extensió totes aquelles persones que viatgen en qualsevol vehicle i que estan encarregades de mantenir-lo i dirigir-lo, en especial quan el número d'aquestes persones és gran o bé quan el vehicle es considera de difícil maneig.

tripulant /tɾi.puˈɫan/ /tɾi.puˈɫant/ n neut
crew
Membre d'una tripulació.

triquèquid /tɾiˈkɛ.kit/ n masc
manatee

trisagi /tɾiˈsa.d͡ʒi/ /tɾiˈsa.ʒi/ n masc
Trisagion

trisecar /tɾi.seˈka/ /tɾi.seˈkaɾ/ /tɾi.səˈka/ v
trisect

trisoctaedre /tɾi.sok.taˈe.ðɾe/ /tɾi.sok.təˈɛ.ðɾə/ /tɾi.suk.təˈɛ.ðɾə/ n masc
trisoctahedron

trisomia 21 n fem
trisomy 21

trist /ˈtɾist/ adj
sad unhappy
Que no té alegria.

tristament /ˌtɾis.taˈmen/ /ˌtɾis.taˈment/ /ˌtɾis.təˈmen/ /ˌtɾis.təˈment/ adv
sadly

tristesa /tɾisˈte.za/ /tɾisˈtə.zə/ /tɾisˈtɛ.zə/ n fem
sadnesst sadness

tristetraedre /tɾis.te.tɾaˈe.ðɾe/ /tɾis.tə.tɾəˈɛ.ðɾə/ n masc
tristetrahedron

tristor /tɾisˈto/ /tɾisˈtoɾ/ n fem
sadness

triturar /tɾi.tuˈɾa/ /tɾi.tuˈɾaɾ/ v
triturate

trivial /tɾi.viˈaɫ/ /tɾi.viˈaɫ/ /tɾi.βiˈaɫ/ adj
trivial

trivialitzar /tɾi.vi.a.ɫiˈzaɾ/ /tɾi.vi.ə.ɫiˈd͡za/ /tɾi.βi.a.ɫiˈd͡za/ /tɾi.βi.a.ɫiˈza/ /tɾi.βi.ə.ɫiˈd͡za/ v
trivialize

tro /ˈtɾo/ n masc
thunder
So sobtat que acompanya un llampec que és conseqüència de l'expansió de l'aire al pas de la descàrrega elèctrica.

troba /ˈtɾɔ.βa/ /ˈtɾɔ.βə/ n fem
find

trobada /tɾoˈβa.ða/ /tɾuˈβa.ðə/ n fem
encounter

trobada LAN n fem
LAN party

trobador /tɾo.baˈðoɾ/ /tɾo.bəˈðo/ /tɾo.βaˈðo/ /tɾu.bəˈðo/ /tɾu.βəˈðo/ n masc
troubadour
Poeta medieval que componia versos per a ser cantats en públic.

troballa /tɾoˈba.ʎa/ /tɾoˈba.ʎə/ /tɾuˈba.jə/ n fem
find

trobar /tɾoˈba/ /tɾoˈbaɾ/ /tɾoˈβa/ /tɾuˈba/ /tɾuˈβa/ v
find
Veure alguna cosa que s'havia perdut.
write
Compondre en l'art dels trobadors.
be
(pronominal) Concórrer o estar present en alguna part.
meet
(pronominal) Coincidir dos o més que vénen de llocs diferents.
feel
(pronominal) Ser o estar en un determinat estat.

troca /ˈtɾɔ.ka/ /ˈtɾɔ.kɔ/ /ˈtɾɔ.kə/ n fem
skein

trocànter /tɾoˈkan.teɾ/ /tɾoˈkan.təɾ/ /tɾuˈkan.tər/ n masc
trochanter

trofeu /tɾoˈfɛw/ /tɾuˈfɛw/ n masc
trophy

troglodita /tɾo.ɣɫoˈði.ta/ /tɾo.ɣɫoˈði.tə/ /tɾu.ɣɫuˈði.tə/ n neut
troglodyte
Persona que viu en una cova.

troica /ˈtɾɔj.ka/ /ˈtɾɔj.kɔ/ /ˈtɾɔj.kə/ n fem
troika

troià /tɾoˈja/ /tɾuˈja/ adj masc
Trojan

trol /ˈtɾɔɫ/ n masc
troll
(mitologia nòrdica) Gegant o gnom que viu en llocs solitaris.

trol /ˈtɾɔɫ/ n neut
troll
(internet) Persona que publica continguts només amb intenció provocativa per generar polèmica.

trolejar /tɾo.ɫeˈd͡ʒa/ /tɾo.ɫeˈd͡ʒaɾ/ /tɾo.ɫeˈʒa/ /tɾo.ɫəˈd͡ʒa/ /tɾu.ɫəˈʒa/ v
troll
(internet) Atacar provocant com un trol.

tromba /ˈtɾom.ba/ /ˈtɾom.bə/ n fem
spout

trombe /ˈtɾom.be/ /ˈtɾom.bə/ n masc
thrombus

trombofília /tɾom.boˈfi.ɫi.a/ /tɾom.boˈfi.ɫi.ə/ /tɾum.buˈfi.ɫi.ə/ n fem
thrombophilia

trombó /tɾomˈbo/ /tɾumˈbo/ n masc
trombone

trombó de colissa n masc
slide trombone

trombó de pistons n masc
valve trombone

trombó rovellat n masc
rusty trombone

trompa /ˈtɾom.pa/ /ˈtɾom.pə/ n fem
French horn
Instrument aeròfon de metall, amb broquet, format per un llarg tub enroscat que s'eixampla gradualment des de l'embocadura al pavelló.
trunk
Allargament muscular del nas o del llavi de l'elefant com a òrgan prènsil.
jag
(col·loquial) embriaguesa

trompa marina n fem
marine trumpet

trompada /tɾomˈpa.ða/ /tɾomˈpa.ðə/ /tɾumˈpa.ðə/ n fem
bash
Cop fort, batzac.

trompe-l'oeil /ˌtɾɔm.peˈɫej/ n masc
trompe l'oeil

trompeta /tɾomˈpe.ta/ /tɾomˈpə.tə/ /tɾumˈpɛ.tə/ n fem
trumpet
Instrument aeròfon de metall, amb broquet, que consisteix en un llarg tub cilíndric metàl·lic, comunament corbat dues vegades, amb embocadura en forma de copa, proveït de claus o pistons i terminat en pavelló.

trompeta /tɾomˈpe.ta/ /tɾomˈpə.tə/ /tɾumˈpɛ.tə/ n neut
trumpeter
Trompetista, nom usat especialment en l'entorn militar i en les orquestres.

trompeta bastarda n fem
slide trumpet

trompeta de pistons n fem
valve trumpet

trompeteig /tɾom.peˈtet͡ʃ/ /tɾom.pəˈtət͡ʃ/ /tɾum.pəˈtɛt͡ʃ/ n masc
trumpeting

trompeter /tɾom.peˈte/ /tɾom.peˈteɾ/ /tɾom.pəˈte/ /tɾum.pəˈte/ n masc
longspine spinefish
Peix teleosti de la família dels macroramfòsids amb musell llarg i tubiforme (Macroramphosus scolopax).

tron /ˈtɾɔn/ n masc
throne

trona /ˈtɾɔ.na/ /ˈtɾɔ.nɔ/ /ˈtɾɔ.nə/ n fem
pulpit
Plataforma elevada d'una església destinada a predicar o llegir les escriptures.
highchair
Cadira alta i amb braços pels nadons.

tronada /tɾoˈna.ða/ /tɾoˈna.ðə/ /tɾuˈna.ðə/ n fem
thunderstorm

tronc /ˈtɾoŋ/ /ˈtɾoŋk/ /ˈtɾoŋk/ n masc
trunk
(botànica) Part dels arbres entre l'arrel i la copa, equivalent a la tija d'altres vegetals.
(argot casteller) Part vertical central d'un castell per sota del pom de dalt.
torso
(anatomia) Part del cos entre les extremitats i el cap.

tronera /tɾoˈne.ɾa/ /tɾoˈne.ɾə/ /tɾuˈne.ɾə/ n fem
pocket
(billar) Cadascun dels sis forats d'una taula de billar destinada al billar americà, l'snooker o el xapó, que estan situats en els angles i a la meitat dels costats llargs.

trop /ˈtɾɔp/ n masc
trope

tropa /ˈtɾɔ.pa/ /ˈtɾɔ.pɔ/ /ˈtɾɔ.pə/ n fem
troop

tropical /tɾo.piˈkaɫ/ /tɾu.piˈkaɫ/ adj
tropical

tropopausa /ˌtɾo.poˈpaw.za/ /ˌtɾo.poˈpaw.zə/ /ˌtɾo.puˈpaw.zə/ n fem
tropopause

troposfera /ˌtɾo.posˈfe.ɾa/ /ˌtɾo.posˈfe.ɾə/ /ˌtɾo.pusˈfe.ɾə/ n fem
troposphere

tros /ˈtɾɔs/ n masc
piece

tros de quòniam n masc
idiot

trot /ˈtɾɔt/ n masc
trot

trotar /tɾoˈta/ /tɾoˈtaɾ/ /tɾuˈta/ v
trot

trotllo /ˈtɾɔ.ʎo/ /ˈtɾɔ.ʎo/ /ˈtɾɔ.ʎu/ /ˈtɾɔʎ.ʎo/ /ˈtɾɔʎ.ʎu/ n masc
blackfish

truc /ˈtɾuk/ n masc
trick
Acció enginyosa que aconsegueix un efecte insospitat.
cheat
Un dels dos jocs que formen el joc de truc, consistent en guanyar dues bases de tres.
(videojocs) Acció enginyosa en què, per mitjà de la introducció d'un codi amagat, el jugador aconsegueix accedir a continguts addicionals d'un videojoc o millorar les habilitats del seu personatge.

trucar /tɾuˈka/ /tɾuˈkaɾ/ v
knock
(intransitiu, central, nord-occidental) Donar cops per a demanar que obrin.
call
(intransitiu) Telefonar.
tune up
(transitiu, mecànica) Fer un trucatge, manipular un motor per modificar les prestacions.

truculent /tɾu.kuˈɫen/ /tɾu.kuˈɫent/ adj masc
truculent

trufa /ˈtɾu.fa/ /ˈtɾu.fə/ n fem
truffle
(pastisseria) Dolç rodó de nata batuda i xocolata fosa, recobert de xocolata.

trufar /tɾuˈfa/ /tɾuˈfaɾ/ v
truffle

truita /ˈtɾuj.ta/ /ˈtɾwi.ta/ n fem
brown trout trout
Peix de la família dels salmònids, propi de rius cabalosos d'aigües fredes i ràpides. (Salmo trutta).
omelette omelet
(cuina, metafòric) Ous batuts i fregits a la paella.

truita alpina n fem
Arctic char

truita de rierol n fem
brook charr

truita irisada n fem
rainbow trout

truja /ˈtɾu.d͡ʒa/ /ˈtɾu.ʒa/ /ˈtɾu.ʒə/ n fem
sow
Porc femella

trumfar /tɾuɱˈfa/ /tɾuɱˈfaɾ/ v
trump

truncament /tɾuŋ.kaˈmen/ /tɾuŋ.kaˈment/ /tɾuŋ.kəˈmen/ /tɾuŋ.kəˈment/ n masc
clipping

truncar /tɾuŋˈka/ /tɾuŋˈkaɾ/ v
truncate

trust /ˈtɾust/ n masc
trust

tràgicament /ˌtɾa.d͡ʒi.kaˈmen/ /ˌtɾa.d͡ʒi.kaˈment/ /ˌtɾa.ʒi.kaˈmen/ /ˌtɾa.ʒi.kəˈmen/ /ˌtɾa.ʒi.kəˈment/ adv
tragically

tràmit n masc
step

trànsit /ˈtɾan.zit/ n masc
transit

trèvol /ˈtɾe.voɫ/ /ˈtɾe.βoɫ/ /ˈtɾə.voɫ/ /ˈtɾɛ.vuɫ/ n masc
clover trefoil
Planta silvestre caracteritzada per les seves fulles trifoliades (Trifolium).
clubs
(jocs, plural) Coll de la baralla de cartes francesa representat per una fulla negra de trèvol.

tròlec /ˈtɾɔ.ɫek/ /ˈtɾɔ.ɫək/ n masc
trolley

tsade /ˈtsa.ðe/ /ˈtsa.ðə/ n fem
tsade

tsar /ˈsaɾ/ /ˈtsar/ n masc
tsar

tsundoku /tsunˈdɔ.ku/ n masc
tsundoku

tsuzumi n masc
tsuzumi

tu pronoun
you

tub /ˈtup/ n masc
tube

tuba /ˈtu.ba/ /ˈtu.βə/ n fem
tuba
Instrument aeròfon de metall, de tub cònic, amb broquet, que dóna les notes més baixes.
Complement de núvol del gènere cumulonimbus o cúmulus en forma de columna, de vegades en forma de conus invertit, que sobresurt de la base del núvol com la manifestació d'una vorticitat intensa.

tuberculosi /tu.beɾ.kuˈɫɔ.zi/ /tu.βər.kuˈɫɔ.zi/ n fem
tuberculosis

tuberculostàtic /tu.beɾ.ku.ɫosˈta.tik/ /tu.bər.ku.ɫusˈta.tik/ /tu.bəɾ.ku.ɫosˈta.tik/ /tu.βər.ku.ɫusˈta.tik/ adj masc
tuberculostatic

tubular /tu.βuˈɫar/ adj
tubular
En forma de tub o cilíndric.

tudó /twˈðo/ n masc
wood pigeon

tuf /ˈtuf/ n masc
tuff
Tipus de material rocós, d'origen volcànic, que tallat en forma de blocs es fa servir en la construcció.
stink
Olor desagradable, com la que fan certs cossos en fermentació o en descomposició.

tuit /ˈtujt/ /ˈtwit/ n masc
tweet

tuitaire /tujˈtaj.ɾe/ /tujˈtaj.ɾə/ /twiˈtaj.ɾe/ n
tweeter

tuitar /tujˈta/ /tujˈtaɾ/ /twiˈta/ v
tweet

tuli n masc
thulium

tulipa /tuˈɫi.pa/ /tuˈɫi.pə/ n fem
tulip

tumor /tuˈmor/ n masc
tumour

tumult /tuˈmuɫ/ /tuˈmuɫt/ n masc
tumult

tundra /ˈtun.dɾa/ /ˈtun.dɾə/ n fem
tundra

tungstè /tuŋsˈtɛ/ n masc
tungsten

tunisià /tu.ni.ziˈa/ adj masc
Tunisian
Relatiu o pertanyent a Tunísia.

tunisià /tu.ni.ziˈa/ n masc
Tunisian
Persona que habita o és originària de Tunísia.

tupinada /tu.piˈna.ða/ /tu.piˈna.ðə/ n fem
rigging

tupè /tuˈpe/ /tuˈpɛ/ n masc
toupee

tupí /tuˈpi/ n masc
saucepan

turbant /turˈban/ /turˈβan/ /tuɾˈbant/ /tuɾˈβan/ n masc
turban

turbina /turˈbi.nə/ /tuɾˈbi.na/ n fem
turbine

turbulència atmosfèrica n fem
atmospheric turbulence

turc adj masc
Turkish
Relatiu o pertanyent a Turquia, als turcs o a l'idioma turc.

turc n masc
Turk
Natural de Turquia
Turkish
(masculí singular) Llengua turquesa parlada principalment a Turquia i Xipre.

turcman /turɡˈman/ adj masc
Turkman
Relatiu o pertanyent al Turkmenistan o la seva llengua.

turcman /turɡˈman/ n masc
Turkman
Persona que habita o és originària del Turkmenistan.
Persona originària d'un poble turc de l'Àsia Central.
Turkmen
(només singular) Llengua turquesa parlada al Turkmenistan.

turisme /tuˈɾiz.me/ n masc
tourism

turisme cultural n masc
cultural tourism

turisme d'aventura n masc
adventure tourism

turisme de negocis n masc
bussines tourism

turisme monumental n masc
monumental tourism

turisme nàutic n masc
nautical tourism

turisme urbà n masc
urban

turista /tuˈɾis.ta/ /tuˈɾis.te/ /tuˈɾis.tə/ n neut
tourist

turista de motxilla n neut
backpacker

turistificació n fem
turistification

turmell /toɾˈmeʎ/ n masc
ankle

turment /turˈmen/ /tuɾˈmen/ /tuɾˈment/ n masc
torture

turmentar /tur.menˈta/ /tur.mənˈta/ /tuɾ.menˈta/ /tuɾ.menˈtaɾ/ v
torment
Causar turment a algú.

turo /ˈtu.ɾo/ /ˈtu.ɾu/ n masc
fur
Tosca formada en l’interior de canonades.

turquesa /turˈkɛ.zə/ /tuɾˈkə.zə/ n fem
turquoise

turquès /turˈkɛs/ /tuɾˈkes/ /tuɾˈkəs/ adj masc
Turkic

turístic /tuˈɾis.tik/ adj masc
tourist

turó n masc
hill
Elevació moderada del terreny; muntanya o puig poc elevat; pujol.
ferret
Mamífer mustèlid de l'espècie Mustela putoris.

tutelar /tu.teˈɫa/ /tu.teˈɫaɾ/ /tu.təˈɫa/ /tu.təˈɫa/ /tu.təˈɫar/ adj
tutelar
Que tutela o protegeix algú altre, una comunitat.

tutelar /tu.teˈɫa/ /tu.teˈɫaɾ/ /tu.təˈɫa/ /tu.təˈɫa/ /tu.təˈɫar/ v
guard
Exercir la tutela d’algú altre.

tutia /tuˈti.a/ /tuˈti.ə/ n fem
tutty

tutor /tuˈto/ /tuˈtoɾ/ n masc
tutor

tutoria /tu.toˈɾi.a/ /tu.toˈɾi.ə/ /tu.tuˈɾi.ə/ n fem
tutoring

tutoria entre iguals n fem
peer tutoring

tutorització /tu.to.ɾi.d͡za.siˈo/ /tu.to.ɾi.d͡zə.siˈo/ /tu.to.ɾi.za.siˈo/ /tu.tu.ɾi.d͡zə.siˈo/ n fem
tutoring

tutoritzar /tu.to.ɾiˈd͡za/ /tu.to.ɾiˈza/ /tu.to.ɾiˈzaɾ/ /tu.tu.ɾiˈd͡za/ v
tutor
Guiar (un o més estudiants), un tutor.
Seguir (un curs, una classe o un alumne), un tutor.

tutti frutti /ˌtu.tiˈfɾu.ti/ n masc
tutti-frutti

tuvalià /tu.va.ɫiˈa/ /tu.və.ɫiˈa/ /tu.βa.ɫiˈa/ /tu.βə.ɫiˈa/ adj masc
Tuvaluan
Originari, pertanyent o relatiu a Tuvalu (estat d'Oceania).

tuvalià /tu.va.ɫiˈa/ /tu.və.ɫiˈa/ /tu.βa.ɫiˈa/ /tu.βə.ɫiˈa/ n masc
Tuvaluan
Natural de Tuvalu.
Idioma polinesi propi i oficial de Tuvalu i algunes illes properes.

txa-txa-txa /ˌt͡ʃaˌt͡ʃaˈt͡ʃa/ n masc
cha-cha

txac-txac /ˌt͡ʃakˈt͡ʃak/ Interjection
caw

txadià /t͡ʃa.ðiˈa/ /t͡ʃə.ðiˈa/ adj masc
Chadian
Relatiu o pertanyent al Txad o la seva llengua.

txadià /t͡ʃa.ðiˈa/ /t͡ʃə.ðiˈa/ n masc
Chadian
Persona que habita o és originària del Txad.
Chadic
Grup de llengües daiques parlades al nord de l'Àfrica.

txec /ˈt͡ʃɛk/ adj masc
Czech
Relatiu o pertanyent a Txèquia.

txetxè /t͡ʃeˈt͡ʃe/ /t͡ʃəˈt͡ʃə/ /t͡ʃəˈt͡ʃɛ/ n masc
Chechen
(només singular) Llengua caucàsica del nord pròpia de Txetxènia.

txin-txin /ˌt͡ʃiɲˈt͡ʃin/ Interjection
chin chin

tàctica col·lectiva n fem
group tactics

tàctica del fora de joc n fem
offside trap

tàctica individual n fem
individual tactics

tàlem /ˈta.ɫem/ /ˈta.ɫəm/ n masc
thalamus

tàmil /ˈta.miɫ/ n masc
Tamil
Llengua dravídica parlada pels tàmils.

tàntal /ˈtan.təɫ/ n masc
tantalum

tàper /ˈta.peɾ/ /ˈta.pər/ n masc
Tupperware

tàpia /ˈta.pi.a/ /ˈta.pi.ə/ n fem
adobe wall
Paret feta de terra pastada, premsada i assecada.

tàrtar /ˈtar.tər/ /ˈtaɾ.taɾ/ adj masc
Tatar
Relatiu o pertanyent a Tartària, la seva llengua o el seu poble.

tàrtar /ˈtar.tər/ /ˈtaɾ.taɾ/ n masc
Tatar
Persona que habita o és originària de Àsia Central.
(només singular) Llengua altaica parlada pels tàrtars.

tàvec /ˈta.vek/ /ˈta.vək/ /ˈta.βek/ /ˈta.βək/ n masc
horsefly

tècnica /ˈtɛŋ.ni.ka/ /ˈtɛŋ.ni.kə/ /ˈtɛɡ.ni.ka/ n fem
technique

tècnica d'aprenentatge n fem
learning technique

tècnica d'estudi n fem
study skill

tècnica de Phillips 66 n fem
Phillips 66

tècnica de dinàmica de grup n fem
group dynamics technique

tècnica de nivell de detall n fem
level of detail

tècnica de nivell de detall contínua n fem
continuous level of detail

tècnica de nivell de detall discreta n fem
discrete level of detail

tècnica defensiva n fem
defensive skill

tècnica didàctica n fem
classroom technique

tècnica ofensiva n fem
offensive skill

tècnicament /ˌtɛŋ.ni.kaˈmen/ /ˌtɛŋ.ni.kəˈmen/ /ˌtɛŋ.ni.kəˈment/ /ˌtɛɡ.ni.kaˈmen/ /ˌtɛɡ.ni.kaˈment/ adv
technically

tènue /ˈtɛ.nu.e/ /ˈtɛ.nu.ə/ adj
tenuous

tèrbol /ˈter.buɫ/ /ˈteɾ.boɫ/ adj masc
murky

tèrmic /ˈtɛr.mik/ adj masc
thermic

tèxel n masc
texel

témer /ˈte.me/ /ˈte.meɾ/ /ˈtə.mə/ /ˈtɛ.mə/ v
fear
Sentir por.

téntol /ˈten.toɫ/ n masc
time-out

tíbia /ˈti.bi.a/ /ˈti.βi.ə/ n fem
tibia

tílburi /ˈtiɫ.βu.ɾi/ n masc
tilbury

tímid /ˈti.mit/ adj masc
shy

tímidament /ˌti.mi.ðaˈmen/ /ˌti.mi.ðaˈment/ /ˌti.mi.ðəˈmen/ /ˌti.mi.ðəˈment/ adv
timidly

típex /ˈti.peks/ /ˈti.pəks/ n masc
correction fluid

típic adj masc
typical
propi o exclusiu d'un lloc o persona, característic

típicament /ˌti.pi.kaˈmen/ /ˌti.pi.kaˈment/ /ˌti.pi.kəˈmen/ /ˌti.pi.kəˈment/ adv
typically

tísic /ˈti.zik/ adj masc
phthisic

títol /ˈti.toɫ/ /ˈti.tuɫ/ n masc
title

títol acadèmic n masc
degree

títol oficial n masc
official degree

tòfona /ˈtɔ.fo.nə/ /ˈtɔ.fu.nə/ n fem
truffle

tòner /ˈtɔ.neɾ/ /ˈtɔ.nər/ n masc
toner

tònic /ˈtɔ.nik/ adj masc
tonic
(lingüística) Element on recau l'accent o la força de la veu.

tònica /ˈtɔ.ni.ka/ /ˈtɔ.ni.kə/ n fem
tonic water

tòpic /ˈtɔ.pik/ adj masc
topical
Relatiu a la pell.

tòpic /ˈtɔ.pik/ n masc
cliché
Lloc comú, prototipus.

tòrax /ˈtɔ.ɾaks/ /ˈtɔ.ɾəks/ n masc
thorax

tòxic /ˈtɔk.sik/ adj masc
toxic
Que és nociu pels organismes vius.

tòxic /ˈtɔk.sik/ n masc
poison
Substància d’efecte morbós o letal per a un organisme viu.

tómbol /ˈtom.boɫ/ /ˈtom.buɫ/ n masc
tombolo

tórtora /ˈtor.tu.ɾə/ /ˈtoɾ.to.ɾa/ /ˈtoɾ.to.ɾə/ n fem
turtle dove turtledove

túmul /ˈtu.muɫ/ n masc
barrow
Mota de terra o pedres que cobreix una sepultura.
catafalque
Estructura de dol sobre el taüt durant les exèquies.

túnel /ˈtu.neɫ/ /ˈtu.nəɫ/ n masc
tunnel
Pas subterrani de comunicació o de conducció obert a través d'un accident geogràfic.
nutmeg
(esports de pilota) Driblatge en què el jugador fa passar la pilota o la bola entre les cames d'un adversari i la recupera darrere seu.

túnel de vestidors n masc
tunnel to the dressing room

túnica /ˈtu.ni.ka/ /ˈtu.ni.kə/ n fem
tunic

túnica albugínia n fem
tunica albuginea

uau /uˈaw/ Interjection
wow

ubicació /u.bi.ka.siˈo/ /u.βi.kə.siˈo/ n fem
location

ubicar /u.biˈkaɾ/ /u.βiˈka/ v
locate

ubiqüitat /u.βi.kwiˈtat/ n fem
ubiquity

ucraïnès /u.kɾa.iˈnes/ /u.kɾə.iˈnəs/ /u.kɾə.iˈnɛs/ adj masc
Ukranian
Relatiu o pertanyent a Ucraïna, als seus habitants o a la llengua.

ucraïnès /u.kɾa.iˈnes/ /u.kɾə.iˈnəs/ /u.kɾə.iˈnɛs/ n masc
Ukranian
Natural d'Ucraïna.
Ukrainian
(només singular) Llengua eslava de la branca oriental parlada pels ucraïnesos.

udol /uˈðɔɫ/ n masc
howl

udolar /u.ðoˈɫa/ /u.ðoˈɫaɾ/ /u.ðuˈɫa/ v
howl

ufana /uˈfa.na/ /uˈfa.nə/ n fem
pride
Pompa, ostentació.
luxuriance
Gran frondositat i verdor en les plantes.

ufanor /u.faˈno/ /u.faˈnoɾ/ /u.fəˈno/ n fem
freshness lushness
Sentiment d'alegria i satisfacció.
Manifestació d'abundància, de riquesa o prosperitat.

ufanós /u.faˈnos/ /u.fəˈnos/ adj masc
conceited

ufà /uˈfa/ adj
proud

ugandès /u.ɣanˈdes/ /u.ɣənˈdəs/ /u.ɣənˈdɛs/ adj masc
Ugandan
Relatiu o pertanyent a Uganda o al poble ugandès.

ugandès /u.ɣanˈdes/ /u.ɣənˈdəs/ /u.ɣənˈdɛs/ n masc
Ugandan
Persona que habita o és originària d'Uganda.

uixer /ujˈʃe/ /ujˈʃeɾ/ /uˈʃeɾ/ n masc
usher

ukulele /u.kuˈɫe.ɫe/ /u.kuˈɫɛ.ɫə/ n masc
ukelele

ulcerar /uɫ.seˈɾa/ /uɫ.seˈɾaɾ/ /uɫ.səˈɾa/ v
ulcerate

ulema /uˈle.ma/ /uˈlɛ.mə/ n masc
ulama

ull /ˈuj/ /ˈuʎ/ n masc
eye
Òrgan dels éssers vius capaç de fixar imatges en el cervell a través de receptors de llum.

ull de bou n masc
oculus

ull de cicló n masc
eye of the storm

ull de vellut n masc
black eye

ullal /uˈjaɫ/ /uˈʎaɫ/ n masc
fang eye tooth
(central, septentrional) Dent dels mamífers, de forma cònica, acabada en una punxa i amb una sola arrel, situada entre les incisives i les premolars.
tusk
Dent amb forma de corn dels elefants.

ulleres /uˈje.ɾəs/ /uˈʎe.ɾes/ /uˈʎe.ɾəs/ n fem
glasses spectacles
Lents que es col·loquen davant dels ulls per a corregir defectes de visió, per a protegir els ulls o per motius estètics.
fork
Tàctica d’escacs, també anomenada forquilla, consistent en atacar més d’una peça del contrari.

ulls /ˈujs/ /ˈuʎs/ /ˈuʎʃ/ n masc
silvery pout
(peixos) Peix de la família dels gàdids d’ulls grossos, boca obliqua i escates argentades grans, que viu entre 100-1.000 m de fondària (Gadiculus argenteus).

ullverd /uʎˈvɛɾt/ /uʎˈvɛɾt/ /uʎˈβɛrt/ /uʎˈβɛɾt/ n masc
shortnose greeneye

ultimàtum n masc
ultimatum

ultracrepidià /uɫ.tɾa.kɾe.pi.ðiˈa/ /uɫ.tɾə.kɾə.pi.ðiˈa/ n masc
ultracrepidarian

ultramarins /ˌuɫ.tɾa.maˈɾins/ /ˌuɫ.tɾə.məˈɾins/ n masc
foodstuffs
Queviures provinents d'ultramar.

ultramarí /ˌuɫ.tɾa.maˈɾi/ /ˌuɫ.tɾə.məˈɾi/ adj masc
overseas

ultratge /uɫˈtɾa.d͡ʒe/ /uɫˈtɾa.d͡ʒə/ n masc
outrage

ultratjar /uɫ.tɾaˈd͡ʒa/ /uɫ.tɾaˈd͡ʒaɾ/ /uɫ.tɾəˈd͡ʒa/ v
outrage

ulà /uˈɫa/ n masc
uhlan
Llancer de la cavalleria lleugera. Referit principalment als que vestien a l'estil polonès.

umbràtic /umˈbɾa.tik/ adj masc
umbratic

umpire n neut
umpire

un article
a
Article indefinit, masculí i singular.

un number
one
(cardinal) La unitat completa.

un pronoun
someone
Una persona anònima.

un fart de adv
a mess

un ningú n masc
nobody

una mica adv
a little

unbinili /um.biˈni.li/ n masc
unbinilium

uncinus n masc
uncinus

ungir /uɲˈd͡ʒi/ /uɲˈd͡ʒiɾ/ /uɲˈʒi/ v
anoint

ungla /ˈuŋ.ɡɫa/ n fem
nail
Protecció de calci del dit humà i d'altres animals.

unglot /uŋˈɡɫɔt/ n masc
hoof

unicameral /u.ni.ka.meˈɾaɫ/ /u.ni.kə.məˈɾaɫ/ adj
unicameral

unicel·lular /u.ni.se.ɫuˈɫaɾ/ /u.ni.seɫ.ɫuˈɫaɾ/ /u.ni.sə.ɫuˈɫar/ /u.ni.səɫ.ɫuˈɫar/ /u.ni.səɫ.ɫuˈɫaɾ/ adj
unicellular

unificació /u.ni.fi.ka.siˈo/ /u.ni.fi.kə.siˈo/ n fem
unification

unificar /u.ni.fiˈka/ /u.ni.fiˈkaɾ/ v
unify unificar

uniformar /u.ni.forˈma/ /u.ni.foɾˈma/ /u.ni.foɾˈmaɾ/ /u.ni.furˈma/ v
standardize

uniforme /u.niˈfor.mə/ /u.niˈfoɾ.me/ adj
uniform

uniformement /u.niˌfor.meˈmen/ /u.niˌfor.məˈmen/ /u.niˌfoɾ.meˈmen/ /u.niˌfoɾ.meˈment/ /u.niˌfoɾ.məˈment/ adv
uniformly

unilateral /u.ni.ɫa.teˈɾaɫ/ /u.ni.ɫə.təˈɾaɫ/ adj
unilateral

unir /uˈni/ /uˈniɾ/ v
join

unitat /u.niˈtat/ n fem
unit

unitat didàctica n fem
learning unit

unitat escolar n fem
school unit

univers /u.niˈvɛls/ /u.niˈvɛɾs/ /u.niˈvɛɾs/ /u.niˈβɛrs/ /u.niˈβɛɾs/ n masc
universe

universal /u.ni.veɾˈsaɫ/ /u.ni.vəɾˈsaɫ/ /u.ni.βerˈsaɫ/ /u.ni.βeɾˈsaɫ/ /u.ni.βərˈsaɫ/ adj
universal
Relatiu a l'univers.

universalitzar /u.ni.veɾ.sa.ɫiˈzaɾ/ /u.ni.vəɾ.sa.ɫidˈza/ /u.ni.βer.sa.ɫiˈd͡za/ /u.ni.βeɾ.sa.ɫiˈzaɾ/ /u.ni.βər.sə.ɫidˈza/ v
universalize

universalment /u.ni.veɾˌsaɫˈment/ /u.ni.vərˌsaɫˈmen/ /u.ni.vəɾˌsaɫˈment/ /u.ni.βerˌsaɫˈmen/ /u.ni.βeɾˌsaɫˈmen/ /u.ni.βərˌsaɫˈmen/ adv
universally

universitari /u.ni.veɾ.siˈta.ɾi/ /u.ni.vəɾ.siˈta.ɾi/ /u.ni.βer.siˈta.ɾi/ /u.ni.βeɾ.siˈta.ɾi/ /u.ni.βər.siˈta.ɾi/ adj masc
academic
Relatiu a la universitat.

universitari /u.ni.veɾ.siˈta.ɾi/ /u.ni.vəɾ.siˈta.ɾi/ /u.ni.βer.siˈta.ɾi/ /u.ni.βeɾ.siˈta.ɾi/ /u.ni.βər.siˈta.ɾi/ n masc
university student
Estudiant o graduat en una universitat.

universitat /u.ni.ver.siˈtat/ /u.ni.veɾ.siˈtat/ /u.ni.vəɾ.siˈtat/ /u.ni.βer.siˈtat/ /u.ni.βeɾ.siˈtat/ n fem
university college

universitat de la gent gran n fem
university of the third age

universitat oberta n fem
distance university

universitat popular n fem
folk high school

universíada n fem
universiade

unió /u.niˈo/ n fem
union

unnilbi /unˈnil.bi/ n masc
unnilbium

unnilenni /un.nilˈɛn.ni/ n masc
unnilennium

unnilhexi /un.niˈɫɛɡ.zi/ n masc
unnilhexium

unnilocti /un.nilˈɔk.ti/ n masc
unniloctium

unnilpenti /un.nilˈpɛn.ti/ n masc
unnilpentium

unnilquadi /un.nilˈkwa.ði/ n masc
unnilquadium

unnilsepti /un.nilˈsɛp.ti/ n masc
unnilseptium

unniltri /unˈnil.tɾi/ n masc
unniltrium

unniluni /un.nilˈu.ni/ n masc
unnilunium

untar /unˈta/ /unˈtaɾ/ v
spread

ununbi /unˈum.bi/ n masc
ununbium

ununenni /un.unˈɛn.ni/ n masc
ununennium

ununhexi /u.nuˈnɛɡ.zi/ n masc
ununhexium

ununnili /un.unˈni.li/ n masc
ununnilium

ununocti n masc
ununoctium

ununpenti n masc
ununpentium

ununquadi /un.unˈkwa.ði/ n masc
ununquadium

ununsepti n masc
ununseptium

ununtri n masc
ununtrium

unununi /un.unˈu.ni/ n masc
unununium

urani n masc
uranium

urbanitat /ur.bə.niˈtat/ /uɾ.ba.niˈtat/ n fem
politeness

urbanització /ur.bə.ni.d͡zə.siˈo/ /ur.βa.ni.d͡za.siˈo/ /uɾ.ba.ni.za.siˈo/ n fem
urbanization

urbanitzar /ur.bə.niˈd͡za/ /ur.βa.niˈd͡za/ /uɾ.ba.niˈzaɾ/ /uɾ.βa.niˈza/ v
urbanize

urbanístic /ur.bəˈnis.tik/ /uɾ.baˈnis.tik/ adj masc
urbanistic

urbà /urˈβa/ adj masc
urban

urdú /urˈdu/ adj
Urdu
Relatiu o pertanyent a la llengua urdú

urdú /urˈdu/ n masc
Urdu
Llengua indoirànica anàloga al hindi parlada al Pakistan i en algunes regions de l'Índia.

uretra /uˈɾɛ.tɾa/ /uˈɾɛ.tɾə/ /uˈɾɛ.tɾɛ/ n fem
urethra

urgentment /urˌd͡ʒemˈmen/ /urˌʒemˈmen/ /uɾˌd͡ʒemˈmen/ /uɾˌd͡ʒemˈment/ /uɾˌʒemˈment/ adv
urgently

urgir /urˈd͡ʒi/ /urˈʒi/ /uɾˈd͡ʒi/ /uɾˈd͡ʒiɾ/ v
be urgent

urgència /urˈʒɛn.si.a/ /uɾˈd͡ʒɛn.si.a/ n fem
urgency
Precisió, necessitat de fer alguna cosa.

urinari /u.ɾiˈna.ɾi/ adj masc
urinary
Relatiu o pertanyent a l'urina.

urna /ˈur.nə/ /ˈuɾ.na/ n fem
urn

urologia /u.ɾo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /u.ɾo.ɫoˈʒi.a/ /u.ɾo.ɫoˈʒi.ə/ /u.ɾu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
urology

urpa /ˈur.pə/ /ˈuɾ.pa/ n fem
claw talon

urpar /urˈpa/ /uɾˈpa/ /uɾˈpaɾ/ v
claw

urpejar /ur.peˈʒa/ /ur.pəˈʒa/ /uɾ.peˈd͡ʒa/ /uɾ.peˈd͡ʒaɾ/ /uɾ.pəˈd͡ʒa/ v
scratch

uruguaià /u.ɾu.ɣwaˈja/ /u.ɾu.ɣwəˈja/ adj masc
Uruguayan
Relatiu o pertanyent a l'Uruguai.

usabilitat n fem
usability

usar /uˈza/ /uˈzaɾ/ v
use
Fer ús, fer servir.

usat /uˈzat/ adj masc
used

usdefruit /uz.dəˈfɾujt/ /uz.ðeˈfɾujt/ n masc
usufruct

ustori /usˈtɔ.ɾi/ adj masc
burning

usual /u.zuˈaɫ/ adj
usual

usualment /u.zuˌaɫˈmen/ /u.zuˌaɫˈment/ adv
usually

usuari /u.zuˈa.ɾi/ n masc
user

usucapir /u.zu.kaˈpi/ /u.zu.kaˈpiɾ/ /u.zu.kəˈpi/ v
usucapt

usufructuar /u.zu.fɾuk.tuˈa/ /u.zu.fɾuk.tuˈaɾ/ v
usufruct

usurpar /u.zurˈpa/ /u.zuɾˈpa/ /u.zuɾˈpaɾ/ v
usurp

utensili /u.tenˈsi.li/ /u.tənˈsi.ɫi/ n masc
utensil

utilitari /u.ti.ɫiˈta.ɾi/ adj masc
utilitarian

utilitari /u.ti.ɫiˈta.ɾi/ n masc
supermini

utilització /u.ti.ɫi.d͡za.siˈo/ /u.ti.ɫi.d͡zə.siˈo/ /u.ti.ɫi.za.siˈo/ n fem
use

utilitzar /u.ti.ɫiˈd͡za/ /u.ti.ɫiˈza/ /u.ti.ɫiˈzaɾ/ v
use

utopia /u.toˈpi.a/ /u.toˈpi.ə/ /u.tuˈpi.ə/ n fem
utopia

uxoricidi /uk.so.ɾiˈsi.ði/ /uk.su.ɾiˈsi.ði/ n masc
uxoricide

uzbek /uzˈbek/ adj masc
Uzbek
Relatiu o pertanyent a l’Uzbekistan o la seva llengua.

uzbek /uzˈbek/ n masc
Uzbek
Persona que habita o és originària de l’Uzbekistan.
(només singular) Llengua turquesa parlada a l’Uzbekistan.

va /ˈba/ /ˈva/ /ˈva/ adj masc
vain
Sense solidesa, realitat ni substància.
Inútil, de cap valor, infructuós, sense efecte, inepte.
Frívol, presumit, superb, orgullós, fals, fantasiós, fluix, inflat, ple de vanitat.

vaca /ˈba.ka/ /ˈba.kə/ /ˈva.ka/ /ˈva.kə/ n fem
cow
(mamífers) Mamífer remugant de granja que dóna llet, femella del bou.

vaca de Steller n fem
Steller's sea cow

vaca serrana n fem
comber

vacances /baˈkan.ses/ /bəˈkan.səs/ /vaˈkan.ses/ /vəˈkan.səs/ n fem
holiday vacation
(plurale tantum) Temps de repòs durant el qual cessa l'activitat habitual de treball o estudis.

vacances escolars n fem
school holidays

vacança /baˈkan.sa/ /bəˈkan.sə/ /vaˈkan.sa/ /vəˈkan.sə/ n fem
vacancy

vaccinable /bak.siˈna.βɫe/ /bak.siˈnab.bɫe/ /bək.siˈna.βɫə/ /bək.siˈnab.bɫə/ /vak.siˈna.bɫe/ /vək.siˈnab.bɫə/ adj
vaccinable

vaccinador /bak.si.naˈðo/ /bak.si.naˈðoɾ/ /bək.si.nəˈðo/ /vak.si.naˈðoɾ/ /vək.si.nəˈðo/ n masc
vaccinator

vaccinar /bak.siˈna/ /bək.siˈna/ /vak.siˈnaɾ/ /vək.siˈna/ v
vaccinate
Administrar un vaccí per a provocar immunitat contra determinades infeccions.

vaccí /bakˈsi/ /bəkˈsi/ /vakˈsi/ /vəkˈsi/ n masc
vaccine
Preparat biològic que aconsegueix immunitzar una persona o animal contra una malaltia vírica.
vaccinia
Malaltia d’origen víric de la pell, relacionada amb la verola especialment en les vaques i que es pot transmetre a l’home i al bestiar equí.

vaccínic /bakˈsi.nik/ /bəkˈsi.nik/ /vakˈsi.nik/ /vəkˈsi.nik/ adj masc
vaccinal

vacil·lació /ba.si.ɫa.siˈo/ /ba.siɫ.ɫa.siˈo/ /bə.si.ɫə.siˈo/ /va.siɫ.ɫa.siˈo/ /və.siɫ.ɫə.siˈo/ n fem
vacillation

vaga /ˈba.ɣa/ /ˈba.ɣə/ /ˈva.ɣa/ /ˈva.ɣə/ n fem
strike

vagar /baˈɣa/ /vaˈɣaɾ/ /vəˈɣa/ v
roam wander
Anar errant sense destinació concreta.

vagina /baˈd͡ʒi.na/ /baˈʒi.na/ /vaˈd͡ʒi.na/ /vəˈʒi.nə/ n fem
vagina

vaginal /ba.d͡ʒiˈnaɫ/ /ba.ʒiˈnaɫ/ /bə.ʒiˈnaɫ/ /va.d͡ʒiˈnaɫ/ /və.ʒiˈnaɫ/ adj
vaginal

vailet /bajˈlet/ /bəjˈɫɛt/ /vajˈlet/ /vəjˈɫɛt/ n masc
groom

vainilla /bajˈni.ʎa/ /bəjˈni.ʎə/ /vajˈni.ʎa/ /vəjˈni.ʎə/ n fem
vanilla

vaitot /ˌbajˈtot/ /ˌvajˈtot/ /ˌvajˈtot/ n masc
[[all-or-nothing]] bet

vaiver /bajˈβe/ /bajˈβeɾ/ /bəjˈβe/ /vajˈveɾ/ /ˌvajˈve/ adj masc
roaming

vaivé /ˌbajˈβe/ /ˌvajˈve/ /ˌvajˈve/ n masc
back and forth

vaixell /bajˈʃeʎ/ /baˈʃeʎ/ /vajˈʃeʎ/ /vəˈʃeʎ/ n masc
ship

vaixella /bajˈʃe.ʎa/ /baˈʃe.ʎa/ /bəˈʃe.ʎə/ /vajˈʃe.ʎa/ /vəˈʃe.ʎə/ n fem
dischware

valencià /ba.ɫen.siˈa/ /bə.ɫən.siˈa/ /va.ɫen.siˈa/ /və.ɫən.siˈa/ adj masc
Valencian
Relatiu o pertanyent al País Valencià, antic Regne de València, actual Comunitat Valenciana, als seus habitants o a la seva llengua.

valencià /ba.ɫen.siˈa/ /bə.ɫən.siˈa/ /va.ɫen.siˈa/ /və.ɫən.siˈa/ n masc
Valencian
Habitant de la ciutat de València].
Conjunt de parlars del català occidental propis del País Valencià.

valent /baˈɫen/ /bəˈɫen/ /vaˈɫent/ /vəˈɫen/ /vəˈɫent/ adj masc
brave courageous

valentament /baˌɫen.taˈmen/ /vaˌɫen.taˈment/ /vəˌɫen.təˈmen/ /vəˌɫen.təˈment/ adv
bravely

valentia /ba.ɫenˈti.a/ /bə.ɫənˈti.ə/ /va.ɫenˈti.a/ /və.ɫənˈti.ə/ n fem
courage

valer /baˈɫe/ /vaˈɫeɾ/ /vəˈɫə/ /vəˈɫɛ/ v
value

valet /baˈɫet/ /bəˈɫɛt/ /vaˈɫet/ /vəˈɫət/ /vəˈɫɛt/ n masc
jack
Carta de la baralla francesa marcada amb una J representant un servent d’armes.

validació n fem
validation

validar /ba.ɫiˈða/ /bə.ɫiˈða/ /va.ɫiˈðaɾ/ /və.ɫiˈða/ v
validate

validesa /ba.ɫiˈðe.za/ /va.ɫiˈðe.za/ /və.ɫiˈðə.zə/ /və.ɫiˈðɛ.zə/ n fem
validity

vall /ˈbaʎ/ /ˈvaʎ/ /ˈvaʎ/ n fem
valley dale
Depressió allargada entre dos vessants de muntanyes.

vall /ˈbaʎ/ /ˈvaʎ/ /ˈvaʎ/ n masc
ditch

valor /baˈɫor/ /baˈɫoɾ/ /vaˈɫoɾ/ /vəˈɫo/ /vəˈɫoɾ/ n
value worth
Vàlua, estimació que una cosa produeix en una persona.
bravery
Tret de la persona que és valenta.
value
(matemàtiques) Quantitat numèrica que pot prendre una variable.

valor de mercat n masc
market value

valoració del camp n fem
course rating

valorar /ba.ɫoˈɾa/ /bə.ɫuˈɾa/ /va.ɫoˈɾaɾ/ /və.ɫoˈɾa/ /və.ɫuˈɾa/ v
appraise
Calcular el valor d'un producte o servei.

vals /ˈbaɫs/ /ˈvaɫs/ /ˈvaɫs/ n masc
waltz

valsar /baɫˈsa/ /bəɫˈsa/ /vaɫˈsaɾ/ /vəɫˈsa/ v
waltz

valuós /ba.ɫuˈos/ /va.ɫuˈos/ /və.ɫuˈos/ adj masc
valuable

valència /baˈɫɛn.si.a/ /vaˈɫɛn.si.a/ /vəˈɫɛn.si.ə/ n fem
valence

való /baˈɫo/ /bəˈɫo/ /vaˈɫo/ /vəˈɫo/ adj masc
Walloon
Relatiu o pertanyent a Valònia.

való /baˈɫo/ /bəˈɫo/ /vaˈɫo/ /vəˈɫo/ n masc
Walloon
Persona que habita o és originària de Valònia.

vamba /ˈbam.ba/ /ˈvam.ba/ /ˈvam.bə/ n fem
trainer

vampir /bamˈpir/ /bəmˈpir/ /vamˈpiɾ/ /vəmˈpiɾ/ n masc
vampire
Personatge demoníac literari que xucla la sang i l'ànima de les persones.

vampiressa /bam.piˈɾe.sa/ /bəm.piˈɾɛ.sə/ /vam.piˈɾe.sa/ /vəm.piˈɾə.sə/ /vəm.piˈɾɛ.sə/ n fem
vampiress

vanadi /baˈna.ði/ /bəˈna.ði/ /vəˈna.ði/ n masc
vanadium

vanaglòria /ba.naˈɣɫɔ.ɾi.a/ /bə.nəˈɣɫɔ.ɾi.ə/ /va.naˈɣɫɔ.ɾi.a/ /və.nəˈɣɫɔ.ɾi.ə/ n fem
vainglory

vanar-se /baˈnar.se/ /baˈnaɾ.se/ /bəˈnar.sə/ /vaˈnaɾ.se/ /və.nərˈsə/ /vəˈnaɾ.sə/ v
show off

vanisar /ba.niˈza/ /ba.niˈzaɾ/ /bə.niˈza/ /va.niˈzaɾ/ /və.niˈza/ v
plate

vanisat /ba.niˈzat/ /bə.niˈzat/ /va.niˈzat/ /və.niˈzat/ n masc
plaiting

vanitós /ba.niˈtos/ /bə.niˈtos/ /va.niˈtos/ /və.niˈtos/ adj masc
vain

vapejar /ba.peˈd͡ʒa/ /ba.peˈʒa/ /bə.pəˈʒa/ /va.peˈd͡ʒaɾ/ /və.pəˈd͡ʒa/ /və.pəˈʒa/ v
vape

vapor /baˈpor/ /baˈpoɾ/ /bəˈpor/ /vaˈpoɾ/ /vəˈpoɾ/ n masc
vapour vapor
Gas, especialment referit a l'aigua.
steamboat
Nau o màquina (especialment vaixells) propulsada per un motor de combustió amb vapor d'aigua.

vapor d'aigua n masc
aqueous vapour

vaporadora /ba.po.ɾaˈðo.ɾa/ /bə.pu.ɾəˈðo.ɾə/ /va.po.ɾaˈðo.ɾa/ /və.po.ɾəˈðo.ɾə/ /və.pu.ɾəˈðo.ɾə/ n fem
steamer

vaporar /ba.poˈɾa/ /bə.puˈɾa/ /va.poˈɾaɾ/ /və.poˈɾa/ /və.puˈɾa/ v
steam

vaquer /baˈke/ /baˈkeɾ/ /bəˈke/ /vaˈkeɾ/ /vəˈke/ n masc
cowherd
Persona que mena vaques.

vara /ˈba.ɾa/ /ˈba.ɾə/ /ˈva.ɾa/ /ˈva.ɾə/ n fem
stick
Brancó net de fulles usat com a bastó o mànec.
staff
Bastó usat com a insígnia d'autoritat, especialment els alcaldes.
shaft
(golf) Part central d'un bastó, consistent en una barra prima, llarga, recta i de flexibilitat variable que fa d'eix.

vara extrarígida n fem
firm shaft

vara flexible n fem
soft shaft

vara regular n fem
regular shaft

vara rígida n fem
stiff shaft

vareta /baˈɾe.ta/ /bəˈɾɛ.tə/ /vaˈɾe.ta/ /vəˈɾə.tə/ /vəˈɾɛ.tə/ n fem
wand
Instrument de vidre que s'utilitza en els laboratoris per fer mescles.

vareta màgica n fem
magic wand

vari /ˈba.ɾi/ /ˈva.ɾi/ /ˈva.ɾi/ adj
variable
De caràcter variable, mudable.
varied
Divers, de distinta espècie o mena.

variable /ba.ɾiˈa.βɫe/ /ba.ɾiˈab.bɫe/ /bə.ɾiˈa.βɫə/ /bə.ɾiˈab.bɫə/ /va.ɾiˈa.bɫe/ /və.ɾiˈab.bɫə/ adj
variable
Que pot variar.
Que es pot diferenciar.

variable /ba.ɾiˈa.βɫe/ /ba.ɾiˈab.bɫe/ /bə.ɾiˈa.βɫə/ /bə.ɾiˈab.bɫə/ /va.ɾiˈa.bɫe/ /və.ɾiˈab.bɫə/ n fem
variable
Element mesurable que pot prendre més d'un valor quantitatiu o qualitatiu.
(informàtica) Zona de memòria destinada a emmagatzemar informació útil per a un programa.

variable atmosfèrica n fem
atmospheric variable

variació /ba.ɾi.a.siˈo/ /bə.ɾi.ə.siˈo/ /va.ɾi.a.siˈo/ /və.ɾi.ə.siˈo/ n masc
variation

variada /ba.ɾiˈa.ða/ /bə.ɾiˈa.ðə/ /va.ɾiˈa.ða/ /və.ɾiˈa.ðə/ n fem
base

variar /ba.ɾiˈa/ /bə.ɾiˈa/ /va.ɾiˈaɾ/ /və.ɾiˈa/ v
vary

variat /ba.ɾiˈat/ /bə.ɾiˈat/ /va.ɾiˈat/ /və.ɾiˈat/ adj masc
assorted

variu /baˈɾiw/ /bəˈɾiw/ /vaˈɾiw/ /vəˈɾiw/ n masc
varicose

varsovià /bar.so.βiˈa/ /baɾ.so.βiˈa/ /bər.su.βiˈa/ /vaɾ.so.viˈa/ /vər.su.viˈa/ /vəɾ.so.viˈa/ adj masc
Varsovian
Relatiu o pertanyent a Varsòvia.

varsovià /bar.so.βiˈa/ /baɾ.so.βiˈa/ /bər.su.βiˈa/ /vaɾ.so.viˈa/ /vər.su.viˈa/ /vəɾ.so.viˈa/ n masc
Varsovian
Persona que habita o és originària de Varsòvia.

vas /ˈbas/ /ˈvas/ /ˈvas/ n masc
vase

vas capil·lar n masc
vas capillare
(anatomia) Petit vas sanguini que connecta artèries i venes.

vascular /bas.kuˈɫar/ /bas.kuˈɫaɾ/ /bəs.kuˈɫar/ /vas.kuˈɫaɾ/ /vəs.kuˈɫaɾ/ adj
vascular

vasculitis /bas.kuˈɫi.tis/ /bəs.kuˈɫi.tis/ /vas.kuˈɫi.tis/ /vəs.kuˈɫi.tis/ n fem
vasculitis

vascó /basˈko/ /bəsˈko/ /vasˈko/ /vəsˈko/ n masc
Vascon

vassall /baˈsaʎ/ /bəˈsaʎ/ /vaˈsaʎ/ /vəˈsaʎ/ n masc
vassal

vast /ˈbast/ /ˈvast/ /ˈvast/ adj masc
vast

vaticinar /ba.ti.siˈna/ /bə.ti.siˈna/ /va.ti.siˈnaɾ/ /və.ti.siˈna/ v
predict

vau /ˈbaw/ /ˈvaw/ /ˈvaw/ n fem
vav

ve /ˈbe/ /ˈbɛ/ /ˈve/ /ˈve/ /ˈvə/ /ˈvɛ/ n fem
vee

ve doble n fem
double-u

vectoritzar /bek.to.ɾiˈd͡za/ /bek.to.ɾiˈza/ /bək.tu.ɾiˈd͡za/ /vek.to.ɾiˈzaɾ/ /vək.to.ɾiˈd͡za/ /vək.tu.ɾiˈd͡za/ v
vectorize

veda /ˈbe.ða/ /ˈbɛ.ðə/ /ˈve.ða/ /ˈvə.ðə/ /ˈvɛ.ðə/ n fem
closed season

vedar /beˈða/ /bəˈða/ /veˈðaɾ/ /vəˈða/ v
ban

vedell /beˈðeʎ/ /bəˈðeʎ/ /veˈðeʎ/ /vəˈðeʎ/ n masc
calf

vedella /beˈðe.ʎa/ /bəˈðe.ʎə/ /veˈðe.ʎa/ /vəˈðe.ʎə/ n fem
veal
(no comptable) Carn per menjar preparada de vedell o de vedella.

vedellar /be.ðeˈʎa/ /bə.ðəˈʎa/ /ve.ðeˈʎaɾ/ /və.ðəˈʎa/ v
calve

vedet /beˈðet/ /bəˈðɛt/ /veˈðet/ /vəˈðət/ /vəˈðɛt/ n fem
star
Artista femenina principal d’un espectacle de varietats o de revista.

vegada /beˈɣa.ða/ /bəˈɣa.ðə/ /veˈɣa.ða/ /vəˈɣa.ðə/ /vəˈʝa.ðə/ n fem
time

veganisme /be.ɣaˈniz.me/ /bə.ɣəˈniz.mə/ /ve.ɣaˈniz.me/ /və.ɣəˈniz.mə/ n masc
veganism

vegetació /be.d͡ʒe.ta.siˈo/ /be.ʒe.ta.siˈo/ /bə.ʒə.tə.siˈo/ /ve.d͡ʒe.ta.siˈo/ /və.ʒə.tə.siˈo/ n fem
vegetation

vegetalisme /be.d͡ʒe.taˈɫiz.me/ /be.ʒe.taˈɫiz.me/ /bə.ʒə.təˈɫiz.mə/ /ve.d͡ʒe.taˈɫiz.me/ /və.ʒə.təˈɫiz.mə/ n masc
veganism

vegetar /be.d͡ʒeˈta/ /be.ʒeˈta/ /bə.ʒəˈta/ /ve.d͡ʒeˈtaɾ/ /və.ʒəˈta/ v
vegetate

vegà /beˈɣa/ /veˈɣa/ /vəˈɣa/ adj masc
vegan

vehementment /be.eˌmemˈmen/ /bə.əˌmemˈmen/ /ve.eˌmemˈment/ /və.əˌmemˈmen/ /və.əˌmemˈment/ adv
vehemently

vehemència /be.eˈmɛn.si.a/ /bə.əˈmɛn.si.ə/ /ve.eˈmɛn.si.a/ /və.əˈmɛn.si.ə/ n fem
vehemence

vehicle /beˈi.kɫe/ /bəˈi.kɫə/ /veˈi.kɫe/ /vəˈi.kɫə/ n masc
vehicle
Per extensió, qualsevol cosa mitjançant la qual es realitza un transport de matèria o, fins i tot, de conceptes abstractes com la informació.

vehicle tot terreny n masc
land rover

vehicular /be.i.kuˈɫa/ /be.i.kuˈɫar/ /be.i.kuˈɫaɾ/ /bə.i.kuˈɫa/ /bə.i.kuˈɫar/ /ve.i.kuˈɫaɾ/ /və.i.kuˈɫa/ /və.i.kuˈɫaɾ/ adj
vehicular
Relatiu als vehicles.

vehicular /be.i.kuˈɫa/ /be.i.kuˈɫar/ /be.i.kuˈɫaɾ/ /bə.i.kuˈɫa/ /bə.i.kuˈɫar/ /ve.i.kuˈɫaɾ/ /və.i.kuˈɫa/ /və.i.kuˈɫaɾ/ v
convey
Ser el vehicle per a transmetre o dur a terme alguna cosa.

vejam /beˈd͡ʒam/ /beˈʒam/ /bəˈʒam/ /veˈd͡ʒam/ /vəˈd͡ʒam/ /vəˈʒam/ Interjection
let's see

vela /ˈbɛ.ɫa/ /ˈvə.ɫə/ /ˈvɛ.ɫa/ /ˈvɛ.ɫə/ /ˈvɛ.ɾa/ n fem
sail

vela cangrea n fem
gaff rig
Vela trapezial de forma asimètrica, que es desplega entre la botavara, el pal i l’antena o pic d’un veler.

velam /beˈɫam/ /bəˈɫam/ /veˈɫam/ /vəˈɫam/ n masc
sails

velar /beˈɫa/ /beˈɫar/ /beˈɫaɾ/ /bəˈɫa/ /bəˈɫar/ /veˈɫaɾ/ /vəˈɫa/ /vəˈɫaɾ/ adj
velar
(fonètica) Articulat aproximant la part posterior de la llengua amb el vel del paladar.

velar /beˈɫa/ /beˈɫar/ /beˈɫaɾ/ /bəˈɫa/ /bəˈɫar/ /veˈɫaɾ/ /vəˈɫa/ /vəˈɫaɾ/ n fem
velar
Consonant articulada aproximant la part posterior de la llengua amb el vel del paladar.

velar /beˈɫa/ /beˈɫar/ /beˈɫaɾ/ /bəˈɫa/ /bəˈɫar/ /veˈɫaɾ/ /vəˈɫa/ /vəˈɫaɾ/ v
veil
Cobrir amb un vel.
Perdre la claredat de percepció d’una cosa.
fog
(fotografia) Inutilitzar una emulsió fotogràfica per l’acció d’un factor ambiental, normalment la llum.

velaritzar /be.ɫa.ɾiˈd͡za/ /be.ɫa.ɾiˈza/ /bə.ɫə.ɾiˈd͡za/ /ve.ɫa.ɾiˈzaɾ/ /və.ɫə.ɾiˈd͡za/ v
velarize

veler /beˈɫe/ /beˈɫeɾ/ /bəˈɫe/ /veˈɫeɾ/ /vəˈɫe/ adj masc
sailing
Que té relació amb les veles.

veler /beˈɫe/ /beˈɫeɾ/ /bəˈɫe/ /veˈɫeɾ/ /vəˈɫe/ n masc
sailboat
Embarcació amb veles.
sailmaker
Fabricant de veles.

vell /ˈbeʎ/ /ˈvej/ /ˈveʎ/ adj masc
old
De llarga vida, gran.
Referit a objectes, antic o espatllat.

vell marí n masc
Mediterranean monk seal

vellesa /beˈʎe.za/ /veˈʎe.za/ /vəˈjɛ.zə/ /vəˈʎə.zə/ n fem
old age
Edat avançada d'un ésser viu.

vellut /beˈʎut/ /bəˈʎut/ /veˈʎut/ /vəˈʎut/ n masc
velvet

velocitat /be.ɫo.siˈtat/ /ve.ɫo.siˈtat/ /və.ɫo.siˈtat/ /və.ɫu.siˈtat/ n fem
speed velocity

velocitat del green n fem
pace

velocípede /be.ɫoˈsi.pe.ðe/ /bə.ɫuˈsi.pə.ðə/ /ve.ɫoˈsi.pe.ðe/ /və.ɫoˈsi.pə.ðə/ /və.ɫuˈsi.pə.ðə/ n masc
velocipede

veloç /beˈɫos/ /veˈɫos/ /vəˈɫos/ adj
fast

veloçment /beˌɫozˈmen/ /bəˌɫozˈmen/ /veˌɫozˈment/ /vəˌɫozˈmen/ /vəˌɫozˈment/ adv
swiftly

vel·leïtat /be.ɫe.iˈtat/ /beɫ.ɫe.iˈtat/ /bə.ɫə.iˈtat/ /bəɫ.ɫə.iˈtat/ /veɫ.ɫe.iˈtat/ /vəɫ.ɫə.iˈtat/ n fem
fickleness

vena /ˈbe.na/ /ˈve.na/ /ˈvə.nə/ /ˈvɛ.nə/ n masc
vein

venació /be.na.siˈo/ /bə.nə.siˈo/ /ve.na.siˈo/ /və.nə.siˈo/ n fem
venation
(anatomia) Conjunt de venes.

vencillar /ben.siˈʎa/ /bən.siˈʎa/ /ven.siˈʎaɾ/ /vən.siˈʎa/ v
bind

venciment /ben.siˈmen/ /bən.siˈmen/ /ven.siˈment/ /vən.siˈmen/ /vən.siˈment/ n masc
expiry

venda /ˈben.da/ /ˈben.də/ /ˈbɛn.də/ /ˈven.da/ /ˈven.də/ /ˈvən.də/ /ˈvɛn.də/ n fem
sale

vendre /ˈben.dɾe/ /ˈven.dɾe/ /ˈvən.dɾə/ /ˈvɛn.dɾə/ v
sell

venecià /be.ne.siˈa/ /bə.nə.siˈa/ /ve.ne.siˈa/ /və.nə.siˈa/ adj masc
Venetian
Relatiu o pertanyent a Venècia o al seu dialecte propi.

venecià /be.ne.siˈa/ /bə.nə.siˈa/ /ve.ne.siˈa/ /və.nə.siˈa/ n masc
Venetian
Persona que habita o és originària de Venècia.

venedor /be.neˈðo/ /be.neˈðoɾ/ /ve.neˈðoɾ/ /və.nəˈðo/ n masc
seller

venerar /be.neˈɾa/ /bə.nəˈɾa/ /ve.neˈɾaɾ/ /və.nəˈɾa/ v
venerate

veneçolà /be.ne.soˈɫa/ /bə.nə.suˈɫa/ /və.nə.soˈɫa/ /və.nə.suˈɫa/ adj masc
Venezuelan
Relatiu o pertanyent a Veneçuela.

veneçolà /be.ne.soˈɫa/ /bə.nə.suˈɫa/ /və.nə.soˈɫa/ /və.nə.suˈɫa/ n masc
Venezuelan
Persona que habita o és originària de Veneçuela.

venir /beˈni/ /veˈniɾ/ /vəˈni/ v
come arrive
Desplaçar-se vers el lloc on és l'interlocutor.

venjança /beɲˈd͡ʒan.sa/ /bəɲˈʒan.sə/ /veɲˈd͡ʒan.sa/ /vəɲˈʒan.sə/ n fem
vengeance revenge

venjar /beɲˈd͡ʒa/ /bəɲˈʒa/ /veɲˈd͡ʒaɾ/ /vəɲˈʒa/ v
avenge

vent /ˈben/ /ˈven/ /ˈvent/ n masc
wind

vent ageostròfic n masc
ageostrophic wind

vent anabàtic n masc
anabatic wind

vent antitríptic n masc
antitriptic wind

vent catabàtic n masc
katabatic wind

vent ciclostròfic n masc
cyclostrophic wind

vent del gradient n masc
gradient wind

vent dominant n masc
prevailing wind

vent fresquet n masc
fresh breeze

vent variable n masc
variable wind

ventada /benˈta.ða/ /bənˈta.ðə/ /venˈta.ða/ /vənˈta.ðə/ n fem
gust of wind

ventall /benˈtaʎ/ /bənˈtaʎ/ /venˈtaʎ/ /vənˈtaj/ /vənˈtaʎ/ n masc
fan

ventar /benˈta/ /bənˈta/ /venˈtaɾ/ /vənˈta/ v
fan
Fer vent agitant l’aire.
winnow
Tirar enlaire per separa el gra de la palla.

venteguera /ben.teˈɣe.ɾa/ /bən.təˈɣe.ɾə/ /ven.teˈɣe.ɾa/ /vən.təˈɣe.ɾə/ n fem
gust of wind

ventilació /ben.ti.ɫa.siˈo/ /bən.ti.ɫə.siˈo/ /ven.ti.ɫa.siˈo/ /vən.ti.ɫə.siˈo/ n fem
ventilation

ventilador /ben.ti.ɫaˈðo/ /ben.ti.ɫaˈðoɾ/ /bən.ti.ɫəˈðo/ /ven.ti.ɫaˈðoɾ/ /vən.ti.ɫəˈðo/ n masc
fan ventilator

ventilar /ben.tiˈɫa/ /bən.tiˈɫa/ /ven.tiˈɫaɾ/ /vən.tiˈɫa/ v
air

ventosa /benˈto.za/ /bənˈto.zə/ /venˈto.za/ /vənˈto.zə/ n fem
sucker

ventrada /benˈtɾa.ða/ /bənˈtɾa.ðə/ /venˈtɾa.ða/ /vənˈtɾa.ðə/ n fem
litter

ventral /benˈtɾaɫ/ /bənˈtɾaɫ/ /venˈtɾaɫ/ /vənˈtɾaɫ/ adj
ventral

ventre /ˈben.tɾe/ /ˈben.tɾə/ /ˈven.tɾe/ /ˈven.tɾə/ n masc
belly

ventricle /benˈtɾi.kɫe/ /bənˈtɾi.kɫə/ /venˈtɾi.kɫe/ /vənˈtɾi.kɫə/ n masc
ventricle

ventós /benˈtos/ /bənˈtos/ /venˈtos/ /vənˈtos/ adj masc
windy

venusià /be.nu.ziˈa/ /bə.nu.ziˈa/ /ve.nu.ziˈa/ /və.nu.ziˈa/ adj masc
Venusian
Relatiu o pertanyent a Venus.

venusià /be.nu.ziˈa/ /bə.nu.ziˈa/ /ve.nu.ziˈa/ /və.nu.ziˈa/ n masc
Venusian

venós /beˈnos/ /bəˈnos/ /veˈnos/ /vəˈnos/ adj masc
venous

veracitat /be.ɾa.siˈtat/ /bə.ɾə.siˈtat/ /ve.ɾa.siˈtat/ /və.ɾə.siˈtat/ n fem
veracity

verat /beˈɾat/ /bəˈɾat/ /veˈɾat/ /vəˈɾat/ n masc
Atlantic mackerel

veraç /beˈɾas/ /bəˈɾas/ /veˈɾas/ /vəˈɾas/ adj
truthful

verb /ˈbɛrp/ /ˈbɛɾp/ /ˈvɛɾp/ /ˈvɛɾp/ n masc
verb

verb intransitiu n masc
intransitive verb

verb pronominal n masc
pronominal verb

verb reflexiu n masc
reflexive verb

verb transitiu n masc
transitive verb

verbal /berˈβaɫ/ /beɾˈβaɫ/ /bərˈbaɫ/ /veɾˈbaɫ/ /vəɾˈbaɫ/ adj
verbal
(gramàtica) Relatiu al verb.
Relatiu a la paraula.

verbalisme /ber.βaˈɫiz.me/ /beɾ.βaˈɫiz.me/ /bər.bəˈɫiz.mə/ /veɾ.baˈɫiz.me/ /vəɾ.bəˈɫiz.mə/ n masc
verbalism

verbalitzar /ber.βa.ɫiˈd͡za/ /beɾ.βa.ɫiˈza/ /bər.bə.ɫiˈd͡za/ /veɾ.ba.ɫiˈzaɾ/ /vəɾ.bə.ɫiˈd͡za/ v
verbalize
Dir en paraules allò que es pensa o succeeix.

verbositat /ber.βo.ziˈtat/ /beɾ.βo.ziˈtat/ /veɾ.bo.ziˈtat/ /vər.bu.ziˈtat/ /vəɾ.bo.ziˈtat/ n fem
wordage

verd /ˈbɛrt/ /ˈvelt/ /ˈvəɾt/ /ˈvɛɾt/ adj masc
green
De color verd.
Dit d'una fruita, que encara no és madura.

verd /ˈbɛrt/ /ˈvelt/ /ˈvəɾt/ /ˈvɛɾt/ n masc
green
Color de l'espectre entre el groc i el blau.

verd de Scheele n masc
Scheele's green

verd de cadmi /ˌbɛrd.deˈkad.mi/ /ˌbɛrd.dəˈkad.mi/ /ˌvəɾd.dəˈkad.mi/ /ˌvɛrd.dəˈkad.mi/ /ˌvɛɾd.deˈkad.mi/ n masc
cadmium green

verd malaquita n masc
malachite green

verdanc /berˈðaŋ/ /beɾˈðaŋ/ /bərˈdaŋ/ /veɾˈðaŋk/ /vəɾˈðaŋk/ n masc
welt

verdejar /ber.ðeˈʒa/ /beɾ.ðeˈd͡ʒa/ /bər.dəˈʒa/ /veɾ.ðeˈd͡ʒaɾ/ /vər.ðəˈʒa/ /vəɾ.ðəˈd͡ʒa/ v
turn green
Cobrir-se de verd vegetal.
be unripe
Una fruita, no ser prou madura.

verdesca /berˈðes.ka/ /beɾˈðes.ka/ /bərˈdɛs.kə/ /veɾˈðes.ka/ /vərˈðɛs.kə/ /vəɾˈðəs.kə/ n fem
hoarding

verdet /berˈðet/ /beɾˈðet/ /bərˈdɛt/ /vərˈðɛt/ /vəɾˈðət/ n masc
verdigris
Rovell verd que es forma a les superfícies de coure, i els seus aliatges com el bronze i el llautó, en contacte amb l’aire.
Pigment d’acetat bàsic de coure usat en la pintura.
mould
Capa verda d’algues microscòpiques que apareix en superfícies exposades a la humitat.

verdor /berˈðo/ /beɾˈðoɾ/ /bərˈdo/ /veɾˈðoɾ/ /vəɾˈðo/ n fem
greenness

verdum /berˈðum/ /beɾˈðum/ /bərˈdum/ /veɾˈðum/ /vəɾˈðum/ n masc
greenfinch
Ocell de l'espècie Carduelis chloris.

verdura /berˈðu.ɾa/ /beɾˈðu.ɾa/ /veɾˈðu.ɾa/ /vəɾˈðu.ɾə/ n fem
vegetables vegetable

verdós /berˈðos/ /bərˈdos/ /veɾˈðos/ /vəɾˈðos/ adj masc
greenish

verema /beˈɾe.ma/ /bəˈɾɛ.mə/ /veˈɾe.ma/ /vəˈɾə.mə/ /vəˈɾɛ.mə/ /ˈbɾɛ.ma/ /ˈbɾɛ.mə/ n fem
harvest vintage

veremar /be.ɾeˈma/ /breˈma/ /bə.ɾəˈma/ /bɾəˈma/ /va.ɾaˈma/ /ve.ɾeˈmaɾ/ /və.ɾəˈma/ v
vintage

verge /ˈbɛr.d͡ʒe/ /ˈbɛr.ʒə/ /ˈbɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.ʒə/ adj
virgin
Persona que no ha mantingut relacions sexuals.
Immaculat, pur, intacte.

verge /ˈbɛr.d͡ʒe/ /ˈbɛr.ʒə/ /ˈbɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.ʒə/ n fem
virgin maiden

verge /ˈbɛr.d͡ʒe/ /ˈbɛr.ʒə/ /ˈbɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.ʒə/ n neut
Virgo
Persona del signe zodiacal de Verge.

vergonya /berˈɣo.ɲa/ /beɾˈɣo.ɲa/ /veɾˈɣo.ɲa/ /vəɾˈɣo.ɲə/ n fem
shame

vergonyós /ber.ɣoˈɲos/ /beɾ.ɣoˈɲos/ /bər.ɡuˈɲos/ /veɾ.ɣoˈɲos/ /vər.ɣuˈɲos/ /vəɾ.ɣoˈɲos/ adj masc
shy
Que s'avergonyix fàcilment.
embarrassing
Que fa vergonya.

verificador n masc
checker

verificar /be.ɾi.fiˈka/ /bə.ɾi.fiˈka/ /ve.ɾi.fiˈkaɾ/ /və.ɾi.fiˈka/ v
verify

verinós /be.ɾiˈnos/ /bə.ɾiˈnos/ /ve.ɾiˈnos/ /və.ɾiˈnos/ adj masc
poisonous

veritat /be.ɾiˈtat/ /bɾiˈtat/ /ve.ɾiˈtat/ /və.ɾiˈtat/ n fem
truth
Qualitat de ser cert.

vermell /berˈmeʎ/ /beɾˈmeʎ/ /veɾˈmeʎ/ /vərˈmɛj/ /vəɾˈməʎ/ adj masc
red-hot
De color de la sang i de les roselles.
red
Franja de l'espectre solar entre el violat i el taronja, amb una llargada d'ona d'entre 627 i 770 nm.

vermellejar /ber.me.ʎeˈʒa/ /beɾ.me.ʎeˈd͡ʒa/ /bər.mə.ʎəˈʒa/ /veɾ.me.ʎeˈd͡ʒaɾ/ /vər.mə.jəˈʒa/ /vəɾ.mə.ʎəˈd͡ʒa/ v
be reddish

vermelló /ber.meˈʎo/ /beɾ.meˈʎo/ /bər.məˈʎo/ /veɾ.meˈʎo/ /vər.məˈjo/ /vəɾ.məˈʎo/ n masc
vermilion

vermellós /ber.meˈʎos/ /beɾ.meˈʎos/ /bər.məˈʎos/ /veɾ.meˈʎos/ /vər.məˈjos/ /vəɾ.məˈʎos/ adj masc
reddish

vermut /berˈmut/ /beɾˈmut/ /bərˈmut/ /veɾˈmut/ /vəɾˈmut/ n masc
vermouth

vermífug /berˈmi.fuk/ /beɾˈmi.fuk/ /bərˈmi.fuk/ /veɾˈmi.fuk/ /vəɾˈmi.fuk/ adj masc
vermifugal

vern /ˈbɛrn/ /ˈbɛɾn/ /ˈvɛɾn/ /ˈvɛɾn/ n masc
alder

vernacle /berˈna.kɫe/ /beɾˈna.kɫe/ /veɾˈna.kɫe/ /vəɾˈna.kɫə/ adj masc
vernacular

vernís /berˈnis/ /beɾˈnis/ /veɾˈnis/ /vəɾˈnis/ n masc
varnish

verola /beˈɾɔ.ɫa/ /beˈɾɔ.ɫɔ/ /bəˈɾɔ.ɫə/ /veˈɾɔ.ɫa/ /vəˈɾɔ.ɫə/ n fem
smallpox

verola ovina n fem
sheeppox

veronès /be.ɾoˈnes/ /bə.ɾuˈnɛs/ /ve.ɾoˈnes/ /və.ɾoˈnəs/ /və.ɾuˈnɛs/ adj masc
Veronese
Relatiu o pertanyent a Verona.

veronès /be.ɾoˈnes/ /bə.ɾuˈnɛs/ /ve.ɾoˈnes/ /və.ɾoˈnəs/ /və.ɾuˈnɛs/ n masc
Veronese
Persona que habita o és originària de Verona.

verro /ˈbɛ.ro/ /ˈbɛ.ru/ /ˈvɛ.ro/ /ˈvɛ.ru/ n masc
boar
Porc semental.

verrucós /be.ruˈkos/ /ve.ruˈkos/ /və.ruˈkos/ adj masc
verrucose

vers /ˈbers/ /ˈbeɾs/ /ˈbɛrs/ /ˈbɛɾs/ /ˈveɾs/ /ˈveɾs/ /ˈvəs/ /ˈvɛls/ /ˈvɛrs/ /ˈvɛs/ /ˈvɛɾs/ /ˈvɛɾs/ n masc
verse
(literatura) Cadascuna de les línies d'un poema, usualment subjecte a les regles de la mètrica.

vers /ˈbers/ /ˈbeɾs/ /ˈbɛrs/ /ˈbɛɾs/ /ˈveɾs/ /ˈveɾs/ /ˈvəs/ /ˈvɛls/ /ˈvɛrs/ /ˈvɛs/ /ˈvɛɾs/ /ˈvɛɾs/ preposition
towards
Cap a, en direcció a.

versar /berˈsa/ /beɾˈsa/ /bərˈsa/ /veɾˈsaɾ/ /vəɾˈsa/ v
relate

versejar /ber.seˈʒa/ /beɾ.seˈd͡ʒa/ /bər.səˈʒa/ /veɾ.seˈd͡ʒaɾ/ /vər.səˈʒa/ /vəɾ.səˈd͡ʒa/ v
versify

versemblant /ber.semˈbɫan/ /beɾ.semˈbɫant/ /bər.səmˈbɫan/ /veɾ.semˈbɫant/ /vəɾ.səmˈbɫant/ adj
likely

versió /ber.siˈo/ /beɾ.siˈo/ n fem
version

versió alfa n fem
alpha version

versió beta n fem
beta version

versió candidata n fem
RC version

versió de demostració n fem
game demo

versió final n fem
gold version

versàtil /berˈsa.tiɫ/ /beɾˈsa.tiɫ/ /bərˈsa.tiɫ/ /veɾˈsa.tiɫ/ /vəɾˈsa.tiɫ/ adj
versatile
(sexualitat) Dit de l'home que, en la penetració anal amb d'altres, tant pot penetrar com deixar-se penetrar.

vertader /ber.taˈðe/ /beɾ.taˈðeɾ/ /bər.təˈðe/ /veɾ.taˈðeɾ/ /vəɾ.təˈðe/ adj masc
true

vertebral /ber.teˈβɾaɫ/ /beɾ.teˈβɾaɫ/ /bər.təˈβɾaɫ/ /veɾ.teˈbɾaɫ/ /vəɾ.təˈbɾaɫ/ adj
vertebral

vertebrar /ber.teˈβɾa/ /beɾ.teˈβɾa/ /bər.təˈβɾa/ /veɾ.teˈbɾaɾ/ /vəɾ.təˈbɾa/ v
structure

vertebrat /ber.teˈβɾat/ /beɾ.teˈβɾat/ /bər.təˈβɾat/ /veɾ.teˈbɾat/ /vəɾ.təˈbɾat/ n masc
vertebrate

vertical /ber.tiˈkaɫ/ /beɾ.tiˈkaɫ/ /bər.tiˈkaɫ/ /veɾ.tiˈkaɫ/ /vəɾ.tiˈkaɫ/ adj
vertical

verí /beˈɾi/ /veˈɾi/ /vəˈɾi/ n masc
poison venom
Substància que altera les funcions normals d'un organisme quan entra en contacte amb ell.

vesc /ˈbesk/ /ˈbɛsk/ /ˈvesk/ /ˈvɛsk/ n masc
mistletoe

vescomtat /bes.komˈtat/ /bəs.kumˈtat/ /ves.komˈtat/ /vəs.komˈtat/ /vəs.kumˈtat/ n masc
viscountship

vescomte /besˈkom.te/ /bəsˈkom.tə/ /vesˈkom.te/ /vəsˈkom.tə/ n masc
viscount

vespa /ˈbes.pa/ /ˈves.pa/ /ˈves.pə/ n fem
wasp
Nom de diverses espècies d'insectes himenòpters del subordre dels apòcrits. Es caracteritzen pel seu cos groc i negre. Són temudes per la seva fiblada, verinosa, però rarament mortal.

vespra /ˈbes.pɾa/ /ˈves.pɾa/ /ˈves.pɾə/ n fem
eve

vesprada /besˈpɾa.ða/ /bəsˈpɾa.ðə/ /vesˈpɾa.ða/ /vəsˈpɾa.ðə/ n fem
afternoon

vespre /ˈbes.pɾe/ /ˈves.pɾe/ /ˈves.pɾə/ n masc
evening

vessament /be.saˈmen/ /bə.səˈmen/ /ve.saˈment/ /və.səˈmen/ /və.səˈment/ n masc
pouring

vessant /beˈsan/ /bəˈsan/ /veˈsant/ /vəˈsan/ n
viewpoint
punt de vista

vessant /beˈsan/ /bəˈsan/ /veˈsant/ /vəˈsan/ n masc
slope
Costat inclinat d'una muntanya.

vessar-la /beˈsar.ɫa/ /beˈsaɾ.ɫa/ /bəˈsar.ɫə/ /veˈsaɾ.ɫa/ /vəˈsaɾ.ɫə/ v
mess up

vestidura /bes.tiˈðu.ɾa/ /bəs.tiˈðu.ɾə/ /ves.tiˈðu.ɾa/ /vəs.tiˈðu.ɾə/ n fem
vestment

vestigi /besˈti.d͡ʒi/ /besˈti.ʒi/ /bəsˈti.ʒi/ /vesˈti.d͡ʒi/ /vəsˈti.ʒi/ n masc
vestige

vestimenta /bes.tiˈmen.ta/ /bəs.tiˈmen.tə/ /ves.tiˈmen.ta/ /vəs.tiˈmen.tə/ n fem
gear
vestidura

vestir /besˈti/ /besˈtiɾ/ /bəsˈti/ /vesˈtiɾ/ /vəsˈti/ v
dress
Cobrir el cos d'algú amb roba.

vestit /besˈtit/ /vesˈtit/ /vəsˈtit/ n masc
dress

vestuari /bes.tuˈa.ɾi/ /bəs.tuˈa.ɾi/ /ves.tuˈa.ɾi/ /vəs.tuˈa.ɾi/ n masc
wardrobe
Conjunt de vestits de què disposa una persona.
dressing room
Lloc on es guarden els vestits de diverses persones.

vestíbul /besˈti.βuɫ/ /bəsˈti.βuɫ/ /vesˈti.buɫ/ /vəsˈti.buɫ/ n masc
hall
En un edifici, cambra a la que s'accedeix des de la porta principal i que sovint es un lloc d'espera i d'accés a la resta de l'edifici.

vesícula biliar n fem
gallbladder gall bladder

vet aquí v
here is

veta /ˈbe.ta/ /ˈbɛ.tə/ /ˈve.ta/ /ˈvə.tə/ /ˈvɛ.tə/ n fem
ribbon
Tros de roba estret i allargat emprat per rivetejar.
grain
Dibuix que fan els anells d'un tronc en la fusta tallada.
red bandfish
(peixos) Peix de la família dels cepòlids de cos molt allargat, fins a 50 centímetres, amb el dors de color rosat (Cepola macrophthalma).

vetar /beˈta/ /bəˈta/ /veˈtaɾ/ /vəˈta/ v
veto

veterinari /be.te.ɾiˈna.ɾi/ /bə.tə.ɾiˈna.ɾi/ /ve.te.ɾiˈna.ɾi/ /və.tə.ɾiˈna.ɾi/ adj masc
veterinary
Relacionat amb el treball del veterinari.

veterinari /be.te.ɾiˈna.ɾi/ /bə.tə.ɾiˈna.ɾi/ /ve.te.ɾiˈna.ɾi/ /və.tə.ɾiˈna.ɾi/ n masc
veterinarian
Persona que per professió o estudi es dedica a la veterinària.

vetllar /beɫˈɫa/ /beʎˈʎa/ /veɫˈɫaɾ/ /vəɫˈɫa/ v
stay awake

vetllatori /beɫ.ɫaˈtɔ.ɾi/ /beʎ.ʎaˈtɔ.ɾi/ /bəʎ.ʎəˈtɔ.ɾi/ /veɫ.ɫaˈtɔ.ɾi/ /vəɫ.ɫəˈtɔ.ɾi/ n masc
wake

veto /ˈbe.to/ /ˈbɛ.tu/ /ˈve.to/ /ˈvə.to/ /ˈvɛ.tu/ n masc
veto

veu /ˈbew/ /ˈvew/ /ˈvəw/ /ˈvɛw/ n fem
voice
So humà que li permet comunicar-se amb altres fent passar l'aire per les cordes vocals, que vibren i sonen.

veure /ˈbew.ɾe/ /ˈvew.ɾe/ /ˈvəw.ɾə/ /ˈvɛw.ɾə/ v
see witness
Percebre amb la vista

veure-hi /vəwˈɾej/ /ˈbew.ɾej/ /ˈvew.ɾej/ /ˈvəw.ɾəj/ /ˈvɛw.ɾəj/ v
see
Tenir la capacitat de percebre amb la vista.

vexar /bekˈsa/ /bəkˈsa/ /vekˈsaɾ/ /vəkˈsa/ v
vex

vexil·lologia /bek.si.ɫo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /bek.si.ɫo.ɫoˈʒi.a/ /bek.siɫ.ɫo.ɫoˈʒi.a/ /bək.si.ɫu.ɫuˈʒi.ə/ /bək.siɫ.ɫu.ɫuˈʒi.ə/ /vek.siɫ.ɫo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /vək.siɫ.ɫo.ɫoˈʒi.ə/ /vək.siɫ.ɫu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
vexillology

veí /beˈi/ /vaˈi/ /veˈi/ /vəˈi/ adj masc
neighbouring neighbour
Que és a prop, contigu.

veí /beˈi/ /vaˈi/ /veˈi/ /vəˈi/ n masc
neighbour neighbor
Habitant d'una casa propera.

veïnat /be.iˈnat/ /bə.iˈnat/ /ve.iˈnat/ /və.iˈnat/ n masc
neighbourhood

vi /ˈbi/ /ˈvi/ /ˈvi/ n masc
wine
(normalment no comptable) Beguda creada de la fermentació del raïm.

vi negre n masc
red wine

vianant /bi.aˈnan/ /bi.əˈnan/ /vi.aˈnant/ /vi.əˈnan/ /vi.əˈnant/ n neut
pedestrian

viarany /bi.aˈɾaɲ/ /bi.əˈɾaɲ/ /vi.aˈɾaɲ/ /vi.əˈɾaɲ/ n masc
footpath

viatge /biˈa.d͡ʒe/ /viˈa.d͡ʒe/ /viˈa.d͡ʒə/ n masc
journey trip
Desplaçament a una destinació prou allunyada.
trip journey
Cada anada i tornada que es fa per transportar quelcom o fer un encàrrec

viatge combinat n masc
inclusive tour

viatger /bi.aˈd͡ʒe/ /bi.aˈd͡ʒeɾ/ /bi.əˈd͡ʒe/ /vi.aˈd͡ʒeɾ/ /vi.əˈd͡ʒe/ n masc
traveller traveler

viatjant /bi.aˈd͡ʒan/ /bi.əˈd͡ʒan/ /vi.aˈd͡ʒant/ /vi.əˈd͡ʒan/ /vi.əˈd͡ʒant/ n neut
travelling salesman

viatjar /bi.aˈd͡ʒa/ /vi.aˈd͡ʒaɾ/ /vi.əˈd͡ʒa/ v
travel

vibració n fem
vibration

vibrant /biˈβɾan/ /viˈbɾan/ /viˈbɾant/ adj
vibrant
Que vibra.
trill
(fonètica) D’una consonant, que es realitza en dos o més períodes vibratoris amb un moviment ràpid de l’àpex de la llengua en contacte amb la regió alveolar.

vibrar /biˈβɾa/ /viˈbɾa/ /viˈbɾaɾ/ v
vibrate
Un cos, estar en vibració.

vibràfon /biˈβɾa.fon/ /biˈβɾa.fun/ /viˈbɾa.fon/ /viˈbɾa.fun/ n masc
vibraphone

vicari /biˈka.ɾi/ /viˈka.ɾi/ /viˈka.ɾi/ n masc
vicar

vicepresident /ˌbi.se.pɾe.ziˈðen/ /ˌbi.sə.pɾə.ziˈðen/ /ˌvi.se.pɾe.ziˈðent/ /ˌvi.sə.pɾə.ziˈðen/ /ˌvi.sə.pɾə.ziˈðent/ n masc
vice president

vici /ˈbi.si/ /ˈvi.si/ /ˈvi.si/ n masc
vice

viciar /bi.siˈa/ /vi.siˈa/ /vi.siˈaɾ/ v
vitiate

vicissitud /bi.si.siˈtut/ /vi.si.siˈtut/ /vi.si.siˈtut/ n fem
vicissitude

victorejar /bik.to.ɾeˈd͡ʒa/ /bik.to.ɾeˈʒa/ /bik.tu.ɾəˈʒa/ /vik.to.ɾeˈd͡ʒaɾ/ /vik.to.ɾəˈd͡ʒa/ /vik.tu.ɾəˈʒa/ v
cheer

victorià /bik.to.ɾiˈa/ /bik.tu.ɾiˈa/ /vik.to.ɾiˈa/ /vik.tu.ɾiˈa/ adj masc
Victorian

victòria /bikˈtɔ.ɾi.a/ /vikˈtɔ.ɾi.a/ /vikˈtɔ.ɾi.ə/ n fem
victory

victòria pírrica n fem
Pyrrhic victory pyrrhic victory

vida /ˈbi.ða/ /ˈvi.ða/ /ˈvi.ðə/ n fem
life
Capacitat d'alguns éssers (vius) de complir les funcions vitals: néixer, créixer i reproduir-se.

vida artificial n fem
a-life

vida eterna n fem
afterlife

videoblog /bi.ðe.oˈβɫɔk/ /bi.ðə.uˈβɫɔk/ /vi.ðe.oˈbɫɔk/ /vi.ðə.oˈbɫɔk/ /vi.ðə.uˈbɫɔk/ n masc
videoblog

videoclip /bi.ðe.oˈkɫip/ /bi.ðə.uˈkɫip/ /vi.ðe.oˈkɫip/ /vi.ðə.oˈkɫip/ /vi.ðə.uˈkɫip/ n masc
music video

videoconferència /ˌbi.ðe.o.koɱ.feˈɾɛn.si.a/ /ˌbi.ðə.u.kuɱ.fəˈɾɛn.si.ə/ /ˌvi.ðe.o.koɱ.feˈɾɛn.si.a/ /ˌvi.ðə.o.koɱ.fəˈɾɛn.si.ə/ /ˌvi.ðə.u.kuɱ.fəˈɾɛn.si.ə/ n fem
video conferencing

videodisc n masc
videodisc

videodisc interactiu n masc
interactive videodisc

videojoc /ˌbi.ðe.oˈd͡ʒɔk/ /ˌbi.ðe.oˈʒɔk/ /ˌbi.ðə.uˈʒɔk/ /ˌvi.ðe.oˈd͡ʒɔk/ /ˌvi.ðə.uˈʒɔk/ n masc
video game

videoteca /bi.ðe.oˈte.ka/ /bi.ðə.uˈtɛ.kə/ /vi.ðe.oˈte.ka/ /vi.ðə.oˈtɛ.kə/ /vi.ðə.uˈtɛ.kə/ n fem
videotape library

videotrucada /bi.ðe.o.tɾuˈka.ða/ /bi.ðə.u.tɾuˈka.ðə/ /vi.ðe.o.tɾuˈka.ða/ /vi.ðə.o.tɾuˈka.ðə/ /vi.ðə.u.tɾuˈka.ðə/ n fem
video call

videovigilància /ˌbi.ðe.o.βi.d͡ʒiˈɫan.si.a/ /ˌbi.ðe.o.βi.ʒiˈɫan.si.a/ /ˌbi.ðe.u.βi.ʒiˈɫan.si.ə/ /ˌvi.ðe.o.vi.d͡ʒiˈɫan.si.a/ /ˌvi.ðe.o.vi.ʒiˈɫan.si.ə/ /ˌvi.ðe.u.vi.ʒiˈɫan.si.ə/ n fem
video surveillance

vidre /ˈbi.ðɾe/ /ˈvi.ðɾe/ /ˈvi.ðɾə/ n masc
glass

vidriar /bi.ðɾiˈa/ /vi.ðɾiˈa/ /vi.ðɾiˈaɾ/ v
glaze

vidrier /bi.ðɾiˈe/ /bi.ðɾiˈeɾ/ /vi.ðɾiˈe/ /vi.ðɾiˈeɾ/ n masc
glazier
(professions) Persona que treballa amb vidre.

vidriola /bi.ðɾiˈɔ.ɫa/ /bi.ðɾiˈɔ.ɫə/ /vi.ðɾiˈɔ.ɫa/ /vi.ðɾiˈɔ.ɫə/ n fem
moneybox

vidu /ˈbi.ðu/ /ˈvi.ðu/ /ˈvi.ðu/ adj masc
widow

viduïtat /bi.ðu.iˈtat/ /vi.ðu.iˈtat/ /vi.ðu.iˈtat/ n fem
widowhood

vienès /bi.eˈnes/ /bi.əˈnɛs/ /vi.eˈnes/ /vi.əˈnəs/ /vi.əˈnɛs/ adj masc
Viennese
Relatiu o pertanyent a Viena.

vienès /bi.eˈnes/ /bi.əˈnɛs/ /vi.eˈnes/ /vi.əˈnəs/ /vi.əˈnɛs/ n masc
Viennese
Persona que habita o és originària de Viena.

vietnamita /bi.ed.naˈmi.ta/ /bi.əd.nəˈmi.tə/ /vi.ed.naˈmi.ta/ /vi.əd.nəˈmi.tə/ adj
Vietnamese

vigilar /bi.d͡ʒiˈɫa/ /bi.ʒiˈɫa/ /vi.d͡ʒiˈɫaɾ/ /vi.ʒiˈɫa/ v
watch

vigilància /bi.d͡ʒiˈɫan.si.a/ /bi.ʒiˈɫan.si.a/ /bi.ʒiˈɫan.si.ə/ /vi.d͡ʒiˈɫan.si.a/ /vi.ʒiˈɫan.si.ə/ n fem
vigilance

vigir /biˈd͡ʒi/ /biˈʒi/ /viˈd͡ʒiɾ/ /viˈʒi/ v
be valid

vigor /biˈɣor/ /biˈɣoɾ/ /viˈɣoɾ/ /viˈɣoɾ/ n
vigour

vigorèxia /bi.ɣoˈɾɛk.si.a/ /bi.ɣuˈɾɛk.si.ə/ /vi.ɣoˈɾɛk.si.a/ /vi.ɣoˈɾɛk.si.ə/ /vi.ɣuˈɾɛk.si.ə/ n fem
bigorexia

vigília /biˈd͡ʒi.ɫi.a/ /biˈʒi.ɫi.a/ /biˈʒi.ɫi.ə/ /viˈd͡ʒi.ɫi.a/ /viˈʒi.ɫi.ə/ n fem
eve
Dia anterior a un altre.
vigil
Acció de vetllar, d'estar desvetllat durant la nit.

vil /ˈbiɫ/ /ˈviɫ/ /ˈviɫ/ adj
vile

vila /ˈbi.ɫa/ /ˈbi.ɫə/ /ˈvi.ɫa/ /ˈvi.ɫə/ n fem
town

vilipendiar /bi.ɫi.pen.diˈa/ /bi.ɫi.pən.diˈa/ /vi.ɫi.pen.diˈaɾ/ /vi.ɫi.pən.diˈa/ v
vilify

vil·la /ˈbi.ɫa/ /ˈbi.ɫə/ /ˈbiɫ.ɫa/ /ˈbiɫ.ɫə/ /ˈviɫ.ɫa/ /ˈviɫ.ɫə/ n fem
villa
Casa luxosa envoltada de jardí, situada als afores del nucli urbà d'una població.

vina /ˈbi.na/ /ˈbi.nə/ /ˈvi.na/ /ˈvi.nə/ n fem
veena

vinagre /biˈna.ɣɾe/ /viˈna.ɣɾe/ /viˈna.ɣɾə/ n masc
vinegar

vinclar /biŋˈkɫa/ /viŋˈkɫa/ /viŋˈkɫaɾ/ v
bend

vincle /ˈbiŋ.kɫe/ /ˈbiŋ.kɫə/ /ˈviŋ.kɫe/ /ˈviŋ.kɫə/ n masc
link

vincular /biŋ.kuˈɫa/ /viŋ.kuˈɫa/ /viŋ.kuˈɫaɾ/ v
link

vinent /biˈnen/ /viˈnen/ /viˈnent/ adj
next

vinicultura /bi.ni.kuɫˈtu.ɾa/ /bi.ni.kuɫˈtu.ɾə/ /vi.ni.kuɫˈtu.ɾa/ /vi.ni.kuɫˈtu.ɾə/ n fem
viniculture

vinificació /bi.ni.fi.ka.siˈo/ /bi.ni.fi.kə.siˈo/ /vi.ni.fi.ka.siˈo/ /vi.ni.fi.kə.siˈo/ n fem
winemaking

vinificar /bi.ni.fiˈka/ /vi.ni.fiˈka/ /vi.ni.fiˈkaɾ/ v
vinify

vint /ˈbin/ /ˈvin/ /ˈvint/ number
twenty

vint-i-cinc /ˌbin.tiˈsiŋ/ /ˌvin.tiˈsiŋk/ /ˌvin.tiˈsiŋk/ number
twenty-five

vint-i-cinquè /bin.ti.siŋˈke/ /bin.ti.siŋˈkɛ/ /vin.ti.siŋˈkə/ number
twenty-fifth

vint-i-dos /ˌbin.tiˈðos/ /ˌvin.tiˈðos/ /ˌvin.tiˈðos/ number
twenty-two

vint-i-dosè /bin.ti.ðoˈze/ /bin.ti.ðuˈzɛ/ /vin.ti.ðuˈzə/ number
twenty-second

vint-i-nou /ˌbin.tiˈnɔw/ /ˌvin.tiˈnɔw/ /ˌvin.tiˈnɔw/ number
twenty-nine

vint-i-novè /bin.ti.noˈβe/ /bin.ti.nuˈβɛ/ /vin.ti.nuˈvə/ number
twenty-ninth

vint-i-quatre /ˌbin.tiˈkwa.tɾe/ /ˌvin.tiˈkwa.tɾe/ /ˌvin.tiˈkwa.tɾə/ number
twenty-four

vint-i-quatrè /bin.ti.kwaˈtɾe/ /bin.ti.kwəˈtɾɛ/ /vin.ti.kwəˈtɾə/ number
twenty-fourth

vint-i-set /ˌbin.tiˈsɛt/ /ˌvin.tiˈsɛt/ /ˌvin.tiˈsɛt/ number
twenty-seven

vint-i-setè /bin.ti.seˈte/ /bin.ti.səˈtɛ/ /vin.ti.səˈnə/ number
twenty-seventh

vint-i-sis /ˌbin.tiˈsis/ /ˌvin.tiˈsis/ /ˌvin.tiˈsis/ number
twenty-six

vint-i-sisè /bin.ti.siˈze/ /bin.ti.siˈzɛ/ /vin.ti.siˈzə/ number
twenty-sixth

vint-i-tres /ˌbin.tiˈtɾes/ /ˌbin.tiˈtɾɛs/ /ˌvin.tiˈtɾes/ /ˌvin.tiˈtɾəs/ /ˌvin.tiˈtɾɛs/ number
twenty-three

vint-i-tresè /bin.ti.tɾeˈze/ /bin.ti.tɾəˈzɛ/ /vin.ti.tɾəˈzə/ number
twenty-third

vint-i-un /ˌbin.tiˈun/ /ˌvin.tiˈun/ /ˌvin.tiˈun/ number
twenty-one

vint-i-unè /bin.ti.uˈne/ /bin.ti.uˈnɛ/ /vin.ti.uˈnə/ number
twenty-first

vint-i-vuit /bin.tiˈβujt/ /vin.tiˈvujt/ /vin.tiˈvujt/ number
twenty-eight

vint-i-vuitè /bin.ti.bujˈte/ /bin.ti.bujˈtɛ/ /vin.ti.vujˈtə/ number
twenty-eighth

vintenejar /bin.te.neˈd͡ʒa/ /bin.te.neˈʒa/ /bin.tə.nəˈʒa/ /vin.te.neˈd͡ʒaɾ/ /vin.tə.nəˈd͡ʒa/ /vin.tə.nəˈʒa/ v
getting
Tenir prop d'una vintena d'anys.

vintè /binˈte/ /binˈtɛ/ /vinˈtə/ number
twentieth

vinya /ˈbi.ɲa/ /ˈbi.ɲə/ /ˈvi.ɲa/ /ˈvi.ɲə/ n fem
vineyard
Planta del gènere Vitis, una variant de la qual, la Vitis vinifera, produeix el raïm.
Zona de terreny on hi ha plantades vinyes.

vinyar /biˈɲa/ /biˈɲaɾ/ /viˈɲa/ /viˈɲaɾ/ n masc
vineyard

vinyater /bi.ɲaˈte/ /bi.ɲaˈteɾ/ /bi.ɲəˈte/ /vi.ɲaˈteɾ/ /vi.ɲəˈte/ n masc
vintager
Persona que es dedica a la vinya.

vinyeta /biˈɲe.ta/ /biˈɲɛ.tə/ /viˈɲe.ta/ /viˈɲə.tə/ /viˈɲɛ.tə/ n fem
cartoon

viola /biˈɔ.ɫa/ /biˈɔ.ɫɔ/ /biˈɔ.ɫə/ /viˈɔ.ɫa/ /viˈɔ.ɫə/ n fem
viola
Instrument cordòfon de la família del violí, intermediari entre el violí i el violoncel.
violet
Planta que fa flors de color lila.

viola d'amor n fem
viola d'amore

viola de gamba n fem
viola da gamba

viola de mà n fem
vihuela

viola de roda n fem
hurdy-gurdy

violació /bi.o.ɫa.siˈo/ /bi.u.ɫə.siˈo/ /vi.o.ɫa.siˈo/ /vi.o.ɫə.siˈo/ /vi.u.ɫə.siˈo/ n fem
violation
Acció de violar una norma.
(basquetbol) Falta no consignada en l'acta d'un partit que implica la pèrdua de la possessió de la pilota per a l'equip infractor.
rape
Relació sexual forçada sense consentiment.

violar /bi.oˈɫa/ /bi.uˈɫa/ /vi.oˈɫa/ /vi.oˈɫaɾ/ /vi.uˈɫa/ v
rape
Mantenir relacions sexuals amb algú sense el seu consentiment, usant coaccions, enganys o la violència.

violat /bi.oˈɫat/ /vi.oˈɫat/ /vi.uˈɫat/ adj
violet
De color morat clar com la viola.

violat /bi.oˈɫat/ /vi.oˈɫat/ /vi.uˈɫat/ n masc
violet
Color morat clar com la viola.

violent /bi.oˈɫen/ /bi.uˈɫen/ /vi.oˈɫent/ /vi.uˈɫen/ adj masc
violent
Relatiu a la violència.
Que descarrega la ira en altres o en l'entorn.
embarrassing
Situació o objecte que provoca angoixa i vergonya.

violentar /bi.o.ɫenˈta/ /bi.u.ɫənˈta/ /vi.o.ɫenˈtaɾ/ /vi.o.ɫənˈta/ /vi.u.ɫənˈta/ v
force

violoncel /bi.o.ɫonˈsɛɫ/ /vi.o.ɫonˈsɛɫ/ /vi.u.ɫunˈsɛɫ/ n masc
cello violoncello

violoncel·lista /bi.o.ɫon.seɫˈɫis.ta/ /bi.o.ɫon.seɫˈɫis.te/ /bi.o.ɫon.seˈɫis.ta/ /bi.o.ɫon.seˈɫis.te/ /bi.u.ɫun.səɫˈɫis.tə/ /bi.u.ɫun.səˈɫis.tə/ /vi.o.ɫon.seɫˈɫis.ta/ /vi.o.ɫon.seɫˈɫis.te/ /vi.o.ɫon.səɫˈɫis.tə/ /vi.u.ɫun.səɫˈɫis.tə/ n neut
violoncellist

violència /bi.oˈɫɛn.si.a/ /bi.uˈɫɛn.si.ə/ /vi.oˈɫɛn.si.a/ /vi.oˈɫɛn.si.ə/ /vi.uˈɫɛn.si.ə/ n fem
violence

violència domèstica n fem
domestic violence

violència innecessària n fem
unnecessary roughness

violí /bi.oˈɫi/ /vi.oˈɫi/ /vi.uˈɫi/ n masc
violin fiddle

violí bastó n masc
cane violin

violó /bi.oˈlo/ /bi.uˈɫo/ /vi.oˈlo/ /vi.oˈɫo/ /vi.uˈɫo/ n masc
violone

viquipedista /bi.ki.peˈðis.ta/ /bi.ki.peˈðis.te/ /bi.ki.pəˈðis.tə/ /vi.ki.peˈðis.ta/ /vi.ki.peˈðis.te/ /vi.ki.pəˈðis.tə/ n neut
Wikipedian

viral /biˈɾaɫ/ /viˈɾaɫ/ /viˈɾaɫ/ adj
viral
De propagació ràpida i massiva.

viralitzar /bi.ɾa.ɫiˈd͡za/ /bi.ɾa.ɫiˈza/ /bi.ɾə.ɫiˈd͡za/ /vi.ɾa.ɫiˈzaɾ/ /vi.ɾə.ɫiˈd͡za/ v
go viral

virar /biˈɾa/ /viˈɾa/ /viˈɾaɾ/ v
turn

viret /biˈɾet/ /biˈɾɛt/ /viˈɾet/ /viˈɾət/ /viˈɾɛt/ n masc
grey gurnard

virga n fem
virga

virginal /bir.ʒiˈnaɫ/ /biɾ.d͡ʒiˈnaɫ/ /viɾ.d͡ʒiˈnaɫ/ /viɾ.ʒiˈnaɫ/ adj
virginal
Relatiu a una verge o la virginitat.

virginal /bir.ʒiˈnaɫ/ /biɾ.d͡ʒiˈnaɫ/ /viɾ.d͡ʒiˈnaɫ/ /viɾ.ʒiˈnaɫ/ n masc
virginal
Instrument cordòfon de teclat de cordes pinçades de la família del clavicèmbal.

virolai /bi.ɾoˈɫaj/ /bi.ɾuˈɫaj/ /vi.ɾoˈɫaj/ /vi.ɾuˈɫaj/ n masc
virelai

virolla /biˈɾɔ.ʎa/ /biˈɾɔ.ʎɔ/ /biˈɾɔ.ʎə/ /viˈɾɔ.ʎa/ /viˈɾɔ.ʎə/ n fem
ferrule
Peça de metall que envolta la part del paraigua o del bastó que toca a terra.
(billar) Peça de suport de la sola d'un tac, que la fixa a l'extrem per on es colpeja la bola.

virrei /biˈrej/ /viˈrej/ /viˈrej/ n masc
viceroy

virtual /bir.tuˈaɫ/ /biɾ.tuˈaɫ/ /viɾ.tuˈaɫ/ /viɾ.tuˈaɫ/ adj
virtual

virtualització /bir.tu.a.ɫi.d͡za.siˈo/ /bir.tu.ə.ɫi.d͡zə.siˈo/ /biɾ.tu.a.ɫi.za.siˈo/ /viɾ.tu.a.ɫi.za.siˈo/ /viɾ.tu.ə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
virtualization

virtualitzar /bir.tu.a.ɫiˈd͡za/ /bir.tu.ə.ɫiˈd͡za/ /biɾ.tu.a.ɫiˈza/ /viɾ.tu.a.ɫiˈzaɾ/ /viɾ.tu.ə.ɫiˈd͡za/ v
virtualize

virtuositat n fem
virtuosity

virtut /birˈtut/ /biɾˈtut/ /viɾˈtut/ /viɾˈtut/ n fem
virtue

virtuós /bir.tuˈos/ /biɾ.tuˈos/ /viɾ.tuˈos/ /viɾ.tuˈos/ adj masc
virtuous
Que posseeix bones qualitats o aptituds.

virtuós /bir.tuˈos/ /biɾ.tuˈos/ /viɾ.tuˈos/ /viɾ.tuˈos/ n masc
virtuoso
Músic que destaca en el domini d'un instrument.

virus /ˈbi.ɾus/ /ˈvi.ɾus/ /ˈvi.ɾus/ n masc
virus

visar /biˈza/ /viˈza/ /viˈzaɾ/ v
visa
Verificar un document perquè tingui validesa.
aim
Dirigir la visual d’un instrument o d’una arma.

visarma /biˈzar.ma/ /biˈzar.mə/ /biˈzaɾ.ma/ /viˈzaɾ.ma/ /viˈzaɾ.mə/ n masc
gisarme

visca /ˈbis.ka/ /ˈbis.kə/ /ˈbiʃ.ka/ /ˈvis.cə/ /ˈvis.ka/ /ˈvis.kə/ Interjection
long live

viscositat /bis.ko.ziˈtat/ /bis.ku.ziˈtat/ /vis.ko.ziˈtat/ /vis.ku.ziˈtat/ n fem
viscosity

visibilitat n fem
visibility

visibilitat horitzontal n fem
horizontal visibility

visionament /bi.zi.o.naˈmen/ /bi.zi.u.nəˈmen/ /vi.zi.o.naˈment/ /vi.zi.o.nəˈment/ /vi.zi.u.nəˈmen/ n masc
viewing

visionar /bi.zi.oˈna/ /bi.zi.uˈna/ /vi.zi.oˈna/ /vi.zi.oˈnaɾ/ /vi.zi.uˈna/ v
screen

visir /biˈzir/ /biˈziɾ/ /viˈziɾ/ /viˈziɾ/ n masc
vizier

visita /biˈzi.ta/ /viˈzi.ta/ /viˈzi.tə/ n fem
visit

visita guiada n fem
guided visit

visitant /bi.ziˈtan/ /vi.ziˈtan/ /vi.ziˈtant/ n neut
visitor
Persona que visita un lloc fora del seu entorn habitual, sense passar-hi una nit.

visitar /bi.ziˈta/ /vi.ziˈta/ /vi.ziˈtaɾ/ v
visit

visió /bi.ziˈo/ /vi.ziˈo/ /vi.ziˈo/ n fem
vision

vista /ˈbis.ta/ /ˈvis.ta/ /ˈvis.tə/ n fem
sight
Sentit que permet percebre mitjançant els ulls
view sight
Allò que és percebut des d'un punt concret.

vistaire /bisˈtaj.ɾe/ /bisˈtaj.ɾə/ /visˈtaj.ɾe/ /visˈtaj.ɾə/ n neut
talent scout

visual /bi.zuˈaɫ/ /vi.zuˈaɫ/ /vi.zuˈaɫ/ adj
visual

visualització /bi.zu.a.ɫi.d͡za.siˈo/ /bi.zu.a.ɫi.za.siˈo/ /bi.zu.ə.ɫi.d͡zə.siˈo/ /vi.zu.a.ɫi.za.siˈo/ /vi.zu.ə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
visualization

visualització en temps real n fem
real-time display

visualització prerenderitzada n fem
pre-rendered display

visualitzar /bi.zu.a.ɫiˈd͡za/ /bi.zu.a.ɫiˈza/ /bi.zu.ə.ɫiˈd͡za/ /vi.zu.a.ɫiˈzaɾ/ /vi.zu.ə.ɫiˈd͡za/ v
visualize

vital /biˈtaɫ/ /viˈtaɫ/ /viˈtaɫ/ adj
vital

vitalitat /bi.ta.ɫiˈtat/ /bi.tə.ɫiˈtat/ /vi.ta.ɫiˈtat/ /vi.tə.ɫiˈtat/ n fem
vitality

vitalitzar /bi.ta.ɫiˈd͡za/ /bi.ta.ɫiˈzaɾ/ /bi.tə.ɫiˈd͡za/ /vi.ta.ɫiˈzaɾ/ /vi.tə.ɫiˈd͡za/ v
vitalize

vitamina /bi.taˈmi.na/ /vi.taˈmi.na/ /vi.təˈmi.nə/ n fem
vitamin

vitel·la /biˈtɛ.ɫa/ /biˈtɛ.ɫə/ /biˈtɛ.ɫɛ/ /biˈtɛɫ.ɫa/ /biˈtɛɫ.ɫə/ /viˈtɛɫ.ɫa/ /viˈtɛɫ.ɫə/ n fem
parchment

viticultura /bi.ti.kuɫˈtu.ɾa/ /bi.ti.kuɫˈtu.ɾə/ /vi.ti.kuɫˈtu.ɾa/ /vi.ti.kuɫˈtu.ɾə/ n fem
viticulture

vitiligen /bi.tiˈɫi.d͡ʒen/ /bi.tiˈɫi.ʒen/ /bi.tiˈɫi.ʒən/ /vi.tiˈɫi.d͡ʒen/ /vi.tiˈɫi.ʒən/ n masc
vitiligo

vitivinícola /bi.ti.βiˈni.ko.ɫa/ /bi.ti.βiˈni.ku.ɫə/ /vi.ti.viˈni.ko.ɫa/ /vi.ti.viˈni.ko.ɫə/ /vi.ti.viˈni.ku.ɫə/ adj
viticultural

vitrall /biˈtɾaʎ/ /viˈtɾaʎ/ /viˈtɾaʎ/ n masc
stained glass

vitrificació /bi.tɾi.fi.ka.siˈo/ /bi.tɾi.fi.kə.siˈo/ /vi.tɾi.fi.ka.siˈo/ /vi.tɾi.fi.kə.siˈo/ n fem
vitrification

vitrificar /bi.tɾi.fiˈka/ /vi.tɾi.fiˈka/ /vi.tɾi.fiˈkaɾ/ v
vitrify

vitrina /biˈtɾi.na/ /biˈtɾi.nə/ /viˈtɾi.na/ /viˈtɾi.nə/ n fem
show case

vitualla /bi.tuˈa.ʎa/ /bi.tuˈa.ʎə/ /vi.tuˈa.ʎa/ /vi.tuˈa.ʎə/ n fem
provision

vituperar /bi.tu.peˈɾa/ /bi.tu.pəˈɾa/ /vi.tu.peˈɾaɾ/ /vi.tu.pəˈɾa/ v
vituperate

viu /ˈbiw/ /ˈviw/ /ˈviw/ adj
alive
Que té vida.

viu /ˈbiw/ /ˈviw/ /ˈviw/ n masc
living person
Persona que no és morta.

viure /ˈbiw.ɾe/ /ˈviw.ɾe/ /ˈviw.ɾə/ v
live
Existir, estar viu.
Habitar en un lloc, tenir-hi la residència o la llar.

vivificar /bi.βi.fiˈka/ /vi.vi.fiˈka/ /vi.vi.fiˈkaɾ/ v
vivify

vivor /biˈβo/ /biˈβoɾ/ /viˈvo/ /viˈvoɾ/ n fem
vividness

vlog /ˈbɫɔk/ /ˈvɫɔk/ /ˈvɫɔk/ n masc
vlog

vocabulari /bo.ka.βuˈɫa.ɾi/ /bu.kə.βuˈɫa.ɾi/ /vo.ka.buˈɫa.ɾi/ /vo.kə.buˈɫa.ɾi/ /vu.kə.buˈɫa.ɾi/ n masc
vocabulary

vocabulari bàsic n masc
basic vocabulary

vocació n fem
vocation

vocal /boˈkaɫ/ /voˈkaɫ/ /vuˈkaɫ/ adj
vocal

vocal /boˈkaɫ/ /voˈkaɫ/ /vuˈkaɫ/ n fem
vowel

vocalitzar /bo.ka.ɫiˈd͡za/ /bo.ka.ɫiˈza/ /bu.kə.ɫiˈd͡za/ /vo.ka.ɫiˈzaɾ/ /vo.kə.ɫiˈd͡za/ /vu.kə.ɫiˈd͡za/ v
vocalize
(intransitiu, música) Fer els exercicis de cantar amb les vocals en lloc de les notes.
(transitiu, fonètica) Canviar una consonant en una vocal.

vocatiu /bo.kaˈtiw/ /bu.kəˈtiw/ /vo.kaˈtiw/ /vo.kəˈtiw/ /vu.kəˈtiw/ n masc
vocative

vociferar /bo.si.feˈɾa/ /bu.si.fəˈɾa/ /vo.si.feˈɾaɾ/ /vo.si.fəˈɾa/ /vu.si.fəˈɾa/ v
vociferate

vodevil /bo.ðeˈβiɫ/ /bu.ðəˈβiɫ/ /vo.ðeˈviɫ/ /vo.ðəˈviɫ/ /vu.ðəˈviɫ/ n masc
vaudeville

vodka /ˈbot.ka/ /ˈbɔt.kə/ /ˈvot.ka/ /ˈvɔk.kə/ n
vodka

voga /ˈbɔ.ɣa/ /ˈbɔ.ɣɔ/ /ˈbɔ.ɣə/ /ˈvɔ.ɣa/ /ˈvɔ.ɣə/ n fem
vogue
Moda, acceptació general.

vogar /boˈɣa/ /buˈɣa/ /voˈɣa/ /voˈɣaɾ/ /vuˈɣa/ v
scull

vogir /boˈd͡ʒi/ /boˈʒi/ /buˈʒi/ /voˈd͡ʒiɾ/ /voˈʒi/ /vuˈʒi/ v
go round
Recórrer el perímetre d’una cosa.
scribe
Retallar el contorn d’una peça amb una serra prima.

vol /ˈbɔɫ/ /ˈvɔɫ/ /ˈvɔɫ/ n masc
flight fly low-cost
(handbol) Acció d'un jugador situat a prop de l'àrea de porteria contrària de saltar en direcció a la porteria per controlar una pilota procedent d'una passada i llançar-la immediatament per intentar marcar abans de tocar a terra.

vol interior Interjection
infield fly

volada /boˈɫa.ða/ /buˈɫa.ðə/ /voˈɫa.ða/ /voˈɫa.ðə/ /vuˈɫa.ðə/ n fem
cantilever
Part d’una construcció que sobresurt sense més sosteniment.

volandera /bo.ɫanˈde.ɾa/ /bu.ɫənˈde.ɾə/ /vo.ɫanˈde.ɾa/ /vo.ɫənˈde.ɾə/ /vu.ɫənˈde.ɾə/ n fem
washer

volant /boˈɫan/ /buˈɫan/ /voˈɫant/ /vuˈɫan/ n masc
steering wheel
Peça d'un vehicle, normalment en forma circular, que permet dirigir-lo.
bird shuttlecock
(bàdminton) Objecte de 4,74 a 5,5 g de pes format per un nucli rodó i per un element allargat de material lleuger que hi està fixat per un extrem amb l'objectiu d'alentir-ne el vol i estabilitzar-lo.

volant artificial n masc
non-feathered shuttle

volant de plomes naturals n masc
natural feathered shuttle

volapük /bo.ɫaˈpuk/ /bu.ɫəˈpuk/ /vo.ɫaˈpuk/ /vo.ɫəˈpuk/ /vu.ɫəˈpuk/ n masc
Volapük
Llengua planificada creada pel capellà alemany Johann Martin Schleyer el 1879 amb la intenció de facilitar la comprensió entre persones de distintes cultures.

volar /boˈɫa/ /voˈɫa/ /voˈɫaɾ/ /vuˈɫa/ v
fly
Sostenir-se i moure's dins l'aire.

volat /boˈɫat/ /buˈɫat/ /voˈɫat/ /vuˈɫat/ adj masc
superior
(tipografia) Que s'escriu per sobre de la ratlla d'escriptura.

volatilitzar /bo.ɫa.ti.ɫiˈd͡za/ /bo.ɫa.ti.ɫiˈza/ /bu.ɫə.ti.ɫiˈd͡za/ /vo.ɫa.ti.ɫiˈzaɾ/ /vo.ɫə.ti.ɫiˈd͡za/ /vu.ɫə.ti.ɫiˈd͡za/ v
volatilize

volcà /boɫˈka/ /voɫˈka/ /vuɫˈka/ n masc
volcano

volcànic /boɫˈka.nik/ /buɫˈka.nik/ /voɫˈka.nik/ /vuɫˈka.nik/ adj masc
volcanic
Relacionat amb els volcans.

volea /boˈɫe.a/ /buˈɫe.ə/ /voˈɫe.a/ /voˈɫe.ə/ /vuˈɫe.ə/ n fem
volley

volea alta n fem
high volley

volea baixa n fem
low volley

volea defensiva n fem
defensive volley

volea morta n fem
stop volley

volea ofensiva n fem
offensive volley

voleiar /bo.ɫeˈja/ /bu.ɫəˈja/ /vo.ɫeˈjaɾ/ /vo.ɫəˈja/ /vu.ɫəˈja/ v
fly

voleibol /ˌbo.ɫejˈβɔɫ/ /ˌbɔ.ɫəjˈβɔɫ/ /ˌvo.ɫejˈbɔɫ/ /ˌvɔ.ɫəjˈbɔɫ/ n masc
volleyball

voleibol de platja n masc
beach volleyball

voler /boˈɫe/ /voˈɫeɾ/ /voˈɫə/ /vuˈɫɛ/ v
want wish

voler és poder proverb
where there is a will there is a way

voletejar /bo.ɫe.teˈd͡ʒa/ /bo.ɫe.teˈʒa/ /bu.ɫə.təˈʒa/ /vo.ɫe.teˈd͡ʒaɾ/ /vo.ɫə.təˈd͡ʒa/ /vu.ɫə.təˈʒa/ v
flutter

volt /ˈbɔɫ/ /ˈvɔɫ/ /ˈvɔɫt/ n masc
edge
Contorn, perímetre d’un lloc o d’un objecte.
volt
Unitat diferència de potencial i de força electromotriu del sistema internacional quan un corrent d'un ampere dissipa un watt de potència, amb símbol V.

volta /ˈbɔɫ.ta/ /ˈbɔɫ.tɔ/ /ˈbɔɫ.tə/ /ˈvɔɫ.ta/ /ˈvɔɫ.tə/ n fem
turn
Trajectòria completa girant al voltant d'un eix.
round
(golf) Acció de completar tots els forats d'un camp de golf en el transcurs d'una prova.

volta del crani n fem
calvaria

voltejar /boɫ.teˈd͡ʒa/ /boɫ.teˈʒa/ /buɫ.təˈʒa/ /voɫ.teˈd͡ʒaɾ/ /voɫ.təˈd͡ʒa/ /vuɫ.təˈʒa/ v
walk about
(transitiu) Fer sonar una campana fent-li donar voltes.

voltor /boɫˈto/ /boɫˈtoɾ/ /voɫˈto/ /voɫˈtoɾ/ /vuɫˈto/ n masc
vulture

voltímetre /boɫˈti.me.tɾe/ /buɫˈti.mə.tɾə/ /voɫˈti.me.tɾe/ /voɫˈti.mə.tɾə/ /vuɫˈti.mə.tɾə/ n masc
voltmeter

volum /boˈɫum/ /voˈɫum/ /vuˈɫum/ n masc
volume capacity

voluntari /bo.ɫunˈta.ɾi/ /bu.ɫunˈta.ɾi/ /vo.ɫunˈta.ɾi/ /vu.ɫunˈta.ɾi/ adj masc
voluntary
Que neix de la voluntat.

voluntari /bo.ɫunˈta.ɾi/ /bu.ɫunˈta.ɾi/ /vo.ɫunˈta.ɾi/ /vu.ɫunˈta.ɾi/ n masc
volunteer
Persona que s'ofereix per fer quelcom pel qual no està obligat.

voluntat /bo.ɫunˈtat/ /bu.ɫunˈtat/ /vo.ɫunˈtat/ /vu.ɫunˈtat/ n fem
will

voluta /boˈɫu.ta/ /buˈɫu.tə/ /voˈɫu.ta/ /voˈɫu.tə/ /vuˈɫu.tə/ n fem
volute
Ornament en forma de caragol o espiral dels capitells jònics i compostos.

volva /ˈboɫ.βə/ /ˈbɔɫ.βa/ /ˈbɔɫ.βɔ/ /ˈbɔɫ.βə/ /ˈvoɫ.və/ /ˈvɔɫ.va/ n fem
snowflake
Floc de neu.
speck
Partícula petita en suspensió.
husk
Embolcall d'una panolla.

vomitar /bo.miˈta/ /vo.miˈta/ /vo.miˈtaɾ/ /vu.miˈta/ v
throw up vomit
Expulsar convulsivament per la boca.

vora /ˈbo.ɾə/ /ˈbɔ.ɾa/ /ˈbɔ.ɾɔ/ /ˈbɔ.ɾə/ /ˈvɔ.ɾa/ /ˈvɔ.ɾə/ n fem
edge

vorejar /bo.ɾeˈd͡ʒa/ /bo.ɾeˈʒa/ /vo.ɾeˈd͡ʒaɾ/ /vo.ɾəˈd͡ʒa/ /vu.ɾəˈʒa/ v
border

vorera /boˈɾe.ɾa/ /buˈɾe.ɾə/ /voˈɾe.ɾa/ /voˈɾe.ɾə/ /vuˈɾe.ɾə/ n fem
wood plank

vori /ˈbɔ.ɾi/ /ˈvɔ.ɾi/ /ˈvɔ.ɾi/ n masc
ivory
Substància de què consten els ullals de defensa de l'elefant i altres animals.

vorticitat /bor.ti.siˈtat/ /boɾ.ti.siˈtat/ /bur.ti.siˈtat/ /voɾ.ti.siˈtat/ /vur.ti.siˈtat/ n fem
vorticity

vorticitat absoluta n fem
absolute vorticity

vorticitat potencial n fem
potential vorticity

vorticitat relativa n fem
relative vorticity

vosaltres /boˈza.tɾes/ /boˈzaɫ.tɾes/ /buˈza.tɾəs/ /voˈza.tɾes/ /voˈzaɫ.tɾes/ /voˈzaɫ.tɾəs/ /vuˈzal.trus/ /vuˈzaɫ.tɾəs/ pronoun
you

vostre /ˈbɔs.tɾe/ /ˈbɔs.tɾə/ /ˈvɔs.tɾe/ /ˈvɔs.tɾə/ adj masc
your

vostè /bosˈte/ /busˈtɛ/ /vosˈte/ /vosˈtə/ /vusˈtɛ/ pronoun
you

vot /ˈbot/ /ˈbɔt/ /ˈvɔt/ n masc
vow
Prometença religiosa.
vote
Suport donat en una elecció a una proposta o persona, acte de votar.

votació /bo.ta.siˈo/ /bu.tə.siˈo/ /vo.ta.siˈo/ /vo.tə.siˈo/ /vu.tə.siˈo/ n fem
voting vote

votar /boˈta/ /buˈta/ /voˈta/ /voˈtaɾ/ /vuˈta/ v
vote
Elegir amb el vot entre diverses persones una opció o candidat.

vuit /ˈbujt/ /ˈvujt/ /ˈvujt/ number
eight

vuit-cents /ˌbujtˈsens/ /ˌbwitˈsens/ /ˌvujtˈsens/ /ˌvujtˈsens/ number
hundred

vuitanta /bujˈtan.ta/ /bwiˈtan.ta/ /vujˈtan.ta/ /vujˈtan.tə/ number
eighty

vuitanta-cinc /bujˌtan.taˈsiŋ/ /bujˌtan.təˈsiŋ/ /bwiˌtan.taˈsiŋ/ /vujˌtan.taˈsiŋk/ /vujˌtan.təˈsiŋk/ number
eighty-five

vuitanta-cinquè /bujˌtan.ta.siŋˈke/ /bujˌtan.tə.siŋˈkɛ/ /bwiˌtan.ta.siŋˈke/ /vujˌtan.ta.siŋˈke/ /vujˌtan.tə.siŋˈkə/ /vujˌtan.tə.siŋˈkɛ/ number
eighty-fifth

vuitanta-dos /bujˌtan.taˈðos/ /bujˌtan.təˈðos/ /bwiˌtan.taˈðos/ /vujˌtan.taˈðos/ /vujˌtan.təˈðos/ number
eighty-two

vuitanta-dosè /bujˌtan.ta.ðoˈze/ /bujˌtan.tə.ðuˈzɛ/ /bwiˌtan.ta.ðoˈze/ /vujˌtan.ta.ðoˈze/ /vujˌtan.tə.ðoˈzə/ /vujˌtan.tə.ðuˈzɛ/ number
eighty-second

vuitanta-nou /bujˌtan.taˈnɔw/ /bujˌtan.təˈnɔw/ /bwiˌtan.taˈnɔw/ /vujˌtan.taˈnɔw/ /vujˌtan.təˈnɔw/ number
eighty-nine

vuitanta-novè /bujˌtan.ta.noˈβe/ /bujˌtan.tə.nuˈβɛ/ /bwiˌtan.ta.noˈβe/ /vujˌtan.ta.noˈve/ /vujˌtan.tə.noˈvə/ /vujˌtan.tə.nuˈvɛ/ number
eighty-ninth

vuitanta-quatre /bujˌtan.taˈkwa.tɾe/ /bujˌtan.təˈkwa.tɾə/ /bwiˌtan.taˈkwa.tɾe/ /vujˌtan.taˈkwa.tɾe/ /vujˌtan.təˈkwa.tɾə/ number
eighty-four

vuitanta-quatrè /bujˌtan.ta.kwaˈtɾe/ /bujˌtan.tə.kwəˈtɾɛ/ /bwiˌtan.ta.kwaˈtɾe/ /vujˌtan.ta.kwaˈtɾe/ /vujˌtan.tə.kwəˈtɾə/ /vujˌtan.tə.kwəˈtɾɛ/ number
eighty-fourth

vuitanta-set /bujˌtan.taˈsɛt/ /bujˌtan.təˈsɛt/ /bwiˌtan.taˈsɛt/ /vujˌtan.taˈsɛt/ /vujˌtan.təˈsɛt/ number
eighty-seven

vuitanta-setè /bujˌtan.ta.seˈte/ /bujˌtan.tə.səˈtɛ/ /bwiˌtan.ta.seˈte/ /vujˌtan.ta.seˈte/ /vujˌtan.tə.səˈtə/ /vujˌtan.tə.səˈtɛ/ number
eighty-seventh

vuitanta-sis /bujˌtan.taˈsis/ /bujˌtan.təˈsis/ /bwiˌtan.taˈsis/ /vujˌtan.taˈsis/ /vujˌtan.təˈsis/ number
eighty-six

vuitanta-sisè /bujˌtan.ta.siˈze/ /bujˌtan.tə.siˈzɛ/ /bwiˌtan.ta.siˈze/ /vujˌtan.ta.siˈze/ /vujˌtan.tə.siˈzə/ /vujˌtan.tə.siˈzɛ/ number
eighty-sixth

vuitanta-tres /bujˌtan.taˈtɾes/ /bujˌtan.təˈtɾɛs/ /bwiˌtan.taˈtɾes/ /vujˌtan.taˈtɾes/ /vujˌtan.təˈtɾəs/ /vujˌtan.təˈtɾɛs/ number
eighty-three

vuitanta-tresè /bujˌtan.ta.tɾeˈze/ /bujˌtan.tə.tɾəˈzɛ/ /bwiˌtan.ta.tɾeˈze/ /vujˌtan.ta.tɾeˈze/ /vujˌtan.tə.tɾəˈzə/ /vujˌtan.tə.tɾəˈzɛ/ number
eighty-third

vuitanta-un /bujˌtan.taˈun/ /bujˌtan.təˈun/ /bwiˌtan.taˈun/ /vujˌtan.taˈun/ /vujˌtan.təˈun/ number
eighty-one

vuitanta-unè /bujˌtan.ta.uˈne/ /bujˌtan.tə.uˈnɛ/ /bwiˌtan.ta.uˈne/ /vujˌtan.ta.uˈne/ /vujˌtan.tə.uˈnə/ /vujˌtan.tə.uˈnɛ/ number
eighty-first

vuitanta-vuit /bujˌtan.taˈβujt/ /bujˌtan.təˈβujt/ /bwiˌtan.taˈβujt/ /vujˌtan.taˈvujt/ /vujˌtan.təˈvujt/ number
eighty-eight

vuitanta-vuitè /bujˌtan.ta.βujˈte/ /bujˌtan.tə.βujˈtɛ/ /bwiˌtan.ta.βwiˈte/ /vujˌtan.ta.vujˈte/ /vujˌtan.tə.vujˈtə/ /vujˌtan.tə.vujˈtɛ/ number
eighty-eighth

vuitantejar /buj.tan.teˈd͡ʒa/ /buj.tan.teˈd͡ʒaɾ/ /buj.tən.təˈʒa/ /vuj.tan.teˈd͡ʒaɾ/ /vuj.tən.təˈʒa/ v
getting

vuitantè /buj.tanˈte/ /buj.tənˈtɛ/ /bwi.tanˈte/ /vuj.tanˈte/ /vuj.tənˈtə/ /vuj.tənˈtɛ/ number
eightieth

vuitè /bujˈte/ /bwiˈte/ /vujˈte/ /vujˈtə/ /vujˈtɛ/ number
eighth

vulcanisme /buɫ.kaˈniz.me/ /buɫ.kəˈniz.mə/ /vuɫ.kaˈniz.me/ /vuɫ.kəˈniz.mə/ n masc
Volcanism
Conjunt de les manifestacions volcàniques i dels fenòmens associats a l’expulsió dels magmes i gasos a la superfície de la Terra i l’atmosfera.
Plutonism
Plutonisme, teoria antiga per la qual totes les roques de l’escorça terrestre s'haurien format per la consolidació d’una massa ígnia fosa.

vulcanita /buɫ.kaˈni.ta/ /buɫ.kəˈni.tə/ /vuɫ.kaˈni.ta/ /vuɫ.kəˈni.tə/ n fem
vulcanite

vulcanitzar /buɫ.ka.niˈd͡za/ /buɫ.ka.niˈza/ /buɫ.kə.niˈd͡za/ /vuɫ.ka.niˈzaɾ/ /vuɫ.kə.niˈd͡za/ v
vulcanize

vulcanologia /buɫ.ka.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /buɫ.ka.no.ɫoˈʒi.a/ /buɫ.kə.nu.ɫuˈʒi.ə/ /vuɫ.ka.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /vuɫ.kə.no.ɫoˈʒi.ə/ /vuɫ.kə.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
volcanology

vulcanòleg /buɫ.kaˈnɔ.ɫek/ /buɫ.kəˈnɔ.ɫək/ /vuɫ.kaˈnɔ.ɫek/ /vuɫ.kəˈnɔ.ɫək/ n masc
volcanologist

vulgar /buɫˈɣar/ /buɫˈɣaɾ/ /vuɫˈɣa/ /vuɫˈɣaɾ/ adj
vulgar

vulgarisme /buɫ.ɣaˈɾiz.me/ /buɫ.ɣəˈɾiz.mə/ /vuɫ.ɣaˈɾiz.me/ /vuɫ.ɣəˈɾiz.mə/ n masc
vulgarism

vulgaritzar /buɫ.ɣa.ɾiˈd͡za/ /buɫ.ɣa.ɾiˈza/ /buɫ.ɣə.ɾiˈd͡za/ /vuɫ.ɣa.ɾiˈzaɾ/ /vuɫ.ɣə.ɾiˈd͡za/ v
vulgarize

vulnerable /buɫ.neˈɾa.βɫe/ /buɫ.neˈɾab.bɫe/ /buɫ.nəˈɾa.βɫə/ /buɫ.nəˈɾab.bɫə/ /vuɫ.neˈɾa.bɫe/ /vuɫ.nəˈɾab.bɫə/ adj
vulnerable

vulnerar /buɫ.neˈɾa/ /buɫ.nəˈɾa/ /vuɫ.neˈɾaɾ/ /vuɫ.nəˈɾa/ v
break
Causar un perjudici moral o en els drets d’algú.

vulva /ˈbuɫ.βa/ /ˈbuɫ.βə/ /ˈvuɫ.va/ /ˈvuɫ.və/ n fem
vulva

vàlid /ˈba.ɫit/ /ˈva.ɫit/ /ˈva.ɫit/ adj masc
valid

vàlua /ˈba.ɫu.a/ /ˈva.ɫu.a/ /ˈva.ɫu.ə/ n fem
value

vànova /ˈba.no.a/ /ˈba.no.βa/ /ˈba.nu.ə/ /ˈba.nu.βə/ /ˈva.no.va/ /ˈva.no.və/ /ˈva.nu.və/ n fem
quilt

vàter /ˈba.ter/ /ˈba.teɾ/ /ˈba.tər/ /ˈva.teɾ/ /ˈva.təɾ/ n masc
flush toilet
Receptacle de ceràmica col·locat damunt d'un tub, en què s'aboquen les deposicions humanes.
lavatory
Petita habitació on hi ha un vàter i també un lavabo.

vèncer /ˈben.se/ /ˈven.seɾ/ /ˈvɛn.sə/ v
defeat
Imposar-se en una disputa.
fall due
(intransitiu) Un venciment, esdevenir-se.

vèrtebra /ˈbɛr.te.βɾa/ /ˈbɛɾ.te.βɾa/ /ˈvɛɾ.te.bɾa/ /ˈvɛɾ.tə.bɾə/ n fem
vertebra

vèrtex /ˈbɛr.teks/ /ˈbɛr.təks/ /ˈbɛɾ.teks/ /ˈvɛɾ.teks/ /ˈvɛɾ.təks/ n masc
vertex

vícitra vina n fem
vichitra veena

víctima /ˈbik.ti.ma/ /ˈbik.ti.mə/ /ˈvik.ti.ma/ /ˈvik.ti.mə/ n fem
victim

vídeo /ˈbi.ðe.o/ /ˈvi.ðe.o/ /ˈvi.ðe.o/ n masc
video

víking /ˈbi.kiŋ/ /ˈvi.kiŋ/ /ˈvi.kiŋk/ adj
Viking

vímet /ˈbi.met/ /ˈbi.mət/ /ˈvi.met/ /ˈvi.mət/ n masc
wicker

víric /ˈbi.ɾik/ /ˈvi.ɾik/ /ˈvi.ɾik/ adj masc
viral

vòmit /ˈbɔ.mit/ /ˈvɔ.mit/ /ˈvɔ.mit/ n masc
puke

vòrtex de cicló n masc
eye of the storm

vòxel n masc
volume cell element

vós /ˈbos/ /ˈvos/ /ˈvos/ pronoun
you

wabi-sabi /ˌwa.βiˈsa.βi/ adj
wabi-sabi

walkie-talkie /ˌwaɫ.kiˈtaɫ.ki/ n masc
walkie-talkie

waterpolo /ba.teɾˈpo.ɫo/ /bə.terˈpo.ɫo/ /wa.teɾˈpo.ɫo/ /wə.tərˈpɔ.ɫu/ /wə.təɾˈpɔ.ɫo/ n masc
water polo

watt n masc
watt

waw /ˈwaw/ n fem
waw

web /ˈwep/ /ˈwɛp/ n masc
Web

webquesta /wepˈkes.ta/ /wəpˈkes.tə/ n fem
WebQuest

wedge n masc
wedge

wedge d'arena n masc
sand iron

wedge de pitchs n masc
pitching wedge

wellerisme /wə.ɫəˈɾiz.mə/ n masc
Wellerism

whatsapp /waˈd͡zap/ /wəˈd͡zap/ n masc
WhatsApp

wifi /ˈwi.fi/ n
Wi-Fi

wiki /ˈwi.ki/ n masc
wiki

won /ˈwon/ n masc
won

wronskià /wɾons.kiˈa/ /wɾuns.kiˈa/ adj masc
wronskian
(matemàtiques) Dit de la matriu quadrada que, donades n funcions d'una variable real, té a la primera fila les funcions donades, i a les files restants les seves derivades successives.

wronskià /wɾons.kiˈa/ /wɾuns.kiˈa/ n masc
Wronskian

xabeba n fem
shabbaba

xabec /ʃaˈbɛk/ /ʃəˈβɛk/ n masc
xebec

xacal /t͡ʃaˈkaɫ/ n masc
jackal

xacra /ˈt͡ʃa.kɾa/ /ˈʃa.kɾə/ n fem
ailment

xacrós /t͡ʃaˈkɾos/ /ʃəˈkɾos/ adj masc
ailing
Que pateix xacres; xacrat.

xacó /t͡ʃaˈko/ /ʃəˈko/ n masc
shako

xador /t͡ʃaˈðoɾ/ /ʃəˈðor/ n masc
chador

xafardeig /t͡ʃa.faɾˈðet͡ʃ/ /ʃə.fərˈdɛt͡ʃ/ /ʃə.fərˈðɛt͡ʃ/ /ʃə.fəɾˈðət͡ʃ/ n masc
gossip

xafardejar /t͡ʃa.far.ðeˈʒa/ /t͡ʃa.faɾ.ðeˈd͡ʒa/ /t͡ʃa.faɾ.ðeˈd͡ʒaɾ/ /ʃə.fər.dəˈʒa/ /ʃə.fər.ðəˈʒa/ /ʃə.fəɾ.ðəˈd͡ʒa/ v
blab

xafarder /t͡ʃa.farˈðe/ /t͡ʃa.faɾˈðeɾ/ /ʃə.fərˈde/ adj masc
gossip

xafarderia /t͡ʃa.faɾ.ðeˈɾi.a/ /ʃə.fər.dəˈɾi.ə/ n fem
gossip
Acte propi d’un xafarder.

xafogor /t͡ʃa.foˈɣo/ /t͡ʃa.foˈɣoɾ/ /ʃə.foˈɣo/ /ʃə.fuˈɣo/ n fem
sultriness

xafogós /t͡ʃa.foˈɣos/ /ʃə.foˈɣos/ /ʃə.fuˈɣos/ adj masc
stifling
Que produeix xafogor, causant d'una forta sensació de calor humit.

xai /ˈt͡ʃaj/ n masc
sheep
(figurat) Persona dòcil i servil.

xaila /ˈt͡ʃaj.ɫa/ /ˈʃaj.ɫə/ n fem
sheila

xalet /t͡ʃaˈɫet/ /ʃəˈɫɛt/ n masc
chalet
Cabana o casa rural de fusta pròpia de muntanya.
villa
Casa unifamiliar construïda en un entorn natural urbanitzat amb carrers.

xalmugra /t͡ʃaɫˈmu.ɣɾa/ /ʃəɫˈmu.ɣɾə/ n fem
chaulmaugra

xalmúgric /t͡ʃaɫˈmu.ɣɾik/ /ʃəɫˈmu.ɣɾik/ adj masc
chaulmoogric
Relatiu a la xalmugra.

xaloc /t͡ʃaˈɫɔk/ /ʃaˈɫɔk/ /ʃəˈɫɔk/ n masc
sirocco

xamberg /t͡ʃamˈbɛɾk/ /ʃəmˈbɛrk/ n masc
slouch hat

xamfrà /t͡ʃaɱˈfɾa/ n masc
chamfer

xampany /t͡ʃamˈpaɲ/ /ʃəmˈpaɲ/ n masc
champagne

xampinyó /t͡ʃam.piˈɲo/ n masc
button mushroom champignon

xampurrejar /t͡ʃam.pu.reˈd͡ʒa/ /t͡ʃam.pu.reˈd͡ʒaɾ/ /t͡ʃam.pu.reˈʒa/ /ʃəm.pu.rəˈd͡ʒa/ /ʃəm.pu.rəˈʒa/ v
speak

xampú /t͡ʃamˈpu/ /ʃəmˈpu/ n masc
shampoo
Sabó per rentar els cabells.

xamós /t͡ʃaˈmos/ /ʃəˈmos/ adj masc
charming

xancleta /t͡ʃaŋˈkɫe.ta/ /ʃəŋˈkɫə.tə/ /ʃəŋˈkɫɛ.tə/ n fem
flip-flops flip-flop

xandall /t͡ʃanˈdaʎ/ /ʃənˈdaʎ/ n masc
tracksuit

xanguet /t͡ʃaŋˈɡet/ /ʃəŋˈɡət/ /ʃəŋˈɡɛt/ n masc
transparent goby
Peix de la família dels gòbids, de cos translúcid i comprimit, mida molt petita, apreciat gastronòmicament (Aphia minuta).

xano-xano /ˌt͡ʃa.noˈt͡ʃa.no/ /ˌʃa.noˈʃa.no/ /ˌʃa.nuˈʃa.nu/ adv
slowly

xanto- prefix
xantho-

xantofòbia /ksan.toˈfɔ.bi.a/ /ksan.toˈfɔ.βi.a/ /ksən.toˈfɔ.bi.ə/ /ksən.tuˈfɔ.bi.ə/ /ksən.tuˈfɔ.βi.ə/ /ʃan.toˈfɔ.βi.a/ n fem
xanthophobia

xantre /ˈt͡ʃan.tɾe/ /ˈʃan.tɾə/ n masc
precentor

xapa /ˈt͡ʃa.pa/ /ˈʃa.pə/ n fem
foul line

xarada /t͡ʃaˈɾa.ða/ /ʃəˈɾa.ðə/ n fem
charade

xaragall /t͡ʃa.ɾaˈɣaʎ/ /ʃə.ɾəˈɣaj/ /ʃə.ɾəˈɣaʎ/ n masc
gully

xarampió /t͡ʃa.ɾam.piˈo/ /ʃə.ɾəm.piˈo/ /ʃə.ɾəm.piˈo/ /ʃə.ɾəm.piˈu/ n masc
measles

xarel·lo /t͡ʃaˈɾɛ.ɫo/ /t͡ʃaˈɾɛɫ.ɫo/ /ʃəˈɾɛ.ɫu/ /ʃəˈɾɛɫ.ɫo/ /ʃəˈɾɛɫ.ɫu/ n masc
Xarello
Raïm blanc de maduració primerenca, menut, compacte i amb els grans mitjans, esfèrics, dolços i amb la pell dura.

xaria /ʃaˈɾi.a/ /ʃəˈɾi.ə/ n fem
sharia

xarleston /t͡ʃaɾ.ɫesˈton/ /ʃər.ɫəsˈton/ n masc
charleston cymbal
Instrument idiòfon de percussió que forma part de la bateria de jazz, constituït per dos plats amb colissa accionats pel peu de l'instrumentista.

xarop /t͡ʃaˈɾɔp/ /ʃaˈɾɔp/ /ʃəˈɾɔp/ n masc
syrup

xarretera /t͡ʃa.reˈte.ɾa/ /ʃə.rəˈte.ɾə/ n fem
epaulette epaulet
Complement horitzontal dels uniformes militars que es col·loca sobre el muscle de la jaqueta o casaca, de la qual en les versions més clàssiques en cau un serrell de cordills (d'or, plata, seda, etc.) per l'extrem més allunyat del coll.

xarrupar /t͡ʃa.ruˈpa/ /t͡ʃa.ruˈpaɾ/ /ʃə.ruˈpa/ v
sip

xaruc /t͡ʃaˈɾuk/ /ʃəˈɾuk/ adj masc
doddering
Que repapieja (una persona gran).

xarxa /ˈt͡ʃaɾ.t͡ʃa/ Interjection
net

xarxa /ˈt͡ʃaɾ.t͡ʃa/ n fem
mesh net
Teixit de forma reticular que forma forats en forma de quadrats o rombes.
net
Tros d'aquest teixit fet servir per a pescar.
network
Conjunt d'unitats funcionals autònomes interconnectades.
cord goal net
(esports de raqueta, voleibol) Conjunt de fils encreuats regularment en dues direccions que divideix en dues meitats iguals una pista de joc o una superfície de joc, per sobre el qual s'ha de fer passar la pilota o el volant.
cord
(basquetbol) Conjunt de fils blancs encreuats regularment en dues direccions fixat a una cistella, amb forma d'embut, obert per la part inferior i amb una llargada de 40 a 45 cm, que s'utilitza per a alentir el pas de la pilota, amb l'objectiu de fer més visible la consecució d'una cistella.
backstop
(pilota basca, beisbol) Conjunt de fils metàl·lics o de corda encreuats regularment en dues direccions que se situen davant d'un espai obert destinat al públic, amb l'objectiu de protegir els espectadors dels impactes de la pilota.

xarxa d'individuals n fem
singles net

xarxa d'informació n fem
information network

xarxa d'àrea local n fem
local area network

xarxa de dobles n fem
doubles net

xarxa de protecció n fem
net

xarxa de recerca n fem
research network

xarxa informàtica n fem
computer network

xarxa meteorològica n fem
meteorological network

xarxa neuronal n fem
neural network

xarxa social n fem
social media

xarxa tocada n fem
net contacted

xarxet /t͡ʃaɾˈt͡ʃet/ /ʃərˈʃɛt/ /ʃəɾˈʃət/ n masc
teal

xassís /t͡ʃaˈsis/ /ʃəˈsis/ n masc
chassis

xat /ˈʃat/ n masc
chat

xaui /ˈt͡ʃa.wi/ /ˈʃa.wi/ n masc
Shawiya
(invariable) Variant zenata de l'amazic parlat al voltant del massís de l’Aurès, a l'interior nord-oriental d’Algèria.

xavalla /t͡ʃaˈva.ʎa/ /t͡ʃaˈβa.ʎa/ /ʃəˈva.ʎə/ /ʃəˈβa.ʎə/ n fem
small change

xe /ˈt͡ʃɛ/ /ˈʃɛ/ Interjection
hey

xebka n fem
shebka

xec /ˈt͡ʃɛk/ /ˈʃɛk/ n masc
check

xec escolar n masc
education voucher

xeflis /ˈt͡ʃɛ.fɫis/ /ˈʃɛ.fɫis/ n masc
feast

xeic /ˈt͡ʃejk/ /ˈʃejk/ /ˈʃɛjk/ n masc
sheik

xeiene /t͡ʃeˈje.ne/ /ʃəˈje.nə/ n masc
Cheyenne
Llengua ameríndia de la família algonquina.

xel /ˈt͡ʃɛɫ/ /ˈʃɛɫ/ n masc
queen scallop
Mol·lusc de la família dels pectínids, amb closca de plecs amples i arrodonits de color clar (Aequipecten opercularis).

xemeneia /t͡ʃe.meˈne.ja/ /t͡ʃe.meˈnɛ.ja/ n fem
chimney smokestack
Conducte destinat a ventilar o a treure fums o vapors.
fireplace chimney
Conjunt de la instal·lació que permet fer foc en una llar amb sortida de fums.
pipe
Conducte que les forces internes d'un volcà creen per expulsar productes en estat gasós, sòlid o pastós.

xemicar /t͡ʃe.miˈka/ /t͡ʃe.miˈkaɾ/ /ʃə.miˈka/ v
crumble

xenai /t͡ʃeˈnaj/ /ʃəˈnaj/ n masc
shanai

xenilla /t͡ʃeˈni.ʎa/ /ʃəˈni.ʎə/ n fem
chenille

xenisme /kseˈniz.me/ /ksəˈniz.mə/ /ʃeˈniz.me/ n masc
xenism

xenixell /ʃe.niˈʃeʎ/ /ʃə.niˈʃeʎ/ n masc
groundsel

xenofòbia /ksə.nuˈfɔ.βi.ə/ /ʃe.noˈfɔ.bi.a/ /ʃə.noˈfɔ.bi.ə/ /ʃə.nuˈfɔ.bi.ə/ /ʃə.nuˈfɔ.βi.ə/ n fem
xenophobia

xenotrasplantament /ˌkse.nu.tɾəs.pɫən.təˈmen/ /ˌʃe.no.tɾas.pɫan.taˈmen/ /ˌʃe.no.tɾas.pɫan.taˈment/ /ˌʃe.no.tɾəs.pɫən.təˈment/ /ˌʃe.nu.tɾəs.pɫən.təˈmen/ n masc
xenotransplantation

xenòfob /ksəˈnɔ.fup/ /ʃeˈnɔ.fop/ /ʃəˈnɔ.fop/ /ʃəˈnɔ.fup/ adj masc
xenophobic

xenó /kseˈno/ /ksəˈno/ /ʃəˈno/ n masc
xenon

xequeré n masc
shekere

xeremia simple n fem
xeremia

xerigot /t͡ʃe.ɾiˈɣɔt/ /ʃə.ɾiˈɣɔt/ n masc
whey

xeringa /t͡ʃeˈɾiŋ.ɡa/ /ʃeˈɾiŋ.ɡa/ /ʃəˈɾiŋ.ɡə/ n fem
syringe

xerinola /t͡ʃe.ɾiˈnɔ.ɫa/ /ʃə.ɾiˈnɔ.ɫə/ n fem
uproar

xerografiar /kse.ɾo.ɣɾa.fiˈa/ /kse.ɾo.ɣɾa.fiˈaɾ/ /ksə.ɾo.ɣɾə.fiˈa/ /ksə.ɾu.ɣɾə.fiˈa/ /ʃe.ɾo.ɣɾa.fiˈa/ v
xerocopy

xerostomia /kse.ɾos.toˈmi.a/ /ksə.ɾos.toˈmi.ə/ /ksə.ɾus.tuˈmi.ə/ /ʃe.ɾos.toˈmi.a/ n fem
xerostomia

xerrac /t͡ʃeˈrak/ /ʃəˈrak/ n masc
handsaw
Serra amb un mànec en un extrem.
musical saw
Instrument idiòfon de percussió que consisteix en una fulla d'acer fixada per un dels caps a un mànec de fusta, molt semblant a un xerrac de fuster però sense dents, que es toca amb un arquet de violí o colpejant amb una baqueta.

xerracar /t͡ʃe.raˈka/ /t͡ʃe.raˈkaɾ/ /ʃə.rəˈka/ v
saw

xerrada /t͡ʃeˈra.ða/ /ʃəˈra.ðə/ n fem
chat

xerraire /t͡ʃeˈraj.ɾe/ /ʃəˈraj.ɾə/ adj
chatterbox
Que parla molt en va.

xerrameca /t͡ʃe.raˈme.ka/ /ʃə.rəˈmɛ.kə/ n fem
chatter

xerrar /t͡ʃaˈra/ /t͡ʃeˈra/ /t͡ʃeˈraɾ/ /ʃəˈra/ v
chat

xerri /ˈt͡ʃɛ.ri/ /ˈʃɛ.ri/ n masc
dung

xerric /t͡ʃeˈrik/ /ʃəˈrik/ n masc
squeak

xerric-xerrac /t͡ʃeˌrik.t͡ʃeˈrak/ /ʃəˌrik.ʃəˈrak/ n masc
ratchet

xerricar /t͡ʃe.riˈka/ /t͡ʃe.riˈkaɾ/ v
screech

xerrotejar /t͡ʃe.ro.teˈd͡ʒa/ /t͡ʃe.ro.teˈd͡ʒaɾ/ /t͡ʃe.ro.teˈʒa/ /ʃə.ro.təˈd͡ʒa/ /ʃə.ru.təˈʒa/ v
twitter
Començar a parlar les criatures.
Parlotejar insistentment.

xerès /t͡ʃeˈɾes/ /ʃəˈɾəs/ /ʃəˈɾɛs/ n masc
sherry

xiatsu /t͡ʃiˈat.su/ /ʃiˈat.su/ n masc
shiatsu

xibòlet /t͡ʃiˈbɔ.ɫet/ /ʃiˈβɔ.ɫət/ n masc
shibboleth

xic-xac n masc
chic chac

xiclet /t͡ʃiˈkɫet/ /ʃiˈkɫɛt/ n masc
chewing gum

xicot /t͡ʃiˈkɔt/ /ʃiˈkɔt/ n masc
boyfriend
Noi que festeja, parella sentimental.

xicra /ˈt͡ʃi.kɾa/ /ˈʃi.kɾə/ n fem
cup

xifoïdal /ʃi.fo.iˈðaɫ/ /ʃi.fu.iˈðaɫ/ adj
xiphoid

xifra /ˈt͡ʃi.fɾa/ /ˈʃi.fɾa/ n fem
figure

xifrar /t͡ʃiˈfɾa/ /ʃiˈfɾa/ /ʃiˈfɾaɾ/ v
encipher

xilena /ʃiˈɫə.nə/ /ʃiˈɫɛ.nə/ n fem
bicycle kick
(futbol) Tisora efectuada d'esquena a la porteria i amb el cos en posició quasi horitzontal.

xili /ˈt͡ʃi.ɫi/ /ˈʃi.ɫi/ n masc
chile

xilografia /ksi.ɫo.ɣɾaˈfi.a/ /ksi.ɫo.ɣɾəˈfi.ə/ /ksi.ɫu.ɣɾəˈfi.ə/ /ʃi.ɫo.ɣɾaˈfi.a/ n fem
xylography
Tècnica d'impressió en relleu amb planxa de fusta tallada a mà.
xylograph
Làmina obtinguda per l'efecte d'estampació d'una matriu xilogràfica.

xilografiar /ksi.ɫo.ɣɾa.fiˈa/ /ksi.ɫo.ɣɾa.fiˈaɾ/ /ksi.ɫo.ɣɾə.fiˈa/ /ksi.ɫu.ɣɾə.fiˈa/ /ʃi.ɫo.ɣɾa.fiˈa/ v
xylograph

xilè /ʃiˈɫe/ /ʃiˈɫə/ /ʃiˈɫɛ/ adj masc
Chilean
Relatiu o pertanyent a Xile.

xilè /ʃiˈɫe/ /ʃiˈɫə/ /ʃiˈɫɛ/ n masc
Chilean
Persona que habita o és originària de Xile.
xylene
Mescla de tres isòmers estructurals de l'hidrocarbur aromàtic dimetilbenzè, de fórmula química C6H4(CH3)2

xilòfon /ksiˈɫɔ.fon/ /ksiˈɫɔ.fun/ /ʃiˈɫɔ.fon/ /ʃiˈɫɔ.fun/ n masc
xylophone

xim-xim /t͡ʃimˈt͡ʃim/ /ʃimˈʃim/ n masc
hype

ximpanzé /t͡ʃim.panˈze/ /ʃim.pənˈze/ n masc
chimpanzee chimp

ximple /ˈt͡ʃim.pɫe/ /ˈʃim.pɫə/ adj
foolish
D'escassa intel·ligència o perspicàcia

ximple /ˈt͡ʃim.pɫe/ /ˈʃim.pɫə/ n neut
foolish
Persona que diu o fa ximpleries.

ximplejar /t͡ʃim.pɫeˈd͡ʒa/ /t͡ʃim.pɫeˈd͡ʒaɾ/ /t͡ʃim.pɫeˈʒa/ /ʃim.pɫəˈd͡ʒa/ /ʃim.pɫəˈʒa/ v
horse around

ximpleria /t͡ʃim.pɫeˈɾi.a/ /ʃim.pɫəˈɾi.ə/ n fem
foolishness
Acció pròpia d'un ximple.

xin /ˈʃin/ n fem
shin
Vint-i-unena lletra dels alfabets semítics fenici, arameu, hebreu i d’altres derivats.
Tretzena lletra de l'alfabet àrab.

xinxa /ˈt͡ʃiɲ.t͡ʃa/ /ˈʃiɲ.ʃə/ n fem
bedbug
Insecte hemípter, de color rogenc i cos aplanat, paràsit d’ambients domèstics mancats d’higiene, que xucla la sang produint picades irritants (Cimex lectularius).

xinès /ʃiˈnəs/ /ʃiˈnɛs/ adj masc
Chinese
Relatiu o pertanyent a la Xina, als seus habitants, la cultura o la llengua.

xinès /ʃiˈnəs/ /ʃiˈnɛs/ n masc
Chinese
Individu de la Xina.
(masculí singular) Grup de llengües sinotibetanes originàries de la Xina.

xip /ˈt͡ʃip/ n masc
bump and run
chip
(hoquei sobre herba) Llançament executat colpejant la bola amb el rebot de l'estic resultant d'haver-lo fet picar contra terra, de manera que la bola s'eleva amb una paràbola molt pronunciada.

xipollar /t͡ʃi.poˈʎa/ /t͡ʃi.poˈʎaɾ/ /ʃi.poˈʎa/ /ʃi.puˈʎa/ v
splash

xipollejar /t͡ʃi.po.ʎeˈd͡ʒa/ /t͡ʃi.po.ʎeˈd͡ʒaɾ/ /t͡ʃi.po.ʎeˈʒa/ /ʃi.po.ʎəˈd͡ʒa/ /ʃi.pu.ʎəˈʒa/ v
squelch

xiprer /t͡ʃiˈpɾe/ /t͡ʃiˈpɾeɾ/ /ʃiˈpɾe/ n masc
cypress

xipriota /t͡ʃi.pɾiˈɔ.ta/ /t͡ʃi.pɾiˈɔ.tɔ/ adj
Cypriot
Relatiu o pertanyent a Xipre.

xipriota /t͡ʃi.pɾiˈɔ.ta/ /t͡ʃi.pɾiˈɔ.tɔ/ n neut
Cypriot
Habitant de Xipre.

xirivia /t͡ʃi.ɾiˈvi.a/ /t͡ʃi.ɾiˈβi.a/ /ʃi.ɾiˈvi.ə/ /ʃi.ɾiˈβi.ə/ n fem
parsnip

xiroi /t͡ʃiˈɾɔj/ /ʃiˈɾɔj/ adj masc
jovial

xisclar /t͡ʃisˈkɫa/ /t͡ʃisˈkɫaɾ/ /ʃisˈkɫa/ v
scream

xiscle /ˈt͡ʃis.kɫe/ /ˈʃis.kɫə/ n masc
scream

xiscló /t͡ʃisˈkɫo/ /ʃisˈkɫo/ adj
cryptorchid

xiulada /t͡ʃiwˈɫa.ða/ /ʃiwˈɫa.ðə/ n fem
whistle

xiular /t͡ʃiwˈɫa/ /t͡ʃiwˈɫaɾ/ /ʃiwˈɫa/ v
whistle

xiulet /t͡ʃiwˈɫet/ /ʃiwˈɫət/ /ʃiwˈɫɛt/ n masc
whistle
So que resulta de l’acció de xiular.
Petit instrument de vent que produeix un únic so agut, usat per cridar l'atenció dels oients.

xiulet atmosfèric n masc
whistler

xiuletada /t͡ʃiw.ɫeˈta.ða/ /ʃiw.ɫəˈta.ðə/ n fem
whistle

xiuxiueig /t͡ʃiw.t͡ʃiˈwet͡ʃ/ /ʃiw.ʃiˈwət͡ʃ/ /ʃiw.ʃiˈwɛt͡ʃ/ n masc
whisper

xiuxiuejar /t͡ʃiw.t͡ʃi.weˈd͡ʒa/ /t͡ʃiw.t͡ʃi.weˈd͡ʒaɾ/ /t͡ʃiw.t͡ʃi.weˈʒa/ /ʃiw.ʃi.wəˈd͡ʒa/ /ʃiw.ʃi.wəˈʒa/ v
whisper

xivarri /t͡ʃiˈva.ri/ /t͡ʃiˈβa.ri/ /ʃiˈva.ri/ /ʃiˈβa.ri/ n masc
uproar

xivaïta /ʃi.vaˈi.ta/ /ʃi.vəˈi.tə/ /ʃi.βaˈi.ta/ /ʃi.βəˈi.tə/ n neut
Saivite

xo /ˈʃo/ Interjection
whoa

xoc /ˈt͡ʃɔk/ /ˈʃɔk/ n masc
impact
topada, col·lisió
shock
(anglicisme, patologia) trauma

xocant /t͡ʃoˈkan/ /t͡ʃoˈkant/ /ʃoˈkant/ /ʃuˈkan/ adj
startling
Que excita l'atenció per la seva novetat o estranyesa.

xocar /t͡ʃoˈka/ /t͡ʃoˈkaɾ/ /ʃoˈka/ /ʃuˈka/ v
crash

xocolata /t͡ʃo.koˈɫa.ta/ /ʃo.koˈɫa.tə/ /ʃu.kuˈɫa.tə/ n fem
chocolate
Llaminadura que té aquesta substància com a ingredient principal.

xofer /t͡ʃoˈfe/ /t͡ʃoˈfeɾ/ /ʃoˈfe/ /ʃuˈfe/ n masc
chauffeur

xop /ˈt͡ʃop/ /ˈʃop/ adj masc
soaked
Completament moll, ben mullat.

xop /ˈt͡ʃop/ /ˈʃop/ n masc
chop
(hoquei sobre herba) Llançament executat colpejant la bola per sobre amb l'estic, de manera que la bola s'eleva amb una paràbola poc pronunciada.

xopar /t͡ʃoˈpa/ /t͡ʃoˈpaɾ/ /ʃoˈpa/ /ʃuˈpa/ v
soak

xopsuei /ˌt͡ʃop.suˈej/ /ˌʃop.suˈej/ n masc
chop suey

xoriguer /t͡ʃo.ɾiˈɣe/ /t͡ʃo.ɾiˈɣeɾ/ /ʃo.ɾiˈɣe/ /ʃu.ɾiˈɣe/ n masc
kestrel
(ocells) Ocell de la família dels falcònids (Falco tinnunculus), de color marronós, que s'alimenta de petits mamífers i insectes grossos.
flying gurnard
(peixos) Peix de la família dels perciformes (Dactylopterus volitans).

xosa /ʃo.za/ /ʃo.zə/ adj
Xhosa
Relatiu al poble del grup nguni del sud-est de Sud-Àfrica o la seva llengua.

xosa /ʃo.za/ /ʃo.zə/ n masc
Xhosa
Llengua bantu parlada a la regió sud-africana del Transkei.

xosa /ʃo.za/ /ʃo.zə/ n neut
Xhosa
Individu del grup meridional dels nguni.

xucla vera n fem
blotched picarel

xuclar /t͡ʃuˈkɫa/ /t͡ʃuˈkɫaɾ/ /ʃuˈkɫa/ v
suck

xucrut /t͡ʃuˈkɾut/ /ʃuˈkɾut/ n fem
sauerkraut

xumet /t͡ʃuˈmet/ /ʃuˈmət/ /ʃuˈmɛt/ n masc
dummy

xurma /ˈt͡ʃuɾ.ma/ /ˈʃur.mə/ n fem
galley slave
(històric) Remers d'una galera.
rabble
Gent de baixa condició.

xurriacada /t͡ʃu.ri.aˈka.ða/ /ʃu.ri.əˈka.ðə/ n fem
lash
Cop de xurriaques.

xurriaquejar /t͡ʃu.ri.a.keˈd͡ʒa/ /t͡ʃu.ri.a.keˈd͡ʒaɾ/ /t͡ʃu.ri.a.keˈʒa/ /ʃu.ri.ə.kəˈd͡ʒa/ /ʃu.ri.ə.kəˈʒa/ v
whip

xurriaques /t͡ʃu.riˈa.kes/ /ʃu.riˈa.kəs/ n fem
whip

xut /ˈt͡ʃut/ /ˈʃut/ n masc
kick
(futbol, futbol americà, rugbi) Cop fort donat a la pilota amb la part anterior del peu.
hit
(hoquei sobre herba) Llançament executat elevant l'estic cap enrere perquè agafi impuls abans de colpejar la bola amb un cop sec.

xut a pals n masc
field goal

xut a seguir n masc
chip

xut al vol n masc
punt

xut col·locat n masc
placed kick

xut curt n masc
onside kick

xut d'allunyament n masc
cleaning kick

xut de 22 m n masc
drop-out

xut de càstig n masc
penalty kick

xut de sobrebot n masc
drop kick

xut de transformació n masc
conversion

xut franc n masc
free kick

xut inicial n masc
kickoff

xut lliure n masc
free kick

xut ras n masc
grubber kick

xutador /t͡ʃu.taˈðo/ /t͡ʃu.taˈðoɾ/ /ʃu.təˈðo/ n masc
kicker
(futbol americà) Cadascun dels jugadors de l'equip especial que s'encarreguen de fer les jugades de xut.
(rugbi) Jugador que fa un xut.

xutador d'allunyament n masc
punter

xutar /t͡ʃuˈta/ /t͡ʃuˈtaɾ/ /ʃuˈta/ v
kick
Colpejar fort la pilota amb el peu.

xàfec /ˈt͡ʃa.fek/ /ˈʃa.fek/ /ˈʃa.fək/ n masc
shower

xèrif /ˈt͡ʃɛ.ɾif/ /ˈʃɛ.ɾif/ n masc
sheriff

xéquel /ˈt͡ʃe.keɫ/ /ˈʃe.kəɫ/ n masc
sheqel

xíling /ˈʃi.ɫiŋ/ /ˈʃi.ɫiŋk/ n masc
shilling

ya /ˈja/ n fem
yaa

yao /ˈja.o/ /ˈja.u/ n masc
Yao

yazidisme /ja.ziˈðiz.me/ /jə.ziˈðiz.mə/ n masc
Yazidism

yips n masc
yips

youtuber /juˈtu.beɾ/ /juˈtu.βər/ n neut
YouTuber
Qui fa vídeos a la plataforma de Youtube.

zain /ˈzajn/ n fem
zayin

zairès /zajˈɾes/ /zəjˈɾəs/ /zəjˈɾɛs/ adj masc
Zairean
Relatiu o pertanyent al Zaire, actual República Democràtica del Congo.

zairès /zajˈɾes/ /zəjˈɾəs/ /zəjˈɾɛs/ n masc
Zairean
Persona que habita o és originària del Zaire.

zambià /zam.biˈa/ adj masc
Zambian
Relatiu o pertanyent a Zàmbia.

zambià /zam.biˈa/ n masc
Zambian
Persona que habita o és originària de Zàmbia.

zanzibarès /zan.zi.baˈɾes/ /zən.zi.bəˈɾəs/ /zən.zi.bəˈɾɛs/ /zən.zi.βəˈɾɛs/ adj masc
Zanzibari
Relatiu o pertanyent a Zanzíbar.

zanzibarès /zan.zi.baˈɾes/ /zən.zi.bəˈɾəs/ /zən.zi.bəˈɾɛs/ /zən.zi.βəˈɾɛs/ n masc
Zanzibari
Persona que habita o és originària de Zanzíbar.

zebra /ˈze.bɾa/ n fem
zebra

zel /ˈzɛɫ/ n masc
zeal
Apetit sexual animal, especialment quan és temporal.

zelador /ze.ɫaˈðo/ /ze.ɫaˈðoɾ/ /zə.ɫəˈðo/ n masc
caretaker

zelandès /ze.ɫanˈdes/ /zə.ɫənˈdəs/ /zə.ɫənˈdɛs/ adj masc
Zeelander
Relatiu o pertanyent a Zelanda (Països Baixos).

zelandès /ze.ɫanˈdes/ /zə.ɫənˈdəs/ /zə.ɫənˈdɛs/ n masc
Zeelander
Persona que habita o és originària de Zelanda (Països Baixos).

zelar /zeˈɫa/ /zeˈɫaɾ/ /zəˈɫa/ v
watch over

zen /ˈzɛn/ n masc
Zen

zenata /zeˈna.ta/ /zəˈna.tə/ n masc
Zenati
Grup dialectal de l’amazic septentrional que inclou el rifeny i el xaui entre d’altres més dispersos.

zenata /zeˈna.ta/ /zəˈna.tə/ n neut
Zenata
Individu d’una confederació tribal amaziga històrica, famosa per la seva habilitat amb la cavalleria.

zero /ˈzɛ.ɾo/ /ˈzɛ.ɾu/ n masc
zero nought
Xifra que no suma ni resta, però dona valor de desena situat a la dreta d'una altra xifra.
zero
Buit, el no res.
love
(tennis, pilota valenciana, bàdminton) Resultat d'un jugador o un equip que no ha aconseguit cap punt.

zeta /ˈze.ta/ /ˈzɛ.tə/ n fem
zed
Lletra de l’alfabet llatí: z Z.
zeta
Sisena lletra de l'alfabet grec: ζ ‎(z) Ζ ‎(Z).

zheng n masc
guzheng

zig-zag /ˌziɡˈzak/ n masc
zigzag

ziga-zaga /ˌzi.ɣaˈza.ɣa/ /ˌzi.ɣəˈza.ɣə/ n fem
zigzag

ziggurat /ziɡ.ɡuˈɾat/ n masc
ziggurat

zigomàtic /zi.ɣoˈma.tik/ /zi.ɣuˈma.tik/ adj masc
zygomatic

zigzaguejar /ziɡ.za.ɣeˈd͡ʒa/ /ziɡ.za.ɣeˈd͡ʒaɾ/ /ziɡ.za.ɣeˈʒa/ /ziɡ.zə.ɣəˈd͡ʒa/ /ziɡ.zə.ɣəˈʒa/ v
zigzag

zinc /ˈziŋ/ /ˈziŋk/ n masc
zinc

zincar /ziŋˈka/ /ziŋˈkaɾ/ v
zinc

zirconi n masc
zirconium

zloty /ezˈɫɔ.ti/ /əzˈɫɔ.ti/ /ˈzwɔ.ti/ n masc
zloty

zona /ˈzo.na/ n fem
zone
Àrea delimitada, part d'un espai.
(corfbol) Cadascuna de les dues meitats de forma quadrada d'un camp de joc, on se situen dos jugadors i dues jugadores de cada equip.

zona 1 n fem
zone 1

zona 2 n fem
zone 2

zona 3 n fem
zone 3

zona 4 n fem
zone 4

zona 5 n fem
zone 5

zona 6 n fem
zone 6

zona central n fem
centre zone

zona d'anotació n fem
end zone

zona d'aproximació n fem
approach

zona d'assaig n fem
field goal

zona d'atac n fem
attacking zone
(basquetbol, hoquei sobre patins, hoquei sobre gel) Cadascuna de les dues àrees d'una pista de joc, una per a cada equip, delimitades pels extrems per la línia de fons contrària i la línia central, i, pels costats, per les línies de banda, dintre les quals tenen lloc les jugades ofensives.
attack zone
(voleibol) Cadascuna de les dues àrees d'una pista de joc de 3 m de fondària, una per a cada camp, delimitades per la xarxa i per la línia d'atac pròpia.

zona d'aurores n fem
auroral zone

zona de 22 m n fem
22m area

zona de 22,9 m n fem
25 yard area

zona de canvis n fem
area of substitution

zona de cistella de dos punts n fem
two-point field goal area

zona de cistella de tres punts n fem
three-point field goal area

zona de defensa n fem
back court
(basquetbol, hoquei sobre patins, hoquei sobre gel) Cadascuna de les dues àrees d'una pista de joc, una per a cada equip, delimitades per la línia de fons pròpia i la línia central i, pels costats, per les línies de banda, dintre les quals tenen lloc les jugades defensives.
back zone
(voleibol) Cadascuna de les dues àrees d'una pista de joc de 6 m de fondària, una a cada camp, delimitades per la línia d'atac i la línia de fons pròpies.

zona de desenvolupament pròxim n fem
zone of proximal development

zona de dreta n fem
forehand

zona de dropatge n fem
drop zone

zona de plantada n fem
pin deck

zona de revés n fem
backhand

zona de seguretat n fem
free area around the court
(handbol) Zona situada al voltant d'un camp de joc, amb una amplada d'1 m respecte a les línies de banda i de 2 m respecte a les línies de porteria, que s'ha de mantenir lliure d'obstacles que puguin dificultar el desenvolupament del joc.
warning track
(beisbol) Zona de terra situada al voltant d'un camp de joc, que serveix per a advertir de la proximitat de la tanca de fons els defensors que corren d'esquena per fer una recepció.
safety zone
(raquetbol) Àrea d'una pista de joc delimitada pels extrems per la línia curta i la línia de recepció i, pels costats, per les línies de banda, dintre la qual els jugadors no poden entrar després del servei fins que la pilota ha sobrepassat la línia curta.

zona de strike n fem
strike zone

zona de substitució n fem
substitution zone

zona intertropical n fem
intertropical convergence zone

zona lliure n fem
clear space

zona neutral n fem
neutral zone
(basquetbol) Cadascuna de les àrees d'una pista de joc situades a banda i banda de les ampolles, on han d'estar-se els jugadors quan s'executa un tir lliure.
(futbol americà) Zona imaginària d'un camp de joc delimitada pels extrems per la línia de scrimmage i la línia defensiva i, pels costats, per les línies de banda.

zonificar /zo.ni.fiˈka/ /zo.ni.fiˈkaɾ/ /zu.ni.fiˈka/ v
zone

zoomejar /zu.meˈd͡ʒa/ /zu.meˈd͡ʒaɾ/ /zu.meˈʒa/ /zu.məˈd͡ʒa/ /zu.məˈʒa/ v
zoom
(transitiu, tecnologia) Fer zoom.

zuau /zuˈaw/ n masc
zouave

zulu /ˈzu.ɫu/ adj
Zulu
Relatiu al poble zulu o a la seva llengua.

zulu /ˈzu.ɫu/ n masc
Zulu
Llengua bantu del grup nguni parlada a la regió Natal de Sud-àfrica.

zulu /ˈzu.ɫu/ n neut
Zulu
Individu d’un poble bantu de la regió Natal de Sud-àfrica.

zum-zum /zumˈzum/ n masc
buzz

zumzejar /zum.zeˈd͡ʒa/ /zum.zeˈd͡ʒaɾ/ /zum.zeˈʒa/ /zum.zəˈd͡ʒa/ /zum.zəˈʒa/ v
buzz
Fer zum-zum, brunzir.

zwitterió /zwit.te.ɾiˈo/ /zwit.tə.ɾiˈo/ n masc
zwitterion

zzz /zː/ Interjection
zzz
Ronc suau mentre algú dorm.

zàping /ˈza.piŋ/ /ˈza.piŋk/ n masc
zapping

zèfir /ˈzɛ.fir/ n masc
zephyr
(meteorologia) Brisa suau que bufa de ponent.

zífid becut de Shepherd n masc
Sherpherd's beaked whale

zífid cap d'olla austral n masc
southern bottlenose whale

zífid cap d'olla boreal n masc
northern bottlenose whale

zífid d'Andrew n masc
Andrews' beaked whale

zífid de Gervais n masc
Gervais' beaked whale

zífid de Gray n masc
Gray's beaked whale

zífid de Hector n masc
Hector's beaked whale

zífid de Hubbs n masc
Hubbs' beaked whale

zífid de Layard n masc
strap-toothed whale

zífid de Perrin n masc
Perrin's beaked whale

zífid de Stejneger n masc
Stejneger's beaked whale

zífid de dents de ginkgo n masc
ginkgo-toothed beaked whale

zífid de dents de pala n masc
spade-toothed whale

zífid de l'Indopacífic n masc
Longman's beaked whale

zífid de quatre dents meridional n masc
Arnoux's beaked whale

zífid de quatre dents septentrional n masc
Baird's beaked whale

zífid pigmeu n masc
pigmy beaked whale

zíngar /ˈziŋ.ɡaɾ/ /ˈziŋ.ɡər/ n masc
tzigane
gitano

Àfrica /ˈa.fɾi.ka/ pn
Africa
Continent situat al sud d'Europa.

Àgueda /ˈa.ɣe.ða/ /ˈa.ɣə.ðə/ pn
Agatha
Prenom femení

Àguila /ˈa.ɣi.ɫa/ /ˈa.ɣi.ɫə/ pn
Aquila

Àlex /ˈa.ɫeks/ /ˈa.ɫəks/ pn
Alex
Prenom masculí hipocorístic de Alexandre
Prenom femení hipocorístic de Alexandra

Àngela /ˈaɲ.d͡ʒe.ɫa/ /ˈaɲ.ʒə.ɫə/ pn
Angela

Ànteros /ˈan.te.ros/ /ˈan.tə.ros/ /ˈan.tə.rus/ pn
Anteros

Àries /ˈa.ɾi.es/ /ˈa.ɾi.əs/ pn
Aries

Àrtemis /ˈar.tə.mis/ /ˈaɾ.te.mis/ pn
Artemis

Àsia /ˈa.zi.a/ pn
Asia
Continent situat entre Europa i l'oceà Pacífic.

Àtila /ˈa.ti.ɫa/ /ˈa.ti.ɫə/ pn
Attila

Àustria /ˈaws.tɾi.ə/ pn
Austria
Estat muntanyós centreeuropeu fronterer amb Txèquia, Eslovàquia, Hongria, Eslovènia, Itàlia, Suïssa, Liechtenstein i Alemanya. El nom complet és República d'Àustria.

Ícar /ˈi.kaɾ/ /ˈi.kər/ pn
Icarus

Índia /ˈin.di.ə/ pn
India
Península asiàtica situada al sud del continent. Està ocupada principalment pel país homònim però també per Pakistan i Bangla Desh.

Ístria /ˈis.tɾi.a/ /ˈis.tɾi.ə/ pn
Istria

Òscar /ˈɔs.kaɾ/ /ˈɔs.kər/ pn
Oscar

Óssa Major pn
Ursa Major

Óssa Menor pn
Ursa Minor

àbac /ˈa.bak/ n masc
abacus
Aparell de càlcul que consisteix en una vasa amb filferros paral·lels dins pels quals es fan córrer unes boles que simbolitzen els nombres.
(arcaisme) En l'antiguitat, taula coberta de sorra fina usada per a dibuixar, calcular, etc.
(arquitectura) Peça amb forma prismàtica usada per a coronar el capitell d'una columna i augmentar la superfície on recolza l'arquitrau.
score string
Comptador del joc de billar.
checkerboard
(arcaisme) Tauler emprat al joc de dames, escacs, etc.

àcid adj masc
acid acidic
De sabor picant com el vinagre o la llimona.

àcid n masc
acid acidic
Tota substància, molecular o iònica, que pot acceptar un parell d'electrons.

àcid alternàric n masc
alternaric acid

àcid desoxiribonucleic n masc
deoxyribonucleic acid

àcid fusàric n masc
fusaric acid

àcid periòdic n masc
periodic acid

àcid picolínic n masc
picolinic acid

àcid ribonucleic n masc
ribonucleic acid

àcid xalmúgric n masc
chaulmoogric acid

àdhuc /ˈa.ðuk/ adv
even

àditon /ˈa.ði.ton/ n masc
adytum

àfar /ˈa.faɾ/ /ˈa.fər/ n masc
Afar
Llengua cuixítica parlada a la costa africana de la mar Roja.

àfar /ˈa.faɾ/ /ˈa.fər/ n neut
Afar
Individu d'un poble de la costa africana d'Eritrea, Etiòpia i Djibouti.

àgil /ˈa.d͡ʒiɫ/ /ˈa.ʒiɫ/ adj
agile

àgilment /ˌa.d͡ʒiɫˈmen/ /ˌa.d͡ʒiɫˈment/ /ˌa.ʒiɫˈmen/ /ˌa.ʒiɫˈment/ adv
agilely

àguila /ˈa.ɣi.ɫa/ n fem
eagle
Nom referit a quatre gèneres diferents, però d'aspecte semblant, d'aus rapinyaires de la família dels accipítrids.

àkan /ˈa.kan/ /ˈa.kən/ n masc
Akan

àlbum /ˈaɫ.βum/ n masc
album

àlef /ˈa.ɫef/ /ˈa.ɫəf/ n fem
aleph

àlgebra /ˈaɫ.d͡ʒe.bɾa/ /ˈaɫ.ʒə.bɾə/ n fem
algebra

àlibi /ˈa.ɫi.βi/ n masc
alibi

àlien /ˈa.ɫi.en/ /ˈa.ɫi.ən/ n
alien

àlif /ˈa.ɫif/ n fem
alif

àlter ego /ˌaɫ.terˈɛ.ɣo/ /ˌaɫ.teɾˈe.ɣo/ n neut
alter ego

àmbit /ˈam.bit/ n masc
field
Perímetre que delimita un espai o, en general, qualsevol cosa.

àmpliament /ˌam.pɫi.aˈmen/ /ˌam.pɫi.aˈment/ /ˌam.pɫi.əˈmen/ /ˌam.pɫi.əˈment/ adv
broadly

àncora /ˈaŋ.ko.ɾa/ /ˈaŋ.ko.ɾə/ /ˈaŋ.ku.ɾə/ n fem
anchor

ànec /ˈa.nek/ /ˈa.nək/ n masc
duck drake

ànec a la pequinesa n masc
barbecued duck

ànec mut n masc
Muscovy duck

àngel /ˈaɲ.d͡ʒeɫ/ n masc
angel
Ésser no corpori que habita al cel amb Déu, ànima salvada que es manifesta a la Terra.
angel shark
(peixos) Espècie de tauró de la família dels esquatínids, pròpia de l'Atlàntic oriental i la Mediterrània, de cos ample amb el cap gran i pla (Squatina squatina).
(peixos) Gènere de peixos de la família dels esquatínids (Squatina spp.)
smoothback angelshark
(peixos) Espècie de tauró de la família dels esquatínids que viu al fons mig colgat a la sorra o al fang (Squatina oculata).
marbled electric ray
(peixos) Peix de la família dels torpedínids present a l'Atlàntic oriental i la Mediterrània, de cos aplanat amb les aletes pectorals, el cap i el tronc que formen un disc pla i gairebé arrodonit (Torpedo marmorata).

àngstrom /ˈaŋs.tɾom/ /ˈaŋs.tɾum/ n masc
angstrom

ànim n masc
courage

ànima /ˈa.ni.ma/ n fem
soul
Part immaterial de la persona.
Esperit.

ànode /ˈa.no.ðe/ /ˈa.nu.ðə/ n masc
anode

ànsia /ˈan.si.a/ /ˈan.si.ə/ n fem
craving

àpat /ˈa.pat/ /ˈa.pət/ n masc
meal

àpex /ˈa.peks/ /ˈa.pəks/ n masc
apex
Zona de creixement a l'extrem superior de la tija d'una planta o del tronc d'un arbre.

àrab /ˈa.ɾap/ /ˈa.ɾəp/ adj
Arab
Relatiu a Aràbia, la seva cultura o la llengua.

àrab /ˈa.ɾap/ /ˈa.ɾəp/ n neut
Arab
Natural d'Aràbia
Arabic Arab
(només en singular) Llengua parlada pels pobles originaris de la península Aràbiga. És la llengua en la que es va escriure l'Alcorà.

àrab egipci n masc
Egyptian Arabic
Llengua col·loquial àrab parlada a Egipte.

àrabis /ˈa.ɾa.bis/ /ˈa.ɾə.βis/ n fem
rockcress

àrbitre /ˈar.bi.tɾə/ /ˈaɾ.bi.tɾe/ n masc
arbiter

àrbitre central n masc
court referee

àrbitre de base n masc
field umpire

àrbitre de camp n masc
field judge
(futbol americà) Àrbitre situat al mateix costat que l'àrbitre de línia principal, que s'encarrega de controlar que l'equip atacant no excedeixi el temps establert per a posar la pilota en joc i de supervisar les passades i les recepcions pròximes a la seva posició.

àrbitre de fons n masc
back judge

àrbitre de línia principal n masc
head linesman

àrbitre de porteria n masc
goal referee

àrbitre de primera base n masc
first base umpire

àrbitre de segona base n masc
second base umpire

àrbitre de tercera base n masc
third base umpire

àrbitre lateral n masc
side judge

àrduament /ˌar.du.əˈmen/ /ˌar.ðu.aˈmen/ /ˌar.ðu.əˈmen/ /ˌaɾ.ðu.aˈmen/ /ˌaɾ.ðu.aˈment/ /ˌaɾ.ðu.əˈment/ adv
arduously

àrea /ˈa.ɾe.a/ /ˈa.ɾe.ə/ n fem
area
Extensió que ocupa una superfície, objecte d'estudi de la geometria.
(esports de pilota) Sector d'un camp de joc delimitat per línies que és objecte d'una reglamentació específica.
are
Unitat de mesura per a terrenys grans, equivalent a 10 m d'ample per 10 m de llarg.

àrea curricular n fem
curriculum area

àrea d'equip n fem
team area

àrea davantera n fem
forecourt

àrea de córner n fem
corner arc

àrea de joc n fem
playing area
(rugbi) Superfície delimitada longitudinalment per les línies de pilota morta i transversalment per les línies de toc i de toc d'assaig, que s'utilitza per a la pràctica del rugbi.

àrea de l'àrbitre n fem
referee's crease

àrea de meta n fem
goal area

àrea de penal n fem
penalty area

àrea de porteria n fem
goal area
(handbol, hoquei sobre gel) Cadascuna de les dues àrees d'una pista de joc, una a cada camp, situades davant de les porteries, que estan reservades als porters.
(hoquei sobre herba) Cadascuna de les dues àrees d'un camp de joc, una a cada camp, delimitades per la línia de fons i una línia aproximadament semicircular situada a 14,63 m dels pals, dintre de les quals s'han d'efectuar obligatòriament els llançaments a gol.

àrea de servei n fem
service court

àrea de servei dreta n fem
right service court

àrea de servei esquerra n fem
left service court

àrea posterior n fem
backcourt

àrea tècnica n fem
coaching box

àrguens /ˈar.ɡəns/ /ˈaɾ.ɣens/ n masc
pannier

ària /ˈa.ɾi.a/ /ˈa.ɾi.ə/ n fem
aria
Peça musical consistent en una melodia expressiva executada per veus solistes amb acompanyament orquestral.

àries /ˈa.ɾi.es/ /ˈa.ɾi.əs/ n neut
Aries

àrtic adj masc
Arctic
Relatiu o pertanyent a l'Àrtic o a la regió circumdant.

àstat /ˈas.tət/ n masc
astatine

àtic /ˈa.tik/ adj masc
Attic
Relatiu o pertanyent a l'Àtica.

àtic /ˈa.tik/ n masc
loft
Pis superior d'un edifici, situat per sobre la cornisa.

àtom /ˈa.tom/ /ˈa.tum/ n masc
atom

àugur /ˈaw.ɣur/ n masc
augur

àvar /ˈa.vaɾ/ /ˈa.vəɾ/ /ˈa.βar/ /ˈa.βaɾ/ /ˈa.βər/ adj masc
Avar
Relatiu al poble dels àvars, la seva cultura o la llengua.

àvar /ˈa.vaɾ/ /ˈa.vəɾ/ /ˈa.βar/ /ˈa.βaɾ/ /ˈa.βər/ n masc
Avar
Natural d'un poble del Daguestan, en la regió històrica d'Avaristan, al Caucas.
(només en singular) Llengua caucàsica nord-oriental parlada al Daguestan.

àvia /ˈa.vi.a/ /ˈa.vi.ə/ /ˈa.βi.a/ /ˈa.βi/ n fem
grandmother grandma
Forma femenina de avi.

àvidament /ˌa.vi.ðaˈment/ /ˌa.vi.ðəˈmen/ /ˌa.vi.ðəˈment/ /ˌa.βi.ðaˈmen/ /ˌa.βi.ðəˈmen/ adv
avidly

àvol /ˈa.voɫ/ /ˈa.vuɫ/ /ˈa.βoɫ/ /ˈa.βuɫ/ adj
mean

àzeri /ˈa.ze.ɾi/ /ˈa.zə.ɾi/ n neut
Azeri
(invariable) Llengua turquesa parlada a l'estat d'Azerbaidjan i estats veïns.

ècdisi /ˈɛɡ.di.zi/ n fem
ecdysis

èczema /ˈɛɡ.ze.ma/ /ˈɛɡ.zə.mə/ n masc
eczema

ègida /ˈɛ.d͡ʒi.ða/ /ˈɛ.ʒi.ða/ /ˈɛ.ʒi.ðə/ n fem
aegis

èider /ˈɛj.ðeɾ/ /ˈɛj.ðər/ n masc
eider

èmic adj masc
emic

èpic /ˈɛ.pik/ adj masc
epic

èpicament /ˌɛ.pi.kaˈmen/ /ˌɛ.pi.kaˈment/ /ˌɛ.pi.kəˈmen/ /ˌɛ.pi.kəˈment/ adv
epically

època /ˈe.po.ka/ /ˈɛ.po.kə/ /ˈɛ.pu.kə/ n fem
time

èpsilon /ˈɛp.si.ɫon/ /ˈɛp.si.ɫun/ n fem
epsilon

èster /ˈes.teɾ/ /ˈɛs.tər/ n masc
ester

ètic adj masc
ethical
Relatiu als principis morals.
etic
(etnopoètica) Basat en el mètode de recerca i anàlisi en el qual els investigadors utilitza ferramentes metodològiques i categories, sobretot en estudis transculturals i comparatius.

ètica /ˈɛ.ti.ka/ /ˈɛ.ti.kə/ n fem
ethics

ètica ambiental n fem
environmental ethics

èticament /ˌɛ.ti.kaˈmen/ /ˌɛ.ti.kaˈment/ /ˌɛ.ti.kəˈmen/ /ˌɛ.ti.kəˈment/ adv
ethically

ètim /ˈɛ.tim/ n masc
etymon

ètnia /ˈɛd.ni.a/ /ˈɛd.ni.ə/ n fem
ethnicity

ètnicament /ˌɛd.ni.kaˈmen/ /ˌɛd.ni.kaˈment/ /ˌɛd.ni.kəˈmen/ /ˌɛd.ni.kəˈment/ adv
ethnically

èxit /ˈɛɡ.zit/ n masc
success
Bon resultat, reeiximent.
hit success
Producte que ha obtingut una bona acceptació popular o rendiment comercial.

èxplicit /ˈɛks.pɫi.sit/ n masc
explicit

èxtasi /ˈɛks.ta.zi/ /ˈɛks.tə.zi/ n masc
ecstasy
Estat de transcendència on se surt del propi jo, motivat per un encontre amorós, la unió divina o una experiència molt forta emocionalment.

és /ˈes/ /ˈəs/ /ˈɛs/ v
is

és a dir conjunction
that is

és clar Interjection
of course

ésser de vida v
be a big eater

ídem /ˈi.ðem/ /ˈi.ðəm/ adv
ditto

ídol /ˈi.doɫ/ /ˈi.duɫ/ n masc
idol

ímpetu /ˈim.pe.tu/ /ˈim.pə.tu/ n masc
impetus

ímprobament /ˌim.pɾo.baˈment/ /ˌim.pɾo.bəˈment/ /ˌim.pɾo.βaˈmen/ /ˌim.pɾu.bəˈmen/ /ˌim.pɾu.βəˈmen/ adv
dishonestly

íncipit /ˈin.si.pit/ n masc
incipit

íncube /ˈiŋ.ku.be/ /ˈiŋ.ku.βə/ n masc
incubus

índex /ˈin.deks/ /ˈin.dəks/ n masc
index
Llista dels continguts o dels capítols d'un llibre.
forefinger
(anatomia) Segon dit de la mà, entre el polze i el dit del cor.

índex d'escolarització n masc
schooling rate

índex de dificultat n masc
difficulty index

índex de discriminació n masc
discrimination index

índic /ˈin.dik/ adj masc
Indian

ínids /ˈi.nits/ n masc
iniids

íntegre /ˈin.te.ɣɾe/ /ˈin.tə.ɣɾə/ adj
full

ípsilon /ˈip.si.ɫon/ /ˈip.si.ɫun/ n fem
upsilon

ítem /ˈi.tem/ /ˈi.təm/ n masc
item

ítem d'ancoratge n masc
anchor item

òbol /ˈɔ.boɫ/ /ˈɔ.buɫ/ /ˈɔ.βuɫ/ n masc
obolus

òbviament /ˌɔb.bi.aˈmen/ /ˌɔb.bi.əˈmen/ /ˌɔb.vi.aˈment/ /ˌɔb.vi.əˈmen/ /ˌɔb.vi.əˈment/ adv
obviously

òliba /ˈo.ɫi.βə/ /ˈɔ.ɫi.ba/ n fem
owl

òmicron /ˈɔ.mi.kɾon/ n fem
omicron
Quinzena lletra de l'alfabet grec: ο ‎(o) Ο ‎(O).
Variant preocupant del virus causant de la covid detectada per primera vegada el novembre del 2021 a Botswana, B.1.1.529.

òmnium /ˈɔm.ni.um/ n masc
omnium

òpera /ˈɔ.pe.ɾa/ /ˈɔ.pə.ɾə/ n fem
opera

òptic adj masc
optical
Relacionat amb la percepció visual.

òptic n masc
optician
(professions) Persona que fabrica o ven instruments òptics.

òptica /ɔp.ti.ka/ /ɔp.ti.kə/ n fem
optics
Part de la física, que estudia la llum i la visió.
optician's
Botiga on es poden comprar lents.

òptim /ˈɔp.tim/ adj masc
optimum

òrbita /ˈɔɾ.bi.ta/ n fem
orbit

òrfica /ˈɔr.fi.kə/ /ˈɔɾ.fi.ka/ n fem
orphica

òrgan /ˈɔɾ.ɣan/ n masc
organ

òrgan col·legiat n masc
collegiate body

òrgan unipersonal n masc
one-person body

òvul /ˈɔ.vuɫ/ /ˈɔ.vuɫ/ /ˈɔ.βuɫ/ n masc
ovum

ós n masc
bear Bär
Mamífer omnívor que en la classificació científica forma una família pròpia, Ursidae. És salvatge, pelut, molt voluminós i amb cua i orelles rodones i urpes llargues i dures. Camina en quatre potes (quadrúpede), però de vegades també en dues.

últim /ˈuɫ.tim/ adj masc
ultimate
(literari) Darrer en una situació final o conclusió d’un procés.

últimament /ˌuɫ.ti.maˈmen/ /ˌuɫ.ti.maˈment/ /ˌuɫ.ti.məˈmen/ /ˌuɫ.ti.məˈment/ adv
lately

únic /ˈu.nik/ adj masc
only

únicament /ˌu.ni.kaˈmen/ /ˌu.ni.kaˈment/ /ˌu.ni.kəˈmen/ /ˌu.ni.kəˈment/ adv
only

ús /ˈus/ n masc
use

ús il·legal de les mans n masc
illegal use of hands

úter /ˈu.teɾ/ /ˈu.tər/ n masc
womb

útil adj
helpful useful

úvula /ˈu.vu.ɫa/ /ˈu.vu.ɫə/ /ˈu.βu.ɫa/ /ˈu.βu.ɫə/ n fem
uvula

α-Centàurids n masc
α-Centaurids

α-Escòrpids n masc
α-Scorpiids