ificar /i.fiˈka/ /i.fiˈkaɾ/ suffix
ποιώ

itzar /iˈd͡za/ /iˈd͡za/ /iˈza/ /iˈzaɾ/ suffix
ίζω

logia /ɫoˈd͡ʒi.a/ /ɫoˈʒi.a/ /ɫoˈʒi.ə/ /ɫuˈʒi.ə/ suffix
λογία

ment /ˈmen/ /ˈment/ suffix
α
Aplicat a un verb, genera un substantiu indicant-ne «acte o efecte».

ADN /ˌaˌðeˈe.na/ /ˌaˌðeˈe.nə/ acronym
DNA

AFI /ˈa.fi/ acronym
ΔΦΑ

ARN /ˌaˌe.raˈe.na/ /ˌaˌe.rəˈe.nə/ acronym
RNA

Aaró pn
Ααρών

Abel /aˈbɛɫ/ /əˈβɛɫ/ pn
Άβελ

Abelard /a.beˈɫaɾt/ /ə.βəˈɫart/ pn
Αβελάρδος

Abigail /a.biˈɣajɫ/ /ə.βiˈɣajɫ/ pn
Αβιγαία

Abkhàzia /aˈpa.zi.a/ /aˈβa.zi.a/ /əˈpa.zi.ə/ pn
Αμπχαζία

Abraham /a.bɾaˈam/ /ə.βɾəˈam/ pn
Αβραάμ

Adam /aˈðam/ /əˈðam/ pn
Αδάμ

Adelaida /a.ðeˈɫaj.ða/ /ə.ðəˈɫaj.ðə/ pn
Αδελαΐδα

Adolf /aˈðɔɫf/ /əˈðɔɫf/ pn
Αδόλφος

Adonis /aˈðɔ.nis/ /əˈðɔ.nis/ pn
Άδωνις
(mitologia grega) Divinitat de gran bellesa disputat per Afrodita i per Persèfone.

Adrià /a.ðɾiˈa/ /ə.ðɾiˈa/ pn
Αδριανός

Afganistan /əv.ɣə.nisˈtan/ pn
Αφγανιστάν
Estat localitzat a Àsia que limita amb l'Iran a l'oest, amb el Pakistan al sud i a l'est, amb el Turkmenistan, l'Uzbekistan i el Tadjikistan al nord i la Xina a l'extrem més oriental. El nom oficial és República Islàmica de l'Afganistan.

Agnès /aŋˈnes/ /aɡˈnes/ /əŋˈnəs/ /əŋˈnɛs/ pn
Αγνή

Agustí /a.ɣusˈti/ /ə.ɣusˈti/ pn
Αυγουστίνος
Prenom masculí, popularitzat per sant Agustí d'Hipona.

Albert /aɫˈbɛɾt/ /əɫˈβɛrt/ pn
Αλβέρτος Άλβέρτος

Albània /əɫˈβa.ni.ə/ pn
Αλβανία
Estat independent situat a la península balcànica i fronterer amb Montenegro, Kosovo, Macedònia (l'estat independent) i Grècia. El nom complet és República d'Albània.

Alcorà /aɫ.koˈɾa/ /əɫ.koˈɾa/ /əɫ.kuˈɾa/ pn
Κοράνιο

Alemanya /ə.ɫəˈma.ɲə/ pn
Γερμανία

Alexandre /a.ɫekˈsan.dɾe/ /ə.ɫəkˈsan.dɾə/ pn
Αλέξανδρος

Alfons pn
Αλφονσος

Alger /aɫˈd͡ʒe/ /aɫˈd͡ʒeɾ/ /əɫˈʒe/ /əʎˈʒe/ pn
Αλγέρι

Algèria /əɫˈʒɛ.ɾi.ə/ /əʎˈʒɛ.ɾi.ə/ pn
Αλγερία
Estat africà i mediterrani situat al nord del continent. És fronterer amb Tunísia, Líbia, el Marroc, el Sàhara Occidental, Mauritània, Mali i el Níger. El nom complet és República Democràtica Popular d'Algèria.
Asteroide número 1213 descobert des d'un observatori d'Alger.

Alps /ˈaɫps/ pn
Άλπεις

Altíssim /aɫˈti.sim/ /əɫˈti.sim/ pn
Ύψιστος

Alícia /aˈɫi.si.a/ /əˈɫi.si.ə/ pn
Αλίκη
Prenom femení

Amazones /a.maˈzo.nes/ /ə.məˈzo.nəs/ pn
Αμαζόνιος
Gran riu de l'Amèrica del Sud, el més gran del continent i el més cabalós del món, que desemboca en l'Atlàntic. Neix al Perú i, a més, també fa el recorregut per terres del Brasil (per on també desemboca), Bolívia, Colòmbia i Equador.

Amfitrite /aɱ.fiˈtɾi.te/ /əɱ.fiˈtɾi.tə/ pn
Αμφιτρίτη

Amèrica /aˈmɛ.ɾi.ka/ pn
Αμερική

Amèrica del Nord /aˌmɛ.ɾi.ka.ðeɫˈnɔɾt/ pn
Βόρεια Αμερική

Amèrica del Sud /aˌmɛ.ɾi.ka.ðeɫˈsut/ pn
Νότια Αμερική

Anahita /a.naˈi.ta/ /ə.nəˈi.tə/ pn
Αναΐτις

Anastasi /a.nasˈta.zi/ /ə.nəsˈta.zi/ pn
Αναστάσιος

Andorra /anˈdɔ.ra/ /anˈdɔ.rɔ/ /ənˈdɔ.rə/ pn
Ανδόρα Ανδόρρα
Estat europeu dels Pirineus, que fa frontera amb França i Espanya. Per raons històriques encara té una relació política i militar amb els dos estats veïns i en concret per mitjà dels seus representants oficials, cadascun dels quals té el càrrec de copríncep, el bisbe d'Urgell i el president de la república francesa. El nom oficial és Principat d'Andorra.

Andreu /anˈdɾew/ /ənˈdɾew/ pn
Ανδρέας

Andròmaca /anˈdɾɔ.ma.ka/ /ənˈdɾɔ.mə.kə/ pn
Ανδρομάχη

Andròmeda /anˈdɾɔ.me.ða/ /ənˈdɾɔ.mə.ðə/ pn
Ανδρομέδα

Anglaterra /aŋ.ɡɫaˈtɛ.ra/ /aŋ.ɡɫaˈtɛ.rɛ/ pn
Αγγλία
País de la Gran Bretanya, un dels constituents del Regne Unit.

Angola /əŋˈɡo.ɫə/ pn
Ανγκόλα
Població dels Estats Units d'Amèrica, en l'estat d'Indiana.

Anguilla /aŋˈɡwi.ɫa/ /əŋˈɡwi.ɫə/ pn
Ανγκουίλα

Ankara /aŋˈka.ɾa/ /əŋˈka.ɾə/ pn
Άγκυρα

Anna /ˈan.na/ /ˈan.nə/ pn
Άννα
Prenom femení

Antigua /anˈti.ɣwa/ /ənˈti.ɣwə/ pn
Αντίγκουα
Illa del Carib al nord de Barbuda que pertany a l'estat d'Antigua i Barbuda.

Antigua i Barbuda /ənˌti.ɣwəj.βərˈbu.ðə/ pn
Αντίγκουα και Μπαρμπούντα
Estat americà del Carib que ocupa tres illes, dues de principals, Antigua i Barbuda, una de molt menor, Redonda. Es troba al nord de Guadalupe.

Antioquia /an.ti.oˈki.a/ /ən.ti.oˈki.ə/ /ən.ti.uˈki.ə/ pn
Αντιόχεια

Antoni /anˈtɔ.ni/ /ənˈtɔ.ni/ pn
Αντώνης

Antàrtida /anˈtaɾ.ti.ða/ pn
Ανταρκτική

Anvers /amˈbɛrs/ /amˈbɛɾs/ /aɱˈvɛɾs/ /əmˈbɛrs/ /əɱˈvɛɾs/ pn
Αμβέρσα

Apama /aˈpa.ma/ /əˈpa.mə/ pn
Απάμα

Apol·lo /aˈpo.ɫo/ /aˈpoɫ.ɫo/ /əˈpo.ɫu/ /əˈpoɫ.ɫo/ /əˈpoɫ.ɫu/ pn
Απόλλων

Aquari /aˈkwa.ɾi/ /əˈkwa.ɾi/ pn
Υδροχόος

Aquisgrà /a.kizˈɣɾa/ /ə.kizˈɡɾa/ pn
Άαχεν

Aquitània /a.kiˈta.ni.a/ /ə.kiˈta.ni.ə/ pn
Ακουιτανία

Aragó /a.ɾaˈɣo/ /ə.ɾəˈɣo/ pn
Αραγονία

Argentina /ər.ʒənˈti.nə/ pn
Αργεντινή
Estat de l'Amèrica del Sud, situat a l'extrem sud i en la costa atlàntica d'aquest subcontinent. És fronterer amb Bolívia, el Paraguai, el Brasil, l'Uruguai i Xile. El nom oficial és República Argentina.

Armènia /ərˈmɛ.ni.ə/ pn
Αρμενία
Estat asiàtic fronterer amb Geòrgia, l'Azerbaidjan, Turquia i l'Iran. El nom oficial és República d'Armènia.

Arnau /aɾˈnaw/ /ərˈnaw/ pn
Αρνόλδος

Arquimedes /aɾ.kiˈme.ðes/ /ər.kiˈmɛ.ðəs/ pn
Αρχιμήδης

Artur /aɾˈtuɾ/ /ərˈtur/ pn
Αρθούρος

Astúries /asˈtu.ɾi.es/ /əsˈtu.ɾi.əs/ pn
Αστούριες

Austràlia /əwsˈtɾa.ɫi.ə/ pn
Αυστραλία
Estat que inclou l'illa de la primera accepció i la de Tasmània, a més d'altres de menors, en especial Christmas i l'arxipèlag Cocos.

Avinyó /a.viˈɲo/ /a.βiˈɲo/ /ə.viˈɲo/ /ə.βiˈɲo/ pn
Αβινιόν
Ciutat de la Provença situada al marge esquerre del riu Roine.

Azerbaidjan /ə.zər.βəjˈd͡ʒan/ pn
Αζερμπαϊτζάν
Estat asiàtic fronterer amb Rússia, Geòrgia, Armènia i l'Iran. El nom oficial és República de l'Azerbaidjan.

Açores /aˈso.ɾes/ /əˈso.ɾəs/ pn
Αζόρες

Badalona /ba.ðaˈɫo.na/ /bə.ðəˈɫo.nə/ pn
Μπαδαλόνα

Bahames /bəˈa.məs/ pn
Μπαχάμες
Arxipèlag i estat americà, situat a l'est de Florida i al nord de Cuba i molt proper al Carib.

Bahrain /bəˈɾajn/ pn
Μπαχρέιν
Arxipèlag i estat asiàtic del golf Pèrsic situat al nord de Qatar i a l'est de l'Aràbia Saudita.

Balança /baˈɫan.sa/ /bəˈɫan.sə/ pn
Ζυγός

Baltasar /baɫ.taˈza/ /baɫ.taˈzaɾ/ /bəɫ.təˈza/ pn
Βαλτάσαρ
Prenom masculí

Bangladesh /ˌbaŋ.ɡɫəˈðɛʃ/ pn
Μπαγκλαντές
Estat asiàtic del golf de Bengala fronterer amb l'Índia i Birmània, amb nom oficial República Popular de Bangladesh.

Barbados pn
Μπαρμπάντος
Illa de l'arxipèlag de les Antilles, al Carib. Es troba a l'extrem est d'aquest arxipèlag.
Estat americà del Carib que ocupa l'illa homònima.

Barcelona /bal.sa'ro.na/ /baɾ.seˈɫo.na/ /bɐr.sɐˈɫo.nɐ/ /bəɾ.səˈɫo.nə/ pn
Βαρκελώνη
Capital de Catalunya i de la província homònima.

Bartomeu /baɾ.toˈmew/ /bər.tuˈmew/ /bəɾ.toˈmew/ pn
Βαρθολομαίος

Baviera /ba.viˈe.ɾa/ /ba.βiˈe.ɾa/ /bə.viˈe.ɾə/ /bə.βiˈe.ɾə/ pn
Βαυαρία

Belize /beˈlis/ pn
Μπελίζ
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb Mèxic i Guatemala.
Districte de l'estat independent homònim.

Benet /beˈnet/ /bəˈnət/ /bəˈnɛt/ pn
Βενέδικτος
Prenom masculí, particularment per sant Benet (480-547), fundador de l’orde benedictí.

Benín /bəˈnin/ pn
Μπενίν

Berlín /beɾˈɫin/ /bərˈɫin/ pn
Βερολίνο

Bermudes /beɾˈmu.ðes/ /bərˈmu.ðəs/ pn
Βερμούδες

Bernabé /beɾ.naˈbe/ /bər.nəˈβe/ pn
Βαρνάβας

Bernat /beɾˈnat/ /bərˈnat/ pn
Βερνάρδος
Prenom masculí d’origen germànic

Bessons /beˈsons/ /bəˈsons/ pn
Δίδυμοι

Betlem /beɫˈɫem/ /beˈɫem/ /bəɫˈɫɛm/ pn
Βηθλεέμ

Bhutan pn
Μπουτάν

Bielorússia /biˌɛ.ɫoˈru.si.ə/ /biˌɛ.ɫuˈru.si.ə/ pn
Λευκορωσία
Estat del nord d'Europa fronterer amb Ucraïna, Polònia, Lituània, Letònia i Rússia. El nom complet és República de Bielorússia.

Birmània /birˈma.ni.ə/ pn
Βιρμανία
(tradicional, informal) Forma alternativa de Myanmar.

Blai /ˈbɫaj/ pn
Βλάσιος
Prenom masculí

Bohèmia /boˈɛ.mi.a/ /buˈɛ.mi.ə/ pn
Βοημία

Bolívia /boˈɫi.vi.ə/ /boˈɫi.βi.a/ /buˈɫi.vi.ə/ /buˈɫi.βi.ə/ pn
Βολιβία
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb el Brasil, el Paraguai, l'Argentina, Xile i el Perú.

Borgonya /boɾˈɣo.ɲə/ /burˈɡo.ɲə/ /burˈɣo.ɲə/ pn
Βουργουνδία

Botswana pn
Μποτσουάνα
Estat africà fronterer amb Namíbia, Sud-àfrica, Zàmbia, i Zimbabwe.

Bover /boˈve/ /boˈveɾ/ /boˈβe/ /boˈβeɾ/ /buˈve/ /buˈβe/ pn
Βοώτης
(astronomia) Constel·lació boreal situada entre el Serpent i la Cabellera de Berenice.

Brandenburg /ˌbɾan.demˈbuɾk/ /ˌbɾan.dəmˈburk/ pn
Βρανδεμβούργο

Brasil /bɾəˈziɫ/ pn
Βραζιλία
Estat de l'Amèrica del Sud, situat al costat est d'aquest subcontinent, a la vora de l'Atlàntic. És fronterer amb la Guaiana Francesa, Surinam, la Guyana, Veneçuela, Colòmbia, el Perú, Bolívia, el Paraguai, l'Argentina i l'Uruguai. El nom oficial és República Federal del Brasil.

Bratislava /bɾa.tizˈɫa.va/ /bɾa.tizˈɫa.βa/ /bɾə.tizˈɫa.və/ /bɾə.tizˈɫa.βə/ pn
Μπρατισλάβα

Bremen /ˈbɾe.men/ /ˈbɾe.mən/ pn
Βρέμη

Bruges /ˈbɾu.d͡ʒes/ /ˈbɾu.ʒes/ /ˈbɾu.ʒəs/ pn
Βρύγη

Brunei pn
Μπρουνέι
Estat independent del sud-est asiàtic que ocupa part de l'illa de Borneo a més d'algunes illes menors. És fronterer amb Malàisia. El nom oficial és Soldanat de Brunei.

Brussel·les /bɾuˈsɛ.ɫes/ /bɾuˈsɛ.ɫəs/ /bɾuˈsɛɫ.ɫes/ /bɾuˈsɛɫ.ɫəs/ pn
Βρυξέλλες

Buda /ˈbu.ða/ /ˈbu.ðə/ pn
Βούδας

Bulgària /buɫˈɣa.ɾi.ə/ pn
Βουλγαρία

Burkina Faso pn
Μπουρκίνα Φάσο
Estat de l'Àfrica Occidental, fronterer amb Mali, el Níger, el Benín, el Togo, Ghana i la Costa d'Ivori.

Burundi pn
Μπουρούντι
Estat africà fronterer amb Ruanda, República Democràtica del Congo i Tanzània. El nom oficial és República de Burundi.

Bàrbara /ˈbar.bə.ɾə/ /ˈbaɾ.ba.ɾa/ pn
Βαρβάρα
Prenom femení

Bèlgica /ˈbɛɫ.ʒi.kə/ /ˈbɛʎ.ʒi.kə/ pn
Βέλγιο
Estat del centre d'Europa situat a la costa atlàntica, fronterer amb França, Luxemburg, Països Baixos i Alemanya. El nom complet és Regne de Bèlgica.

Bíblia /ˈbi.bɫi.a/ /ˈbi.βɫi.ə/ pn
Βίβλος
Llibre sagrat dels cristians.

Bòsnia i Hercegovina /ˈbɔz.ni.a /ˈbɔz.ni.ə pn
Βοσνία και Ερζεγοβίνη Βοσνία-Ερζεγοβίνη
Estat situat a la península balcànica i fronterer amb Croàcia, Sèrbia i Montenegro.

Ca Major pn
Μέγας Κύων

Caire /ˈkaj.ɾe/ /ˈkaj.ɾə/ pn
Κάιρο

Cambodja /kamˈbɔ.d͡ʒa/ /kamˈbɔ.d͡ʒɔ/ /kəmˈbɔ.d͡ʒə/ pn
Καμπότζη
Estat independent del sud-est asiàtic situat a la península d'Indoxina i fronterer amb Tailàndia, Laos i el Vietnam. El nom complet és Regne de Cambodja.

Camerun /kə.məˈɾun/ pn
Καμερούν
Estat africà fronterer amb Nigèria, el Txad, la República Centreafricana, la República del Congo, el Gabon i la Guinea Equatorial, a més és costaner amb el golf de Guinea. El nom complet és República del Camerun.

Canadà /kə.nəˈða/ pn
Καναδάς
Estat independent de l'Amèrica del nord, situat a l'extrem nord d'aquest subcontinent, fronterer directament amb els Estats Units. El nom oficial és el mateix sense afegits ni variacions.

Cantàbria /kanˈta.bɾi.a/ /kənˈta.βɾi.ə/ pn
Καντάμπρια

Cap Verd /ˌkabˈbɛrt/ /ˌkabˈvɛɾt/ /ˌkabˈvɛɾt/ pn
Πράσινο Ακρωτήριο
Arxipèlag africà que es troba en l'Atlàntic, a l'oest de Mauritània i del Senegal.
Estat independent que ocupa l'arxipèlag anterior. El nom oficial és Unió de les Comores.

Cap d'Any pn
Πρωτοχρονιά

Capricorn /ka.pɾiˈkɔɾn/ /kə.pɾiˈkɔrn/ pn
Αιγόκερως
(astronomia) Constel·lació zodiacal situada entre Aquari i Sagitari.
(astrologia) Desena zona del zodíac ocupada pel Sol entre el 21 de desembre i el 19 de gener.

Carles /ˈkar.ɫəs/ /ˈkaɾ.ɫes/ pn
Κάρολος

Cassiopea /ka.si.oˈpe.a/ /kə.si.oˈpə.ə/ /kə.si.uˈpɛ.ə/ pn
Κασσιόπεια

Catalunya /ka.taˈɫu.ɲa/ pn
Καταλονία Καταλωνία
País de la Mediterrània occidental que comprèn part del territori del nord-est d'Espanya i del sud-est de la França continental.

Catalunya del Nord pn
Βόρεια Καταλονία

Caterina /ka.taˈɾi.na/ /ka.teˈɾi.na/ /kə.təˈɾi.nə/ /kəˈtɾi.nə/ pn
Αικατερίνη
Prenom femení

Catània /kaˈta.ni.a/ /kəˈta.ni.ə/ pn
Κατάνη

Caucas /ˈkaw.kas/ /ˈkaw.kəs/ pn
Καύκασος

Caín /kaˈin/ /kəˈin/ pn
Κάιν

Cefeu /seˈfew/ /səˈfew/ pn
Κηφεύς

Ceilan pn
Κεϋλάνη
Antic nom de Sri Lanka

Centaure /senˈtaw.ɾe/ /sənˈtaw.ɾə/ pn
Κένταυρος

Cigne /ˈsiŋ.ne/ /ˈsiɡ.ne/ pn
Κύκνος

Circe /ˈsir.sə/ /ˈsiɾ.se/ pn
Κίρκη

Ciutat del Vaticà /siwˌta.ðeɫ.βa.tiˈka/ /siwˌtad.deɫ.βa.tiˈka/ /siwˌtad.dəɫ.və.tiˈka/ /siwˌtad.dəɫ.βə.tiˈka/ pn
Βατικανό
El Vaticà.

Clara pn
Κλάρα
Prenom femení

Cleòpatra /kɫeˈɔ.pa.tɾa/ /kɫeˈɔ.pə.tɾə/ pn
Κλεοπάτρα
Prenom femení, de la dinastia egípcia dels Ptolomeu, especialment la darrera reina Cleòpatra VII.

Coblença /kobˈbɫɛn.sa/ /kobˈbɫɛn.sə/ /koˈbɫɛn.sa/ /koˈβɫɛn.sa/ /koˈβɫɛn.sɛ/ /kubˈbɫɛn.sə/ /kuˈβɫɛn.sə/ pn
Κόμπλεντς
Ciutat de Renània-Palatinat a Alemanya en el conflent del Rin i el Mosel·la.

Colòmbia /koˈɫɔm.bi.ə/ /kuˈɫɔm.bi.ə/ pn
Κολομβία
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb Veneçuela, Brasil, Perú, Equador i Panamà. El nom oficial és República de Colòmbia.

Comores pn
Κομόρες
Estat independent que inclou tres illes de l'arxipèlag anterior (Grande Comore o Ngazidja, Mohéli o Mwali i Anjouan o Nzwani) a més d'un munt d'illots. El nom oficial és Unió de les Comores.

Constantí /kons.tanˈti/ /kons.tənˈti/ /kuns.tənˈti/ pn
Κωνσταντίνος
Prenom masculí

Constança /konsˈtan.sa/ /konsˈtan.sə/ /kunsˈtan.sə/ pn
Κωνσταντία
Prenom femení
Ciutat del sud de Baden-Württemberg a Alemanya.

Corea del Nord /koˌɾe.ə.ðəɫˈnɔɾt/ /kuˌɾe.ə.ðəɫˈnɔrt/ pn
Βόρεια Κορέα
Estat asiàtic que ocupa la meitat nord de la península de Corea. Es fronterer amb Corea del Sud i la Xina. El nom complet és República Democràtica Popular de Corea.

Corea del Sud /koˌɾe.ə.ðəɫˈsut/ /kuˌɾe.ə.ðəɫˈsut/ pn
Νότια Κορέα
Estat asiàtic que ocupa la meitad sud de la península de Corea. Es fronterer amb Corea del Nord. El nom complet és República de Corea.

Corfú /koɾˈfu/ /kurˈfu/ pn
Κέρκυρα

Cosme /ˈkɔz.me/ /ˈkɔz.mə/ pn
Κοσμάς

Costa Rica /ˌkɔs.təˈri.kə/ pn
Κόστα Ρίκα
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb Panamà i Nicaragua. El nom oficial és República de Costa Rica.

Costa d'Ivori /ˌkɔs.ta.ðiˈvɔ.ɾi/ /ˌkɔs.ta.ðiˈβɔ.ɾi/ /ˌkɔs.tə.ðiˈvɔ.ɾi/ /ˌkɔs.tə.ðiˈβɔ.ɾi/ pn
Ακτή Ελεφαντοστού
Estat de l'Àfrica Occidental, fronterer amb Libèria, Guinea, Mali, Burkina Faso i Ghana i que és costaner amb el golf de Guinea. El nom oficial és República de la Costa d'Ivori.

Cotxer /koˈt͡ʃe/ /koˈt͡ʃeɾ/ /kuˈt͡ʃe/ pn
Ηνίοχος

Cranc /ˈkɾaŋ/ /ˈkɾaŋk/ /ˈkɾaŋk/ pn
Καρκίνος

Creta /ˈkɾe.ta/ /ˈkɾɛ.tə/ pn
Κρήτη
Illa grega de la Mediterrània oriental, situada a l'extrem sud del país.

Creu del Sud pn
Σταύρος του Νότου

Crist /ˈkɾist/ pn
Χριστός

Cristina /kɾisˈti.nə/ pn
Χριστίνα
Prenom femení

Cristòfol /kɾisˈtɔ.foɫ/ /kɾisˈtɔ.fuɫ/ pn
Χριστόφορος Χρήστος
Prenom masculí

Croàcia /kɾoˈa.si.ə/ /kɾuˈa.si.ə/ pn
Κροατία
Estat situat a la península balcànica i fronterer amb Eslovènia, Hongria, Sèrbia, Montenegro i Bòsnia i Hercegovina. El nom complet és República de Croàcia.

Cuba /ˈku.βə/ pn
Κούβα
Principal illa de l'arxipèlag de les Antilles, al Carib. Es troba a l'est de l'extrem nord de la península del Yucatán, al sud de Florida i les Bahames, al nord-oest de la Hispaniola i al nord de Jamaica i de les illes Caiman.

Còrsega /ˈkɔr.sə.ɣə/ /ˈkɔɾ.se.ɣa/ pn
Κορσική

Dalmàcia /daɫˈma.si.a/ /dəɫˈma.si.ə/ pn
Δαλματία

Damasc /daˈmask/ /dəˈmask/ pn
Δαμασκός

Daniel /da.niˈɛɫ/ /də.niˈɛɫ/ pn
Ντάνιελ Δανιήλ

Danubi /daˈnu.bi/ /dəˈnu.βi/ pn
Δούναβης

David /daˈvit/ /daˈβit/ /dəˈvit/ /dəˈβit/ pn
Δαβίδ
Prenom masculí

Diana /diˈa.na/ /diˈa.nə/ pn
Ντιάνα

Dinamarca /di.nəˈmar.kə/ pn
Δανία
Estat escandinau que ocupa la península de Jutlàndia llevat de l'extrem sud, diverses illes properes, les illes Fèroe i Grenlàndia. El nom complet és Regne de Dinamarca.

Dione /diˈo.ne/ pn
Διώνη

Dionís /di.oˈnis/ /di.uˈnis/ pn
Ντένις
Prenom masculí

Djibouti pn
Τζιμπουτί
Estat africà fronterer amb Eritrea, Etiòpia i Somàlia. El nom oficial és República de Djibouti.

Dominica /do.miˈni.kə/ /du.miˈni.kə/ pn
Ντομίνικα

Déu pn
Θεός

EUA acronym
ΗΠΑ

Eduard /e.ðuˈaɾt/ /ə.ðuˈart/ pn
Εδουάρδος
Prenom masculí

Egipte /eˈʒip.te/ /əˈʒip.tə/ pn
Αίγυπτος
Estat africà i mediterrani situat a l'extrem nord-oriental del continent i que també ocupa una petita part d'Àsia, la península del Sinaí. És fronterer amb Líbia, el Sudan i Israel. És especialment famós pel seu passat antic i les restes arqueològiques que ha deixat. El nom oficial és República Àrab d'Egipte.

Eivissa /ejˈvi.sa/ /ejˈβi.sa/ /əjˈvi.sə/ /əjˈβi.sə/ /ərˈvi.sə/ pn
Ίμπιζα

El Salvador /eɫ.saɫ.vaˈðoɾ/ /eɫ.saɫ.βaˈðo/ /əɫ.səɫ.vəˈðo/ /əɫ.səɫ.βəˈðo/ pn
Ελ Σαλβαδόρ
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb Hondures i Guatemala. El nom oficial és República d'El Salvador.

Elisabet /e.ɫi.zaˈbɛt/ /ə.ɫi.zəˈβɛt/ pn
Ελισάβετ

Eliseu /e.ɫiˈzɛw/ /ə.ɫiˈzɛw/ pn
Ελισαίος

Emili /eˈmi.ɫi/ /əˈmi.ɫi/ pn
Άιμυλος

Emirats Àrabs Units /ə.miˈɾatsˈa.ɾəps.uˈnits/ pn
Ηνωμένα Αραβικά Εμιράτα

Emília /eˈmi.ɫi.a/ /əˈmi.ɫi.ə/ pn
Αιμιλία
Prenom femení

Enric /enˈrik/ /ənˈrik/ pn
Ερρίκος
Prenom masculí

Eos /ˈɛ.os/ /ˈɛ.us/ pn
Ηώς

Equador /ə.kwəˈðo/ /ə.kwəˈðor/ pn
Ισημερινός
Estat de Sud-amèrica situat a la costa del Pacífic i fronterer amb Colòmbia i el Perú. El nom oficial és República de l'Equador.

Eritrea /e.ɾiˈtɾɛ.a/ /e.ɾiˈtɾɛ.ɛ/ /ə.ɾiˈtɾɛ.ə/ pn
Ερυθραία
Estat africà fronterer amb Djibouti, Etiòpia i Sudan.

Ernest /eɾˈnest/ /ərˈnest/ pn
Ερνέστος
Prenom masculí d’origen germànic

Esaú pn
Ησαύ
Prenom masculí

Escorpió /es.koɾ.piˈo/ /əs.koɾ.piˈo/ /əs.kur.piˈo/ pn
Σκορπιός

Escòcia /esˈkɔ.si.a/ pn
Σκωτία

Eslovàquia /ez.ɫoˈva.ki.a/ /ez.ɫoˈβa.ki.a/ /əz.ɫoˈva.ki.ə/ /əz.ɫuˈva.ki.ə/ /əz.ɫuˈβa.ki.ə/ pn
Σλοβακία
Estat del centre d'Europa fronterer amb Polònia, Ucraïna, Hongria, Àustria i Txèquia. El nom complet és República Eslovaca.

Eslovènia /ez.ɫoˈvɛ.ni.a/ /ez.ɫoˈβɛ.ni.a/ /əz.ɫoˈvɛ.ni.ə/ /əz.ɫuˈvɛ.ni.ə/ /əz.ɫuˈβɛ.ni.ə/ pn
Σλοβενία
País de l'Europa central, encerclat per Itàlia, Àustria, Hongria i Croàcia. Disposa d'una petita zona costera al nord del mar Adriàtic.

Espanya /əsˈpa.ɲə/ pn
Ισπανία
Estat europeu de la península Ibèrica, que fa frontera amb Andorra, França, Portugal i Gibraltar, i a l'Àfrica inclou les illes Canàries i els enclavaments de Ceuta i Melilla. El nom oficial és Regne d'Espanya.

Estats Units /esˌtad.zuˈnits/ pn
Ηνωμένες Πολιτείες
Estats Units

Estats Units d'Amèrica /əs.təts pn
Ηνωμένες Πολιτείες Αμερικής
Estat independent de l'Amèrica del Nord, format per una federació d'estats no independents. És fronterer amb el Canadà i Mèxic.

Esteve /asˈte.va/ /esˈte.ve/ /esˈte.βe/ /əsˈte.və/ /əsˈte.βə/ pn
Στέφανος
Prenom masculí

Estònia /əsˈtɔ.ni.ə/ pn
Εσθονία
Estat bàltic fronterer amb Letònia i Rússia. El nom complet és República d'Estònia.

Etiòpia /ə.tiˈɔ.pi.ə/ pn
Αιθιοπία
Estat africà fronterer amb Djibouti, Eritrea, Kenya, Somàlia i Sudan. El nom oficial és República Federal Democràtica d'Etiòpia.

Eufrates /ewˈfɾa.tes/ /əwˈfɾa.təs/ pn
Ευφράτης

Eugeni /ewˈd͡ʒɛ.ni/ /əwˈʒɛ.ni/ pn
Ευγένιος

Eulàlia /ewˈɫa.ɫi.a/ /əwˈɫa.ɫi.ə/ pn
Ευλαλία
Prenom femení

Europa /ewˈɾo.pa/ /əwˈɾɔ.pə/ pn
Ευρώπη

Euterpe /ewˈtɛɾ.pe/ /əwˈtɛr.pə/ pn
Ευτέρπη

Eva /ˈe.va/ /ˈe.və/ /ˈe.βa/ /ˈe.βə/ pn
Εύα

Felip /feˈɫip/ /fəˈɫip/ pn
Φίλιππος

Feliu /feˈɫiw/ /fəˈɫiw/ pn
Φήλιξ

Ferran pn
Φερδινάνδος

Fiji /ˈfi.ʒi/ pn
Φίτζι
Estat independent oceànic que ocupa l'arxipèlag de les illes Fiji. El nom oficial és República de les Illes Fiji.

Filipines /fi.ɫiˈpi.nəs/ pn
Φιλιππίνες
Estat insular del sud-est asiàtic que ocupa l'extrem nord de l'arxipèlag d'Insulíndia. El nom complet és República de les Filipines.

Finlàndia /finˈɫan.di.ə/ pn
Φινλανδία
Estat escandinau fronterer amb Noruega, Suècia i Rússia. El nom complet és República de Finlàndia.

Flandes /ˈfɫan.des/ /ˈfɫan.dəs/ pn
Φλάνδρα

Florència /fɫoˈɾɛn.si.a/ /fɫoˈɾɛn.si.ə/ /fɫuˈɾɛn.si.ə/ pn
Φλωρεντία
La ciutat d'Itàlia, capital de Toscana.

Francesc /fɾanˈsesk/ /fɾənˈsəsk/ /fɾənˈsɛsk/ pn
Φραγκίσκος

França /ˈfɾan.sə/ pn
Γαλλία
Estat europeu situat al nord dels Pirineus, que a Europa fa frontera amb Andorra, Espanya, Mònaco, Itàlia, Suïssa, Alemanya, Luxemburg i Bèlgica, i que té diversos territoris d’ultramar. El nom complet és República Francesa.

Fèlix /ˈfɛ.ɫiks/ pn
Φήλιξ

Gabon /ɡəˈβon/ pn
Γκαμπόν
Estat africà fronterer amb la Guinea Equatorial, el Camerun i la República del Congo, a més és costaner amb el golf de Guinea. El nom oficial és República Gabonesa.

Gall Dindi pn
Ταώς

Gant /ˈɡan/ /ˈɡant/ pn
Γάνδη

Gascunya /ɡasˈku.ɲa/ /ɡəsˈku.ɲə/ pn
Γασκώνη

Geòrgia /ʒeˈɔr.ʒi.ə/ pn
Γεωργία
Estat federat dels Estats Units.

Ghana /ˈɡa.nə/ pn
Γκάνα
Estat de l'Àfrica Occidental, fronterer amb la Costa d'Ivori, Burkina Faso i el Togo i que és costaner amb el golf de Guinea. El nom oficial és República de Ghana.

Gibraltar /d͡ʒi.bɾaɫˈtaɾ/ /d͡ʒi.βɾaɫˈta/ /ʒi.βɾəɫˈta/ pn
Γιβραλτάρ

Ginebra /d͡ʒiˈne.bɾa/ pn
Γενεύη
Ciutat i cantó de Suïssa a l’extrem sud-oest del llac Léman.
Γκουίνεβιρ
Prenom femení

Girafa /d͡ʒiˈɾa.fa/ pn
Καμηλοπάρδαλις

Gran Bretanya pn
Μεγάλη Βρετανία
Illa europea a l'est d'Irlanda i amb la qual i amb d'altres més petites forma l'arxipèlag de les illes Britàniques. Aquesta illa pertany íntegrament al Regne Unit i en ella s'hi troba Anglaterra, Escòcia i Gal·les.

Gregori /ɡɾeˈɣɔ.ɾi/ /ɡɾəˈɣɔ.ɾi/ pn
Γρηγόριος Γρηγόρης

Grècia /ˈɡɾɛ.si.ə/ pn
Ελλάδα Ελλάς
Estat europeu situat a la península Balcànica i fronterer amb Albània, la República de Macedònia, Bulgària i Turquia. El nom complet és República Hel·lènica.

Guaiana Francesa pn
Γαλλική Γουιάνα

Guam /ˈɡwam/ pn
Γκουάμ

Guatemala /ɡwə.təˈma.ɫə/ pn
Γουατεμάλα
Capital de l'estat independent homònim i també del departament homònim.

Guernsey /ˈɡɛrn.si/ pn
Γκέρνσεϋ

Guillem /ɡiˈjem/ /ɡiˈʎem/ pn
Γουλιέλμος
Prenom masculí d’origen germànic

Guinea Equatorial /ɡi.ne.ə pn
Ισημερινή Γουινέα
Estat africà fronterer amb el Camerun i el Gabon, a més, és costaner amb l'Atlàntic. El nom oficial és República de Guinea Equatorial.

Guineueta /ɡi.neˈwe.ta/ /ɡi.nəˈwə.tə/ /ɡi.nəˈwɛ.tə/ pn
Αλώπηξ
(astronomia) Constel·lació boreal situada entre Cigne, la Lira, la Sageta, el Dofí i el Pegàs.

Guiu /ˈɡiw/ pn
Γουίδωνας
Prenom masculí

Guyana /ɡuˈja.nə/ pn
Γουιάνα
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb Surinam, Brasil i Veneçuela. El nom oficial és República de Guyana.

Gàmbia /ˈɡam.bi.ə/ pn
Γκάμπια
Estat africà fronterer únicament amb el Senegal i costaner amb l'Atlàntic. El nom oficial és República del Gàmbia.

Haití /əjˈti/ pn
Αϊτή
Estat americà del Carib que ocupa el costat oest de l'illa Hispaniola i és fronterer amb la República Dominicana. El nom oficial és República d'Haití.

Helena /eˈɫe.na/ /əˈɫə.nə/ /əˈɫɛ.nə/ pn
Ελένη

Hera /ˈɛ.ɾa/ /ˈɛ.ɾə/ /ˈɛ.ɾɛ/ pn
Ήρα

Higiea /i.d͡ʒiˈɛ.a/ /i.d͡ʒiˈɛ.ɛ/ /i.ʒiˈɛ.a/ /i.ʒiˈɛ.ə/ pn
Υγεία

Hispaniola /is.pa.niˈɔ.ɫa/ /is.pa.niˈɔ.ɫɔ/ /is.pə.niˈɔ.ɫə/ pn
Ισπανιόλα
Illa de l'arxipèlag de les Antilles, al Carib. Es troba a l'est de Cuba i Jamaica, a l'oest de Puerto Rico i al sud de les illes Turks i Caicos. L'illa està dividida en dos estats independents: República Dominicana i Haití.

Hondures /onˈdu.ɾəs/ /unˈdu.ɾəs/ pn
Ονδούρα
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb El Salvador, Nicaragua i Guatemala. El nom oficial és República d'Hondures.

Hong Kong /ˌhɔŋˈkɔŋ/ pn
Χονγκ Κονγκ
Illa, ciutat i regió administrativa especial situada al sud de la Xina en el litoral de Canton.

Hongria /oŋˈɡɾi.ə/ /uŋˈɡɾi.ə/ pn
Ουγγαρία
País del centre d'Europa, fronterer amb Àustria, Eslovàquia, Ucraïna, Romania, Sèrbia, Croàcia i Eslovènia. El nom complet és República d'Hongria.

Horaci /oˈɾa.si/ /uˈɾa.si/ pn
Οράτιος

IVA /ˈi.va/ /ˈi.və/ /ˈi.βa/ /ˈi.βə/ acronym
ΦΠΑ

Iemen /ˈjɛ.mən/ pn
Υεμένη
Estat asiàtic fronterer amb l'Aràbia Saudí i Oman, a més, és costaner amb el golf d'Aden i la mar Roja. El nom complet és República del Iemen.

Ignasi /iŋˈna.zi/ /iɡˈna.zi/ pn
Ιγνάτιος

Il·lustració /i.ɫus.tɾa.siˈo/ /i.ɫus.tɾə.siˈo/ /iɫ.ɫus.tɾa.siˈo/ /iɫ.ɫus.tɾə.siˈo/ pn
Διαφωτισμός

Indonèsia /in.doˈnɛ.zi.ə/ /in.duˈnɛ.zi.ə/ pn
Ινδονησία
Estat insular del sud-est asiàtic que ocupa la marjor part de l'arxipèlag d'Insulíndia. El nom complet és República d'Indonèsia.

Internet /in.terˈnet/ /in.tərˈnɛt/ pn
Διαδίκτυο διαδίκτυο
Xarxa informàtica descentralitzada d'abast global per a l'intercanvi de dades paquetitzades entre ordinadors que fa servir el conjunt de protocols estandarditzats TCP/IP.

Iran pn
Ιράν
Estat independent asiàtic fronterer amb el Turkmenistan, l'Afganistan, el Pakistan, l'Iraq, Turquia, l'Azerbaidjan i Armènia. Al nord és banyat pel mar Caspi i al sud pel Golf Pèrsic i pel Golf d'Oman. El nom complet és República Islàmica de l'Iran.

Iraq pn
Ιράκ
Estat asiàtic fronterer amb l'Iran, Kuwait, l’Aràbia Saudita, Jordània, Síria i Turquia. El nom complet és República de l'Iraq.

Irlanda /irˈɫan.də/ pn
Ιρλανδία
Illa europea a l'oest de l'illa de la Gran Bretanya i amb la qual i amb d'altres (de mida molt inferior) forma l'arxipèlag de les illes Britàniques.

Isis /ˈi.zis/ pn
Ίσις

Islàndia /izˈɫan.di.ə/ pn
Ισλανδία
Estat europeu que ocupa principalment l'illa homònima, però també diverses illes menors properes. El nom complet és República d'Islàndia.

Israel /iz.rəˈɛɫ/ pn
Ισραήλ
Estat asiàtic i mediterrani situat a l'extrem occidental del continent. És fronterer amb el Líban, Síria, Jordània i Egipte. El nom complet és Estat d'Israel.

Itàlia /iˈta.ɫi.ə/ pn
Ιταλία
Estat europeu situat a la península Itàlica. El nom oficial és República Italiana.

Ixíon /ikˈsi.on/ pn
Ιξίονας

Jahvè pn
Γιαχβέ

Jamaica /ʒəˈmaj.kə/ pn
Τζαμάικα

Japó /ʒəˈpo/ pn
Ιαπωνία
Estat que ocupa l'arxipèlag anterior.

Jaume /ˈd͡ʒaw.me/ /ˈʒaw.mə/ pn
Ιάκωβος
Prenom masculí

Jehovà /d͡ʒe.oˈva/ /d͡ʒe.oˈβa/ /ʒə.oˈva/ /ʒə.uˈva/ /ʒə.uˈβa/ pn
Ιεχωβά

Jeroni /d͡ʒeˈɾɔ.ni/ /ʒəˈɾɔ.ni/ n
Ιερώνυμος

Jersey /ˈd͡ʒɛr.si/ pn
Τζέρσεϊ

Jesús /d͡ʒeˈzus/ /ʒəˈzus/ pn
Ιησούς

Joan /d͡ʒuˈan/ /ʒuˈan/ pn
Γιάννη Ιωάννης Γιάννης
Prenom masculí d’origen cristià

Joana /d͡ʒuˈa.na/ /ʒuˈa.nə/ pn
Ιωάννα
Prenom femení

Joaquim /d͡ʒo.aˈkim/ /ʒo.əˈkim/ /ʒu.əˈkim/ pn
Ιωακείμ

Jordi /ˈd͡ʒɔɾ.ði/ /ˈʒɔr.di/ pn
Γεώργιος Γιώργος

Jordània /ʒoɾˈða.ni.ə/ /ʒurˈda.ni.ə/ /ʒurˈða.ni.ə/ pn
Ιορδανία
Estat asiàtic fronterer amb l'Iraq i l'Aràbia Saudita, a més, és costaner amb el golf Pèrsic. El nom complet és Regne Haiximita de Jordània.

Josep /d͡ʒuˈzɛp/ /ʒuˈzep/ /ʒuˈzɛp/ pn
Ιωσήφ Ιώσηπος

Juli /ˈd͡ʒu.ɫi/ /ˈʒu.ɫi/ pn
Ιούλιος

Julià /d͡ʒu.ɫiˈa/ /ʒu.ɫiˈa/ pn
Ιουλιανός

Júlia /ˈd͡ʒu.ɫi.a/ /ˈʒu.ɫi.ə/ pn
Ιουλία

Kabul /kaˈbuɫ/ /kəˈβuɫ/ pn
Καμπούλ

Kazakhstan /kə.zəχsˈtan/ pn
Καζαχστάν
Estat asiàtic fronterer amb Rússia, la Xina, el Kirguizstan, l'Uzbekistan i el Turkmenistan, a més, és costaner amb la mar Càspia. El nom complet és República del Kazakhstan.

Kenya /ˈkɛ.ni.ə/ pn
Κένυα
Estat africà fronterer amb Etiòpia, Somàlia, Sudan, Tanzània i Uganda. El nom oficial és República de Kenya.

Kirguizistan pn
Κιργιζία
Estat asiàtic fronterer amb el Kazakhstan, la Xina, el Tadjikistan i l'Uzbekistan. El nom complet és República Kirguís.

Kosovo /ˈko.zo.vo/ /ˈko.zo.vo/ /ˈko.zo.βo/ pn
Κοσσυφοπέδιο

Lacònia /ɫaˈkɔ.ni.a/ /ɫəˈkɔ.ni.ə/ pn
Λακωνία

Laos /ˈɫa.os/ /ˈɫa.us/ pn
Λάος
Estat asiàtic fronterer amb Tailàndia, Birmània, la Xina, el Vietnam i Cambodja. El nom complet és República Popular Democràtica de Laos.

Laura /ˈɫaw.ɾa/ /ˈɫaw.ɾə/ pn
Λαύρα

Lesotho pn
Λεσότο
Estat i enclavament dins de Sud-àfrica. El nom oficial és Regne de Lesotho.

Letònia /ɫəˈtɔ.ni.ə/ pn
Λεττονία
Estat independent del nord-oest Europa fronterer amb Estònia, Lituània, Rússia i Bielorússia. El nom complet és República de Letònia.

Libèria /ɫiˈβɛ.ɾi.ə/ pn
Λιβερία
Estat africà fronterer amb Sierra Leone, Guinea i Costa d'Ivori, a més és costaner amb l'Atlàntic. El nom oficial és República de Libèria.

Liechtenstein pn
Λιχτενστάιν Λίχτενσταϊν
Minúscul estat alpí situat entre Suïssa i Àustria. El nom complet és Principat de Liechtenstein.

Lisboa /ɫizˈbo.a/ /ɫizˈbo.ə/ pn
Λισαβώνα

Lituània /ɫi.tuˈa.ni.ə/ pn
Λιθουανία
Estat bàltic fronterer amb Polònia, Bielorússia, Letònia i Rússia (per l'enclavament de Kaliningrad). El nom oficial és República de Lituània.

Lleó /ʎəˈo/ pn
Λέων
(astronomia) Constel·lació zodiacal situada entre la Verge i el Cranc.

Llorenç /ʎoˈɾɛns/ /ʎuˈɾɛns/ pn
Λαυρέντιος
Prenom masculí

Lluc /ˈʎuk/ pn
Λουκάς
Prenom masculí

Lluna /ˈʎu.na/ pn
σελήνη

Lluís /ʎuˈis/ pn
Λουδοβίκος

Londres /ˈɫon.dɾes/ pn
Λονδίνο

Lovaina /ɫoˈvaj.na/ /ɫoˈvaj.nə/ /ɫoˈβaj.na/ /ɫuˈvaj.nə/ /ɫuˈβaj.nə/ pn
Λέουβεν

Luxemburg /ɫuk.səmˈburk/ pn
Λουξεμβούργο
Estat de l'Europa central rodejat de França, Alemanya i Bèlgica. El nom complet és Gran Ducat de Luxemburg.

Líban /ˈɫi.βən/ pn
Λίβανος
Estat asiàtic i mediterrani situat a l'extrem occidental del continent, fronterer amb Israel i Síria. El nom oficial és República Libanesa.

Líbia /ˈɫi.βi.ə/ pn
Λιβύη
Estat africà i mediterrani situat al nord del continent. És fronterer Tunísia, Algèria, el Níger, el Txad, el Sudan i Egipte. El nom oficial és Gran República Àrab Líbia Popular Socialista o bé Gran Jamahiriyya Àrab Líbia Popular Socialista, segons la traducció.

Lídia /ˈɫi.ði.a/ /ˈɫi.ði.ə/ pn
Λυδία
Prenom femení

Macau /maˈkaw/ /məˈkaw/ pn
Μακάου

Macedònia /mə.səˈðɔ.ni.ə/ pn
Μακεδονία
Regió romana que abastava bona part de la Grècia actual.
Regió grega al nord del país fronterera amb Macedònia del Nord.
(obsolet) Nom antic de Macedònia del Nord (1991-2019).

Macedònia del Nord pn
Βόρεια Μακεδονία
Estat independent situat a la península balcànica i fronterer amb Bulgària, Sèrbia, Kosovo, Albània i Grècia, conegut abans del 2019 com a República de Macedònia.

Madagascar /mə.ðə.ɣəsˈkar/ pn
Μαδαγασκάρη
Estat africà que ocupa l'illa homònima. El nom oficial és República de Madagascar.

Madrid /maˈðɾit/ /məˈðɾit/ pn
Μαδρίτη

Magúncia /maˈɣun.si.a/ /məˈɣun.si.ə/ pn
Μάιντς

Malawi /məˈɫa.wi/ pn
Μαλάουι
Estat africà fronterer amb Tanzània, Moçambic i a Zàmbia.. El nom oficial és República de Malawi.

Maldives /maɫˈdi.βes/ /məɫˈdi.vəs/ /məɫˈdi.βəs/ pn
Μαλδίβες
Estat asiàtic que ocupa l'arxipèlag homònim. El nom oficial és República de les Maldives.

Mallorca /maˈʎɔr.ka/ /maˈʎɔɾ.ka/ /maˈʎɔɾ.kɔ/ /məˈʎɔr.kə/ pn
Μαγιόρκα

Malta /ˈmaɫ.tə/ pn
Μάλτα
Arxipèlag de la Mediterrània compost per tres illes principals, Malta (l'illa homònima), Gozo i Comino, i dues illes desertes, Cominotto i Filforta. Es troba en el centre de la Mediterrània, prop de Sicília. Sovint es considera europeu malgrat pertànyer a la placa tectònica africana.
Illa i estat europeu amb el nom oficial de República de Malta.

Malàisia /məˈɫaj.zi.ə/ pn
Μαλαισία
Estat independent del sud-est asiàtic que ocupa l'extrem sud de la península de Malaca i dos territoris continus a l'illa de Borneo a més d'algunes illes menors. És fronterer amb Tailàndia, Singapur, Indonèsia i Brunei.

Man /ˈman/ pn
Νήσος Μαν

Marc /ˈmark/ pn
Μάρκος

Maria /maˈɾi.a/ /məˈɾi.ə/ pn
Μαρία
Prenom femení d’origen cristià

Marina /məˈɾi.nə/ pn
Μαρίνα
Prenom femení

Marroc /məˈrɔk/ pn
Μαρόκο
Estat africà situat a l'extrem nord-oest del continent. És fronterer amb Algèria, Mauritània i les ciutats espanyoles de Ceuta i Melilla. Ocupa de fet el territori disputat del Sàhara Occidental. El nom oficial és Regne del Marroc.

Marràqueix /maˈra.kejʃ/ /məˈra.kəʃ/ pn
Μαρακές

Marsella /maɾˈse.ʎa/ /mərˈse.ʎə/ pn
Μασσαλία

Mart pn
Άρης
Quart planeta del sistema Solar.
Déu romà de la guerra.

Martinica /maɾ.tiˈni.ka/ /mər.tiˈni.kə/ pn
Μαρτινίκα

Martí /maɾˈti/ /məɾˈti/ pn
Μάρτιν

Mateu /maˈtew/ /məˈtew/ pn
Ματθαίος
Prenom masculí, d’origen bíblic per Mateu l'Evangelista

Matusalem /ma.tu.zaˈɫem/ /mə.tu.zəˈɫɛm/ pn
Μαθουσάλας

Maurici /məwˈɾi.si/ pn
Μαυρίκιος
Prenom masculí
Illa principal de l'estat homònim.

Mauritània /məw.ɾiˈta.ni.ə/ pn
Μαυριτανία
Estat africà fronterer amb el Senegal, Mali, Algèria i el Sàhara Occidental (annexionat pel Marroc). El nom oficial és República Islàmica de Mauritània.

Mayotte /maˈjɔt/ pn
Μαγιότ

Medea /meˈðe.a/ /məˈðə.ə/ /məˈðɛ.ə/ pn
Μήδεια

Medusa /meˈðu.za/ /məˈðu.zə/ pn
Μέδουσα

Melquisedec pn
Μελχισεδέκ
Prenom masculí

Miquel /miˈkɛɫ/ pn
Μιχάλης Μιχαήλ
Prenom masculí d’origen hebreu

Mississipí /mi.si.siˈpi/ pn
Μισισίπι

Mitridates /mi.tɾiˈða.tes/ /mi.tɾiˈða.təs/ pn
Μιθριδάτης

Moldàvia /moɫˈda.vi.a/ /moɫˈda.vi.ə/ /moɫˈda.βi.a/ /muɫˈda.vi.ə/ /muɫˈda.βi.ə/ pn
Μολδαβία
Estat situat a l'est d'Europa i fronterer amb Ucraïna i Romania. El nom oficial és República de Moldàvia.

Mongòlia /moŋˈɡɔ.ɫi.ə/ /muŋˈɡɔ.ɫi.ə/ pn
Μογγολία
Estat asiàtic fronterer amb Rússia i Xina. El nom complet és República Popular de Mongòlia.

Mont-real pn
Μόντρεαλ

Montenegro pn
Μαυροβούνιο

Montevideo /mon.te.viˈðe.o/ /mon.te.viˈðe.o/ /mon.te.βiˈðe.o/ pn
Μοντεβιδέο

Moscou /mosˈkɔw/ /musˈkɔw/ pn
Μόσχα

Moçambic /mo.səmˈbik/ /mu.səmˈbik/ pn
Μοζαμβίκη
Estat africà fronterer amb Malawi, Sud-àfrica, Swazilàndia, Tanzània, Zàmbia i Zimbàbue. El nom oficial és República de Moçambic.

Myanmar /mi.amˈmaɾ/ /mi.əmˈmar/ pn
Μυανμάρ
Estat asiàtic fronterer amb la Xina, Laos, Tailàndia, Bangla Desh i l'Índia, a més, és costaner amb el mar d'Andaman i el golf de Bengala. El nom complet és Unió de Myanmar.

Mèxic /ˈmɛ.ʒik/ pn
Μεξικό
Estat de l'Amèrica del Nord, situat a l'extrem sud d'aquest subcontinent i que també abasta una petita part de l'Amèrica Central. És fronterer amb els Estats Units, Guatemala i Belize. El nom oficial és Estats Units Mexicans.
Estat federat dels Estats Units Mexicans.

Mònaco /ˈmɔ.nə.ko/ /ˈmɔ.nə.ku/ pn
Μονακό
Estat europeu situat a la Mediterrània, a la Costa Blava, envoltat per terra de territori francès. El nom oficial és Principat de Mònaco.

Nadal /nəˈðaɫ/ pn
Χριστούγεννα
Festivitat cristiana celebrada el 25 de desembre per a commemorar el naixement de Jesús.

Namíbia /nəˈmi.βi.ə/ pn
Ναμίμπια
Estat africà fronterer amb Angola, Botswana i Zàmbia. El nom oficial és República de Namíbia.

Napoleó /na.po.ɫeˈo/ /nə.po.ɫəˈo/ /nə.pu.ɫəˈo/ pn
Ναπολέων

Natzaret /na.d͡zaˈɾet/ /nə.d͡zəˈɾɛt/ pn
Ναζαρέτ

Nauru pn
Ναουρού
Illa de la Polinèsia on es troba l'estat anterior.

Nepal /nəˈpaɫ/ pn
Νεπάλ
Estat asiàtic fronterer amb la Índia i la Xina. El nom complet és República Federal Democràtica del Nepal.

Nicaragua /ni.kəˈɾa.ɣwə/ pn
Νικαράγουα
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb Costa Rica i Hondures. El nom oficial és República de Nicaragua.

Nicolau /ni.koˈɫaw/ /ni.kuˈɫaw/ pn
Νικόλαος
Prenom masculí

Nicòsia /niˈkɔ.zi.a/ /niˈkɔ.zi.ə/ pn
Λευκωσία

Nigèria /niˈʒɛ.ɾi.a/ /niˈʒɛ.ɾi.ə/ pn
Νιγηρία
País d'Àfrica situat a la costa nord-est del golf de Guinea. El nom oficial és República Federal de Nigèria.

Nil /ˈniɫ/ pn
Νείλος
Gran riu africà, el més gran del continent i potser del món, que desemboca en la Mediterrània. Neix a Burundi i passa per Uganda, la República Democràtica del Congo, el Sudan, Etiòpia i Egipte.

Niue /ˈni.we/ /ˈni.wə/ pn
Νιούε

Noruega /no.ɾuˈɛ.ɣə/ /nu.ɾuˈɛ.ɣə/ pn
Νορβηγία
País escandinau fronterer amb Suècia, Finlàndia i Rússia. El nom oficial és Regne de Noruega.

Nova Caledònia /ˌnɔ.va.ka.ɫeˈðɔ.ni.a/ /ˌnɔ.və.kə.ɫəˈðɔ.ni.ə/ /ˌnɔ.βa.ka.ɫeˈðɔ.ni.a/ /ˌnɔ.βə.kə.ɫəˈðɔ.ni.ə/ pn
Νέα Καληδονία

Nova Zelanda /ˌnɔ.va.zeˈɫan.da/ /ˌnɔ.və.zəˈɫan.də/ /ˌnɔ.βa.zeˈɫan.da/ /ˌnɔ.βə.zəˈɫan.də/ pn
Νέα Ζηλανδία
Arxipèlag oceànic situat als sud-est d'Austràlia i format per dues illes principals (la del Nord i la del Sud) i per d'altres de menors.

Nuremberg /ˈnu.ɾemˌbɛrk/ pn
Νυρεμβέργη

OTAN /oˈtan/ /uˈtan/ acronym
ΟΒΣ

Odessa /oˈðe.sa/ /oˈðɛ.sa/ /oˈðɛ.sə/ /oˈðɛ.sɛ/ /uˈðɛ.sə/ pn
Οδησσός

Oliver /o.ɫiˈve/ /o.ɫiˈveɾ/ /o.ɫiˈβe/ /o.ɫiˈβeɾ/ /u.ɫiˈve/ /u.ɫiˈβe/ pn
Όλθφες
Prenom masculí

Oman /oˈman/ /uˈman/ pn
Ομάν
Estat asiàtic fronterer amb l'Aràbia Saudí, els Emirats Àrabs Units i el Iemen, a més, és costaner amb el golf d'Oman i el mar d'Aràbia. El nom complet és Sultanat d’Oman.

Orió /o.ɾiˈo/ /u.ɾiˈo/ pn
Ωρίων

Oslo /ˈoz.ɫo/ /ˈɔz.ɫo/ /ˈɔz.ɫu/ pn
Όσλο

PIB /ˈpip/ acronym
ΑΕΠ

PS acronym
ΥΓ.

Pakistan /pə.kisˈtan/ pn
Πακιστάν
Estat independent asiàtic i fronterer amb l'Índia, l'Iran, l'Afganistan, la Xina i que té costa amb mar Aràbic. El nom complet és República Islàmica del Pakistan.

Palau /pəˈɫaw/ pn
Παλάου
Arxipèlag de l’Oceania, i estat associat als Estats Units d'Amèrica, situat entre les Filipines, Nova Guinea i Guam (República de Palau).

Panamà /pə.nəˈma/ pn
Παναμάς
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb Colòmbia i Costa Rica; el nom complet és República de Panamà.

Papua Nova Guinea /paˌpu.aˌnɔ.βa.ɣiˈne.a/ /pəˌpu.əˌnɔ.və.ɣiˈne.ə/ /pəˌpu.əˌnɔ.βə.ɣiˈne.ə/ pn
Παπουασία-Νέα Γουινέα

París /paˈɾis/ pn
Παρίσι

Pasqua /ˈpas.kwə/ n fem
Πάσχα

Pau /ˈpaw/ pn
Παύλος

País Basc pn
Χώρα των Βάσκων

Països Baixos /paˌi.zozˈβa.ʃos/ /paˌi.zozˈβaj.ʃos/ /pəˌi.zozˈba.ʃos/ /pəˌi.zuzˈba.ʃus/ pn
Κάτω Χώρες Ολλανδία
Estat europeu fronterer amb Alemanya i Bèlgica. El nom oficial és Regne dels Països Baixos.

Peixos /ˈpe.ʃos/ /ˈpe.ʃus/ /ˈpej.ʃos/ pn
Ιχθύες

Pequín /peˈkin/ pn
Πεκίνο

Pere /ˈpe.ɾa/ /ˈpe.ɾe/ /ˈpe.ɾə/ /ˈpe.ɾə/ pn
Πέτρος

Perpinyà /peɾ.piˈɲa/ /pər.piˈɲa/ pn
Περπινιάν

Perseu /peɾˈsɛw/ /pərˈsɛw/ pn
Περσέας Περσεύς

Perú /pəˈɾu/ pn
Περού
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb l’Equador, Colòmbia, el Brasil, Bolívia, i Xile. El nom oficial és República del Perú.

Pirineus /pi.ɾiˈnɛws/ pn
Πυρηναία

Plutó /pɫuˈto/ pn
Πλούτωνας

Polinèsia /po.ɫiˈnɛ.zi.a/ /po.ɫiˈnɛ.zi.ə/ /pu.ɫiˈnɛ.zi.ə/ pn
Πολυνησία

Polinèsia Francesa pn
Γαλλική Πολυνησία

Polònia /poˈɫɔ.ni.ə/ /puˈɫɔ.ni.ə/ pn
Πολωνία
Estat europeu fronterer amb Alemanya, Txèquia, Eslovàquia, Ucraïna, Bielorússia, Lituània i amb Rússia (per l'enclavament de Kaliningrad). El nom oficial és República de Polònia.

Pompeu /pomˈpew/ /pomˈpəw/ /pumˈpɛw/ pn
Πομπήιος
Prenom masculí

Portugal /poɾ.tuˈɣaɫ/ /pur.tuˈɣaɫ/ pn
Πορτογαλία
País situat al sud-oest d'Europa, membre de la Unió Europea. El nom oficial és República Portuguesa.

Prilep /ˈpɾi.ɫep/ /ˈpɾi.ɫəp/ pn
Πρίλεπ

Ptolemeu /ptu.ɫəˈmɛw/ /to.ɫeˈmɛw/ /to.ɫəˈmɛw/ /tu.ɫəˈmɛw/ pn
Πτολεμαῖος

Puerto Rico pn
Πουέρτο Ρίκο
Illa i estat de les Antilles associat als Estats Units.

Pèricles pn
Περικλής

QI /ˌkuˈi/ acronym
ΔΝ
Sigles de quocient intel·lectual.

Qatar /kəˈtar/ pn
Κατάρ
Estat asiàtic que ocupa la península homònima i que és fronterer amb l'Aràbia Saudí. El nom complet és Estat de Qatar.

Quaresma /kwaˈɾez.ma/ /kwəˈɾəz.mə/ /kwəˈɾɛz.mə/ pn
Σαρακοστή

Quebec /keˈbɛk/ /kəˈβɛk/ pn
Κεμπέκ

Quintí /kinˈti/ pn
Κοϊντίνος

Quiró /kiˈɾo/ pn
Χείρων
(astronomia) Cos celeste en òrbita entre Saturn i Urà.

Ramon /raˈmon/ /rəˈmon/ pn
Ραϋμόνδος
Prenom masculí d’origen germànic

Raquel pn
Ραχήλ
Prenom femení

Ratisbona /ra.tizˈbɔ.na/ /ra.tizˈβɔ.na/ /ra.tizˈβɔ.nɔ/ /rə.tizˈbɔ.nə/ pn
Ρέγκενσμπουργκ

Raül /raˈuɫ/ /rəˈuɫ/ pn
Ραλφ

Rea pn
Ρέα
Prenom femení

Regne Unit /ˌreŋ.newˈnit/ /ˌreŋ.nəwˈnit/ pn
Ηνωμένο Βασίλειο
Estat europeu que forma part de l'arxipèlag de les illes Britàniques, que abasta principalment l'illa de la Gran Bretanya i Irlanda del Nord, a més de diverses colònies. El nom oficial és Regne Unit de la Gran Bretanya i Irlanda del Nord.

Reis d'Orient pn
Μάγοι

República Centreafricana /reˌpu.βɫi.kaˌsen.tɾe.a.fɾiˈka.na/ /reˌpub.bɫi.kaˌsen.tɾe.a.fɾiˈka.na/ /rəˌpu.βɫi.kəˌsen.tɾe.ə.fɾiˈka.nə/ /rəˌpub.bɫi.kəˌsen.tɾe.ə.fɾiˈka.nə/ pn
Κεντροαφρικανική Δημοκρατία
Estat africà fronterer amb el Txad, el Sudan, el Sudan del Sud, la República del Congo, la República Democràtica del Congo i el Camerun. El nom oficial és el mateix, sense modificacions ni més afegits.

República Democràtica del Congo pn
Λαϊκή Δημοκρατία του Κονγκό
Estat africà fronterer amb la República Centreafricana, el Sudan, Uganda, Ruanda, Burundi, Tanzània, Zàmbia, Angola i la República del Congo, a més, és costaner amb l'Atlàntic.

República Dominicana pn
Δομινικανή Δημοκρατία
Estat americà del Carib que ocupa el costat est de l'illa Hispaniola i és fronterer amb la Haití.

Ricard /riˈkart/ pn
Ρίτσαρντ Ριχάρδος

Riga /ˈri.ɣa/ /ˈri.ɣə/ pn
Ρίγα

Rin /ˈrin/ pn
Ρήνος

Robert /roˈbɛɾt/ /ruˈbɛrt/ /ruˈβɛrt/ pn
Ροβέρτος
Prenom masculí d’origen germànic

Roger /roˈd͡ʒeɾ/ /roˈʒe/ /ruˈʒe/ pn
Ρογήρος
Prenom masculí d’origen germànic

Roma /ˈro.ma/ pn
Ρώμη
Ciutat a la riba del Tíber, capital d’Itàlia.

Romania /ro.məˈni.ə/ /ru.məˈni.ə/ pn
Ρουμανία
Estat situat al sud-est d'Europa i fronterer amb Ucraïna, Moldàvia, Hongria, Sèrbia i Bulgària.

Romeu /roˈmɛw/ /ruˈmɛw/ pn
Ρωμαίος
Prenom masculí

Rússia /ˈru.si.ə/ pn
Ρωσία
Estat format per una federació de repúbliques i altres divisions territorials, que abasta una enorme extensió al nord d'Europa i d'Àsia, per la qual cosa és l'estat més gran del món. És fronterer amb Noruega, Finlàndia, Estònia, Letònia, Bielorússia, Ucraïna, Geòrgia, Azerbaidjan, Kazakhstan, Xina, Mongòlia i Corea del Nord a més de Lituània i Polònia per l'enclavament de Kaliningrad. El nom oficial és Federació Russa.

Sagitari /sa.d͡ʒiˈta.ɾi/ /sa.ʒiˈta.ɾi/ /sə.ʒiˈta.ɾi/ pn
Τοξότης

Salomó /sə.ɫoˈmo/ /sə.ɫuˈmo/ pn
Σολομών
Prenom masculí

Samoa /səˈmo.ə/ pn
Σαμόα

Samoa Nord-americana pn
Αμερικανική Σαμόα

San Marino /ˌsam.maˈɾi.no/ /ˌsam.məˈɾi.nu/ pn
Άγιος Μαρίνος
Estat europeu de la península Itàlica, enclavament italià prop del mar Adriàtic. El nom oficial és República de San Marino.

Sara pn
Σάρα

Sastre /ˈsas.tɾe/ /ˈsas.tɾə/ pn
Ραπτης
Cognom d’origen d’ofici

Saxònia /sakˈsɔ.ni.a/ /səkˈsɔ.ni.ə/ pn
Σαξωνία

Sebastià /se.bas.tiˈa/ /sə.βəs.tiˈa/ pn
Σεμπάστιαν Σεβαστιανός
Prenom masculí

Senegal /sə.nəˈɣaɫ/ pn
Σενεγάλη
Estat africà fronterer amb Mauritània, Mali, la República de Guinea, Guinea Bissau i Gàmbia. El nom oficial és República del Senegal.

Senyor /seˈɲo/ /seˈɲoɾ/ /səˈɲo/ pn
Κύριος

Sergi /ˈsɛr.ʒi/ /ˈsɛɾ.d͡ʒi/ pn
Σέργιος

Serpent /serˈpen/ /seɾˈpen/ /sərˈpen/ /səɾˈpent/ pn
Όφις

Serpentari /seɾ.penˈta.ɾi/ /sər.pənˈta.ɾi/ pn
Οφιούχος

Setmana Santa pn
Μεγάλη Εβδομάδα

Seychelles /səjˈʃɛɫs/ pn
Σεϋχέλλες
Arxipèlag i estat africà situat al nord de Madagascar.

Seül /seˈuɫ/ /səˈuɫ/ pn
Σεούλ

Sicília /siˈsi.ɫi.a/ /siˈsi.ɫi.ə/ pn
Σικελία

Sierra Leone pn
Σιέρρα Λεόνε
Estat africà fronterer amb Guinea i Libèria, a més és costaner amb l'Atlàntic. El nom oficial és República de Sierra Leone.

Silvestre /siɫˈves.tɾe/ /siɫˈves.tɾə/ /siɫˈβes.tɾe/ /siɫˈβes.tɾə/ pn
Συλβέστρος
Prenom masculí

Silèsia /siˈɫɛ.zi.a/ /siˈɫɛ.zi.ə/ pn
Σιλεσία

Simó /siˈmo/ pn
Σάιμον
Prenom masculí

Singapur /siŋ.ɡəˈpur/ pn
Σιγκαπούρη
Estat asiàtic que ocupa l'illa homònima a més de diverses illes menors. El nom complet és República de Singapur.

Sol /ˈsɔɫ/ pn
Ήλιος
Estel entorn del qual gira la Terra i els altres planetes del sistema solar.

Somàlia /soˈma.ɫi.ə/ /suˈma.ɫi.ə/ pn
Σομαλία
Estat africà fronterer amb Djibouti, Etiòpia i Kenya, a més és costaner amb el golf d'Aden i a l'oceà Índic. El nom oficial és República Democràtica Somali.

Sri Lanka /əzˌriˈɫaŋ.kə/ pn
Σρι Λάνκα
Estat asiàtic que ocupa l'illa homònima. El nom complet és República Socialista Democràtica de Sri Lanka.

Sud-àfrica /suˈta.fɾi.ka/ /suˈta.fɾi.kə/ pn
Νότια Αφρική
Estat africà fronterer amb Botswana, Lesotho, Moçambic, Namíbia, Swazilàndia i Zimbabwe. El nom oficial és República de Sud-àfrica.
Territori plurinacional que fa referència a l'extrem sud del continent africà i que inclou, a més de la República de Sud-àfrica, els següents estats: Botswana, Lesotho, Namíbia, Swazilàndia i Zimbabwe. De vegades, però, també s'inclouen els següents estats: Angola, Comores, Madagascar, Malawi, Maurici, Moçambic i Zàmbia, a més de les següents dependències: Mayotte, Reunió i Santa Helena.

Sudan pn
Σουδάν
Estat africà fronterer amb Egipte, Eritrea, Etiòpia, el Sudan del Sud, la República Centreafricana, el Txad i Líbia. El nom oficial és República del Sudan.

Sudan del Sud /suˌðan.dəɫˈsut/ pn
Νότιο Σουδάν
Estat africà fronterer amb el Sudan, Etiòpia, Kenya, Uganda, la República Democràtica del Congo, la República Centreafricana. El nom oficial és República del Sudan del Sud.

Surinam pn
Σουρινάμ
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb Guyana, el Brasil i la Guaiana Francesa. El nom oficial és República de Surinam.

Suècia /suˈɛ.si.ə/ pn
Σουηδία
Estat escandinau fronterer amb Noruega i Finlàndia. El nom oficial és Regne de Suècia.

Suïssa /suˈi.sə/ pn
Ελβετία
Estat muntanyós centreeuropeu fronterer amb Alemanya, França, Itàlia, Àustria i Liechtenstein. El nom oficial és Confederació Suïssa.

Swazilàndia /swə.ziˈɫan.di.ə/ pn
Σουαζιλάνδη
Estat africà fronterer amb Moçambic i Sud-àfrica. El nom oficial és Regne d’Eswatini.

Sàhara /ˈsa.ha.ɾa/ /ˈsa.hə.ɾə/ pn
Σαχάρα

Sàhara Occidental pn
Δυτική Σαχάρα

Sèrbia /ˈsɛr.bi.ə/ pn
Σερβία

Síria /ˈsi.ɾi.ə/ pn
Συρία
Estat asiàtic i mediterrani situat a l'extrem occidental del continent. És fronterer amb Turquia, l'Iraq, Jordània, Israel i el Líban. El nom oficial és República Àrab Siriana.
Antiga província romana que ocupava aproximadament l'estat actual homònim i també el Líban.

Sísif /ˈsi.zif/ pn
Σίσυφος

TDAH acronym
ΔΕΠΥ

Tadjikistan /təd.ʒi.kisˈtan/ pn
Τατζικιστάν
Estat asiàtic fronterer amb el Kirguizstan, la Xina, l'Afganistan i l’Uzbekistan. El nom complet és República del Tadjikistan.

Tailàndia /təjˈɫan.di.ə/ pn
Ταϊλάνδη
Estat asiàtic fronterer amb Laos, Cambodja, Malàisia i Birmània, a més, és costaner amb el golf de Siam i el mar d'Andaman. El nom complet és Regne de Tailàndia.

Taiwan /təjˈwan/ pn
Ταϊβάν
Illa asiàtica costanera amb el mar de la Xina Oriental, el mar de la Xina Meridional i l'oceà Pacífic.
Estat asiàtic que ocupa l'illa anterior. El nom complet és República de la Xina.

Talia /taˈɫi.a/ /təˈɫi.ə/ pn
Θάλεια

Tanzània /tənˈza.ni.ə/ pn
Τανζανία
Estat africà fronterer amb Burundi, Kenya, Malawi, Moçambic, la República Democràtica del Congo, Ruanda, Uganda i Zàmbia. El nom oficial és República Unida de Tanzània.

Taure /ˈtaw.ɾe/ /ˈtaw.ɾə/ pn
Ταύρος

Teresa /teˈɾe.za/ /təˈɾə.zə/ /təˈɾɛ.zə/ /ˈtɾɛ.zə/ pn
Θηρεσία

Terra /ˈtɛ.ra/ /ˈtɛ.rə/ /ˈtɛ.rɛ/ pn
Γη
Planeta on viuen els humans i altres criatures.

Thor /ˈtor/ pn
Θώρ

Tibet /tiˈbet/ /tiˈβɛt/ pn
Θιβέτ

Timoteu pn
Τιμόθεος
Prenom masculí

Tirana /tiˈɾa.na/ /tiˈɾa.nə/ pn
Τίρανα

Togo pn
Τόγκο
Estat de l'Àfrica Occidental, fronterer amb Ghana, Benín i Burkina Faso i que és costaner amb el golf de Guinea. El nom oficial és República Togolesa.

Tokelau /to.keˈɫaw/ pn
Τοκελάου

Tolosa /toˈɫo.za/ /toˈɫo.zə/ /tuˈɫo.zə/ pn
Τουλούζη

Tomàs /toˈmas/ /tuˈmas/ pn
Θωμάς
Prenom masculí

Tonga /ˈtoŋ.ɡə/ pn
Τόγκα
Estat independent oceànic que ocupa l'arxipèlag de les illes Tonga.

Trinitat i Tobago pn
Τρινιδάδ και Τομπάγκο
Estat americà de les Antilles que ocupa principalment les illes de Trinitat i Tobago, a més d'un munt d'illes menors. El nom complet és República de Trinitat i Tobago.

Tunísia /tuˈni.zi.ə/ pn
Τυνησία
Estat africà i mediterrani situat al nord del continent. És fronterer Algèria i Líbia. El nom oficial és República de Tunísia.

Turkmenistan /turɡ.mə.nisˈtan/ pn
Τουρκμενιστάν
Estat asiàtic fronterer amb el Kazakhstan, l’Uzbekistan, l'Afganistan i l'Iran, a més, és costaner amb la mar Càspia. El nom complet és República del Turkmenistan.

Turquia /turˈki.ə/ pn
Τουρκία
Estat situat principalment a la península d'Anatòlia on té la capital, però que també ocupa una petita part d'Europa on es troba la principal ciutat del país Istanbul. És fronterer amb Bulgària, Grècia, Geòrgia, Armènia, l’Azerbaidjan, l’Iran, l’Iraq i Síria. El nom oficial és República de Turquia.

Turíngia /tuˈɾiɲ.d͡ʒi.a/ /tuˈɾiɲ.ʒi.ə/ pn
Θουριγγία

Tuvalu /tuˈva.ɫu/ /tuˈva.ɫu/ /tuˈβa.ɫu/ pn
Τουβαλού
Estat format per un petit nombre de minúscules illes de la Polinèsia.

Txad pn
Τσαντ
Estat africà fronterer amb Líbia, el Sudan, República Centreafricana, el Camerun, Nigèria i el Níger. El nom oficial és República del Txad.

UCI /ˈu.si/ acronym
ΜΕΘ

URSS /ˈurs/ acronym
ΕΣΣΔ

Ucraïna /u.kɾəˈi.nə/ pn
Ουκρανία
Estat de l'Est d'Europa fronterer amb Bielorússia, Rússia, Romania, Moldàvia, Hongria, Eslovàquia i Polònia.

Uganda /uˈɣan.də/ pn
Ουγκάντα
Estat africà fronterer amb Kenya, el Sudan, la República Democràtica del Congo, Ruanda i Tanzània. El nom oficial és República d'Uganda.

Uruguai pn
Ουρουγουάη

Uzbekistan /uz.bə.kisˈtan/ pn
Ουζμπεκιστάν
Estat asiàtic fronterer amb el Kazakhstan, el Tadjikistan, el Kirguizstan, l'Afganistan i el Turkmenistan, a més, és costaner amb la mar d'Aral. El nom complet és República de l'Uzbekistan.

València /baˈɫen.si.a/ /baˈɫɛn.si.a/ /vaˈɫen.si.a/ /vəˈɫɛn.si.ə/ pn
Βαλένθια

Valònia /baˈɫɔ.ni.a/ /bəˈɫɔ.ni.ə/ /vaˈɫɔ.ni.a/ /vəˈɫɔ.ni.ə/ pn
Βαλλωνία

Varsòvia /barˈsɔ.βi.a/ /baɾˈsɔ.βi.a/ /vaɾˈsɔ.vi.a/ /vəɾˈsɔ.vi.ə/ pn
Βαρσοβία

Vaticà /ba.tiˈka/ /bə.tiˈka/ /va.tiˈka/ /və.tiˈka/ pn
Βατικανό

Veneçuela /be.ne.suˈɛ.ɫɛ/ /bə.nə.suˈɛ.ɫə/ /ve.ne.suˈɛ.ɫa/ /və.nə.suˈɛ.ɫə/ pn
Βενεζουέλα
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb Guyana, Brasil i Colòmbia. El nom complet és República Bolivariana de Veneçuela.

Ventafocs /ˌben.taˈfɔks/ /ˌben.təˈfɔks/ /ˌven.taˈfɔks/ /ˌven.təˈfɔks/ pn
Σταχτοπούτα

Venus /ˈbɛ.nus/ /ˈvɛ.nus/ /ˈvɛ.nus/ pn
Αφροδίτη Βένους

Verge /ˈbɛr.d͡ʒe/ /ˈbɛr.ʒə/ /ˈbɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.ʒə/ pn
Παρθένος
La Verge Maria, Mare de Déu.
(astronomia) Constel·lació zodiacal situada entre Cabellera de Berenice, el Lleó, la Copa, el Corb, l’Hidra femella, la Balança, el Serpent i Bover.

Verònica /beˈɾɔ.ni.ka/ /bəˈɾɔ.ni.kə/ /veˈɾɔ.ni.ka/ /vəˈɾɔ.ni.kə/ pn
Βερενίκη
Prenom femení

Viccionari /bik.si.oˈna.ɾi/ /vik.si.oˈna.ɾi/ /vik.si.uˈna.ɾi/ pn
Βικιλεξικό

Victòria /bikˈtɔ.ɾi.a/ /vikˈtɔ.ɾi.a/ /vikˈtɔ.ɾi.ə/ pn
Βικτωρία
Prenom femení

Viena /biˈe.na/ /biˈɛ.nə/ /viˈe.na/ /viˈɛ.nə/ pn
Βιέννη Βιένη

Vietnam /bi.edˈnam/ /bi.ədˈnam/ /vi.ədˈnam/ pn
Βιετνάμ
Estat asiàtic fronterer amb la Xina, Laos i Cambodja, a més, és costaner amb el Golf de Tonquín. El nom complet és República Socialista del Vietnam.

Viquipèdia /bi.kiˈpɛ.ði.a/ /vi.kiˈpɛ.ði.a/ /vi.kiˈpɛ.ði.ə/ pn
Βικιπαίδεια

Víctor /ˈbik.tor/ /ˈbik.toɾ/ /ˈbik.tur/ /ˈvik.toɾ/ /ˈvik.tur/ pn
Βίκτορας

Wallis i Futuna pn
Βαλίς και Φουτούνα

Xavier /ʃa.viˈeɾ/ /ʃa.βiˈe/ /ʃa.βiˈeɾ/ /ʃə.viˈe/ /ʃə.βiˈe/ pn
Ξαβέρης

Xile /ˈʃi.ɫə/ pn
Χιλή
República situada a l'oest de l'extrem sud d'Amèrica. Té forma allargassada i és limítrof amb l'Argentina a l'est, i amb Bolívia i el Perú al nord. El nom complet és República de Xile.

Xina /ˈʃi.nə/ pn
Κίνα

Xipre /ˈʃi.pɾə/ pn
Κύπρος
País que ocupa l'illa homònima i que està dividit en dos estats. L'occidental, d'influència grega, ocupa el seixanta per cent del país, està reconegut internacionalment i el seu nom oficial és República de Xipre. L'oriental és el resultat de la intervenció militar turca, només està reconegut per Turquia i el seu nom oficial és República Turca de Xipre del Nord. Es considera pertanyent geogràficament a l'Àsia, però, sovint es tracta políticament com a part d'Europa.

Xipre del Nord pn
Βόρεια Κύπρος

Zimbàbue pn
Ζιμπάμπουε

Zàmbia /ˈzam.bi.ə/ pn
Ζάμπια
Estat africà fronterer amb Angola, Botswana, Malawi, Moçambic, Namíbia, la República Democràtica del Congo, Tanzània i Zimbàbue. El nom oficial és República de Zàmbia.

a /a/ /ə/ preposition
με
Direcció del moviment.
El terme del moviment o la distància.

a causa de preposition
εξαιτίας

a l'engròs /a.ɫeŋˈgɾɔs/ /ə.ɫəŋˈgɾɔs/ adv
χονδρική
(comerç) Venda en gran quantitat o a clients majoristes.

a l'uníson /a /ə adv
ενιαία

aC acronym
π.Χ.

abacà /a.baˈka/ /ə.βəˈka/ n masc
αβάκα
Fibra tèxtil obtinguda de la planta del mateix nom.

abadessa /a.baˈðe.sa/ /ə.bəˈðə.sə/ /ə.bəˈðɛ.sə/ n fem
ηγουμένη

abadia /a.baˈði.a/ n fem
αβαείο μοναστήρι

abaixament /a.baj.ʃaˈment/ /a.βa.ʃaˈmen/ /a.βaj.ʃaˈmen/ /ə.bə.ʃəˈmen/ /ə.bə.ʃəˈment/ n masc
χαμήλωμα

abaixar /a.bajˈʃaɾ/ /a.βajˈʃa/ /a.βaˈʃa/ v
χαμηλώνω
Posar quelcom més baix d'on és.

abandonar /a.ban.doˈnaɾ/ /a.βan.doˈna/ /ə.bən.doˈna/ /ə.bən.duˈna/ v
αφήνω εγκαταλείπω
Deixar de banda, desemparar, no fer cas d'una cosa o persona.

abandó /a.banˈdo/ n masc
απάρνηση

abat /aˈbat/ n masc
ηγούμενος αββάς

abdicar /ab.diˈka/ /ab.diˈkaɾ/ /əb.diˈka/ v
αποποιούμαι

abdomen /abˈdɔ.men/ /əbˈdɔ.mən/ n masc
κοιλιά

abducció /ab.duk.siˈo/ /əb.duk.siˈo/ n fem
απαγωγή

abella /aˈbe.ʎa/ /əˈbə.ʎə/ /əˈbɛ.jə/ n fem
μέλισσα
Insecte que vola i produeix mel (Apis mellifera).

abellerol /a.be.ʎeˈɾɔɫ/ /ə.bə.jəˈɾɔɫ/ /ə.bə.ʎəˈɾɔɫ/ /ə.βə.ʎəˈɾɔɫ/ n masc
μελισσοφάγος

abellot /a.beˈʎɔt/ /ə.bəˈjɔt/ /ə.bəˈʎɔt/ n masc
κηφήνας
Abella mascle.

abisme /aˈbiz.me/ /əˈβiz.mə/ n masc
άβυσσος
Fondària immensa.

abiòtic /a.biˈɔ.tik/ /ə.βiˈɔ.tik/ adj masc
αβιοτικός
Que no forma part dels éssers vius o no és producte d'ells.

abkhaz /aˈpas/ /aˈβas/ /əˈpas/ adj
αμπχαζικά
Propi d'Abkhàzia, els seus habitants o la seva llengua.

abkhaz /aˈpas/ /aˈβas/ /əˈpas/ n masc
αβχαζιανά αμπχαζικά
Llengua caucàsica del nord-oest pròpia d'Abkhàzia.

ablatiu /a.bɫaˈtiw/ /ə.βɫəˈtiw/ n masc
αφαιρετική

abocar /a.boˈkaɾ/ /a.βoˈka/ /ə.boˈka/ /ə.buˈka/ v
χύνω
Fer passar un líquid d'un recipient a un altre.

abolir /a.boˈɫiɾ/ /a.βoˈɫi/ /ə.boˈɫi/ /ə.buˈɫi/ /ə.βuˈɫi/ v
καταργώ

abominar /a.bo.miˈnaɾ/ /a.βo.miˈna/ /ə.bo.miˈna/ /ə.bu.miˈna/ /ə.βu.miˈna/ v
απεχθάνομαι

abonyegar /a.bo.ɲeˈɣaɾ/ /a.βo.ɲeˈɣa/ /ə.bo.ɲəˈɣa/ /ə.bu.ɲəˈɣa/ /ə.βu.ɲəˈɣa/ v
βαθουλώνω

abraçada /a.bɾaˈsa.ða/ /ə.βɾəˈsa.ðə/ n fem
αγκαλιά αγκάλιασμα

abraçar /a.bɾaˈsaɾ/ /a.βɾaˈsa/ /ə.βɾəˈsa/ v
αγκαλιάζω
Estrènyer amb els braços.
Seguir una causa, opinió o partit.

abreviatura /a.bɾe.vi.aˈtu.ɾa/ /a.βɾe.βi.aˈtu.ɾa/ /ə.bɾə.vi.əˈtu.ɾə/ n fem
συντομογραφία
Escurçament d'una paraula, representada amb la lletra inicial o les més significatives.

abric /aˈbɾik/ n masc
πανωφόρι παλτό
Peça llarg de roba destinada a combatre el fred que cobreix més de mig cos, es col·loca com una jaqueta i és gruixuda.

abril /əˈβɾiɫ/ n masc
Απρίλιος Απρίλης
Quart mes de l'any.

abrogació /a.bɾo.ɣa.siˈo/ /ə.bɾo.ɣə.siˈo/ /ə.bɾu.ɣə.siˈo/ /ə.βɾu.ɣə.siˈo/ n fem
κατάργηση

abscisió /ap.si.ziˈo/ /əp.si.ziˈo/ n fem
εκτομή

absent /apˈsen/ /apˈsent/ /əpˈsen/ /əpˈsent/ adj
ανύπαρκτος
Que no està atent a la situació present.

absenta /apˈsen.ta/ /əpˈsen.tə/ n fem
αψέντι

absentar /ap.senˈta/ /ap.senˈtaɾ/ v
απουσιάζω

absis n masc
αψίδα

absoldre /apˈsɔɫ.dɾe/ v
συγχωρώ
Donar per lliure d'algun càrrec o obligació.
Remetre a un penitent els seus pecats en el tribunal de confessió, llevar-li les censures en què hagués incorregut.

absolut /ap.soˈɫut/ /əp.soˈɫut/ /əp.suˈɫut/ adj masc
απόλυτος

absorbir /ap.sorˈβi/ /ap.soɾˈbiɾ/ /ap.soɾˈβi/ /əp.soɾˈbi/ /əp.surˈbi/ v
απορροφώ
Amarar, penetrar dins.

abstemi /apsˈtɛ.mi/ /əpsˈtɛ.mi/ adj masc
εγκρατής
Que s'absté d'ingerir begudes alcohòliques.

abstinent /aps.tiˈnen/ /aps.tiˈnent/ /əps.tiˈnen/ /əps.tiˈnent/ adj
εγκρατής

abstracció /aps.tɾak.siˈo/ /əps.tɾək.siˈo/ n fem
αφαίρεση

abstracte /apsˈtɾak.te/ /əpsˈtɾak.tə/ adj masc
θεωρητικός

absència /apˈsɛn.si.a/ /apˈsɛn.sja/ /əpˈsɛn.sjə/ n fem
απουσία

abundant /a.βunˈdan/ /a.βunˈdant/ /ə.βunˈdan/ /ə.βunˈdant/ adj
άφθονος

abundància /a.bunˈdan.si.a/ /ə.βunˈdan.si.ə/ n fem
αφθονία

abusiu /a.buˈziw/ /ə.βuˈziw/ adj masc
καταχρηστικός

abús /aˈbus/ n masc
κατάχρηση

acabar /a.kaˈbaɾ/ /a.kaˈβa/ v
τελειώνω

acadèmia /a.kaˈðɛ.mi.a/ n fem
ακαδημία
Societat literària, artística o científica constituïda per a l'avançament de les bones lletres, de les arts o les ciències.
Institució educativa de caràcter privat on es porten a terme estudis complementaris als de l'educació regular i formal.

acadèmic /a.kaˈðɛ.mik/ /ə.kəˈðɛ.mik/ adj masc
ακαδημαϊκός
Relatiu o pertanyent a l'ensenyament, particularment universitari.

acadèmic /a.kaˈðɛ.mik/ /ə.kəˈðɛ.mik/ n masc
ακαδημαϊκός
Membre d'una acadèmia.

acampar /a.kamˈpa/ /a.kamˈpaɾ/ /ə.kəmˈpa/ v
κατασκηνώνω

acariciar /a.ka.ɾi.siˈa/ /a.ka.ɾi.siˈaɾ/ v
χαϊδεύω
Fer carícies, tractar amb afecte.
Passar els dits suaument per una superfície.

acceleració /ak.se.ɫe.ɾa.siˈo/ n fem
επιτάχυνση
Magnitud física que indica com canvia la velocitat d'un cos en relació amb el temps.

accent /akˈsen/ /akˈsent/ /əkˈsen/ /əkˈsent/ n masc
προφορά
Signe gràfic que es col·loca sobre una vocal per marcar-ne alguna qualitat.

acceptable /ak.sepˈta.bɫe/ /ak.sepˈta.βɫe/ /ak.sepˈtab.bɫe/ /ək.səpˈta.βɫə/ /ək.səpˈtab.bɫə/ adj
αποδεκτός

acceptació /ak.sep.ta.siˈo/ /ək.səp.tə.siˈo/ n fem
αποδοχή

acceptar /ak.sepˈta/ /ak.sepˈtaɾ/ /ək.səpˈta/ v
δέχομαι
Admetre el que algú ofereix, dóna o encarrega.

accident /ak.siˈðen/ /ak.siˈðent/ /ək.siˈðen/ /ək.siˈðent/ n masc
ατύχημα
Sinistre, esdeveniment, generalment violent i sobtat, de conseqüències funestes o negatives.

accidentalment /ak.si.ðenˌtaɫˈmen/ /ak.si.ðenˌtaɫˈment/ /ək.si.ðənˌtaɫˈmen/ /ək.si.ðənˌtaɫˈment/ adv
κατά λάθος

acció /akˈsjo/ /ək.siˈo/ /əkˈsjo/ n fem
ενέργεια
Efecte produït per l'actuació d'una cosa sobre una altra.
μετοχή
Participació en la propietat d'una empresa, negociada en el mercat borsari o no.

acer /aˈse/ /aˈser/ /aˈseɾ/ /əˈse/ /əˈser/ /əˈseɾ/ n masc
χάλυβας ατσάλι

acidosi /a.siˈðɔ.zi/ /ə.siˈðɔ.zi/ n fem
οξέωση

acientíficament /a.si.enˌti.fi.kaˈmen/ /a.si.enˌti.fi.kaˈment/ /ə.si.ənˌti.fi.kəˈmen/ /ə.si.ənˌti.fi.kəˈment/ adv
αντιεπιστημονικά

aclamar /a.kɫaˈma/ /a.kɫaˈmaɾ/ /ə.kɫəˈma/ v
επευφημώ
Demostrar públicament l'admiració o l'aprovació d'algú altre mitjançant ovacions i aplaudiments.

aclarir /a.kɫaˈɾi/ /a.kɫaˈɾiɾ/ /ə.kɫəˈɾi/ v
διαλευκάνω
Posar en clar, declarar, explicar alguna cosa.

acme /ˈaɡ.me/ /ˈaɡ.mə/ n fem
ακμή

acne /ˈaŋ.ne/ /ˈaŋ.nə/ /ˈaɡ.ne/ n fem
ακμή

acollir /a.koˈʎi/ /a.koˈʎiɾ/ /ə.koˈʎi/ /ə.kuˈji/ v
υποδέχομαι
Admetre a algú en la seva casa o companyia.

acomiadar /a.ko.mi.aˈða/ /a.ko.mi.aˈðaɾ/ /ə.ko.mi.əˈða/ /ə.ku.mi.əˈða/ v
απολύω
Despatxar de la feina, donar comiat.

acompanyar /a.kom.paˈɲa/ /a.kom.paˈɲaɾ/ /ə.kom.pəˈɲa/ /ə.kum.pəˈɲa/ v
συνοδεύω
Anar en companyia d'una o moltes persones.
(esports de pilota) Prolongar el contacte d'una part del cos o d'un instrument amb la pilota, la bola o el disc després de l'impacte per assegurar-ne la possessió en rebre'l o la direcció en llançar-lo.

aconsellar /a.kon.seˈʎa/ /a.kon.seˈʎaɾ/ /ə.kon.səˈʎa/ /ə.kun.səˈja/ /ə.kun.səˈʎa/ v
συμβουλεύω

acord /aˈkɔɾt/ n masc
συμφωνία
El resultat d'una negociació, quan les diverses parts han arribat a una decisió acceptada per tots.

acordar /a.korˈða/ /a.koɾˈða/ /a.koɾˈðaɾ/ /ə.koɾˈða/ /ə.kurˈda/ /ə.kurˈða/ v
συμφωνώ
(pronominal) Posar-se d'acord.

acordió /a.koɾ.ðiˈo/ /ə.koɾ.ðiˈo/ /ə.kur.ðiˈo/ n masc
ακορντεόν

acre /ˈa.kɾe/ /ˈa.kɾə/ n masc
έικρ

acreció /a.kɾe.siˈo/ /ə.kɾə.siˈo/ n fem
επαύξηση
(economia) Increment dels beneficis per acció o del valor d'un actiu financer com a resultat d'una operació.

acrobàcia /a.kɾoˈba.si.a/ /ə.kɾoˈba.si.ə/ /ə.kɾuˈba.si.ə/ /ə.kɾuˈβa.si.ə/ n fem
ακροβασία
Art consistent a fer demostracions d'exercicis arriscats d'equilibri.

acromegàlia /a.kɾo.meˈɣa.ɫi.a/ /ə.kɾo.məˈɣa.ɫi.ə/ /ə.kɾu.məˈɣa.ɫi.ə/ n fem
ακρομεγαλία

acromàtic /a.kɾuˈma.tik/ /ə.kɾuˈma.tik/ adj masc
αχρωματικός

acrònim /aˈkɾɔ.nim/ /əˈkɾɔ.nim/ n masc
ακρωνύμιο ακρώνυμο
Abreviació formada per fragments d'una expressió de forma que es pot llegir com un mot.

acròstic /aˈkɾɔs.tik/ /əˈkɾɔs.tik/ n masc
ακροστιχίδα

acta /ˈak.ta/ n fem
πρακτικά

acte /ˈak.te/ n masc
πράξη
Fet realitzat per la voluntat d'una persona o per un grup.

acte de parla n masc
γλωσσική πράξη

actini /əkˈti.ni/ n masc
ακτίνιο

actitud /a.tiˈtut/ /ak.tiˈtut/ /ək.tiˈtut/ /ək.tiˈtut/ n fem
στάση

actiu /akˈtiw/ /əkˈtiw/ adj masc
πρακτικός
Dit de la persona amb tendència a moure's o amb preferència per fer coses més que a observar-les.

actiu /akˈtiw/ /əkˈtiw/ n masc
ενεργητικό
Conjunt de béns i de crèdits d'una empresa.

activar /ak.tiˈvaɾ/ /ak.tiˈβa/ /ək.tiˈva/ /ək.tiˈβa/ v
ανοίγω
Fer que una cosa o persona passiva, tranquil·la o quieta prengui excitació, nervi.

activisme /ak.tiˈviz.me/ /ak.tiˈβiz.me/ /ək.tiˈviz.mə/ /ək.tiˈβiz.mə/ n masc
ακτιβισμός

activitat /ak.ti.viˈtat/ /ak.ti.βiˈtat/ /ək.ti.viˈtat/ /ək.ti.βiˈtat/ n fem
δράση δραστηριότητα

actor /akˈto/ /akˈtoɾ/ /əkˈto/ n masc
ηθοποιός

actriu /akˈtɾiw/ n fem
ηθοποιός

actuació /ak.tu.a.siˈo/ /ək.tu.ə.siˈo/ n fem
παράσταση
La interpretació d'un actor de teatre o d'un grup d'actors.

actual /ak.tuˈaɫ/ /ək.tuˈaɫ/ adj
παρών τωρινός

actualitzar /ak.tu.a.ɫiˈd͡za/ /ak.tu.a.ɫiˈza/ /ak.tu.a.ɫiˈzaɾ/ /ək.tu.ə.ɫiˈd͡za/ v
ενημερώνω

actuar /ak.tuˈa/ /ak.tuˈaɾ/ /ək.tuˈa/ v
υποδύομαι δρω

acudit n masc
ανέκδοτο
Història breu còmica d’intenció humorística.

aculturació /a.kuɫ.tu.ɾa.siˈo/ /ə.kuɫ.tu.ɾə.siˈo/ n fem
επιπολιτισμός
Procés de canvi cultural pel qual determinades formes de vida o de cultura han estat introduïdes en una societat a través del seu contacte amb una altra societat parcialment o totalment diferent.

acupuntura /a.ku.punˈtu.ɾa/ /ə.ku.punˈtu.ɾə/ n fem
βελονισμός

acuradament /a.kuˌɾa.ðaˈmen/ /a.kuˌɾa.ðaˈment/ /ə.kuˌɾa.ðəˈmen/ /ə.kuˌɾa.ðəˈment/ adv
επιμελώς

acusació /a.ku.za.siˈo/ n fem
κατηγορία

acusatiu /a.ku.zaˈtiw/ adj masc
αιτιατική
Que delata la culpabilitat d'algú.

acusatiu /a.ku.zaˈtiw/ n masc
αιτιατική
Cas gramatical que adopta una paraula que expressa l'objecte d'un verb transitiu, és a dir, sobre qui o què recau l'acció del subjecte en una frase.

acàcia /aˈka.si.a/ n fem
ακακία

acòlit /aˈkɔ.ɫit/ /əˈkɔ.ɫit/ n masc
ακόλουθος

adaptació /a.ðap.ta.siˈo/ /ə.ðəp.tə.siˈo/ n fem
προσαρμογή
Procés pel qual una persona, un grup o una institució adquireix l'aptitud per viure en un medi determinat, la qual afavoreix la seva existència, supervivència i progrés.

addicció /a.ðik.siˈo/ /ad.dik.siˈo/ /əd.dik.siˈo/ n fem
εξάρτηση

addició /a.ði.siˈo/ /ad.di.siˈo/ /əd.di.siˈo/ n fem
πρόσθεση
Acció d’addicionar, d’afegir.
Operació aritmètica de suma.

adequat /a.ðeˈkwat/ /ə.ðəˈkwat/ adj masc
αρκετός

adhesiu /a.ðeˈziw/ n masc
αυτοκόλλητο
Paper, normalment de dimensions petites, amb una cara que enganxa.
Substància que s'aplica entre dues superfícies per enganxar-les.

adiabàtic /a.ði.aˈba.tik/ /ə.ði.əˈβa.tik/ adj masc
αδιαβατικός

adient /a.ðiˈen/ /a.ðiˈent/ /ə.ðiˈen/ /ə.ðiˈent/ adj
κατάλληλος

adjectiu /ad.d͡ʒekˈtiw/ n masc
επίθετο

adjectival /ad.d͡ʒek.tiˈvaɫ/ /ad.d͡ʒek.tiˈβaɫ/ /əd.ʒək.tiˈvaɫ/ /əd.ʒək.tiˈβaɫ/ adj
επιθετικός

admetre /adˈme.tɾe/ /ədˈmɛ.tɾə/ v
παραδέχομαι
Rebre, donar entrada o audiència.

administració /ad.mi.nis.tɾa.siˈo/ /əd.mi.nis.tɾə.siˈo/ n fem
διαχείριση διοίκηση

administrar /ad.mi.nisˈtɾa/ /ad.mi.nisˈtɾaɾ/ /əd.mi.nisˈtɾa/ v
διοικώ

administratiu /ad.mi.nis.tɾaˈtiw/ /əd.mi.nis.tɾəˈtiw/ adj masc
διοικητικός

admiració /ad.mi.ɾa.siˈo/ /əd.mi.ɾə.siˈo/ n fem
θαυμασμός

admirar /ad.miˈɾa/ /ad.miˈɾaɾ/ /əd.miˈɾa/ v
θαυμάζω
Mirar, contemplar amb admiració.

adob /aˈðop/ /əˈðop/ n masc
λίπασμα
En agricultura, fems o qualsevol altra cosa que amb què s’engreixen les terres a fi que produeixin més.

adoctrinament /a.ðok.tɾi.naˈmen/ /a.ðok.tɾi.naˈment/ /ə.ðok.tɾi.nəˈment/ /ə.ðuk.tɾi.nəˈmen/ n masc
κατήχηση

adolescent /a.ðo.ɫeˈsen/ /a.ðo.ɫeˈsent/ /ə.ðo.ɫəsˈsent/ /ə.ðu.ɫəsˈsen/ adj
έφηβος
Relatiu a l’adolescència.

adolescent /a.ðo.ɫeˈsen/ /a.ðo.ɫeˈsent/ /ə.ðo.ɫəsˈsent/ /ə.ðu.ɫəsˈsen/ n neut
έφηβος
Jove que està en l’adolescència, que ha començat la pubertat i encara no és adult.

adolescència /a.ðo.ɫeˈsɛn.si.a/ /ə.ðo.ɫəsˈsɛn.si.ə/ /ə.ðu.ɫəsˈsɛn.si.ə/ n fem
εφηβεία

adolorit /a.ðo.ɫoˈɾit/ /ə.ðo.ɫoˈɾit/ /ə.ðu.ɫuˈɾit/ adj masc
επώδυνος

adonar-se /a.ðoˈnaɾ.se/ /ə.ðoˈnaɾ.sə/ /ə.ðu.nərˈsə/ /ə.ðuˈnar.sə/ v
αντιλαμβάνομαι

adopció /a.ðop.siˈo/ /ə.ðup.siˈo/ n fem
υιοθεσία

adoptar /a.ðopˈta/ /a.ðopˈtaɾ/ /ə.ðopˈta/ /ə.ðupˈta/ v
υιοθετώ
Afillar un estrany.
Admetre, aprovar, seguir una opinió.

adorar /a.ðoˈɾa/ /a.ðoˈɾaɾ/ /ə.ðoˈɾa/ /ə.ðuˈɾa/ v
λατρεύω
Honrar, reverenciar amb culte exterior.
Amar en extrem.

adormit /a.ðoɾˈmit/ /ə.ðoɾˈmit/ /ə.ðurˈmit/ adj
αποκοιμισμένος

adquisició /at.ki.zi.siˈo/ /ək.ki.zi.siˈo/ /ət.ki.zi.siˈo/ n fem
απόκτημα
Acció d’adquirir.
Allò que s’adquireix.

adrenalina /a.ðɾe.naˈɫi.na/ /ə.ðɾə.nəˈɫi.nə/ n fem
αδρεναλίνη

adreça /aˈðɾe.sa/ /əˈðɾə.sə/ /əˈðɾɛ.sə/ n fem
διεύθυνση
Indicació de qualsevol mena que fa referència a un edifici concret i, sovint, a una part d'aquest edifici (habitatge, oficina, etc.), en especial quan s'indica la població, el carrer i dins del carrer el número.

adult /aˈðuɫ/ /aˈðuɫt/ /əˈðuɫ/ /əˈðuɫt/ n masc
ενήλικος
Persona ja madura i crescuda, que no és un infant.

adulterar /a.ðuɫ.teˈɾa/ /a.ðuɫ.teˈɾaɾ/ /ə.ðuɫ.təˈɾa/ v
νοθεύω

adulteri /a.ðuɫˈtɛ.ɾi/ /ə.ðuɫˈtɛ.ɾi/ n masc
μοιχεία

adverbi /adˈbɛr.βi/ /adˈbɛɾ.βi/ /adˈvɛɾ.bi/ /əbˈvɛɾ.bi/ n masc
επίρρημα

adversari /ad.berˈsa.ɾi/ /ad.beɾˈsa.ɾi/ /ad.veɾˈsa.ɾi/ /əb.vəɾˈsa.ɾi/ /əd.bərˈsa.ɾi/ n masc
αντίπαλος

advertir /ad.berˈti/ /ad.beɾˈti/ /ad.veɾˈtiɾ/ /əb.vəɾˈti/ /əd.bərˈti/ v
προειδοποιώ
Prevenir, avisar, aconsellar.

advocat /ad.boˈkat/ /ad.voˈkat/ /əb.voˈkat/ /əb.vuˈkat/ n masc
δικηγόρος συνήγορος

adéu /əˈðew/ Interjection
εις το επανιδείν
Expressió de comiat utilitzada entre dues persones amb tractament de tu, sense importar el moment del dia ni les circumstàncies.

aerolliscador /aˌe.ɾo.ʎis.kaˈðo/ /aˌe.ɾo.ʎis.kaˈðoɾ/ /əˌe.ɾo.ʎis.kəˈðo/ /əˌe.ɾu.ʎis.kəˈðo/ n masc
αερόστρωμνο

aeronau /aˌe.ɾoˈnaw/ /əˌe.ɾoˈnaw/ /əˌe.ɾuˈnaw/ n fem
αεροσκάφος
Vehicle amb capacitat per a viatjar per l'aire (avió, helicòpter, autogir, dirigible, etc).

aeronàutica /aˌe.ɾoˈnaw.ti.ka/ /əˌe.ɾoˈnaw.ti.kə/ /əˌe.ɾuˈnaw.ti.kə/ n fem
αεροναυτική

aeroport /aˌe.ɾoˈpɔɾt/ /əˌe.ɾoˈpɔɾt/ /əˌe.ɾuˈpɔrt/ n masc
αεροδρόμιο αερολιμένας

aerosol /aˌe.ɾoˈsɔɫ/ /əˌe.ɾoˈsɔɫ/ /əˌe.ɾuˈsɔɫ/ n masc
αεροζόλ

aeròbic /a.eˈɾɔ.bik/ adj masc
αεροβικός

afaitar /a.fajˈta/ /a.fajˈtaɾ/ v
ξυρίζομαι
Raspar per llevar el pèl, especialment de la barba.

afectar /a.fekˈta/ /a.fekˈtaɾ/ /ə.fəkˈta/ v
επηρεάζω
Parlar o obrar amb afectació.
Fingir ignorància, zel d'alguna cosa.
Fer impressió una cosa en altra, causant alteració.

afecte /aˈfɛk.te/ /əˈfɛk.tə/ n masc
στοργή
Qualsevol sentiment que commou l'ànima, especialment l'amor no sexual per una persona.

afectuós /a.fek.tuˈos/ /ə.fək.tuˈos/ adj masc
ανιδιοτελής

afegir /a.feˈd͡ʒi/ /a.feˈd͡ʒiɾ/ /a.feˈʒi/ /ə.fəˈʒi/ v
προσθέτω
Augmentar, posar-ne més.

afer /aˈfeɾ/ /əˈfer/ n masc
ερωτική σχέση
Cosa rellevant a fer.
Ocupació que requereix treball o atenció.

afganès /av.ɣaˈnes/ /əv.ɣəˈnəs/ /əv.ɣəˈnɛs/ adj masc
αφγανικός

afinar /a.fiˈna/ /a.fiˈnaɾ/ /ə.fiˈna/ v
κουρδίζω
Trempar els instruments dels músics.

afix /aˈfiks/ /əˈfiks/ n masc
προσθήκη
(gramàtica) Morfema que es fusiona amb una paraula o la seva arrel per formar-ne una altra. Un afix pot ser un prefix, un sufix, un interfix o un infix.

afonia /a.foˈni.a/ /ə.foˈni.ə/ /ə.fuˈni.ə/ n fem
αφωνία

aforisme /a.foˈɾiz.me/ /ə.foˈɾiz.mə/ /ə.fuˈɾiz.mə/ n masc
αφορισμός

afortunadament /a.for.tuˌna.ðaˈmen/ /a.foɾ.tuˌna.ðaˈmen/ /a.foɾ.tuˌna.ðaˈment/ /ə.foɾ.tuˌna.ðəˈment/ /ə.fur.tuˌna.ðəˈmen/ adv
ευτυχώς

afortunat /a.foɾ.tuˈnat/ /ə.foɾ.tuˈnat/ /ə.fur.tuˈnat/ adj masc
τυχερός

africà /ə.fɾiˈka/ adj masc
αφρικανικός
Relacionat amb Àfrica.

afrikaans n masc
αφρικάνικα Αφρικάνικα

afro- prefix
αφρο-

afònic /aˈfɔ.nik/ /əˈfɔ.nik/ adj
άφωνος

agafar /a.ɣaˈfa/ /a.ɣaˈfaɾ/ v
παίρνω
Prendre amb la mà alguna cosa.

agapornis /a.ɣaˈpɔɾ.nis/ /ə.ɣəˈpɔr.nis/ n masc
αγαπόρνιθα

agenollar-se /a.d͡ʒe.noˈʎaɾ.se/ /a.ʒe.noˈʎar.se/ /ə.ʒə.noˈʎaɾ.sə/ /ə.ʒə.nu.jərˈsə/ /ə.ʒə.nuˈʎar.sə/ v
γονατίζω

agent /aˈd͡ʒen/ /aˈd͡ʒent/ /aˈʒen/ /əˈʒen/ /əˈʒent/ n masc
παράγοντας
Allò que obra i que té la facultat de produir algun efecte.

agent /aˈd͡ʒen/ /aˈd͡ʒent/ /aˈʒen/ /əˈʒen/ /əˈʒent/ n neut
παράγοντας
Aquell qui té la facultat d'obrar per algú, per exemple en els seus negocis (agent de negocis), o fent mantenir l'ordre al seu entorn (agent de l'autoritat), o ajudant al fiscal (agent fiscal), etc.

agilitat /a.d͡ʒi.ɫiˈtat/ /a.ʒi.ɫiˈtat/ /ə.ʒi.ɫiˈtat/ n fem
ευκινησία

agnosticisme /aŋ.nos.tiˈsiz.me/ /aɡ.nos.tiˈsiz.me/ /əŋ.nos.tiˈsiz.mə/ /əŋ.nus.tiˈsiz.mə/ n masc
αγνωστικισμός

agnus-dei /ˌaŋ.nuzˈdɛj/ /ˌaŋ.nuzˈðej/ /ˌaɡ.nuzˈðej/ n masc
ο αμνός του Θεού

agnòstic /aŋˈnɔs.tik/ /aɡˈnɔs.tik/ /əŋˈnɔs.tik/ adj masc
αγνωστικιστής

agonia /a.ɣoˈni.a/ /ə.ɣoˈni.ə/ /ə.ɣuˈni.ə/ n fem
οδύνη

agonitzar /a.ɣo.niˈd͡za/ /a.ɣo.niˈza/ /a.ɣo.niˈzaɾ/ /ə.ɣo.niˈd͡za/ /ə.ɣu.niˈd͡za/ v
αγωνιώ
Estar el malalt en l'agonia de la mort.

agost /əˈɣost/ n masc
Αύγουστος
Vuitè mes de l'any.

agradable /a.ɣɾaˈða.bɫe/ /a.ɣɾaˈða.βɫe/ /a.ɣɾaˈðab.bɫe/ /ə.ɣɾəˈða.βɫə/ /ə.ɣɾəˈðab.bɫə/ adj
ευχάριστος

agradar /a.ɣɾaˈða/ /a.ɣɾaˈðaɾ/ v
αγαπώ
Complaure, acontentar, donar gust.

agrair /a.ɣɾaˈi/ /a.ɣɾaˈiɾ/ v
ευχαριστώ

agrari /aˈɣɾa.ɾi/ /əˈɣɾa.ɾi/ adj masc
αγροτικός

agre /ˈa.ɣɾe/ /ˈa.ɣɾə/ adj masc
ξινός

agredolç /ˌa.ɣɾeˈðoɫs/ /ˌa.ɣɾəˈðoɫs/ adj masc
γλυκόπικρος

agressiu /a.ɣɾeˈsiw/ /ə.ɣɾəˈsiw/ adj masc
επιθετικός

agressivitat /a.ɣɾe.si.viˈtat/ /a.ɣɾe.si.βiˈtat/ /ə.ɣɾə.si.viˈtat/ /ə.ɣɾə.si.βiˈtat/ n fem
επιθετικότητα

agressió /a.ɣɾe.siˈo/ /ə.ɣɾə.siˈo/ n fem
επίθεση

agressor /a.ɣɾeˈso/ /a.ɣɾeˈsoɾ/ /ə.ɣɾəˈso/ n masc
επιτιθέμενος

agricultura /a.ɣɾi.kuɫˈtu.ɾa/ n fem
γεωργία

agronomia /a.ɣɾo.noˈmi.a/ /ə.ɣɾo.noˈmi.ə/ /ə.ɣɾu.nuˈmi.ə/ n fem
αγρονομία

agror /aˈɣɾo/ /aˈɣɾoɾ/ /əˈɣɾo/ n fem
αγουράδα

agrícola /aˈɣɾi.ko.ɫa/ /əˈɣɾi.ko.ɫə/ /əˈɣɾi.ku.ɫə/ adj
γεωργικός

agrònom /aˈɣɾɔ.nom/ /əˈɣɾɔ.nom/ /əˈɣɾɔ.num/ n masc
αγρονόμος

agulla /aˈu.ʎa/ /aˈɣu.ʎa/ /əˈɣu.jə/ /əˈɣu.ʎə/ /ˈɡu.jə/ n fem
βελόνα πευκοβελόνα
Barreta punxeguda de metall, de fusta o d'os amb un ull per on es passa el fil, corda, etc., amb la qual es cus, teixeix o broda.

agulla de cap n fem
καρφίτσα

agut /əˈɣut/ adj masc
οξύς

agà /aˈɣa/ /əˈɣa/ n masc
αγάς

agència /aˈd͡ʒɛn.si.a/ /aˈʒɛn.si.a/ n masc
πρακτορείο

agència de viatges n fem
ταξιδιωτικό γραφείο

ahir /aˈi/ /aˈiɾ/ adv
χθες
En el dia antecedent i immediat al dia en què es parla, és a dir, al dia d'avui.
Poc temps fa, fa poc, poc ha.

aigua /ˈaj.ɣwə/ /ˈal.ɡwa/ n fem
νερό ύδωρ
(no comptable) Líquid format per molècules que contenen un àtom d'oxigen i dos d'hidrogen.

aigualir /aj.ɣwaˈɫi/ /aj.ɣwaˈɫiɾ/ /əj.ɣwəˈɫi/ v
νερώνω

aiguamarina /ˌaj.ɣwə.məˈɾi.nə/ n fem
ακουαμαρίνα

aiguamoll /ˌaj.ɣwaˈmɔʎ/ n masc
έλος

aiguardent /ˌaj.ɣwarˈðen/ /ˌaj.ɣwaɾˈðen/ /ˌaj.ɣwaɾˈðent/ /ˌaj.ɣwərˈðen/ /ˌaj.ɣwəɾˈðent/ n masc
ρακί

aiguarràs /ˌaj.ɣwaˈras/ n masc
νέφτι

aigües /ˈa.wi.es/ /ˈaј.ɣos/ /ˈaј.ɣwes/ /ˈaј.ɣwəs/ /ˈaј.ɣəs/ n fem
θάλασσα
Brillantor de les pedres precioses i certs materials.

aimara /ajˈma.ɾa/ /əjˈma.ɾə/ adj
Αϊμαρά
Relatiu al poble dels aimares, la seva cultura o la llengua.

aimara /ajˈma.ɾa/ /əjˈma.ɾə/ n masc
Αϊμαρά
Llengua ameríndia de l'altiplà entre Bolívia, Perú i Xile.

aimara /ajˈma.ɾa/ /əjˈma.ɾə/ n neut
Αϊμαρά
Natural d'un poble de la conca del llac Titicaca, a l'Amèrica del Sud.

aire /ˈaj.ɾe/ n masc
αέρας αήρ
(normalment no comptable) Gasos de l’atmosfera.

aire condicionat n masc
κλιματιστικό μηχάνημα

airejar /aj.ɾeˈd͡ʒa/ /aj.ɾeˈd͡ʒaɾ/ /aj.ɾeˈʒa/ /əj.ɾəˈd͡ʒa/ /əj.ɾəˈʒa/ v
αερίζω

aixa /ˈa.ʃa/ /ˈa.ʃə/ /ˈaj.ʃa/ n fem
σκεπάρνι

aixada /ajˈʃa.ða/ /aˈʃa.ða/ /əˈʃa.ðə/ n fem
τσάπα

aixecar /a.ʃeˈka/ /aj.ʃeˈka/ /aj.ʃeˈkaɾ/ /ə.ʃeˈka/ /ə.ʃəˈka/ v
ανυψώνω
Separar una cosa del lloc on reposava, elevant-la.

aixella /ajˈʃe.ʎa/ /aˈʃe.ʎa/ n fem
μασχάλη

aixeta /ajˈʃe.ta/ /aˈʃe.ta/ /əˈʃə.tə/ /əˈʃɛ.tə/ n fem
βρύση
Vàlvula a l’extrem d’una conducció, o a l’orifici d’un recipient, per a regular manualment la sortida del líquid.

aixopluc /a.ʃoˈpɫuk/ /aj.ʃoˈpɫuk/ /ə.ʃoˈpɫuk/ /ə.ʃuˈpɫuk/ n masc
καταφύγιο

així /ajˈʃi/ /aˈʃi/ adv
έτσι
D’aquesta manera.
γι' αυτό
De la mateixa manera, en conseqüència.

així així adv
έτσι κι έτσι

això rai /ajˌʃɔ /aˌʃɔ /əˌʃɔ Interjection
κανένα πρόβλημα

ajornar /a.d͡ʒoɾˈna/ /a.d͡ʒoɾˈnaɾ/ /a.ʒorˈna/ /ə.ʒoɾˈna/ /ə.ʒurˈna/ v
αναβάλλω
Posposar, traslladar per més endavant una tasca o esdeveniment

ajuda /aˈʒu.ða/ /əˈʒu.ðə/ n fem
βοήθεια
Cosa que serveix per ajudar.
(antigament) Socors, favor.

ajudant /a.d͡ʒuˈðan/ /a.d͡ʒuˈðant/ /a.ʒuˈðan/ /ə.ʒuˈðan/ /ə.ʒuˈðant/ n masc
βοηθός
Persona la feina de la qual és ajudar un altre professional, auxiliar.

ajudar /a.d͡ʒuˈða/ /a.d͡ʒuˈðaɾ/ /a.ʒuˈða/ v
βοηθάω βοηθώ

ajuntament /a.d͡ʒun.taˈmen/ /a.d͡ʒun.taˈment/ /a.ʒun.taˈmen/ /ə.ʒun.təˈmen/ /ə.ʒun.təˈment/ n masc
δημαρχείο
Edifici principal on es troba l'òrgan que governa un municipi.

ajustar /a.d͡ʒusˈta/ /a.d͡ʒusˈtaɾ/ /a.ʒusˈta/ /ə.ʒusˈta/ v
ρυθμίζω
Igualar una cosa amb altra, arreglar-la, acomodar-la, fer-la venir bé.
Arreglar alguna cosa a allò que és just.

al capdavall /aɫˌkab.daˈvaʎ/ /aɫˌkab.daˈβaʎ/ /əɫˌkab.dəˈvaʎ/ /əɫˌkab.dəˈβaʎ/ adv
πάντως
Finalment, després de superats tots els obstacles i temences.

al dente /aɫˈden.te/ /aɫˈdɛn.te/ adv
αλ ντέντε

al detall /aɫ.deˈtaʎ/ /əɫ.dəˈtaʎ/ adv
λιανικός

ala /ˈa.ɫa/ n fem
φτερό πτέρυγα
Cadascuna de les dues extremitats dels ocells, dels ratpenats, de molts insectes i d'alguns rèptils prehistòrics, situades als costats del cos i que en la majoria de casos serveixen per a volar. Cal destacar en el cas dels insectes que acostumen a tenir més d'un parell d'ales.
Cadascuna de les dues peces planes que van a banda i banda del cos de l'avió i que serveixen per estabilitzar el vol. Si en comptes de dues peces n'hi ha una sola també s'anomena ala (l'ala superior dels biplans, etc).
Part d'un barret que el rodeja de forma horitzontal per la base de forma més o menys plana i que serveix per defensar al seu usuari de les inclemències del temps i dels rajos del sol.
φτερό
Part lateral o auxiliar d'una construcció.
(futbol) Cadascuna de les dues parelles de jugadors formades per l'extrem i l'interior d'un mateix costat del camp de joc.

alabastre /ə.ɫəˈβas.tɾə/ n masc
αλάβαστρο
Varietat de guix microcristal·lí compacte, blanc i translúcid, usat en escultura i ornamentació.

alambí /a.ɫamˈbi/ /ə.ɫəmˈbi/ n masc
αποστακτήρας

alarma /aˈɫaɾ.ma/ /əˈɫar.mə/ n fem
συναγερμός
Missatge d'avís que hom dona quan es detecta un perill: incendis, atac de l'enemic, etc.

alarmant /a.ɫarˈman/ /a.ɫaɾˈman/ /a.ɫaɾˈmant/ /ə.ɫərˈman/ /ə.ɫəɾˈmant/ adj
ανησυχητικός

alatzà /a.ɫaˈd͡za/ /ə.ɫəˈd͡za/ adj masc
καστανοκόκκινος

alba /ˈaw.βə/ /ˈaɫ.ba/ /ˈaɫ.βə/ n fem
ανατολή
Primera llum que es descobreix per orient abans d'eixir el sol.

albada /aɫˈβa.ða/ /əɫˈβa.ðə/ n fem
αυγή

albanès /əɫ.bəˈnəs/ /əɫ.bəˈnɛs/ adj masc
Αλβανικά
Relatiu a Albània

albanès /əɫ.bəˈnəs/ /əɫ.bəˈnɛs/ n masc
Αλβανικά
Natural d'Albània.
αλβανικά Αλβανικά
(només en singular) Llengua parlada a Albània, el Kosovo i a zones de Macedònia.

albarda /aɫˈbaɾ.ða/ /əɫˈβar.də/ n fem
σαμάρι
Guarniment principal de les bèsties de càrrega.

albatros /aɫˈba.tɾos/ /əɫˈba.tɾos/ /əɫˈba.tɾus/ /əɫˈβa.tɾus/ n masc
άλμπατρος

albercoc /əɫ.βərˈkɔk/ n masc
βερίκοκο

alberg de joventut n masc
ξενώνας νεότητας

alberginiera /aɫ.beɾ.d͡ʒi.niˈe.ɾa/ /əɫ.βər.ʒi.niˈe.ɾə/ n fem
μελιτζάνα

albergínia /aw.βerˈʒi.ni.a/ /aɫ.βerˈʒi.ni.a/ /u.βərˈʒi.ni.ə/ /əw.βərˈʒi.ni.ə/ /əɫ.βərˈʒi.ni.ə/ n fem
μελιτζάνα

albinisme /aɫ.biˈniz.me/ /əɫ.βiˈniz.mə/ n masc
αλφισμός

alburn /aɫˈbuɾn/ /əɫˈβurn/ n masc
σίρκο

albúmina /aɫˈbu.mi.na/ /əɫˈβu.mi.nə/ n fem
λευκωματίνη

alcaloide /aɫ.kaˈɫɔj.ðe/ /əɫ.kəˈɫɔj.ðə/ n masc
αλκαλοειδή

alcalí /aɫ.kaˈɫi/ /əɫ.kəˈɫi/ adj masc
αλκαλικός

alcohol /aɫ.koˈɔɫ/ /əɫ.koˈɔɫ/ /əɫ.kuˈɔɫ/ n masc
οινόπνευμα αλκοόλ

alcoholisme /aɫ.ko.oˈɫiz.me/ /əɫ.ko.oˈɫiz.mə/ /əɫ.ku.uˈɫiz.mə/ n masc
αλκοολισμός

alcohòlic /aɫ.koˈɔ.ɫik/ /əɫ.koˈɔ.ɫik/ /əɫ.kuˈɔ.ɫik/ adj masc
αλκοολικός
Relatiu a l’alcohol.
Relatiu a l’alcoholisme.

alcohòlic /aɫ.koˈɔ.ɫik/ /əɫ.koˈɔ.ɫik/ /əɫ.kuˈɔ.ɫik/ n masc
αλκοολικός
Persona addicta a l’alcohol, que pateix alcoholisme.

aldehid /aɫ.deˈit/ /əɫ.dəˈit/ n masc
αλδεΰδη

aleatori /a.ɫe.aˈtɔ.ɾi/ adj masc
τυχαίος

alegria /a.ɫeˈɣɾi.a/ n fem
χαρά
Sentiment de plaer que neix generalment d'una viva satisfacció de l'ànima i es manifesta amb signes exteriors.

alemany /a.ɫeˈmaɲ/ adj masc
γερμανικός γερμανικά
Relatiu o pertanyent a Alemanya, als seus habitants o a la llengua alemanya.

alemany /a.ɫeˈmaɲ/ n masc
γερμανικά γερμανικός
Natural d'Alemanya o del poble de llengua alemanya.

alena /aˈɫe.na/ /əˈɫɛ.nə/ n fem
σουβλί

aleta /aˈɫe.ta/ /əˈɫə.tə/ /əˈɫɛ.tə/ n fem
πτερύγιο
Extremitat dels peixos que mouen per impulsar-se o per estabilitzar la seva posició.

alfa /ˈaɫ.fa/ /ˈaɫ.fə/ n fem
άλφα

alfabet /aɫ.faˈbet/ n masc
αλφάβητο

alfabetització /aɫ.fa.βe.ti.d͡za.siˈo/ /aɫ.fa.βe.ti.za.siˈo/ /əɫ.fə.βə.tid.zə.siˈo/ n fem
αλφαβητισμός

alfil /aɫˈfiɫ/ /əɫˈfiɫ/ n masc
αξιωματικός

alfàbrega /aɫˈfa.bɾe.ɣa/ /əɫˈfa.βɾə.ɣə/ n fem
βασιλικός

alga /ˈaɫ.ɣa/ n fem
φύκι

algerià /əɫ.ʒə.ɾiˈa/ /əʎ.ʒə.ɾiˈa/ adj masc
αλγερινός
Relatiu a Algèria.

algorisme /aɫ.ɣoˈɾiz.me/ /əɫ.ɣoˈɾiz.mə/ /əɫ.ɣuˈɾiz.mə/ n masc
αλγόριθμος

algun /aɫˈɣun/ adj masc
μερικά

alguna cosa pronoun
κάτι

algàlia /aɫˈɣa.ɫi.a/ /əɫˈɣa.ɫi.ə/ n fem
μόσχος
Perfum extret de les glàndules del gat mesquer.

algú /aɫˈɣu/ pronoun
κάποιος

aliança /a.ɫiˈan.sa/ /ə.ɫiˈan.sə/ n fem
βέρα
Unió o lliga que en virtut d'un tractat formen diferents pobles.
Connexió o parentiu contret per via de casament.

aliat /a.ɫiˈat/ /ə.ɫiˈat/ n masc
σύμμαχος
Cadascun dels membres d'una aliança i en especial els pertanyents a la mateixa aliança de la que hom parla.

aliatge /a.ɫiˈa.d͡ʒe/ /ə.ɫiˈa.d͡ʒə/ n masc
κράμα

alicates /a.ɫiˈka.tes/ /ə.ɫiˈka.təs/ n fem
πένσα

alienar /a.ɫi.eˈna/ /a.ɫi.eˈnaɾ/ /ə.ɫi.əˈna/ v
αποξενώνω
Passar o entregar a altre el domini d'alguna cosa.
Treure a algú de si, privar-lo de l'ús de la raó o dels sentits.

aliment /a.ɫiˈmen/ /a.ɫiˈment/ /ə.ɫiˈmen/ /ə.ɫiˈment/ n masc
τροφή

alimentació /a.ɫi.men.ta.siˈo/ /ə.ɫi.mən.tə.siˈo/ n fem
διατροφή

all /ˈaʎ/ n masc
σκόρδο
(botànica) Planta originària de l'Extrem Orient, de fulles llargues i primes, famosa pel seu bulb comestible, fort de sabor i olor, que es divideix alhora en diversos bulbs separats per membranes (Allium sativum).

allau /aˈʎaw/ /əˈʎaw/ n fem
χιονοστιβάδα

alletar /a.ʎeˈta/ /a.ʎeˈtaɾ/ /ə.ʎəˈta/ v
βυζαίνω

alliberar /a.ʎi.beˈɾaɾ/ /a.ʎi.βeˈɾa/ /ə.ʎi.βəˈɾa/ v
ελευθερώνω
Donar llibertat.
Eliminar d'alguna cosa, traves, molèsties, riscos, etc.

alligar /a.ʎiˈɣa/ /a.ʎiˈɣaɾ/ /ə.ʎiˈɣa/ v
συνασπίζομαι

allisar /a.ʎiˈza/ /a.ʎiˈzaɾ/ /ə.ʎiˈza/ v
εξομαλύνω
Posar llisa alguna cosa.
Igualar, posar planes i llises les parets.

allotjament /a.ʎo.d͡ʒaˈmen/ /a.ʎo.d͡ʒaˈment/ /ə.ʎo.d͡ʒəˈment/ /ə.ʎu.d͡ʒəˈmen/ n masc
κατάλυμα
Acció i efecte d'allotjar o allotjar-se.
Lloc on un s'allotja.

allunatge n masc
προσελήνωση

allà /aˈʎa/ adv
εκεί

almanac /aɫ.maˈnak/ /əɫ.məˈnak/ n masc
αλμανάκ

almenys /aɫˈmeɲs/ /əɫˈmeɲs/ adv
τουλάχιστον

almirall /aɫ.miˈɾaʎ/ /əɫ.miˈɾaʎ/ n masc
ναύαρχος

almoina /aɫˈmɔj.na/ /aɫˈmɔj.nɔ/ n fem
ελεημοσύνη

alosa /aˈɫɔ.za/ /aˈɫɔ.zɔ/ n fem
κορυδαλλός
(aus) Ocell de la família de les alàudides (Alauda arvensis).

alpaca /aɫˈpa.ka/ /əɫˈpa.kə/ n fem
αλπάκα αλπακά

alquena /aɫˈke.na/ /əɫˈkɛ.nə/ n fem
χένα

alquimista /aɫ.kiˈmis.ta/ /aɫ.kiˈmis.te/ /əɫ.kiˈmis.tə/ n neut
αλχημιστής

alquímia /aɫˈki.mi.a/ n fem
αλχημεία

alsacià /aɫ.sa.siˈa/ adj masc
Αλσατή
Relatiu o pertanyent d'Alsàcia.

alsacià /aɫ.sa.siˈa/ n masc
Αλσατή
Persona que habita o és originària d'Alsàcia.

alt /ˈaɫ/ /ˈaɫt/ adj masc
ψηλός
De mida superior a l'ordinària en sentit vertical.
Situat en un punt elevat.

altar /aɫˈta/ /aɫˈtaɾ/ n masc
βωμός

altaveu /ˌaɫ.taˈvew/ /ˌaɫ.taˈβew/ /ˌaɫ.təˈvəw/ /ˌaɫ.təˈvɛw/ n masc
μεγάφωνο

alternatiu /aɫ.teɾ.naˈtiw/ adj masc
εναλλακτικός

alternativament /aɫ.ter.naˌti.βaˈmen/ /aɫ.teɾ.naˌti.vaˈment/ /aɫ.teɾ.naˌti.βaˈmen/ /əɫ.tər.nəˌti.vəˈmen/ /əɫ.tər.nəˌti.βəˈmen/ /əɫ.təɾ.nəˌti.vəˈment/ adv
εναλλακτικά

alto /ˈaɫ.to/ /ˈaɫ.tu/ Interjection
διακοπή

altre /ˈa.tɾe/ /ˈa.tɾə/ /ˈal.tɾu/ /ˈaɫ.tɾe/ /ˈaɫ.tɾə/ pronoun
άλλος

altruisme /aɫ.tɾuˈiz.me/ /əɫ.tɾuˈiz.mə/ n masc
αλτρουισμός

altura /aɫˈtu.ɾa/ /əɫˈtu.ɾə/ n fem
ύψος

alum /aˈɫum/ /əˈɫum/ n masc
στυπτηρία

alumini /ə.ɫuˈmi.ni/ n masc
αλουμίνιο αργίλιο

alumne /aˈɫum.ne/ /əˈɫum.nə/ n masc
μαθητής

alveolar /aɫ.ve.oˈɫaɾ/ /aɫ.βe.oˈɫar/ /aɫ.βe.oˈɫaɾ/ /əɫ.və.oˈɫaɾ/ /əɫ.və.uˈɫar/ /əɫ.βə.uˈɫar/ adj
φατνιακός

alvocat /aɫ.voˈkat/ /aɫ.βoˈkat/ /əɫ.voˈkat/ /əɫ.vuˈkat/ /əɫ.βuˈkat/ n masc
αβοκάντο

alvèol /aɫˈvɛ.oɫ/ /aɫˈβɛ.oɫ/ /əɫˈvɛ.uɫ/ /əɫˈβɛ.uɫ/ n masc
κυψελίδα
(anatomia) Qualsevol cavitat minúscula dels organismes vius.

alzinar /aɫ.ziˈna/ /aɫ.ziˈnaɾ/ /əɫ.ziˈna/ n masc
δρυμός
Bosc d'alzines.

al·legació /a.ɫe.ɣa.siˈo/ /aɫ.ɫe.ɣa.siˈo/ /ə.ɫə.ɣə.siˈo/ /əɫ.ɫə.ɣə.siˈo/ n fem
ισχυρισμός

al·legar /a.ɫeˈɣa/ /aɫ.ɫeˈɣa/ /aɫ.ɫeˈɣaɾ/ /ə.ɫəˈɣa/ /əɫ.ɫəˈɣa/ v
ισχυρίζομαι
Confirmar alguna cosa citant algun fet, autoritat o testimoni.
(dret) Portar l'advocat lleis, autoritat i raons en defensa del dret del seu client.

al·legoria /a.ɫe.ɣoˈɾi.a/ /aɫ.ɫe.ɣoˈɾi.a/ /ə.ɫə.ɣuˈɾi.ə/ /əɫ.ɫə.ɣoˈɾi.ə/ /əɫ.ɫə.ɣuˈɾi.ə/ n fem
αλληγορία

al·lel /aɫˈɫɛɫ/ /aˈɫɛɫ/ /əɫˈɫɛɫ/ /əˈɫɛɫ/ n masc
αλληλόμορφo

al·lelopatia /a.ɫe.ɫo.paˈti.a/ /aɫ.ɫe.ɫo.paˈti.a/ /ə.ɫə.ɫu.pəˈti.ə/ /əɫ.ɫə.ɫo.pəˈti.ə/ /əɫ.ɫə.ɫu.pəˈti.ə/ n fem
αλληλοπάθεια

al·leluia /a.ɫeˈɫu.ja/ /aɫ.ɫeˈɫu.ja/ /ə.ɫəˈɫu.jə/ /əɫ.ɫəˈɫu.jə/ Interjection
αλληλούια

al·ligàtor /a.ɫiˈɣa.tor/ /aɫ.ɫiˈɣa.tor/ /aɫ.ɫiˈɣa.toɾ/ n masc
αλιγάτορας

al·literació /a.ɫi.te.ɾa.siˈo/ /aɫ.ɫi.te.ɾa.siˈo/ /ə.ɫi.tə.ɾə.siˈo/ /əɫ.ɫi.tə.ɾə.siˈo/ n fem
παρήχηση

al·lucinació /a.ɫu.si.na.siˈo/ /əɫ.ɫu.si.nə.siˈo/ n fem
παραίσθηση

al·lucinogen /a.ɫu.siˈnɔ.d͡ʒen/ /a.ɫu.siˈnɔ.ʒen/ /aɫ.ɫu.siˈnɔ.d͡ʒen/ /aɫ.ɫu.siˈnɔ.ʒen/ /ə.ɫu.siˈnɔ.ʒən/ /əɫ.ɫu.siˈnɔ.ʒən/ adj masc
παραισθησιογόνος
Que causa al·lucinacions.

al·lucinogen /a.ɫu.siˈnɔ.d͡ʒen/ /a.ɫu.siˈnɔ.ʒen/ /aɫ.ɫu.siˈnɔ.d͡ʒen/ /aɫ.ɫu.siˈnɔ.ʒen/ /ə.ɫu.siˈnɔ.ʒən/ /əɫ.ɫu.siˈnɔ.ʒən/ n masc
παραισθησιογόνο
Substància que causa al·lucinacions.

al·lusió /a.ɫu.ziˈo/ /aɫ.ɫu.ziˈo/ /ə.ɫu.ziˈo/ /əɫ.ɫu.ziˈo/ n fem
νύξη

al·lèrgia /aɫˈɫɛɾ.d͡ʒi.a/ /aˈɫɛɾ.d͡ʒi.a/ /əɫˈɫɛr.ʒi.ə/ /əɫˈɫɛɾ.ʒi.ə/ /əˈɫɛr.ʒi.ə/ n fem
αλλεργία

al·lèrgic /aɫˈɫɛɾ.d͡ʒik/ /aˈɫɛɾ.d͡ʒik/ /əɫˈɫɛr.ʒik/ /əɫˈɫɛɾ.ʒik/ /əˈɫɛr.ʒik/ adj masc
αλλεργικός

al·lòfon /aɫˈɫɔ.fon/ /aˈɫɔ.fon/ /əɫˈɫɔ.fon/ /əɫˈɫɔ.fun/ /əˈɫɔ.fun/ adj masc
ξενόγλωσσος
De llengua usual o materna diferent de l'oficial o majoritària del país.

al·lòfon /aɫˈɫɔ.fon/ /aˈɫɔ.fon/ /əɫˈɫɔ.fon/ /əɫˈɫɔ.fun/ /əˈɫɔ.fun/ n masc
ξενόγλωσσος
Variant d’un fonema que apareix en un context determinat.

alàlia /aˈɫa.ɫi.a/ /əˈɫa.ɫi.ə/ n fem
αλαλία

alçaprem /ˌaɫ.saˈpɾem/ /ˌaɫ.səˈpɾem/ n masc
μοχλός

alè /aˈɫe/ /əˈɫə/ /əˈɫɛ/ n masc
αναπνοή ανάσα

alèxia /aˈɫɛk.si.a/ /əˈɫɛk.si.ə/ n fem
αλεξία

alíquota /aˈɫi.kwo.ta/ /əˈɫi.kwo.tə/ adj fem
ομαλός διαιρέτης

amagar /a.maˈɣa/ /a.maˈɣaɾ/ /ə.məˈɣa/ v
κρύβω
Ocultar, deixar quelcom en un lloc perquè un altre no ho trobi.

amalgama /a.maɫˈɣa.ma/ /ə.məɫˈɣa.mə/ n fem
αμάλγαμα

amanida /a.maˈni.ða/ n fem
σαλάτα

amanita /a.maˈni.ta/ /ə.məˈni.tə/ n fem
αμανίτης

amant /aˈman/ /aˈmant/ /əˈman/ /əˈmant/ n neut
εραστής
Persona que ama o estima, que té el sentiment de l'amor.

amar /aˈma/ /aˈmaɾ/ v
αγαπώ

amarg /aˈmaɾk/ adj masc
πικρός
De sabor desagradable, més o menys semblant al del fel.

amargor /a.marˈɣo/ /a.maɾˈɣo/ /a.maɾˈɣoɾ/ /ə.mərˈɡo/ n fem
πίκρα

amazona /a.maˈzo.na/ /ə.məˈzo.nə/ n fem
αμαζόνα
Dona atlètica, viril, guerrera.

amb /am/ preposition
με
Nexe que indica companyia o inclusió.
Introdueix el complement verbal d'instrument.

ambaixada /am.bajˈʃa.ða/ /am.baˈʃa.ða/ n fem
πρεσβεία

ambaixador /am.ba.ʃaˈðoɾ/ /am.baj.ʃaˈðo/ /am.baj.ʃaˈðoɾ/ n masc
πρέσβης

ambicionar /am.bi.si.oˈna/ /am.bi.si.oˈnaɾ/ /əm.bi.si.oˈna/ /əm.bi.si.uˈna/ v
φιλοδοξώ

ambició /am.bi.siˈo/ n fem
φιλοδοξία

ambidextre /am.biˈðeks.tɾe/ /əm.biˈðəks.tɾə/ /əm.biˈðɛks.tɾə/ adj masc
αμφιδέξιος

ambient /am.biˈen/ /am.biˈent/ /əm.biˈen/ /əm.biˈent/ n masc
περιβάλλον
Aire que envolta un espai concret.
Conjunt de costums, d'esdeveniments, etc., entre els quals viu una persona o es produeix un fet, i que poden actuar sobre l'individu.

ambigu /amˈbi.ɣu/ /əmˈbi.ɣu/ adj masc
διφορούμενος

ambivalència /am.bi.vaˈɫɛn.si.a/ /am.bi.βaˈɫɛn.si.a/ /əm.bi.vəˈɫɛn.si.ə/ /əm.bi.βəˈɫɛn.si.ə/ n fem
αμφιθυμία

ambrat /amˈbɾat/ /əmˈbɾat/ adj masc
κεχριμπαρένιος

ambre /ˈam.bɾə/ n masc
κεχριμπάρι
(invariable) Color groguenc ataronjat com la resina groga.

ambrosia /am.bɾoˈzi.a/ /əm.bɾoˈzi.ə/ /əm.bɾuˈzi.ə/ n fem
αμβροσία

ambulatori /am.bu.ɫaˈtɔ.ɾi/ adj masc
περιπατητικός
Relatiu al fet de caminar.
(medicina) Que permet al malalt moure’s, que no ha de fer llit.

ambulància /am.buˈɫan.si.a/ n fem
ασθενοφόρο

amenaça /a.meˈna.sa/ /ə.məˈna.sə/ n fem
απειλή

amenaçador /a.me.na.saˈðo/ /a.me.na.saˈðoɾ/ adj masc
απειλητικός
Que amenaça.

amenaçar /a.me.naˈsa/ /a.me.naˈsaɾ/ v
απειλώ

americi /ə.məˈɾi.si/ n masc
αμερίκιο

americà /a.me.ɾiˈka/ /ə.mə.ɾiˈka/ adj masc
αμερικανικός
relacionat amb Amèrica

ametista /ə.məˈtis.tə/ n fem
αμέθυστος
Varietat transparent del quars, de color morat, utilitzada com a pedra preciosa.

ametista /ə.məˈtis.tə/ n masc
αμέθυστος
Color morat entre violeta i porpra com la pedra preciosa.

ametlla /aˈmeɫ.ɫa/ /aˈmeʎ.ʎa/ /ˈməɫ.ɫə/ /ˈmɛɫ.ɫə/ n fem
αμύγδαλο μύγδαλο

amfibi /aɱˈfi.bi/ /əɱˈfi.βi/ adj masc
αμφίβιος
Criatura o objecte que pot viure o desplaçar-se per aigua i per terra

amfibi /aɱˈfi.bi/ /əɱˈfi.βi/ n masc
αμφίβιο
Individu de la classe de vertebrats anamniotes, tetràpodes, amb respiració branquial durant la fase larvària i pulmonar en l'estat adult.

amfiteatre /aɱ.fi.teˈa.tɾe/ n masc
αμφιθέατρο

amiant /a.miˈan/ /a.miˈant/ /ə.miˈan/ /ə.miˈant/ n masc
αμίαντος

amic /aˈmik/ n masc
φίλος
Que té amistat.

amilasa /a.miˈɫa.za/ /ə.miˈɫa.zə/ n fem
αμυλάση

amistat /a.misˈtat/ n fem
φιλία
Sentiment d'afecte profund per una altra persona amb independència del parentiu o de l'atracció sexual.

amistós /a.misˈtos/ /ə.misˈtos/ adj masc
φιλικός

amnistia /am.nisˈti.a/ /əm.nisˈti.ə/ n fem
αμνηστία

amnistiar /am.nis.tiˈa/ /am.nis.tiˈaɾ/ /əm.nis.tiˈa/ v
αμνηστεύω

amnèsia /amˈnɛ.zi.a/ /əmˈnɛ.zi.ə/ n fem
αμνησία

amonestar /a.mo.nesˈta/ /a.mo.nesˈtaɾ/ /ə.mo.nəsˈta/ /ə.mu.nəsˈta/ v
νουθετώ
Prevenir, advertir a algú que corregeixi una conducta.

amor /aˈmoɾ/ /əˈmo/ /əˈmor/ n
αγάπη έρωτας
Sentiment d'estimació profunda cap a una altra persona, criatura, objecte o idea.

amoralitat /a.mo.ɾa.ɫiˈtat/ /ə.mo.ɾə.ɫiˈtat/ /ə.mu.ɾə.ɫiˈtat/ n fem
αμοραλισμός

amorós /a.moˈɾos/ /ə.moˈɾos/ /ə.muˈɾos/ adj masc
ερωτικός

ampere /amˈpeɾ/ /əmˈper/ n masc
αμπέρ

ample /ˈam.pɫe/ /ˈam.pɫə/ adj masc
ευρύς φαρδύς
Que té unes mides grans en amplària.

amplitud /am.pɫiˈtut/ /əm.pɫiˈtut/ n fem
πλάτος

ampolla /amˈpo.ʎa/ n fem
μπουκάλι
Recipient de coll estret destinat per a contenir líquids.

amputació /am.pu.ta.siˈo/ /əm.pu.tə.siˈo/ n fem
ακρωτηριασμός

amputar /am.puˈta/ /am.puˈtaɾ/ /əm.puˈta/ v
ακρωτηριάζω

amulet /a.muˈɫet/ /ə.muˈɫət/ /ə.muˈɫɛt/ n masc
φυλαχτό

amunt /aˈmun/ /aˈmunt/ /əˈmun/ /əˈmunt/ adv
πάνω
En direcció de baix a un lloc més alt.

amén /əˈmen/ Interjection
αμήν

amígdala /aˈmid͡ʒ.ða.ɫa/ /əˈmid͡ʒ.ðə.ɫə/ n fem
αμυγδαλή

anacolut /a.na.koˈɫut/ /ə.nə.koˈɫut/ /ə.nə.kuˈɫut/ n masc
ανακόλουθο

anacronisme /a.na.kɾoˈniz.me/ /ə.nə.kɾoˈniz.mə/ /ə.nə.kɾuˈniz.mə/ n masc
αναχρονισμός

anaerobi /an.a.eˈɾɔ.bi/ /ən.ə.eˈɾɔ.βi/ adj masc
αναερόβιος
Dit de l’organisme que no necessita oxigen lliure per respirar i que, per tant, es pot desenvolupar sense oxigen.

anagrama /a.naˈɣɾa.ma/ n masc
ανάγραμμα

anagramatitzar /a.na.ɣɾa.ma.tiˈd͡za/ /a.na.ɣɾa.ma.tiˈza/ /a.na.ɣɾa.ma.tiˈzaɾ/ /ə.nə.ɣɾə.mə.tiˈd͡za/ v
αναγραμματίζω

analfabet /a.naɫ.faˈbet/ /ə.nəɫ.fəˈbət/ /ə.nəɫ.fəˈbɛt/ /ə.nəɫ.fəˈβɛt/ n masc
αναλφάβητος

analgèsia /a.naɫˈd͡ʒɛ.zi.a/ /ə.nəɫˈʒɛ.zi.ə/ /ə.nəʎˈʒɛ.zi.ə/ n fem
αναλγησία
Incapacitat per sentir dolor.

analgèsic /a.naɫˈd͡ʒɛ.zik/ /ə.nəɫˈʒɛ.zik/ /ə.nəʎˈʒɛ.zik/ adj masc
αναλγητικό

analitzar /a.na.ɫiˈd͡za/ /a.na.ɫiˈza/ /a.na.ɫiˈzaɾ/ /ə.nə.ɫiˈd͡za/ v
αναλύω

analogia /a.na.ɫoˈd͡ʒi.a/ /a.na.ɫoˈʒi.a/ /ə.nə.ɫoˈʒi.ə/ /ə.nə.ɫuˈʒi.ə/ n fem
αναλογία
(filologia) Procés de creació o modificació de mots per adaptació a un model conegut d’un grup de mots.

ananàs /a.naˈnas/ /ə.nəˈnas/ n masc
ανανάς
Planta herbàcia, perenne, de la família de les bromeliàcies, cultivada pel seu fruit (Ananas comosus).

anar /aˈna/ /aˈnaɾ/ v
πάω πηγαίνω
Moure's d'un lloc a un altre.

anarquia /a.naɾˈki.a/ n fem
αναρχία

anarquisme /a.naɾˈkiz.me/ n masc
αναρχισμός

anatomia /a.na.toˈmi.a/ /ə.nə.tuˈmi.ə/ n fem
ανατομία

anatòmicament /a.naˌtɔ.mi.kaˈmen/ /a.naˌtɔ.mi.kaˈment/ /ə.nəˌtɔ.mi.kəˈmen/ /ə.nəˌtɔ.mi.kəˈment/ adv
ανατομικά

ancorar /aŋ.koˈɾa/ /aŋ.koˈɾaɾ/ /əŋ.koˈɾa/ /əŋ.kuˈɾa/ v
αγκιροβολώ

andalús /ən.dəˈɫus/ adj masc
ανδαλουσιανός
Relatiu o pertanyent a Andalusia, als seus habitants o al dialecte.

andalús /ən.dəˈɫus/ n masc
ανδαλουσιανός
Natural d’Andalusia.

androgen /anˈdɾɔ.d͡ʒen/ /anˈdɾɔ.ʒen/ /ənˈdɾɔ.ʒən/ n masc
ανδρογόνο

androgin /anˈdɾɔ.d͡ʒin/ /ənˈdɾɔ.ʒin/ adj masc
ανδρόγυνος

androide /anˈdɾɔj.ðe/ /ənˈdɾɔj.ðə/ n masc
ανδροειδές

anell /aˈneʎ/ /əˈneʎ/ n masc
δαχτυλίδι
Cercle de metall que es posa al voltant d'un dit com a guarniment.
Cercle de metall emprat per a cenyir un objecte o grup d'objectes.

anestesiar /a.nes.te.ziˈa/ /a.nes.te.ziˈaɾ/ v
αναισθητοποιώ

anestèsia /a.nesˈtɛ.zi.a/ /ə.nəsˈtɛ.zi.ə/ n fem
αναισθησία

angle /ˈaŋ.ɡɫe/ /ˈaŋ.ɡɫə/ n masc
γωνία
(matemàtiques, geometria) Magnitud que mesura la inclinació d'una recta respecte d'una altra.
(hoquei sobre patins) Cadascuna de les quatre cantonades de l'àrea de penal, des de les quals s'executen les faltes comeses dintre l'àrea que no han estat sancionades amb un penal.

angle recte /ˌaŋ.ɡɫeˈrɛk.te/ n masc
ορθή γωνία

anglicisme /aŋ.ɡɫiˈsiz.me/ /əŋ.ɡɫiˈsiz.mə/ n masc
αγγλισμός
Mot o construcció importada en una llengua a partir de l'anglès, en forma adaptada o no.

anglicitzar /aŋ.ɡɫi.siˈd͡za/ /aŋ.ɡɫi.siˈza/ /aŋ.ɡɫi.siˈzaɾ/ /əŋ.ɡɫi.siˈd͡za/ v
αγγλοποιώ

anglosaxó /ˌaŋ.ɡɫo.zakˈso/ /ˌaŋ.ɡɫo.zəkˈso/ /ˌaŋ.ɡɫu.zəkˈso/ adj
αγγλοσαξονικός
Relatiu als pobles anglosaxons.
Relatiu a la cultura britànica.

anglosaxó /ˌaŋ.ɡɫo.zakˈso/ /ˌaŋ.ɡɫo.zəkˈso/ /ˌaŋ.ɡɫu.zəkˈso/ n masc
αγγλοσαξονικός
Individu dels pobles germànics que envaïren el sud i l'est de la Gran Bretanya al començament del segle V.
Individu de cultura britànica.

anglès /aŋˈɡɫes/ /əŋˈɡɫəs/ /əŋˈɡɫɛs/ n masc
Αγγλικά αγγλικά
(només en singular) Llengua germànica originària d'Anglaterra parlada a Austràlia, Bermuda, Canadà, Estats Units, Irlanda, Jamaica, Nova Zelanda i en molts d'altres llocs.

angolès /aŋ.ɡoˈɫes/ /əŋ.ɡoˈɫəs/ /əŋ.ɡuˈɫɛs/ adj masc
ανγκολέζικος
Relatiu o pertanyent a Angola.

angolès /aŋ.ɡoˈɫes/ /əŋ.ɡoˈɫəs/ /əŋ.ɡuˈɫɛs/ n masc
ανγκολέζικος
Habitant d'Angola

anguila /aŋˈɡi.ɫa/ n fem
χέλι

anguila elèctrica n fem
ηλεκτροφόρο χέλι

angúnia /aŋˈgu.ni.a/ /əŋˈgu.ni.ə/ n fem
οδύνη

animació n fem
απεικόνιση

animal /ə.niˈmaɫ/ n masc
ζώο

animar /a.niˈma/ /a.niˈmaɾ/ /ə.niˈma/ v
ζωντανεύω
Encoratjar, donar suport per fer una cosa.

anit /aˈnit/ /əˈnit/ adv
απόψε
Nit acabada de passar, anit passada

anivellar /a.ni.veˈʎaɾ/ /a.ni.βeˈʎa/ /ə.ni.vəˈʎa/ /ə.ni.βəˈʎa/ v
ισοπεδώνω
Posar un pla en posició horitzontal justa.

aniversari /a.ni.veɾˈsa.ɾi/ /a.ni.βerˈsa.ɾi/ /a.ni.βeɾˈsa.ɾi/ /ə.ni.vəɾˈsa.ɾi/ n masc
επέτειος
Dia de l'any corresponent a un esdeveniment d'anys anteriors.

anió /a.niˈo/ /ə.niˈo/ n masc
ανιόν

annexió /an.nek.siˈo/ /ən.nək.siˈo/ n masc
προσάρτηση

anodí /a.noˈði/ /ə.noˈði/ /ə.nuˈði/ adj masc
ανώδυνος

anomenar /a.no.meˈna/ /a.no.meˈnaɾ/ /ə.no.məˈna/ /ə.nu.məˈna/ v
διορίζω
Posar nom.

anorèxia /a.noˈɾɛk.si.a/ /ə.noˈɾɛk.si.ə/ /ə.nuˈɾɛk.si.ə/ n fem
ανορεξία

anorèxia nerviosa n fem
νευρική ανορεξία

anquilosar /aŋ.ki.ɫoˈza/ /aŋ.ki.ɫoˈzaɾ/ /əŋ.ki.ɫoˈza/ /əŋ.ki.ɫuˈza/ v
αγκυλώνω

ansa /ˈan.sa/ /ˈan.sə/ n fem
χειρολαβή
Cadascun dels elements situats a cada banda d'un cistell, d'una olla o d'una cassola, que es fan servir per agafar aquests objectes.

ansietat /an.si.eˈtat/ /ən.si.əˈtat/ n fem
άγχος

ansiós /an.siˈos/ /ən.siˈos/ adj masc
αγχώδης

ant /ˈan/ /ˈant/ n masc
άλκη
Espècie de cèrvid (Alces alces) del nord d'Euràsia i d'Amèrica amb un banyam notable del mascles amb forma de palma.

antena /anˈte.na/ /ənˈtɛ.nə/ n fem
κεραία
Part d'alguns animals que serveix per a captar dades de l'exterior, té forma allargada i és relativament tova, a diferència de la banya.
Trossos de metall que serveixen per captar millor el senyal elèctric.
(voleibol) Cadascuna de les dues barres verticals de material flexible fixades als extrems de la xarxa, que marquen el límit de l'espai de pas.
(nàutica) Verga llarga que, situada obliquament a la vela llatina, es fa servir per hissar-la.

anterior /an.te.ɾiˈoɾ/ /ən.tə.ɾiˈo/ adj
πρόσθιος

antibiòtic n masc
αντιβιοτικό

anticapitalisme /ˌan.ti.ka.pi.taˈɫiz.me/ /ˌan.ti.kə.pi.təˈɫiz.mə/ n masc
αντικαπιταλισμός

anticlerical /ˌan.ti.kɫe.ɾiˈkaɫ/ /ˌan.ti.kɫə.ɾiˈkaɫ/ adj
αντικληρικός

anticoagulant /ˌan.ti.ko.a.ɣuˈɫan/ /ˌan.ti.ko.a.ɣuˈɫant/ /ˌan.ti.ko.ə.ɣuˈɫant/ /ˌan.ti.ku.ə.ɣuˈɫan/ adj
αντιπηκτικός

anticonstitucionalment /ˌan.ti.kons.ti.tu.si.oˌnaɫˈmen/ /ˌan.ti.kons.ti.tu.si.oˌnaɫˈment/ /ˌan.ti.kuns.ti.tu.si.uˌnaɫˈmen/ adv
αντισυνταγματικά

anticòs /ˌan.tiˈkɔs/ n masc
αντίσωμα

antiestètic /ˌan.ti.esˈtɛ.tik/ /ˌan.tisˈtɛ.tik/ adj masc
αντιαισθητικός

antifeminisme /an.ti.fe.miˈniz.me/ /ən.ti.fə.miˈniz.mə/ n masc
αντιφεμινισμός

antiguitat /an.ti.ɣiˈtat/ /ən.ti.ɣiˈtat/ n fem
αρχαιότητα

antimoni /ən.tiˈmɔ.ni/ n masc
αντιμόνιο

antipatia /an.ti.paˈti.a/ /ən.ti.pəˈti.ə/ n fem
αντιπάθεια

antiprotó /an.ti.pɾoˈto/ /ən.ti.pɾuˈto/ n masc
αντιπρωτόνιο

antisemitisme /ˌan.ti.se.miˈtiz.me/ /ˌan.ti.sə.miˈtiz.mə/ n masc
αντισημιτισμός

antologia /an.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /an.to.ɫoˈʒi.a/ /ən.to.ɫoˈʒi.ə/ /ən.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
ανθολογία

antonomàsia /an.to.noˈma.zi.a/ /ən.to.noˈma.zi.ə/ /ən.tu.nuˈma.zi.ə/ n fem
αντονομασία

antropocentrisme /an.tɾo.po.senˈtɾiz.me/ /ən.tɾo.po.sənˈtɾiz.mə/ /ən.tɾu.pu.sənˈtɾiz.mə/ n masc
ανθρωποκεντρισμός

antropologia /an.tɾo.po.ɫoˈd͡ʒi.a/ /an.tɾo.po.ɫoˈʒi.a/ /ən.tɾo.po.ɫoˈʒi.ə/ /ən.tɾu.pu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
ανθρωπολογία

antroponímia /an.tɾo.poˈni.mi.a/ /ən.tɾo.poˈni.mi.ə/ /ən.tɾu.puˈni.mi.ə/ n fem
ανθρωπωνυμία

antropònim /an.tɾoˈpɔ.nim/ /ən.tɾoˈpɔ.nim/ /ən.tɾuˈpɔ.nim/ n masc
ανθρωπωνύμιο

antàrtic /ənˈtar.tik/ adj masc
ανταρκτικός
Relatiu o pertanyent a l'Antàrtida o a la regió circumdant.

antídot /anˈti.ðot/ /ənˈti.ðut/ n masc
αντίδοτο

antílop /anˈti.ɫop/ /ənˈti.ɫop/ /ənˈti.ɫup/ n masc
αντιλόπη

antípoda /anˈti.po.ða/ /ənˈti.po.ðə/ /ənˈti.pu.ðə/ n neut
αντίποδος
(sovint en plural) Habitants de la Terra que ocupen llocs de la mateixa diametralment oposats entre sí.
Persona o cosa de geni o natura oposats entre sí.

antònim /anˈtɔ.nim/ adj masc
αντώνυμο
Contrari, amb un significat oposat a una altra.

anual /a.nuˈaɫ/ /ə.nuˈaɫ/ adj
ετήσιος

anular /a.nuˈɫaɾ/ /ə.nuˈɫar/ adj
δακτυλιοειδής
Amb forma d'anell o relatiu a l'anell.

anul·lar /a.nuɫˈɫa/ /a.nuɫˈɫaɾ/ /a.nuˈɫa/ /ə.nuɫˈɫa/ /ə.nuˈɫa/ v
ακυρώνω
Invalidar, donar per nul algun tractat, contracte o privilegi.

anunci /aˈnun.si/ /əˈnun.si/ n masc
ανακοίνωση
Comunicació escrita o oral adreçada al públic en general.
διαφήμιση
Reclam per donar a conèixer un producte que es vol vendre.

anunciant /a.nun.siˈan/ /a.nun.siˈant/ /ə.nun.siˈan/ /ə.nun.siˈant/ n neut
εκφωνητής
Persona que anuncia l’arribada d’algú en un lloc.

anunciar /a.nun.siˈa/ /a.nun.siˈaɾ/ v
αγγέλλω
Donar la primera notícia o avís d'alguna cosa.
αγγέλω
(esports de raqueta) Comunicar en veu alta, l'àrbitre o el jutge de cadira, la puntuació obtinguda al llarg d'un partit, les accions no vàlides, etc.

anus /ˈa.nus/ n masc
πρωκτός

anxova /aɲˈt͡ʃɔ.va/ /aɲˈt͡ʃɔ.βɔ/ /əɲˈʃɔ.və/ /əɲˈʃɔ.βə/ n fem
γαύρος

any /an/ /ˈaɲ/ /ˈaɲ/ n masc
χρόνος έτος
Segons el calendari gregorià, temps que transcorre entre dia 1 de gener i dia 31 de desembre (365).

any de traspàs n masc
δίσεκτο έτος

anyell /aˈɲeʎ/ /əˈɲeʎ/ n masc
αρνί

anys /ˈaɲs/ /ˈaɲt͡ʃ/ /ˈaɲʃ/ /ˈaјns/ /ˈaјɲs/ /ˈaјɲʃ/ n masc
είμαι ... χρονών
Forma plural de any.

anàlisi /aˈna.ɫi.zi/ n fem
ανάλυση
Descomposició metòdica d'un tot complex en els seus constituents amb l'objectiu d'adquirir coneixement.

anècdota /əˈnɛɡ.du.tə/ n fem
ανέκδοτο

anèmia /aˈnɛ.mi.a/ /əˈnɛ.mi.ə/ n fem
αναιμία

anís /aˈnis/ /əˈnis/ n masc
γλυκάνισο
Licor aromatitzat amb Pimpinella anisum.

anònim /aˈnɔ.nim/ /əˈnɔ.nim/ adj masc
ανώνυμος
Que no ha donat a conèixer el seu nom.

anònimament /aˌnɔ.ni.maˈmen/ /aˌnɔ.ni.maˈment/ /əˌnɔ.ni.məˈmen/ /əˌnɔ.ni.məˈment/ adv
ανώνυμα

aorta /aˈɔɾ.ta/ /əˈɔr.tə/ n fem
αορτή

apagar /a.paˈɣa/ /a.paˈɣaɾ/ /ə.pəˈɣa/ v
κλείνω
Extingir, deixar de cremar, de fer llum.

aparador /a.pa.ɾaˈðo/ /a.pa.ɾaˈðoɾ/ n masc
βιτρίνα
Finestra de les botigues en què exposen els seus productes.

aparat crític n masc
κριτικό υπόμνημα

aparcar /a.parˈka/ /a.paɾˈka/ /a.paɾˈkaɾ/ /ə.pərˈka/ v
παρκάρω

aparentment /a.paˌɾemˈmen/ /a.paˌɾemˈment/ /ə.pəˌɾemˈmen/ /ə.pəˌɾemˈment/ adv
προφανως

aparició /a.pa.ɾi.siˈo/ /ə.pə.ɾi.siˈo/ n fem
εμφάνιση

aparèixer /a.paˈɾe.ʃe/ /a.paˈɾej.ʃe/ /a.paˈɾej.ʃeɾ/ /ə.pəˈɾə.ʃə/ /ə.pəˈɾɛ.ʃə/ v
εμφανίζομαι
Presentar-se a la vista impensadament.

apatia /a.paˈti.a/ /ə.pəˈti.ə/ n fem
απάθεια

apedaçar /a.pe.ðaˈsa/ /a.pe.ðaˈsaɾ/ /ə.pə.ðəˈsa/ v
μπαλώνω

apel·lació /a.pe.ɫa.siˈo/ /a.peɫ.ɫa.siˈo/ /ə.pə.ɫə.siˈo/ /ə.pəɫ.ɫə.siˈo/ n fem
έφεση
(dret) Acció d'apel·lar.

apel·lar /a.peɫˈɫa/ /a.peɫˈɫaɾ/ /a.peˈɫa/ /ə.pəɫˈɫa/ /ə.pəˈɫa/ v
εφεσιβάλλω
Recórrer a alguna cosa per buscar remei.

aperitiu /a.pe.ɾiˈtiw/ n masc
απεριτίφ
Col·lació de beguda i tapes que es pren abans d’un àpat.

api n masc
σέλινο

aplaudiment /a.pɫaw.ðiˈmen/ /a.pɫaw.ðiˈment/ /ə.pɫəw.ðiˈmen/ /ə.pɫəw.ðiˈment/ n masc
χειροκρότημα

aplaudir /a.pɫawˈði/ /a.pɫawˈðiɾ/ /ə.pɫəwˈði/ v
χειροκροτώ

aplicació /a.pɫi.ka.siˈo/ /ə.pɫi.kə.siˈo/ n fem
εφαρμογή

apocalipsi /a.po.kaˈɫip.si/ /ə.po.kəˈɫip.si/ /ə.pu.kəˈɫip.si/ n fem
αποκάλυψη

apogeu /a.poˈd͡ʒɛw/ /a.poˈʒɛw/ /ə.poˈʒɛw/ /ə.puˈʒɛw/ n masc
απόγειο
Punt de distància màxima d’un satèl·lit respecte de la Terra.

apologitzar /a.po.ɫo.d͡ʒiˈza/ /a.po.ɫo.d͡ʒiˈzaɾ/ /a.po.ɫo.ʒiˈd͡za/ /ə.po.ɫo.ʒiˈd͡za/ /ə.pu.ɫu.ʒiˈd͡za/ v
ζητάω συγγνώμη

aponeurosi /a.po.newˈɾɔ.zi/ /ə.pu.nəwˈɾɔ.zi/ n fem
απονεύρωση

apoplexia /a.po.pɫekˈsi.a/ /ə.po.pɫəkˈsi.ə/ /ə.pu.pɫəkˈsi.ə/ n fem
αποπληξία

apoptosi /a.popˈtɔ.zi/ /ə.popˈtɔ.zi/ /ə.pupˈtɔ.zi/ n fem
απόπτωση

aposició /a.po.zi.siˈo/ /ə.po.zi.siˈo/ /ə.pu.zi.siˈo/ n fem
παράθεση

aposta /aˈpɔs.ta/ /aˈpɔs.tɔ/ /əˈpɔs.tə/ n fem
στοίχημα

apostar /a.posˈta/ /a.posˈtaɾ/ /ə.posˈta/ /ə.pusˈta/ v
ποντάρω
Fer una juguesca, dir que es pagarà alguna cosa o que es farà quelcom si passa determinat esdeveniment.

apotecari /a.po.teˈka.ɾi/ /ə.po.təˈka.ɾi/ /ə.pu.təˈka.ɾi/ n masc
φαρμακοποιός

aprehendre /a.pɾeˈen.dɾe/ /ə.pɾəˈən.dɾə/ /ə.pɾəˈɛn.dɾə/ v
αντιλαμβάνομαι
Arribar a imaginar, copsar.

aprendre /aˈpen.dɾe/ /əˈpən.dɾə/ /əˈpɛn.dɾə/ v
μαθαίνω

aprenentatge /a.pɾe.nenˈta.d͡ʒe/ /ə.pɾə.nənˈta.d͡ʒə/ n masc
μάθηση

aprovació /a.pɾo.va.siˈo/ /a.pɾo.βa.siˈo/ /ə.pɾo.və.siˈo/ /ə.pɾu.və.siˈo/ /ə.pɾu.βə.siˈo/ n fem
έγκριση

aprovar /a.pɾoˈvaɾ/ /a.pɾoˈβa/ /ə.pɾoˈva/ /ə.pɾuˈva/ /ə.pɾuˈβa/ v
εγκρίνω
Mostrar aprovació, considerar acceptable o bo.

aproximadament /a.pɾok.siˌma.ðaˈmen/ /a.pɾok.siˌma.ðaˈment/ /ə.pɾok.siˌma.ðəˈment/ /ə.pɾuk.siˌma.ðəˈmen/ adv
περίπου

apuntador /a.pun.taˈðo/ /a.pun.taˈðoɾ/ /ə.pun.təˈðo/ n masc
δείκτης
(informàtica, programació) Tipus de dada capaç de contenir una adreça de memòria que assenyala una altra dada, típicament la que assenyala el contingut d'una variable.

apèndix /aˈpɛn.diks/ /əˈpɛn.diks/ n masc
παράρτημα
Òrgan o membre subordinat a una altra.

apòfisi /aˈpɔ.fi.zi/ /əˈpɔ.fi.zi/ n fem
απόφυση
(anatomia) Protuberància normalment en un os.
(botànica) Dilatació o inflament d’una estructura filamentosa, com ara l’extrem d’un esporangiòfor sota l’esporangi en les mucorals.

apòstol /aˈpɔs.toɫ/ /əˈpɔs.toɫ/ /əˈpɔs.tuɫ/ n masc
απόστολος

aquarel·la /a.kwaˈɾɛ.ɫa/ /a.kwaˈɾɛ.ɫɛ/ /a.kwaˈɾɛɫ.ɫa/ /ə.kwəˈɾɛ.ɫə/ /ə.kwəˈɾɛɫ.ɫə/ n fem
υδατογραφία

aquari /aˈkwa.ɾi/ /əˈkwa.ɾi/ n masc
ενυδρείο
Recipient per contenir peixos en captivitat, usualment més gros que una peixera.

aquest /aˈkest/ /aˈket/ /əˈkəst/ /əˈkət/ /əˈkɛst/ /əˈkɛt/ adj masc
αυτός
Demostratiu de proximitat en l’espai, el temps o el discurs respecte a la primera persona o la segona persona.

aquàtic /aˈkwa.tik/ /əˈkwa.tik/ adj masc
υδρόβιος

aquí /aˈki/ adv
εκεί εδώ
En aquest o aqueix lloc, indicant proximitat respecte a la primera persona o a la segona persona.

aquós /aˈkwos/ /əˈkwos/ adj masc
υδρόβιος

aqüeducte /a.kweˈðuk.te/ /ə.kwəˈðuk.tə/ n masc
υδραγωγείο

aqüífer /aˈkwi.feɾ/ /əˈkwi.fər/ n masc
υδροφορέας

ara /ˈa.ɾa/ adv
τώρα

arabesc /a.ɾaˈbesk/ /ə.ɾəˈbəsk/ /ə.ɾəˈbɛsk/ /ə.ɾəˈβɛsk/ n masc
αραβούργημα

arada /aˈɾa.ða/ /əˈɾa.ðə/ n fem
αλέτρι

aragonès /ə.ɾə.ɣoˈnəs/ /ə.ɾə.ɣuˈnɛs/ adj masc
αραγονέζικος
Relatiu o pertanyent a l'Aragó, als seus habitants o a la seva llengua.

aragonès /ə.ɾə.ɣoˈnəs/ /ə.ɾə.ɣuˈnɛs/ n masc
αραγονέζικος
Natiu de l'Aragó.
(només en singular) Llengua històricament parlada en el Pirineu d'Aragó.

arameu /a.ɾaˈmɛw/ /ə.ɾəˈmɛw/ adj masc
Αραμαϊκή αραμαϊκά
Relatiu a Aram o als arameus.

arameu /a.ɾaˈmɛw/ /ə.ɾəˈmɛw/ n masc
Αραμαίος
Natural del poble semita establert en l'antic Orient entre Mesopotàmia, Palestina i Síria.
αραμαϊκά Αραμαϊκή
(només en singular) Llengua i conjunt de dialectes semítics nord-occidentals del Pròxim Orient, que inclou:
La llengua de Jesús de Natzaret, o judeopalestí.

aranya /əˈɾa.ɲə/ n fem
αράχνη
Invertebrat artròpode de l’ordre dels araneids adaptat al medi aeri, amb vuit potes i un parell de quelícers modificats en ullals capaços d'injectar verí.

aranyó /a.ɾaˈɲo/ /ə.ɾəˈɲo/ n masc
τσάπουρνο
Fruit de l'aranyoner (Prunus spinosa).

aranzel /a.ɾanˈzɛɫ/ /ə.ɾənˈzɛɫ/ n masc
δασμός

arbitrari /aɾ.βiˈtɾa.ɾi/ /ər.biˈtɾa.ɾi/ adj masc
αυθαίρετος
Relatiu, depenent o pertanyent a l'arbitri, als àrbitres o a l'arbitració.

arbitràriament /ar.βiˌtɾa.ɾi.aˈmen/ /aɾ.biˌtɾa.ɾi.aˈment/ /aɾ.βiˌtɾa.ɾi.aˈmen/ /ər.biˌtɾa.ɾi.əˈmen/ /əɾ.biˌtɾa.ɾi.əˈment/ adv
αυθαίρετα

arboç /aɾˈbos/ /ərˈbos/ n masc
κουμαριά

arbre /ˈa.bɾe/ /ˈar.bɾə/ /ˈaɾ.bɾe/ n masc
δέντρο δένδρο
(botànica) Vegetal superior que consta d'arrel, tronc i fulles.
δέντρο
(informàtica) Representació d'una estructura de dades constituïda per una sèrie de nodes relacionats jeràrquicament entre si, de manera que hi ha un únic node que fa d'arrel de l'estructura i que cada altre node procedeix d'un sol node immediatament anterior en la jerarquia.

arbre binari n masc
δυαδικό δέντρο

arbre de l'amor n masc
κουτσουπιά

arbust /aɾˈbust/ n masc
θάμνος

arc n masc
τόξο αψίδα
Arma consistent en una corda tensada que llença una fletxa.
αψίδα τόξο
Corba que cobreix un espai arquitectònic entre dos pilars, columnes o parets.

arc de Sant Martí /ˌaɾɡ.deˌzam.maɾˈti/ n masc
ουράνιο τόξο

arcaic /aɾˈkajk/ /ərˈkajk/ adj masc
αρχαϊκός απαρχαιωμένος

arcaisme /aɾ.kaˈiz.me/ /ər.kəˈiz.mə/ n masc
αρχαϊσμός
En una llengua, paraula o expressió considerada antiquada, en desús.

arcaïtzar /ar.ka.iˈd͡za/ /aɾ.ka.iˈza/ /aɾ.ka.iˈzaɾ/ /ər.kə.iˈd͡za/ v
αρχαΐζω

arcont /arˈkɔn/ /aɾˈkɔnt/ /ərˈkɔn/ /əɾˈkɔnt/ n masc
άρχοντας

arena /aˈɾe.na/ /əˈɾə.nə/ /əˈɾɛ.nə/ n fem
αρένα
Part central d'un amfiteatre o similar on té lloc un espectacle i originalment era de sorra.

areng /aˈɾeŋ/ /aˈɾeŋk/ /əˈɾəŋk/ /əˈɾɛŋ/ /əˈɾɛŋk/ n masc
ρέγγα ρέγκα
Peix semblant a la sardina, però més gros. (Clupea harengus)

arenga /aˈɾeŋ.ɡa/ /əˈɾəŋ.ɡə/ /əˈɾɛŋ.ɡə/ n fem
αναβαλλόμενος
Discurs, en especial quan està pensat per a exaltar els ànims al públic.

argent /arˈd͡ʒen/ /aɾˈd͡ʒen/ /ərˈʒen/ /əɾˈʒent/ n masc
άργυρος

argentí /ər.ʒənˈti/ adj masc
αργεντίνικος
Que fa el so o té el color de plata.
Relatiu a l'Argentina.

argentí /ər.ʒənˈti/ n masc
Αργεντινός
Natural de l'Argentina.

argila /aɾˈd͡ʒi.ɫa/ /ərˈʒi.ɫə/ n fem
άργιλος

argot /aɾˈɣɔt/ /ərˈɡɔt/ n masc
αργκό

argument /ar.ɣuˈmen/ /aɾ.ɣuˈmen/ /aɾ.ɣuˈment/ /ər.ɡuˈmen/ /ər.ɣuˈmen/ /əɾ.ɣuˈment/ n masc
επιχείρημα

argó /ərˈɡo/ n masc
αργό

ariet /a.ɾiˈet/ /ə.ɾiˈɛt/ n masc
πολιορκητικός κριός

aristocràtic /a.ɾis.toˈkɾa.tik/ /ə.ɾis.tuˈkɾa.tik/ adj masc
ευγενής

aristòcrata /a.ɾisˈtɔ.kɾa.ta/ /ə.ɾisˈtɔ.kɾə.tə/ n neut
αριστοκράτης

aritmètica /a.ɾidˈmɛ.ti.ka/ n fem
αριθμητική

arma /ˈaɾ.ma/ n fem
όπλο
Eina destinada a atacar o a defensar d'un atac.

arma de destrucció massiva n fem
όπλο μαζικής καταστροφής
Arma que comparada amb les armes convencionals té capacitat de mortaldat molt superior. En especial es refereix a les nuclears, biològiques i químiques.

armada /aɾˈma.ða/ /ərˈma.ðə/ n fem
αρμάδα

armadillo /aɾ.maˈði.ʎo/ /ər.məˈði.ʎu/ /əɾ.məˈði.ʎo/ n masc
αρμαντίλλο

armadura /aɾ.maˈðu.ɾa/ /ər.məˈðu.ɾə/ n fem
θωράκιση
Vestit metàl·lic que cobreix un soldat complet o, si més no, les parts més vitals i que té com objectiu protegir-lo.

armar /arˈma/ /aɾˈma/ /aɾˈmaɾ/ /ərˈma/ v
οπλίζω
Proveir d'armes ofensives o defensives.

armari /aɾˈma.ɾi/ n masc
ντουλάπι ντουλάπα

armeni /ərˈmɛ.ni/ adj masc
αρμενικός

armilla /aɾˈmi.ʎa/ /ərˈmi.ʎə/ n fem
γιλέκο

arna /ˈar.nə/ /ˈaɾ.na/ n fem
νυχτοπεταλούδα
Insecte lepidòpter, generalment nocturn.

aroma /aˈɾo.ma/ /əˈɾo.mə/ n
άρωμα

arpa /ˈaɾ.pa/ n fem
άρπα

arpegi /arˈpɛ.ʒi/ /aɾˈpɛ.d͡ʒi/ /ərˈpɛ.ʒi/ n masc
αρπισμού

arpó /aɾˈpo/ /ərˈpo/ n masc
καμάκι

arquebisbe /aɾ.keˈbiz.be/ /ər.kəˈβiz.bə/ n masc
αρχιεπίσκοπος

arquejar /ar.keˈʒa/ /aɾ.keˈd͡ʒa/ /aɾ.keˈd͡ʒaɾ/ /ər.kəˈʒa/ /əɾ.kəˈd͡ʒa/ v
κυρτώνω
Donar a alguna cosa la forma d'arc.

arqueologia /ar.ke.o.ɫoˈʒi.a/ /aɾ.ke.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ər.kə.u.ɫuˈʒi.ə/ /əɾ.kə.o.ɫoˈʒi.ə/ n fem
αρχαιολογία

arqueològic /ar.ke.oˈɫɔ.ʒik/ /aɾ.ke.oˈɫɔ.d͡ʒik/ /ər.kə.uˈɫɔ.ʒik/ /əɾ.kə.oˈɫɔ.ʒik/ adj masc
αρχαιολογικός

arquer /arˈke/ /aɾˈkeɾ/ /ərˈke/ n masc
τοξότης
Aquell que dispara fletxes amb un arc.

arqueòleg /aɾ.keˈɔ.ɫek/ n masc
αρχαιολόγος

arquitecte /aɾ.kiˈtɛk.te/ n masc
αρχιτέκτονας

arquitectura /aɾ.ki.tekˈtu.ɾa/ n fem
αρχιτεκτονική
Disciplina que estudia el disseny i construcció dels edificis i el paisatge urbà.

arquitrau /aɾ.kiˈtɾaw/ /ər.kiˈtɾaw/ n masc
επιστύλιο

arracada /a.raˈka.ða/ /ə.rəˈka.ðə/ n fem
σκουλαρίκι

arraconar /a.ra.koˈna/ /a.ra.koˈnaɾ/ /ə.rə.koˈna/ /ə.rə.kuˈna/ v
στρίβω
Posar alguna cosa en un racó.

arrel /aˈrɛɫ/ n fem
ρίζα
Part baixa dels vegetals mitjançant la qual estan subjectes a terra i obtenen nutrients.

arrel quadrada n fem
τετραγωνική ρίζα

arrelar /a.reˈɫa/ /a.reˈɫaɾ/ /ə.rəˈɫa/ v
ριζοβολώ
Fer arrels els arbres i plantes.

arrest /aˈrest/ /əˈrest/ n masc
σύλληψη

arrestar /a.resˈta/ /a.resˈtaɾ/ /ə.rəsˈta/ v
συλλαμβάνω

arribada /a.riˈba.ða/ n fem
άφιξη
Acció d'arribar o allò que ha arribat.

arribar /a.riˈbaɾ/ /a.riˈβa/ v
φτάνω
Anar a la destinació, acabar el moviment.

arriscar /a.risˈka/ /a.risˈkaɾ/ /ə.risˈka/ v
διακινδυνεύω ρισκάρω

arrogant /a.roˈɣan/ /a.roˈɣant/ /ə.roˈɣant/ /ə.ruˈɣan/ adj
υπεροπτικός

arrossar /a.roˈsa/ /a.roˈsaɾ/ /ə.roˈsa/ /ə.ruˈsa/ n masc
ορυζώνας

arrossegar /a.ro.seˈɣa/ /a.ro.seˈɣaɾ/ /ə.ro.səˈɣa/ /ə.ru.səˈɣa/ v
σέρνω
Moure arran de terra, en contacte amb el sòl.

arrossera /a.roˈse.ɾa/ /ə.roˈse.ɾə/ /ə.ruˈse.ɾə/ n fem
κουζίνα ρυζιού

arrova /aˈrɔ.va/ /aˈrɔ.βa/ /aˈrɔ.βɔ/ /əˈrɔ.və/ /əˈrɔ.βə/ n fem
παπάκι
Unitat de pes equivalent a 10,400 kg, la quarta part d'un quintar.
(informàtica) Símbol que s'empra per a citar una adreça de correu electrònic.

arruga /aˈru.ɣa/ /əˈru.ɣə/ n fem
ρυτίδα
Plec que es presenta a la pell per la pèrdua d’elasticitat, normalment per envelliment.

arrugar /a.ruˈɣa/ /a.ruˈɣaɾ/ /ə.ruˈɣa/ v
ζαρώνω

arròs /aˈrɔs/ n masc
ρύζι όρυζα

arsènic /ərˈsɛ.nik/ n masc
αρσενικό

art n
τέχνη
Creació humana que intenta expressar o generar sensacions i sentiments.
Recreació d'una realitat amb obres creades
tècnica molt acurada i dominada per pocs, mestratge.

artefacte /aɾ.teˈfak.te/ n masc
τέχνημα

artesania /aɾ.te.zaˈni.a/ /əɾ.tə.zaˈni.ə/ n fem
χειροτεχνία

artesà /aɾ.teˈza/ n masc
βιοτέχνης τεχνίτης
Persona que produeix objectes d'art manual.

article /aɾˈti.kɫe/ n masc
άρθρο
En gramàtica, determinant, mot o afix, que acompanya un sintagma nominal per especificar-ne el gènere, el nombre i el tipus (conegut o desconegut, personal o no). La forma afixa de l'article no és pròpia del català.
Bloc d'informació referit a un mateix tema que forma part d'una publicació periòdica.

articulació /aɾ.ti.ku.ɫa.siˈo/ n fem
κλείδωση άρθρωση
Part del cos que uneix dos ossos permetent-ne el moviment.

articuladament /ar.ti.kuˌɫa.ðaˈmen/ /aɾ.ti.kuˌɫa.ðaˈmen/ /aɾ.ti.kuˌɫa.ðaˈment/ /ər.ti.kuˌɫa.ðəˈmen/ /əɾ.ti.kuˌɫa.ðəˈment/ adv
αρθρωτά

articular /ar.ti.kuˈɫa/ /aɾ.ti.kuˈɫa/ /aɾ.ti.kuˈɫaɾ/ /ər.ti.kuˈɫa/ /ər.ti.kuˈɫar/ v
αρθρώνω
Crear algun lligam entre dos elements d'un conjunt, en especial quan no és un lligam rígid.
(pronominal) Crear-se algun lligam entre dos elements d'un conjunt. En especial quan no es un lligam rígid.
Els animals i en especial les persones, fer sons amb la boca, les cordes vocals i altres parts relacionades.

artificial /aɾ.ti.fi.siˈaɫ/ /ər.ti.fi.siˈaɫ/ adj
τεχνητός

artilleria /aɾ.ti.ʎeˈɾi.a/ /ər.ti.ʎəˈɾi.ə/ n fem
πυροβολική

artista /aɾˈtis.ta/ /aɾˈtis.te/ /ərˈtis.tə/ n neut
καλλιτέχνης

artritis /aɾˈtɾi.tis/ /ərˈtɾi.tis/ n fem
αρθρίτιδα

artrosi /aɾˈtɾɔ.zi/ /ərˈtɾɔ.zi/ n fem
οστεοαρθρίτιδα

artèria /aɾˈtɛ.ɾi.a/ n fem
αρτηρία
(anatomia) Vas sanguini que distribueix la sang des del cor.

artístic /aɾˈtis.tik/ /ərˈtis.tik/ adj masc
καλαίσθητος

arxiduquessa /aɾ.t͡ʃi.ðuˈke.sa/ /ər.ʃi.ðuˈkɛ.sə/ /əɾ.ʃi.ðuˈkə.sə/ n fem
αρχιδούκισσα

arxipèlag /aɾ.t͡ʃiˈpɛ.ɫak/ n masc
αρχιπέλαγος

arxiu /aɾˈt͡ʃiw/ n masc
αρχείο
Lloc de conservació i consulta de documentació.

arèola /aˈɾɛ.o.la/ /əˈɾɛ.u.ɫə/ n fem
άλως
Petita àrea al voltant d'alguna cosa.

as /ˈas/ n masc
άσος
(jocs de cartes) Carta de cada coll de la baralla marcada amb el número 1 o la lletra A i que en molts jocs trumfa.
Persona excel·lent en una activitat.

asbest /azˈbest/ /əzˈbest/ n masc
αμίαντος

ascendir /a.senˈdi/ /a.senˈdiɾ/ /ə.sənˈdi/ /əs.sənˈdi/ v
ανεβαίνω
Anar cap amunt.

ascensió /a.sen.siˈo/ /ə.sən.siˈo/ /əs.sən.siˈo/ n fem
ανάβαση
Acció d'ascendir.

ascensor /a.senˈso/ /a.senˈsoɾ/ /əs.sənˈso/ n masc
ασανσέρ ανελκυστήρας

ascètic /aˈsɛ.tik/ /əsˈsɛ.tik/ /əˈsɛ.tik/ adj masc
ασκητικός

ase /ˈa.zə/ n masc
γάιδαρος
(mamífer) Mamífer més petit que el cavall usat com a bèstia de càrrega (Equus asinus).

asfalt /asˈfaɫ/ /asˈfaɫt/ /əsˈfaɫ/ /əsˈfaɫt/ n masc
άσφαλτος

asfaltar /as.faɫˈta/ /as.faɫˈtaɾ/ /əs.fəɫˈta/ v
ασφαλτοστρώνω

asfíxia /asˈfik.si.a/ /əsˈfik.si.ə/ n fem
ασφυξία

asil /aˈziɫ/ /əˈziɫ/ n masc
άσυλο
Lloc protegit per als perseguits.

asimetria /a.si.meˈtɾi.a/ /ə.si.məˈtɾi.ə/ n fem
ασυμμετρία

asiàtic /a.ziˈa.tik/ adj masc
ασιάτικος
Originari, pertanyent o relatiu a l'Àsia.

asiàtic /a.ziˈa.tik/ n masc
ασιάτικος
Natural de l'Àsia.

asma /ˈaz.ma/ n fem
άσθμα

aspiració n fem
ιδανικό

aspiradora /as.pi.ɾaˈðo.ɾa/ /əs.pi.ɾəˈðo.ɾə/ n fem
ηλεκτρική σκούπα

assaig /aˈsat͡ʃ/ n masc
δοκίμιο
Acció que serveix per posar a prova una idea.
Representació d'un espectacle (obra teatral, concert, òpera, castells), sense públic, per a preparar la seva estrena.

assalt /aˈsaɫ/ /aˈsaɫt/ /əˈsaɫ/ /əˈsaɫt/ n masc
προσβολή

assamès /a.saˈmes/ /ə.səˈməs/ /ə.səˈmɛs/ adj masc
ασαμικά
Relatiu a l'Assam, la seva cultura o la llengua.

assamès /a.saˈmes/ /ə.səˈməs/ /ə.səˈmɛs/ n masc
ασαμικά
(només en singular) Llengua indoària oriental parlada a l'Assam.

assassinar /a.sa.siˈna/ /a.sa.siˈnaɾ/ v
δολοφονώ

assassinat /a.sa.siˈnat/ /ə.sə.siˈnat/ n masc
φόνος ανθρωποκτονία

assassí /a.saˈsi/ /ə.səˈsi/ n masc
δολοφόνος
Persona que lleva la vida a una altra amb premeditació i traïdoria.

assecar /a.seˈka/ /a.seˈkaɾ/ /ə.səˈka/ v
ξεραίνω
Llevar la humitat interior; deixar sec, sense aigua.

assedegat /a.se.ðeˈɣat/ /ə.sə.ðəˈɣat/ adj masc
διψασμένος
Que té set, que desitja beure; sedegós.

assemblea /a.semˈbɫe.a/ /ə.səmˈbɫɛ.ə/ n fem
συνάθροιση

assentament /a.sen.taˈmen/ /a.sen.taˈment/ /ə.sən.təˈmen/ /ə.sən.təˈment/ n masc
αποικισμός

assetjament /a.se.d͡ʒaˈmen/ /a.se.d͡ʒaˈment/ /ə.sə.d͡ʒəˈmen/ /ə.sə.d͡ʒəˈment/ n masc
παρενόχληση

assetjament sexual n masc
σεξουαλική παρενόχληση

assetjar /a.seˈd͡ʒa/ /a.seˈd͡ʒaɾ/ v
πολιορκώ
Encerclar una plaça forta per combatre-la.

assignatura /a.siŋ.naˈtu.ɾa/ /a.siɡ.naˈtu.ɾa/ n fem
αντικείμενο

assimilació /a.si.mi.ɫa.siˈo/ /ə.si.mi.ɫə.siˈo/ n fem
αφομοίωση
(sociologia) Procés pel qual una persona o un col·lectiu s'incorpora a una altra cultura, generalment dominant, n'adopta els senyals identitaris i alhora va abandonant els de la seva cultura d'origen.
(psicologia) Procés consistent a incorporar un objecte o les seves propietats a un esquema mental o estructura cognitiva.

assimilar /a.si.miˈɫa/ /a.si.miˈɫaɾ/ /ə.si.miˈɫa/ v
αφομοιώνω
Fer que dues coses siguin similars.

assiri /aˈsi.ɾi/ /əˈsi.ɾi/ adj masc
ασσυριακός
Relatiu o propi de l’antiga Assíria o de la seva llengua.

assiri /aˈsi.ɾi/ /əˈsi.ɾi/ n masc
ασσυριακός
Persona originària d'Assíria (segles XX-VII aC).
(masculí singular) Llengua semítica parlada a l'antiga Assíria.

assistència /a.sisˈtɛn.si.a/ n fem
βοήθεια
El fet d'estar present en un lloc en el qual s'ha estat citat.
(hoquei sobre gel) Punt anotat a l'estadística de rendiment d'un jugador que ha fet una passada decisiva per a la consecució d'un gol.

associació /a.so.si.a.siˈo/ /ə.so.si.ə.siˈo/ /ə.su.si.ə.siˈo/ n fem
σύλλογος

assumir /a.suˈmi/ /a.suˈmiɾ/ /ə.suˈmi/ v
αναλαμβάνω

assíduament /aˌsi.ðu.aˈmen/ /aˌsi.ðu.aˈment/ /əˌsi.ðu.əˈmen/ /əˌsi.ðu.əˈment/ adv
επιμελώς

ast /ˈast/ n masc
σούβλα

asteca /asˈte.ka/ /əsˈtɛ.kə/ adj
Αζτέκος
Relatiu al poble nahua clàssic.

asteca /asˈte.ka/ /əsˈtɛ.kə/ n neut
Αζτέκος
(històric) Individu d’un poble nahua que es va establir a la vall de Mèxic fundant un imperi.

asterisc /as.teˈɾisk/ /əs.təˈɾisk/ n masc
αστερίσκος

asteroide /as.teˈɾɔj.ðe/ /əs.təˈɾɔj.ðə/ n masc
αστεροειδής

astrolabi /as.tɾoˈɫa.bi/ /əs.tɾoˈɫa.bi/ /əs.tɾuˈɫa.bi/ /əs.tɾuˈɫa.βi/ n masc
αστρολάβος
Instrument, usat antigament, pensat per a calcular l'alçada dels astres i, a partir d'aquests valors, la latitud. Està compost per una superfície plana en la qual es representa el mapa estel·lar, en les versions més modernes aquesta superfície és rodona i té elements articulats.

astrologia /as.tɾo.ɫoˈʒi.a/ /əs.tɾu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
αστρολογία

astronauta /ˌas.tɾoˈnaw.ta/ /ˌas.tɾoˈnaw.tə/ /ˌas.tɾuˈnaw.tə/ n neut
αστροναύτης

astronomia /as.tɾo.noˈmi.a/ /əs.tɾo.noˈmi.ə/ /əs.tɾu.nuˈmi.ə/ n fem
αστρονομία

astròleg /asˈtɾɔ.ɫek/ n masc
αστρολόγος

astrònom /asˈtɾɔ.nom/ /əsˈtɾɔ.nom/ /əsˈtɾɔ.num/ n masc
αστρονόμος

asèptic /aˈsɛp.tik/ /əˈsɛp.tik/ adj masc
άσηπτος

asímptota /aˈzim.to.ta/ /əˈzim.to.tə/ /əˈzim.tu.tə/ n fem
ασύμπτωτος

atac /aˈtak/ /əˈtak/ n masc
επίθεση
En un combat, cadascuna de les escomeses que realitza un dels bàndols.
(esports de raqueta) Acció i efecte de tornar una pilota amb la intenció d'aconseguir la iniciativa del punt en joc.

atacar /a.taˈka/ /a.taˈkaɾ/ /ə.təˈka/ v
επιτίθεμαι
Donar el primer cop en una lluita, dirigir-se violentament a algú.

atavisme /a.taˈviz.me/ /a.taˈβiz.me/ /ə.təˈviz.mə/ /ə.təˈβiz.mə/ n masc
αταβισμός

ateisme /a.teˈiz.me/ n masc
αθεϊσμός

atenció /a.ten.siˈo/ n fem
προσοχή
Capacitat de concentrar l'activitat mental d'una manera sostinguda en un objecte o en una tasca concreta.

atent /aˈten/ /aˈtent/ /əˈten/ /əˈtent/ adj masc
προσεκτικός
Que posa atenció, interès, cura.

aterrar /a.teˈra/ /a.teˈraɾ/ /ə.təˈra/ v
προσγειώνω

aterratge /a.teˈra.d͡ʒe/ n masc
προσγείωση

ateu /aˈtɛw/ adj masc
άθεος

atles /ˈad.ɫes/ /ˈaɫ.ɫes/ n masc
άτλαντας
Col·lecció de mapes.

atleta /adˈɫe.ta/ /aɫˈɫe.ta/ /əɫˈɫɛ.tə/ n neut
αθλητής

atletisme /ad.ɫeˈtiz.me/ /aɫ.ɫeˈtiz.me/ n masc
αθλητισμός

atlètic /adˈɫɛ.tik/ /aɫˈɫɛ.tik/ /əɫˈɫɛ.tik/ adj masc
αθλητικός

atmosfera /ad.mosˈfe.ɾa/ /əd.mosˈfe.ɾə/ /əd.musˈfe.ɾə/ n fem
ατμόσφαιρα
Capa exterior d'un cos celeste, en especial la terra, formada per gasos.

atracar /a.tɾaˈka/ /a.tɾaˈkaɾ/ /ə.tɾəˈka/ v
ληστεύω
Forçar una persona o diverses persones a donar el que porten o el que tenen en aquell moment.

atracció /a.tɾak.siˈo/ /ə.tɾək.siˈo/ n fem
έλξη

atractiu /a.tɾakˈtiw/ /ə.tɾəkˈtiw/ adj masc
ελκυστικός
Que atreu

atrapar /a.tɾaˈpa/ /a.tɾaˈpaɾ/ /ə.tɾəˈpa/ v
πιάνω

atreure /aˈtɾew.ɾe/ /əˈtɾɛw.ɾə/ v
έλκω

atrofiar /a.tɾo.fiˈa/ /a.tɾo.fiˈaɾ/ /ə.tɾo.fiˈa/ /ə.tɾu.fiˈa/ v
ατροφώ

atropellar /a.tɾo.peˈʎa/ /a.tɾo.peˈʎaɾ/ /ə.tɾo.pəˈʎa/ /ə.tɾu.pəˈʎa/ v
πατάω

atroç /aˈtɾos/ adj
αιμοβόρος

atròfia /aˈtɾɔ.fi.a/ /əˈtɾɔ.fi.ə/ n fem
ατροφία

atur /aˈtuɾ/ n masc
ανεργία
Situació en què la persona no té feina i no pot guanyar-se la vida.

aturada /a.tuˈɾa.ða/ n fem
απόκρουση
(esports de pilota) Acció d'interceptar la pilota, la bola o el disc per evitar un gol.

aturar /a.tuˈɾa/ /a.tuˈɾaɾ/ v
παύω
Detenir, fer parar.

atxa /ˈa.t͡ʃa/ /ˈa.t͡ʃə/ n fem
πέλεκυς
Tipus de destral usada com a arma defensiva pels cavallers en la lluita a peu.

atxim /aˈt͡ʃim/ /əˈt͡ʃim/ Interjection
αψού

atzabeja /a.d͡zaˈbe.d͡ʒa/ /a.d͡zaˈβe.ʒa/ /ə.d͡zəˈbə.ʒə/ /ə.d͡zəˈbɛ.ʒə/ /ə.d͡zəˈβɛ.ʒə/ n fem
γαγάτης

atzerola /a.d͡zeˈɾɔ.ɫa/ /a.d͡zeˈɾɔ.ɫɔ/ /ə.d͡zəˈɾɔ.ɫə/ n fem
τσιάτσια
Fruit de l'atzeroler (Crataegus azarolus).

atzur /əˈd͡zur/ n masc
γαλάζιο

atàxia /aˈtak.si.a/ /əˈtak.si.ə/ n fem
αταξία

audible /awˈði.bɫe/ /awˈði.βɫe/ /awˈðib.bɫe/ /əwˈði.βɫə/ /əwˈðib.bɫə/ n masc
ακουστός

audiovisual /ˌaw.ði.o.vi.zuˈaɫ/ /ˌaw.ði.o.βi.zuˈaɫ/ /ˌaw.ði.u.vi.zuˈaɫ/ /ˌaw.ði.u.βi.zuˈaɫ/ adj
οπτικοακουστικός
Relatiu a l'audició i a la visió alhora.

audiovisual /ˌaw.ði.o.vi.zuˈaɫ/ /ˌaw.ði.o.βi.zuˈaɫ/ /ˌaw.ði.u.vi.zuˈaɫ/ /ˌaw.ði.u.βi.zuˈaɫ/ n masc
οπτικοακουστικός
Material didàctic, informatiu, etc., constituït per un enregistrament visual i un d'auditiu integrats.

augment /awɡˈmen/ /awˈment/ /əwɡˈmen/ /əwɡˈment/ n masc
αύξηση

augmentar /awɡ.menˈta/ /awɡ.menˈtaɾ/ v
αυξάνω

augmentatiu /awɡ.men.taˈtiw/ /əwɡ.mən.təˈtiw/ n masc
αυξητικός

auricular /aw.ɾi.kuˈɫaɾ/ /əw.ɾi.kuˈɫar/ n masc
ακουστικό

aurícula /awˈɾi.ku.ɫa/ /əwˈɾi.ku.ɫə/ n fem
κόλπος
Cadascuna de les dues cavitats de la part superior del cor.

auscultar /aws.kuɫˈta/ /aws.kuɫˈtaɾ/ /əws.kuɫˈta/ v
ακροάζομαι

australià /əws.tɾə.ɫiˈa/ adj masc
Αυστραλέζα
Relatiu o pertanyent a Austràlia.

australià /əws.tɾə.ɫiˈa/ n masc
Αυστραλέζα
Habitant d'Austràlia.

austríac /awsˈtɾi.ak/ /əwsˈtɾi.ək/ adj masc
αυστριακός
Relatiu o pertanyent a Àustria.

austríac /awsˈtɾi.ak/ /əwsˈtɾi.ək/ n masc
Αυστριακός
Habitant d'Àustria

autista /awˈtis.ta/ /awˈtis.te/ /əwˈtis.tə/ adj
αυτιστικό
Relatiu a l'autisme.

autista /awˈtis.ta/ /awˈtis.te/ /əwˈtis.tə/ n neut
αυτιστικό
Afectat d'autisme.

autobiografia /ˌaw.to.bi.o.ɣɾaˈfi.a/ /ˌaw.to.bi.o.ɣɾəˈfi.ə/ /ˌaw.tu.bi.u.ɣɾəˈfi.ə/ /ˌaw.tu.βi.u.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
αυτοβιογραφία

autobús /ˌaw.toˈbus/ /ˌaw.tuˈbus/ n masc
λεωφορείο

autocar /ˌaw.toˈkaɾ/ /ˌaw.tuˈkar/ n masc
υπεραστικό λεωφορείο

autocontrol /ˌaw.to.konˈtɾɔɫ/ /ˌaw.tu.kunˈtɾɔɫ/ n masc
αυτοέλεγχος

autografiar /ˌaw.to.ɣɾa.fiˈa/ /ˌaw.to.ɣɾa.fiˈaɾ/ /ˌaw.to.ɣɾə.fiˈa/ /ˌaw.tu.ɣɾə.fiˈa/ v
υπογράφω ιδιοχείρως

automàtic /aw.toˈma.tik/ /əw.toˈma.tik/ /əw.tuˈma.tik/ adj masc
αυτόματος

autonomia /aw.to.noˈmi.a/ /əw.to.noˈmi.ə/ /əw.tu.nuˈmi.ə/ n fem
αυτονομία

autopista /ˌaw.toˈpis.ta/ /ˌaw.toˈpis.tə/ /ˌaw.tuˈpis.tə/ n fem
αυτοκινητόδρομος

autor /awˈto/ /awˈtoɾ/ n masc
συγγραφέας

autoretrat /ˌaw.to.reˈtɾat/ /ˌaw.to.rəˈtɾat/ /ˌaw.tu.rəˈtɾat/ n masc
αυτοπροσωπογραφία

autoritari /aw.to.ɾiˈta.ɾi/ /əw.to.ɾiˈta.ɾi/ /əw.tu.ɾiˈta.ɾi/ adj masc
απολυταρχικός

autoritat /aw.to.ɾiˈtat/ /əw.to.ɾiˈtat/ /əw.tu.ɾiˈtat/ n fem
εξουσία αρχή

autorització /aw.to.ɾi.d͡za.siˈo/ /aw.to.ɾi.za.siˈo/ /əw.to.ɾi.d͡zə.siˈo/ /əw.tu.ɾi.d͡zə.siˈo/ n fem
άδεια

autèntic /awˈtɛn.tik/ /əwˈtɛn.tik/ adj masc
αυθεντικός

autòcrata /awˈtɔ.kɾa.ta/ /əwˈtɔ.kɾə.tə/ n neut
δεσπότης

autòcton /awˈtɔk.ton/ /əwˈtɔk.tun/ adj masc
αυτόχθονας

autògraf /awˈtɔ.ɣɾaf/ /əwˈtɔ.ɣɾəf/ n masc
αυτόγραφο

autònom /awˈtɔ.nom/ /əwˈtɔ.nom/ /əwˈtɔ.num/ adj masc
αυτόνομος

autòpsia /awˈtɔp.si.a/ /əwˈtɔp.si.ə/ n fem
νεκροτομή

auxiliar /awk.si.ɫiˈa/ /awk.si.ɫiˈaɾ/ /əwk.si.ɫiˈa/ /əwk.si.ɫiˈar/ adj
βοηθητικός
Que col·labora, que ajuda, en un treball, una activitat.

avall /aˈvaʎ/ /aˈβaʎ/ /əˈvaʎ/ /əˈβaʎ/ adv
κάτω

avaluació /a.va.ɫu.a.siˈo/ /a.βa.ɫu.a.siˈo/ /ə.və.ɫu.ə.siˈo/ /ə.βə.ɫu.ə.siˈo/ n fem
αξιολόγηση

avaluar /a.va.ɫuˈaɾ/ /a.βa.ɫuˈa/ /ə.və.ɫuˈa/ v
αξιολογώ
Determinar aproximadament el valor d'alguna cosa.

avantatge /a.vanˈta.d͡ʒe/ /a.βanˈta.d͡ʒe/ /ə.vənˈta.d͡ʒə/ n masc
πλεονέκτημα
Qualitats o circumstàncies que donen condició de superioritat a una persona.

avantbraç /aˌvamˈbɾas/ /aˌβamˈbɾas/ /əˌvamˈbɾas/ /əˌβamˈbɾas/ n masc
πήχης

avantguarda /a.vaŋˈɡwaɾ.ða/ /a.βaŋˈɡwar.ða/ /a.βaŋˈɡwaɾ.ða/ /ə.vəŋˈɡwaɾ.ðə/ n fem
πρωτοπορία
Destacament que va al davant del cos principal d’un exèrcit.

avaria /a.vaˈɾi.a/ /a.βaˈɾi.a/ /ə.vəˈɾi.ə/ /ə.βəˈɾi.ə/ n fem
κατάρρευση
Fallada mecànica.

avarícia /a.vaˈɾi.si.a/ /a.βaˈɾi.si.a/ /ə.vəˈɾi.si.ə/ /ə.βəˈɾi.si.ə/ n fem
τσιγκουνιά

avatar /a.vaˈtaɾ/ /a.βaˈtar/ /a.βaˈtaɾ/ /ə.vəˈtaɾ/ /ə.βəˈtar/ n masc
άβαταρ

avellana /a.veˈʎa.na/ /a.βeˈʎa.na/ /ə.vəˈʎa.nə/ n fem
φουντούκι

avenc /aˈveŋk/ /aˈβeŋ/ /əˈvəŋk/ /əˈvɛŋk/ /əˈβɛŋ/ n masc
χάσμα

aventura /a.venˈtu.ɾa/ /a.βenˈtu.ɾa/ /ə.vənˈtu.ɾə/ n fem
περιπέτεια
Una experiència arriscada normalment composta d'esdeveniments inesperats. Una aventura pot constar trobades amb persones, coses o situacions impactants, la realització de metes importants en la vida d'un individu, o un arriscat projecte de negocis.

avenç /aˈvens/ /aˈβens/ /əˈvɛns/ /əˈβɛns/ n masc
πρόοδος
Millora respecte d'una situació anterior.

avergonyir /a.veɾ.ɣoˈɲiɾ/ /a.βer.ɣoˈɲi/ /a.βeɾ.ɣoˈɲi/ /ə.vər.ɣuˈɲi/ /ə.vəɾ.ɣoˈɲi/ /ə.βər.ɡuˈɲi/ v
ντροπιάζω
(pronominal) Sentir-se moralment commocionat per un fet reprovable.
Fer que un altre senti vergonya, fent-li retrets.

aversió /a.veɾ.siˈo/ /a.βer.siˈo/ /a.βeɾ.siˈo/ /ə.vəɾ.siˈo/ /ə.βər.siˈo/ n fem
αντιπάθεια
Repugnància, envers algú o alguna cosa.

avet /aˈvet/ /aˈβet/ /əˈvət/ /əˈvɛt/ n masc
έλατο

avi /ˈa.vi/ /ˈa.vi/ /ˈa.βi/ n masc
παππούς πάππος
Progenitor del progenitor, pare del pare o de la mare de qui s'està parlant.

aviació /a.vi.a.siˈo/ /a.βi.a.siˈo/ /ə.vi.ə.siˈo/ /ə.βi.ə.siˈo/ n fem
αεροπορία

aviat /a.viˈat/ /a.βiˈat/ /ə.viˈat/ /ə.βiˈat/ adv
σύντομα

avinguda /a.viŋˈɡu.ða/ /a.βiŋˈɡu.ða/ /ə.viŋˈɡu.ðə/ n fem
δρόμος

aviram /a.viˈɾam/ /a.βiˈɾam/ /ə.viˈɾam/ /ə.βiˈɾam/ n
πουλερικά

avió /a.viˈo/ /a.βiˈo/ /ə.viˈo/ n masc
αεροπλάνο αεροσκάφος

avorriment /a.vo.riˈment/ /a.βo.riˈmen/ /ə.vo.riˈment/ /ə.vu.riˈmen/ /ə.βu.riˈmen/ n masc
πλήξη

avorrit /a.voˈrit/ /a.βoˈrit/ /ə.voˈrit/ /ə.vuˈrit/ /ə.βuˈrit/ adj
βαριεστημένος

avortament /a.voɾ.taˈment/ /a.βor.taˈmen/ /a.βoɾ.taˈmen/ /ə.voɾ.təˈment/ /ə.vur.təˈmen/ /ə.βur.təˈmen/ n masc
άμβλωση

avortar /a.voɾˈtaɾ/ /a.βorˈta/ /a.βoɾˈta/ /ə.voɾˈta/ /ə.vurˈta/ /ə.βurˈta/ v
αποβάλλω

avui /aˈvuj/ /aˈβuj/ /əˈvuj/ adv
σήμερα
En el dia actual.

avèstic /aˈvɛs.tik/ /aˈβɛs.tik/ /əˈvɛs.tik/ /əˈβɛs.tik/ n masc
Αβεστική γλώσσα

avís /aˈvis/ /aˈβis/ /əˈvis/ n masc
αβιζό
(nàutica) Vaixell de guerra lleuger que abans de la invenció de la ràdio s'utilitzava per transferir missatges a naus embarcades o entre naus embarcades.

axiologia n fem
αξιολογία

axioma /ak.siˈo.ma/ /ək.siˈo.mə/ n masc
αξίωμα

axis /ˈa.t͡ʃis/ /ˈa.ʃis/ n masc
άξονας

axó /akˈso/ /əkˈso/ n masc
νευράξονας

aïllant /a.iˈʎan/ /a.iˈʎant/ /ə.iˈʎan/ /ə.iˈʎant/ n masc
μονωτής

aïllat /a.iˈʎat/ /ə.iˈʎat/ adj masc
απομονωμένος

aòrtic /aˈɔɾ.tik/ /əˈɔr.tik/ adj masc
αορτικός

babau /baˈbaw/ /bəˈβaw/ adj masc
σαχλός

bacallà /ba.kaˈʎa/ /bə.kəˈʎa/ n masc
μπακαλιάρος

bacil /baˈsil/ /bəˈsil/ n masc
βάκιλλος

bacteri /bakˈtɛ.ɾi/ n masc
βακτήριο μικρόβια

badall /baˈðaʎ/ /bəˈðaj/ /bəˈðaʎ/ n masc
χασμουρητό
Inspiració involuntària provocada per la son o per l'avorriment, resultat de badallar.

badallar /ba.ðaˈʎa/ /ba.ðaˈʎaɾ/ /bə.ðəˈja/ /bə.ðəˈʎa/ v
χασμουριέμαι

badia /baˈði.a/ n fem
κόλπος

bagatel·la /ba.ɣaˈtɛ.ɫa/ /ba.ɣaˈtɛ.ɫɛ/ /ba.ɣaˈtɛɫ.ɫa/ /bə.ɣəˈtɛ.ɫə/ /bə.ɣəˈtɛɫ.ɫə/ n fem
φύλο

baia /ˈba.ja/ /ˈba.jə/ n fem
μούρο

baioneta /ba.јuˈne.ta/ /bə.јuˈnɛ.tə/ n fem
ξιφολόγχη

baix /ˈbajʃ/ adj masc
κοντός χαμηλός
De mida inferior a l'ordinària.

baix /ˈbajʃ/ adv
χαμηλός
A poca altura.

baix elèctric n masc
μπάσο

baix relleu n masc
χαμηλό ανάγλυφο

baixar /bajˈʃa/ /bajˈʃaɾ/ /baˈʃa/ v
κατεβάζω
(informàtica) Transferir dades o fitxers des d'un servidor remot a un ordinador local.

baixkir /bajʃˈkiɾ/ /bəʃˈkir/ adj masc
Μπασκίρ
Relatiu al poble dels baixkirs, la seva cultura o la llengua.

baixkir /bajʃˈkiɾ/ /bəʃˈkir/ n masc
Μπασκίρ
Natural d'un poble de la república russa de Baixkíria.
(només en singular) Llengua turquesa de la república russa de Baixkíria.

bala /ˈba.ɫa/ n fem
σφαίρα
Projectil que es fa servir en armes de foc.

balada n fem
μπαλάντα

baladre /baˈɫa.ðɾe/ /bəˈɫa.ðɾə/ n fem
ροδοδάφνη

balalaica /ba.laˈlaj.ka/ /bə.ɫəˈɫaj.kə/ n fem
μπαλαλάικα

balanç /baˈɫans/ /bəˈɫans/ n masc
ισοζύγιο
Comptabilització de l’actiu i el passiu d’un negoci.

balança /baˈɫan.sa/ /bəˈɫan.sə/ n fem
ζυγαριά
Estri emprat per calcular la massa o el pes d'un objecte per comparació amb uns pesos.

balbucejar /baɫ.bu.seˈd͡ʒaɾ/ /baɫ.βu.seˈd͡ʒa/ /baɫ.βu.seˈʒa/ /bəɫ.bu.səˈd͡ʒa/ /bəɫ.bu.səˈʒa/ /bəɫ.βu.səˈʒa/ v
τραυλίζω

balcanitzar /baɫ.ka.niˈd͡za/ /baɫ.ka.niˈza/ /baɫ.ka.niˈzaɾ/ /bəɫ.kə.niˈd͡za/ v
βαλκανοποιώ

balcànic /baɫˈka.nik/ /bəɫˈka.nik/ adj masc
βαλκανικός
Relatiu o pertanyent als Balcans.

balcànic /baɫˈka.nik/ /bəɫˈka.nik/ n masc
βαλκανικός
Persona que habita o és originària dels Balcans.

balcó /baɫˈko/ n masc
μπαλκόνι

baldufa /baɫˈdu.fa/ /bəɫˈdu.fə/ n fem
σβούρα

balena /baˈɫe.na/ /bəˈɫə.nə/ /bəˈɫɛ.nə/ n fem
φάλαινα
(mamífer) Mamífer cetaci del subordre dels misticets.

balener /ba.ɫeˈne/ /ba.ɫeˈneɾ/ /bə.ɫəˈne/ n masc
φαλαινοθήρας
Pescador de balenes.
Vaixell medieval català de forma allargada i baix de costats, sense coberta, de mida entre una nau i una caravel·la.

ball /ˈbaʎ/ n masc
χορός

ballar /baˈʎa/ /baˈʎaɾ/ v
χορεύω

ballesta /baˈʎes.ta/ /bəˈʎes.tə/ n fem
βαλλίστρα
Arma destinada a llançar dards i fletxes, que, a diferència de l'arc, tensa la corda mitjançant algun mecanisme i així queda tensada sense que l'usuari tingui que aguantar-la, la qual cosa facilita la punteria. Té un suport perpendicular a l'arc (arbrer) on descansa la fletxa quan està carregada.

balístic /baˈɫis.tik/ /bəˈɫis.tik/ adj masc
βαλλιστικός

balística /baˈɫis.ti.ka/ /bəˈɫis.ti.kə/ n fem
βλητική

bambú /bamˈbu/ n masc
μπαμπού

banal /baˈnaɫ/ /bəˈnaɫ/ adj
μπανάλ

banana /baˈna.na/ n fem
μπανάνα

banc /ˈbaŋ/ /ˈbaŋk/ /ˈbaŋk/ n masc
παγκάκι πάγκος
Seient estret i llarg per a més de dues persones.
τράπεζα
Entitat on es poden dipositar diners i fer operacions financeres.

bandera /banˈde.ɾa/ n fem
σημαία
Senyera, símbol estampat sobre una peça de roba per designar un país o territori.

bandoler /ban.doˈɫe/ /bən.doˈɫe/ /bən.duˈɫe/ n masc
ληστήσ
Bandit que en companyia d’altres assalta vianants en camins i despoblats.

bandoneó /ban.do.neˈo/ /bən.do.nəˈo/ /bən.du.nəˈo/ n masc
μπαντονεόν

banjo /ˈbaɲ.d͡ʒo/ /ˈbaɲ.ʒo/ /ˈbaɲ.ʒu/ n masc
μπάντζο

banquet /baŋˈket/ /bəŋˈkət/ /bəŋˈkɛt/ n masc
επίσημος

banqueta /baŋˈke.ta/ /bəŋˈkə.tə/ /bəŋˈkɛ.tə/ n fem
πάγκος

bany n masc
λουτρό μπάνιο
Immersió total en un líquid, especialment en aigua.
Habitació d'una casa adequada per a la higiene personal on hi ha una banyera.
Exposició a les radiacions.

bany maria n masc
μπεν μαρί

banya /ˈba.ɲa/ n fem
κέρατο
Apèndix ossi d'alguns animals.

banyar /baˈɲa/ /baˈɲaɾ/ /bəˈɲa/ v
λούω

banyera /baˈɲe.ɾa/ /bəˈɲe.ɾə/ n fem
μπανιέρα

banyut /baˈɲut/ /bəˈɲut/ adj masc
κερασφόρος
Que té banyes.

banús /baˈnus/ /bəˈnus/ n masc
έβενος

baptisme /bapˈtiz.me/ /bəpˈtiz.mə/ n masc
βάπτισμα βαφτίσια
Sagrament amb el qual s’esdevé membre de l’Església.

baptisme de foc n masc
βάπτισμα του πυρός

bar /ˈbar/ n masc
μπαρ
Establiment on se serveixen begudes i menjar, normalment al taulell, i on es pot escoltar música.

baralla /baˈɾa.ʎa/ /bəˈɾa.jə/ /bəˈɾa.ʎə/ n fem
καβγάς
Acte de barallar-se.

barallar /ba.ɾaˈʎa/ /ba.ɾaˈʎaɾ/ /bə.ɾəˈja/ /bə.ɾəˈʎa/ v
καβγαδίζω
(pronominal) Manifestar agressivament el desacord amb una altra persona.

barana /baˈɾa.na/ /bəˈɾa.nə/ /ˈbɾa.nə/ n fem
κάγκελο

barat /baˈɾat/ /bəˈɾat/ adj masc
φτηνός
De poc preu.

barba /ˈbaɾ.ba/ n fem
γένι γενειάδα
Pèl que els homes de vegades es deixen créixer per la cara i en especial el què hi ha a la barbeta.
γενειάδα
(ornitologia) Cadascun dels filaments paral·lels disposats en un mateix pla a banda i banda del raquis de les plomes dels ocells.
Columna de glaç que penja de les branques d'un arbre o similar.

barbamec /ˌbar.bəˈmɛk/ /ˌbaɾ.baˈmɛk/ adj masc
αγένειος

barbarisme /baɾ.baˈɾiz.me/ /bər.bəˈɾiz.mə/ n masc
βαρβαρισμός
Forma lingüística, generalment lèxica, incorrecta en llurs regles d'escriptura, pronúncia o sintaxi (no normativa), no reconeguda com a pròpia (generalment d'origen estranger, com per exemple els castellanismes).

barber /barˈβe/ /baɾˈbeɾ/ /baɾˈβe/ /bərˈbe/ n masc
κουρέας

barbeta /baɾˈbe.ta/ /bərˈbɛ.tə/ /bəɾˈbə.tə/ n fem
σαγόνι
Peça de corda, cordill o filàstica que manté lligats els dos extrems d'altres dues cordes de manera que una corda sigui la continuació de l'altra.

barca /ˈbar.kə/ /ˈbaɾ.ka/ n fem
βάρκα
Embarcació de mida reduïda, especialment quan està descoberta i està pensada per trajectes curts i poc complicats.

bari n masc
βάριο

barió /ba.ɾiˈo/ /bə.ɾiˈo/ n masc
βαρυόνιο

barnús /baɾˈnus/ /bərˈnus/ n masc
μπουρνούζι

baronessa /ba.ɾoˈne.sa/ /bə.ɾoˈnə.sə/ /bə.ɾuˈnɛ.sə/ n fem
βαρόνη

baronia /ba.ɾoˈni.a/ /bə.ɾoˈni.ə/ /bə.ɾuˈni.ə/ n fem
βαρονία
Territori que antigament era governat per un baró.
Territori que malgrat no ser governat per un baró, ofereix el seu nom, perquè el títol de baró es mantingui simbòlicament o, fins i tot, en alguns casos, oferint alguns dret al seu dignatari.

barra /ˈba.ra/ /ˈba.rə/ n fem
δικηγορία
Peça recta i llarga de secció uniforme.

barrella /baˈre.ʎa/ /bəˈre.ʎə/ n fem
κούρνια
Barra petita que es posa a les gàbies dels ocells per a servir-los de joc.

barrera /baˈre.ɾa/ /bəˈre.ɾə/ n fem
φράγμα

barret /baˈret/ /bəˈrət/ /bəˈrɛt/ n masc
καπέλο
Peça de vestir que cobreix el cap, un casquet amb ala al voltant.

barri n masc
τετράγωνο συνοικία
Subdivisió d'una ciutat.

barricada /ba.riˈka.ða/ /bə.riˈka.ðə/ n fem
οδόφραγμα

barrufar /ba.ruˈfa/ /ba.ruˈfaɾ/ /bə.ruˈfa/ v
στρουμφίζω

barrufet /ba.ruˈfet/ /bə.ruˈfət/ /bə.ruˈfɛt/ n masc
στρουμφάκι στρουμφ
En televisió, cinema i còmics, personatge fantàstic de color blau, amb cua rodona i majoritàriament vestit de blanc fins a la cintura amb una mena de malles i pel cap amb una mena de barretina caiguda cap endavant.

baròmetre /baˈɾɔ.me.tɾe/ n masc
βαρόμετρο

baró /baˈɾo/ n masc
βαρόνος
Persona que posseeix el títol nobiliari de baró.

basar /baˈza/ /baˈzaɾ/ /bəˈzar/ n masc
αγορά
Mercat públic del Pròxim Orient.

basar /baˈza/ /baˈzaɾ/ /bəˈzar/ v
βασίζω
Assentar sobre una base.

basc adj masc
βασκικός
Relatiu o pertanyent als bascos, al País Basc o a la seva llengua.

basc n masc
βασκικός
Habitant del País Basc
(masculí singular) Llengua isolada parlada al País Basc, part de Navarra i a l'Iparralde.

base /ˈba.ze/ n fem
βάση
Recinte militar.

base de dades n fem
βάση δεδομένων

basquetbol /ˌbas.kebˈbɔɫ/ /ˌbas.kedˈbɔɫ/ n masc
καλαθοσφαίριση

bassal /baˈsaɫ/ /bəˈsaɫ/ n masc
λακκούβα
Capa de líquid vessat al terra.

bastar /basˈta/ /basˈtaɾ/ /bəsˈta/ v
αρκώ

bastard /basˈtaɾt/ /bəsˈtart/ n masc
εξώγαμο
Fill nascut fora del matrimoni.

bastida /basˈti.ða/ /bəsˈti.ðə/ n fem
σκαλωσιά

bastó /basˈto/ n masc
ραβδί
Vara de fusta generalment amb empunyadura per a repenjar-s’hi caminant.

basílica /baˈzi.ɫi.ka/ /bəˈzi.ɫi.kə/ n fem
βασιλική

batalla /baˈta.ʎa/ /bəˈta.ʎə/ n fem
μάχη
Enfrontament entre adversaris que es diputen obertament un mateix objectiu.

batallar /ba.taˈʎa/ /ba.taˈʎaɾ/ /bə.təˈja/ /bə.təˈʎa/ v
μάχομαι
Lluitar en les batalles.

batalló /ba.taˈʎo/ /bə.təˈʎo/ n masc
τάγμα

batedora /ba.teˈðo.ɾa/ /bə.təˈðo.ɾə/ n fem
μίξερ
(cuina) Aparell per a batre, triturar i mesclar aliments.

bateria /ba.teˈɾi.a/ /bə.təˈɾi.ə/ n fem
μπαταρία
Conjunt d’aparells connectats per sumar el seu efecte.
(beisbol) Conjunt de jugadors atacants format pels millors batedors d'una alineació.

batre /ˈba.tɾe/ /ˈba.tɾə/ v
χτυπάω
Moure amb ímpetu i força alguna cosa, com un ocell les seves ales.

batxillerat /ba.t͡ʃi.ʎeˈɾat/ /bə.t͡ʃi.ʎəˈɾat/ n masc
απολυτήριο
Títol que acredita que una persona ha superat els estudis de batxillerat.

bavarès /ba.vaˈɾes/ /ba.βaˈɾes/ /bə.vəˈɾəs/ /bə.vəˈɾɛs/ /bə.βəˈɾɛs/ adj masc
βαυαρικός
Relatiu a Baviera, la seva cultura o la llengua.

bavarès /ba.vaˈɾes/ /ba.βaˈɾes/ /bə.vəˈɾəs/ /bə.vəˈɾɛs/ /bə.βəˈɾɛs/ n masc
Βαυαρικός
(masculí singular) Grup de dialectes de l'alt alemany parlats a Àustria i part de Baviera.

bavosa /baˈvo.za/ /baˈβo.za/ /bəˈvo.zə/ /bəˈβo.zə/ n fem
βλέννος
Peix de diverses espècies de la família dels blènnids, de mida petita i amb mucositat en la pell (Blennius spp.)

be /ˈbɛ/ n fem
μπι
Nom de la lletra b/B.

bebè /beˈbe/ n masc
μωρό

bec /ˈbek/ /ˈbək/ /ˈbɛk/ n masc
ράμφος
Òrgan de la boca dels ocells formada per beines còrnies.

becada /beˈka.ða/ /bəˈka.ðə/ n fem
μπεκάτσα
Ocell de bec llarg i prim de la família dels escolopàcids (Scolopax rusticola).

bedoll /beˈðoʎ/ n masc
σημύδα
Arbre de la família de les betulàcies (Betula pendula) de fulles petites caduques, d’escorça clara i de fruits molt petits.
Fusta de Betula.

beguda /beˈɣu.ða/ n fem
ποτό
Líquid que hom beu.

beina /bej.na/ /bɛj.nə/ n fem
θηκάρι
Funda on es guarda la fulla d'una arma blanca o, fins i tot, la de diversos instruments de tall.

beisbol /bejzˈbɔɫ/ /bəjzˈbɔɫ/ n masc
μπέιζμπολ

beix /ˈbeʃ/ adj
μπεζ

beixamel /be.ʃaˈmɛɫ/ /bej.ʃaˈmɛɫ/ /bə.ʃəˈmɛɫ/ n fem
μπεσαμέλ

bel /ˈbɛɫ/ n masc
βέλασμα
Crit del bestiar oví i caprí.

belar /beˈɫa/ /beˈɫaɾ/ /bəˈɫa/ v
βελάζω
Fel bels les ovelles o altre bestiar de llana i el cabrum.

belarús /be.ɫaˈrus/ /bə.ɫəˈrus/ adj masc
λευκορωσικός
Relatiu a Belarús, abans Bielorússia, la seva cultura o la llengua.

belarús /be.ɫaˈrus/ /bə.ɫəˈrus/ n masc
λευκορωσικός
Natural de Belarús, abans Bielorússia.
(invariable) Llengua eslava de la branca oriental, parlada a Bielorússia i a parts de Polònia.

belga /ˈbeɫ.ɣa/ /ˈbɛɫ.ɣə/ adj
Βέλγα
Relatiu o pertanyent a Bèlgica.

belga /ˈbeɫ.ɣa/ /ˈbɛɫ.ɣə/ n neut
Βέλγα
Persona que habita o és originària de Bèlgica.

bell adj masc
αίθριος
(en locucions adverbials, anteposat al nom) Lloc o moment precís.

belles arts n fem
καλές τέχνες

bellesa /beˈʎe.za/ /bəˈʎə.zə/ /bəˈʎɛ.zə/ n fem
ομορφιά

bemoll /beˈmɔʎ/ /bəˈmɔʎ/ n masc
ύφεση

bena /ˈbe.na/ /ˈbə.nə/ /ˈbɛ.nə/ n fem
επίδεσμος

benefici /be.neˈfi.si/ /bə.nəˈfi.si/ /bə.nəˈfi.si/ /bɛ.nɛˈfi.si/ n masc
κέρδος

beneficiar /be.ne.fi.siˈa/ /be.ne.fi.siˈaɾ/ /bə.nə.fi.siˈa/ v
ωφελούμαι

beneir /be.neˈi/ /be.neˈiɾ/ v
ευλογώ

bengalí /beŋ.ɡaˈɫi/ /bəŋ.ɡəˈɫi/ adj
Βεγγαλέζα
Relatiu a Bengala, als seus habitant o la seva llengua.

bengalí /beŋ.ɡaˈɫi/ /bəŋ.ɡəˈɫi/ n neut
Βεγγαλέζα
Natural de la regió de Bengala, de l'estat indi de Bengala Occidental o de Bangla Desh.
(masculí singular) Llengua indoeuropea originària de Bengala.

benigne /beˈniŋ.ne/ /beˈniɡ.ne/ adj masc
αγαθός

benvinguda /ˌbem.biŋˈɡu.ða/ /ˌbem.biŋˈɡu.ðə/ /ˌbeɱ.viŋˈɡu.ða/ /ˌbeɱ.viŋˈɡu.ðə/ n fem
καλωσόρισμα

benvingut /ˌbem.biŋˈɡut/ /ˌbeɱ.viŋˈɡut/ /ˌbeɱ.viŋˈɡut/ adj masc
ευπρόσδεκτος
Ben acollit

benzina /benˈzi.na/ /bənˈzi.nə/ n fem
βενζίνη

benèvol /beˈne.voɫ/ /beˈne.βoɫ/ /bəˈnɛ.voɫ/ /bəˈnɛ.vuɫ/ /bəˈnɛ.βuɫ/ adj masc
καλοήθης

berbena /beɾˈbe.na/ /bərˈbɛ.nə/ n fem
λουίζα

berber /beɾˈbeɾ/ /bərˈber/ adj
Βέρβερος
amazic

berber /beɾˈbeɾ/ /bərˈber/ n neut
Βέρβερος
amazic (gentilici)
(invariable) amazic (llengua)

beril·li /beˈɾiɫ.ɫi/ /bəˈɾi.ɫi/ /bəˈɾiɫ.ɫi/ n masc
βηρύλλιο

berkeli /bərˈkɛ.ɫi/ n masc
μπερκέλιο

berruga /beˈru.ɣa/ /bəˈru.ɣə/ n fem
κρεατοελιά

besamans /ˌbe.zaˈmans/ /ˌbe.zəˈmans/ n masc
χειροφίλημα

besar /beˈza/ /beˈzaɾ/ v
φιλώ

besavi /beˈza.vi/ /beˈza.βi/ /bəˈza.vi/ /bəˈza.βi/ n masc
προπάππος

bescoll /besˈkɔʎ/ /bəsˈkɔʎ/ n masc
σβέρκος

bessó /beˈso/ n masc
δίδυμος
Cadascun dels dos o més germans nats en el mateix part.

best-seller /ˌbestˈse.ɫeɾ/ /ˌbɛstˈsɛ.ɫər/ /ˌbɛsˈsɛ.ɫər/ n masc
ευπώλητο

bestiar /bes.tiˈa/ /bes.tiˈaɾ/ /bəs.tiˈa/ n masc
βοοειδή

bestiola /bes.tiˈo.ɫa/ /bəs.tiˈɔ.ɫə/ n fem
κοριός
Animal petit, generalment en to afectiu.

besàvia /bezˈa.vi.a/ /bezˈa.βi.a/ /bəzˈa.vi.ə/ /bəzˈa.βi.ə/ n fem
προγιαγιά

beta /ˈbe.ta/ /ˈbɛ.tə/ n fem
βήτα

betacisme /be.taˈsiz.me/ /bə.təˈsiz.mə/ n masc
βητακισμός

beure /ˈbew.ɾe/ /ˈbəw.ɾə/ /ˈbɛw.ɾə/ v
πίνω

bibliografia /bi.bɫi.o.ɣɾaˈfi.a/ /bi.bɫi.o.ɣɾəˈfi.ə/ /bi.bɫi.u.ɣɾəˈfi.ə/ /bi.βɫi.u.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
βιβλιογραφία
Relació sistemàtica i ordenada de llibres, articles i documents en general, corresponents a una temàtica determinada o un autor.

biblioteca /bi.bɫi.oˈte.ka/ /bi.bɫi.oˈtɛ.kə/ /bi.bɫi.uˈtɛ.kə/ n fem
βιβλιοθήκη
Servei cultural que organitza i manté el dipòsit, la classificació, la conservació i la consulta o lectura de llibres o d'altre material gràfic.

bibliotecari /bi.bɫi.o.teˈka.ɾi/ /bi.bɫi.o.təˈka.ɾi/ /bi.bɫi.u.təˈka.ɾi/ /bi.βɫi.u.təˈka.ɾi/ n masc
βιβλιοθηκάριος

bici /ˈbi.si/ n fem
ποδήλατο

bicicleta /bi.siˈkɫe.ta/ /bi.siˈkɫə.tə/ /bi.siˈkɫɛ.tə/ n fem
ποδήλατο
Vehicle a pedals de dues rodes.

bifòbia /biˈfɔ.bi.a/ /biˈfɔ.βi.ə/ n fem
αμφιφοβία

bilabial /bi.ɫa.biˈaɫ/ /bi.ɫə.βiˈaɫ/ adj
διχειλικός

billar /biˈʎa/ /biˈʎar/ /biˈʎaɾ/ n masc
μπιλιάρδο

binari /biˈna.ɾi/ adj masc
διττός

biodegradable /ˌbi.o.ðe.ɣɾaˈða.bɫe/ /ˌbi.o.ðe.ɣɾaˈða.βɫe/ /ˌbi.o.ðe.ɣɾaˈðab.bɫe/ /ˌbi.o.ðə.ɣɾəˈðab.bɫə/ /ˌbi.u.ðə.ɣɾəˈða.βɫə/ /ˌbi.u.ðə.ɣɾəˈðab.bɫə/ adj
βιοαποικοδομήσιμος

biodiversitat /bi.o.ði.veɾ.siˈtat/ /bi.o.ði.vəɾ.siˈtat/ /bi.o.ði.βer.siˈtat/ /bi.o.ði.βeɾ.siˈtat/ /bi.u.ði.vər.siˈtat/ /bi.u.ði.βər.siˈtat/ n fem
βιοποικιλότητα

biografia /bi.o.ɣɾaˈfi.a/ /bi.o.ɣɾəˈfi.ə/ /bi.u.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
βιογραφία

biologia /bi.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /bi.o.ɫoˈʒi.a/ /bi.o.ɫoˈʒi.ə/ /bi.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
βιολογία
Ciència que estudia els éssers vius.

biològic /bi.oˈɫɔ.d͡ʒik/ /bi.oˈɫɔ.ʒik/ /bi.uˈɫɔ.ʒik/ adj masc
βιολογικός

biometria /bi.o.meˈtɾi.a/ /bi.o.məˈtɾi.ə/ /bi.u.məˈtɾi.ə/ n fem
βιομετρία

biospeleologia /ˌbi.os.pe.ɫe.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ˌbi.os.pe.ɫe.o.ɫoˈʒi.a/ /ˌbi.os.pə.ɫə.o.ɫoˈʒi.ə/ /ˌbi.us.pə.ɫə.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
βιοσπηλαιολογία

biotecnologia /ˌbi.o.teŋ.no.ɫoˈʒi.a/ /ˌbi.o.teɡ.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ˌbi.o.təŋ.no.ɫoˈʒi.ə/ /ˌbi.u.təŋ.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
Βιοτεχνολογία βιοτεχνολογία

biquini /biˈki.ni/ n masc
μπικίνι
Banyador femení de dues peces.

birmà /birˈma/ adj masc
Βιρμανή
Relatiu a Birmània, actual Myanmar, als seus habitants o la seva llengua.

birmà /birˈma/ n masc
Βιρμανή
Llengua de la família sinotibetana de l'antiga Birmània.
Natural de Birmània o Myanmar.

bis /ˈbis/ n masc
πρόσκληση
En un recital o en un concert, repetició que fa l'artista en agraïment pels aplaudiments del públic.

bisbe /ˈbiz.be/ n masc
επίσκοπος δεσπότης
Càrrec de la jerarquia de l'església cristiana, que té l'administració d'una diòcesi sota el seu control.

bisexual /bi.sek.suˈaɫ/ /bi.sək.suˈaɫ/ n
αμφιφυλόφιλος

bisexualitat /bi.sek.su.a.ɫiˈtat/ /bi.sək.su.ə.ɫiˈtat/ n fem
αμφιφυλοφιλία

bismut n masc
βισμούθιο

bistec /bisˈtɛk/ n masc
μπιφτέκι

bisó /biˈzo/ n masc
βίσονας

bitllet /biʎˈʎet/ /biʎˈʎɛt/ /biˈʎet/ /biˈʎət/ /biˈʎɛt/ n masc
χαρτονόμισμα
Paper amb valor de diner, emès pel govern de cada país.

bitxo /ˈbi.t͡ʃo/ /ˈbi.t͡ʃu/ n masc
πιπεριά καυτερί

bitàcola /biˈta.ko.ɫa/ /biˈta.ko.ɫə/ /biˈta.ku.ɫə/ n fem
πυξιδοθήκη

bivaquejar /bi.va.keˈd͡ʒaɾ/ /bi.və.kəˈd͡ʒa/ /bi.və.kəˈʒa/ /bi.βa.keˈd͡ʒa/ /bi.βa.keˈʒa/ /bi.βə.kəˈʒa/ v
στρατοπεδεύω

bizantí /bi.zanˈti/ /bi.zənˈti/ adj masc
βυζαντινός
Relatiu o pertanyent a Imperi bizantí o a l'antiga ciutat de Bizanci.

bizantí /bi.zanˈti/ /bi.zənˈti/ n masc
βυζαντινός
Persona que habita o és originària de Imperi bizantí o a l'antiga ciutat de Bizanci.

biòtic /biˈɔ.tik/ adj masc
βιωτικός

blanc /ˈbɫaŋ/ /ˈbɫaŋk/ /ˈbɫaŋk/ adj masc
άσπρος λευκός λευκό
Qualitat de blanc.

blanc /ˈbɫaŋ/ /ˈbɫaŋk/ /ˈbɫaŋk/ n masc
άσπρο λευκό
Color que emet o reflecteix la màxima llum visible per als humans. En els colors d'addició el blanc es forma per la unió dels tres colors bàsics d'addició; en els colors de subtracció es forma per l'absència de tots els altres colors.

blanquejar /bɫaŋ.keˈd͡ʒa/ /bɫaŋ.keˈd͡ʒaɾ/ /bɫaŋ.keˈʒa/ /bɫəŋ.kəˈd͡ʒa/ /bɫəŋ.kəˈʒa/ v
ασπρίζω
(intransitiu) Mostrar blancor, tirar a blanc.

blasfemar /bɫas.feˈma/ /bɫas.feˈmaɾ/ /bɫəs.fəˈma/ v
βλασφημώ

blasfèmia /bɫasˈfɛ.mi.a/ /bɫəsˈfɛ.mi.ə/ n fem
βλασφημία

blat n masc
σιτάρι
Gra de la planta anteriorment citada, altament utilitzat en l'alimentació humana, en especial en l'elaboració de farines i aquestes en l'elaboració principalment de pa.

blat de moro /ˌbɫa.ðeˈmɔ.ɾo/ /ˌbɫad.deˈmɔ.ɾo/ /ˌbɫad.dəˈmɔ.ɾo/ /ˌbɫad.dəˈmɔ.ɾu/ n masc
αραβόσιτος

blau adj masc
μπλε γαλάζιος

blau n masc
μώλωπας μπλε
Color entre el verd i el violeta, el to propi del cel i del mar.
μώλωπας
Taca blavosa a la pell per la coagulació de la sang, especialment després d'un cop.

blau de cobalt /ˌbɫaw n masc
βαθυκύανο

blau marí /ˌbɫaw.məˈɾi/ n masc
σκούρο μπλε

ble /ˈbɫe/ /ˈbɫə/ /ˈbɫɛ/ /ˈbɾe/ n masc
φιτίλι
Cordó curt de dins d'un ciri o espelma que s'encén per fer llum.

bleda /ˈbɫe.ða/ /ˈbɫə.ðə/ /ˈbɫɛ.ðə/ /ˈbɾe.ɾa/ n fem
σέσκουλο
Verdura biennal comestible, de la qual se n'aprofiten les seves fulles llargues i toves.

blog n masc
ιστολόγιο

bloqueig /bɫoˈket͡ʃ/ /bɫoˈkət͡ʃ/ /bɫuˈkɛt͡ʃ/ n masc
αποκλεισμός
Acció de bloquejar.

bloquejar /bɫo.keˈd͡ʒa/ /bɫo.keˈd͡ʒaɾ/ /bɫo.keˈʒa/ /bɫo.kəˈd͡ʒa/ /bɫu.kəˈʒa/ v
αποκλείω
Posar setge isolant una zona de l'exterior.

bo /ˈbo/ adj masc
καλός
Ple de bondat.

boca /ˈbo.ka/ n fem
στόμα
(anatomia) Orifici que tenen els éssers vius que permet ingerir aliment.

bodega /boˈðe.ɣa/ /boˈðɛ.ɣə/ /buˈðɛ.ɣə/ n fem
αμπάρι
(nàutica) Part d'un vaixell dins del seu buc que serveix de magatzem del material que s'hi transporta.

bogeria /bo.d͡ʒeˈɾi.a/ /bo.ʒeˈɾi.a/ /bo.ʒəˈɾi.ə/ /bu.ʒəˈɾi.ə/ n fem
παραφροσύνη

bohemi /boˈɛ.mi/ /buˈɛ.mi/ adj masc
βοημικός
Relatiu o pertanyent a Bohèmia.

bohemi /boˈɛ.mi/ /buˈɛ.mi/ n masc
βοημικός
Persona que habita o és originària de Bohèmia.

bohri n masc
μπόριο

boia /ˈbɔ.ja/ /ˈbɔ.jɔ/ /ˈbɔ.jə/ n fem
σημαδούρα

boiar /boˈja/ /boˈjaɾ/ /buˈja/ /buˈjar/ n masc
βογιάρος

boig /ˈbɔt͡ʃ/ adj masc
τρελός

boira /ˈboj.ɾə/ /ˈbɔj.ɾa/ /ˈbɔj.ɾɔ/ n fem
ομίχλη
Fenomen atmosfèric de núvols baixos, condensació d'aigua a tocar de terra que dificulta la visió.

boirum /bojˈɾum/ /bujˈɾum/ n masc
αιθαλομίχλη

boix /ˈbojʃ/ /ˈboʃ/ n masc
πυξάρι

bol n masc
μπολ
Recipient semiesfèric gran sense anses.
Contingut del recipient.

bola /ˈbo.ɫa/ /ˈbo.ɫə/ /ˈbɔ.ɫa/ /ˈbɔ.ɫə/ Interjection
σφαίρα

bola /ˈbo.ɫa/ /ˈbo.ɫə/ /ˈbɔ.ɫa/ /ˈbɔ.ɫə/ n fem
σφαίρα
(polo, esports de pilota) Cos esfèric de diverses mides, pesos i materials segons els reglaments que generalment té una trajectòria curta després d'un bot, a conseqüència de la seva inelasticitat, utilitzat per a practicar diferents esports.
(beisbol) Llançament en què la pilota no passa dintre la zona de strike.

bolet /boˈɫet/ /boˈɫət/ /buˈɫɛt/ n masc
μανιτάρι
Fong, floridura.

bolivià /bo.ɫi.viˈa/ /bo.ɫi.βiˈa/ /bu.ɫi.viˈa/ adj masc
βολιβιανός
Relatiu o pertanyent a Bolívia.

bolivià /bo.ɫi.viˈa/ /bo.ɫi.βiˈa/ /bu.ɫi.viˈa/ n masc
βολιβιανός
Persona que habita o és originària de Bolívia.

bolonyès /bo.ɫoˈɲes/ /bo.ɫoˈɲəs/ /bu.ɫuˈɲɛs/ adj masc
μπολονέζ
Relatiu o pertanyent a Bolonya.

bolonyès /bo.ɫoˈɲes/ /bo.ɫoˈɲəs/ /bu.ɫuˈɲɛs/ n masc
μπολονέζ
Persona que habita o és originària de Bolonya.

bolquer /boɫˈke/ /boɫˈkeɾ/ /buɫˈke/ n masc
πάνα

bolquers /boɫˈkes/ /boɫˈkeɾs/ /buɫˈkes/ n masc
φάσκιωμα

bolígraf /boˈɫi.ɣɾaf/ /boˈɫi.ɣɾəf/ /buˈɫi.ɣɾəf/ n masc
μπικ

bomba /ˈbom.ba/ n fem
αντλία
Dispositiu pensat per a extreure un fluid d'algun lloc de forma canalitzada, en especial quan s'utilitza per a líquids.
βόμβα
Aparell explosiu pensat per a atacar l'enemic.

bombar /bomˈba/ /bomˈbaɾ/ /bumˈba/ v
αντλώ
Fer anar la bomba per a treure aigua.

bombarda /bomˈbaɾ.ða/ /bomˈbaɾ.ðə/ /bumˈbar.də/ /bumˈbar.ðə/ n fem
βομβάρδα
Arma de foc de poca longitud i gran calibre per tirar pedres, usada als segles XIV i XV.

bombardeig /bom.baɾˈðet͡ʃ/ /bom.bəɾˈðət͡ʃ/ /bum.bərˈdɛt͡ʃ/ /bum.bərˈðɛt͡ʃ/ n masc
βομβαρδισμός

bombardejar /bom.bar.ðeˈʒa/ /bom.baɾ.ðeˈd͡ʒa/ /bom.baɾ.ðeˈd͡ʒaɾ/ /bom.bəɾ.ðəˈd͡ʒa/ /bum.bər.ðəˈʒa/ v
βομβαρδίζω
Llançar bombes.

bomber /bomˈbe/ /bomˈbeɾ/ /bumˈbe/ n masc
πυροσβέστης

bombeta /bomˈbe.ta/ /bomˈbə.tə/ /bumˈbɛ.tə/ n fem
ηλεκτρική λυχνία λάμπα

bombo /ˈbom.bo/ /ˈbom.bu/ n masc
γκρανκάσα
Instrument membranòfon de percussió consistent en un tambor molt gros que es toca amb una maça i que forma part de les bandes militars, de les orquestres i de la bateria de jazz.

bombolla /bomˈbo.ʎa/ /bomˈbo.ʎə/ /bumˈbo.ʎə/ n fem
φυσαλίδα
Aire tancat per un tel líquid.

bombollejar /bom.bo.ʎeˈd͡ʒa/ /bom.bo.ʎeˈd͡ʒaɾ/ /bom.bo.ʎeˈʒa/ /bom.bo.ʎəˈd͡ʒa/ /bum.bu.ʎəˈʒa/ v
χοχλάζω

bombó /bomˈbo/ /bumˈbo/ n masc
πραλίνα

bon Nadal Interjection
καλά Χριστούγεννα

bon Nadal i feliç any nou /ˌbɔn Interjection
καλά Χριστούγεννα και καλή χρονιά

bon dia Interjection
καλημέρα

bon vespre Interjection
καλησπέρα καλό βράδυ

bona nit Interjection
καληνύχτα καλό βράδυ

bona tarda Interjection
καλημέρα

bonic /boˈnik/ /buˈnik/ adj masc
ωραίος

bonítol /boˈni.toɫ/ /buˈni.tuɫ/ n masc
παλαμίδα

bor n masc
βόριο

bordar /borˈða/ /boɾˈða/ /boɾˈðaɾ/ /burˈda/ /burˈða/ v
γαβγίζω

bordejar /bor.ðeˈʒa/ /boɾ.ðeˈd͡ʒa/ /boɾ.ðeˈd͡ʒaɾ/ /boɾ.ðəˈd͡ʒa/ /bur.dəˈʒa/ /bur.ðəˈʒa/ v
λοξοδρομώ

borratja /boˈra.d͡ʒa/ /boˈra.d͡ʒə/ /buˈra.d͡ʒə/ n fem
μποράγο

borsa /ˈbor.sə/ /ˈboɾ.sa/ n fem
χρηματιστήριο

bosc n masc
δάσος

bosnià /boz.niˈa/ /buz.niˈa/ n masc
Βόσνια
Natural de la regió de Bòsnia o de l'estat de Bòsnia i Hercegovina.
βοσνιακός
(només singular) Varietat estandarditzada del serbocroat a Bòsnia i Hercegovina.

bossa /ˈbo.sa/ /ˈbo.sə/ n fem
σάκος
Utensili amb nanses fet amb material flexible, emprat per a transportar coses de poc pes.

bossa d'aigua calenta n fem
θερμοφόρα

bosó /boˈzo/ /buˈzo/ n masc
μποζόνιο

bot n masc
άλμα
Salt enlaire amb un impuls ràpid.

bota /ˈbo.ta/ /ˈbo.tə/ /ˈbɔ.tə/ n fem
μπότα
Calçat alt que cobreix el peu i part de la cama fins a prop del genoll, sovint de cuiro.

boter /boˈte/ /boˈteɾ/ /buˈte/ n masc
βαρελάς
(professions) Un boter era un menestral que tenia l'ofici de fer bótes, tines, tonells, etc., destinats a contenir líquids, especialment vi, oli, o pesca salada.

botiga /boˈti.ɣa/ /boˈti.ɣə/ /buˈti.ɣa/ /buˈti.ɣə/ n fem
μαγαζί

botonar /bo.toˈna/ /bo.toˈnaɾ/ /bu.tuˈna/ v
κουμπώνω

botulisme /bo.tuˈɫiz.me/ /bo.tuˈɫiz.mə/ /bu.tuˈɫiz.mə/ n masc
αλλαντίαση

botxí /boˈt͡ʃi/ /buˈt͡ʃi/ n masc
δήμιος

botànic /boˈta.nik/ /buˈta.nik/ n masc
βοτανολόγος
Persona versada en l’estudi de les plantes.

botànica /boˈta.ni.ka/ /boˈta.ni.kə/ /buˈta.ni.kə/ n fem
φυτολογία

botí /boˈti/ /buˈti/ n masc
κλοπιμαία

botó /boˈto/ /buˈto/ n masc
κουμπί

botó de puny n masc
μανικετόκουμπο

bou n masc
βόδι ταύρος
Animal mascle de la família bòvids (Bos taurus).

boví /boˈvi/ /boˈβi/ /buˈvi/ /buˈβi/ adj masc
βόειος

boxa /ˈbok.sa/ /ˈbok.sə/ n fem
πυγμαχία μποξ

bradicàrdia /bɾa.ðiˈkaɾ.ði.a/ n masc
βραδυκαρδία

bragueta /bɾaˈɣe.ta/ /bɾəˈɣə.tə/ /bɾəˈɣɛ.tə/ n fem
πατ
Obertura de davant dels pantalons.

bramar /bɾaˈma/ /bɾaˈmaɾ/ /bɾəˈma/ v
γκαρίζω
Cridar, certs animals com l'ase i el lleó.

branca /ˈbɾaŋ.ka/ n fem
κλαδί
Divisió del tronc d'un arbre.

brancal /bɾaŋˈkaɫ/ /bɾəŋˈkaɫ/ n masc
κάσα
Conjunt de pedres sobreposades que envolten finestres i portes.

branquilló /bɾaŋ.kiˈʎo/ n masc
κλαδἁκι

brasa /ˈbɾa.za/ /ˈbɾa.zə/ n fem
χόβολη

braç n masc
χέρι βραχίονας
(anatomia) Extremitat superior del cos.

bresca /ˈbɾes.ka/ /ˈbɾəs.kə/ /ˈbɾɛs.kə/ n fem
κηρήθρα

bressol /bɾeˈsɔɫ/ n masc
κούνια
(central, septentrional, alguerès) Llit per un bebè, generalment amb capacitat de ser gronxat.

bretó adj masc
βρετονικά
Relatiu a la Bretanya, als seus habitants o a la seva llengua.

bretó n masc
Βρετονικά βρετονικά
Natural de la Bretanya.
βρετονικά Βρετονικά
(masculí singular) Llengua cèltica originària de la Bretanya.

breu /ˈbɾew/ adj
βραχύς
De durada curta.

breu /ˈbɾew/ n masc
βραχύς
Document oficial i concís que tracta generalment d’afers administratius o un rescripte.

brida /ˈbɾi.ða/ /ˈbɾi.ðə/ n fem
χαλινάρι
Peça de ferro que es posa a la boca del cavall, a la qual es lliguen les regnes per governar-lo.
Element de metall o plàstic resistent que serveix per lligar i immobilitzar dues coses.
(pilota basca) Tira de cuir sobresortint del guant d'una cesta, que serveix per a lligar-hi la cinta.

brillant /bɾiˈʎan/ /bɾiˈʎant/ adj
φωτεινός
Que brilla.

brillar /bɾilˈla/ /bɾiˈʎa/ /bɾiˈʎa/ /bɾiˈʎaɾ/ v
ακτινοβολώ

brindis n masc
πρόποση

brisa /ˈbɾi.za/ /ˈbɾi.zə/ n fem
αεράκι
Tipus de vent suau que es produeix al litoral a causa dels diferencials de temperatura, normalment al matí i a l'horabaixa.

brisa de mar n fem
θαλάσσια αύρα

britànic /bɾiˈta.nik/ adj masc
βρετανικός

brodar /bɾoˈða/ /bɾoˈðaɾ/ /bɾuˈða/ v
κεντάω

brodat /bɾoˈðat/ /bɾuˈðat/ n masc
κέντημα

brom n masc
βρώμιο

broma /ˈbɾo.ma/ n fem
αστείο
Mentida, entremaliadura o joc fet per divertir-se, usualment a costa dels altres.

bromejar /bɾo.meˈd͡ʒa/ /bɾo.meˈd͡ʒaɾ/ /bɾo.meˈʒa/ /bɾo.məˈd͡ʒa/ /bɾu.məˈʒa/ v
αστεΐζομαι

bronqui /ˈbɾɔŋ.ki/ n masc
βρόγχος

bronquiolitis /bɾoŋ.ki.oˈɫi.tis/ /bɾuŋ.ki.uˈɫi.tis/ n fem
βρογχιολίτιδα

bronquitis /bɾoŋˈki.tis/ /bɾuŋˈki.tis/ n fem
βρογχίτιδα

bronquíol /bɾoŋˈki.oɫ/ /bɾuŋˈki.uɫ/ n masc
βρογχιόλιο

bronze /ˈbɾon.zə/ n masc
ορείχαλκος μπρούντζος

brou /ˈbɾɔw/ n masc
ζωμός

bruixa /ˈbɾu.ʃa/ /ˈbɾuj.ʃa/ n fem
μάγισσα
Dona que practica bruixeria.

bruixeria /bɾu.ʃeˈɾi.a/ /bɾu.ʃəˈɾi.ə/ /bɾuj.ʃeˈɾi.a/ n fem
μαγεία

brusa /ˈbɾu.za/ /ˈbɾu.zə/ n fem
μπλούζα
Especie de camisa amb diverses variacions, pensada per a les dones.

brussel·lès /bɾu.seɫˈɫes/ /bɾu.seˈɫes/ /bɾu.səɫˈɫəs/ /bɾu.səɫˈɫɛs/ /bɾu.səˈɫɛs/ adj masc
βρυξελλιώτικος

brut adj masc
βρόμικος
Que té brutícia, pols o taques, poc net o polit.

brutal /bɾuˈtaɫ/ adj
ζωώδης
Propi de les bèsties, d’animals irracionals.

buc /ˈbuk/ n masc
σκάφος
(nàutica) Cos principal del vaixell llevat del motor i de tot el que es troba per sobre de coberta i en especial de l'arboradura.

bucòlic adj masc
αγροτικός

budell n masc
έντερο

bufanda /buˈfan.da/ n fem
κασκόλ

bufar /buˈfa/ /buˈfaɾ/ v
φυσώ
(intransitiu) Expulsar aire per la boca fent força amb els llavis mig closos.
(transitiu) Dirigir l’aire expulsat amb força de la boca sobre alguna cosa.

bufet /buˈfet/ /buˈfət/ /buˈfɛt/ n masc
σκευοθήκη
Moble per a desar el parament de taula del menjador.
μπουφές
Taula assortida de menjar i begudes preparada per a servir-se’n.

bufetada /bu.feˈta.ða/ /bu.fəˈta.ðə/ n fem
χαστούκι

bufetejar /bu.fe.teˈd͡ʒa/ /bu.fe.teˈd͡ʒaɾ/ /bu.fe.teˈʒa/ /bu.fə.təˈd͡ʒa/ /bu.fə.təˈʒa/ v
χαστουκίζω

bugada /buˈɣa.ða/ /buˈɣa.ðə/ n fem
άπλυτα

bugia /buˈd͡ʒi.a/ /buˈʒi.a/ /buˈʒi.ə/ n fem
μπουζί

buidar /bujˈða/ /bujˈðaɾ/ /bwiˈða/ v
αδειάζω

buirac /bujˈɾak/ /bwiˈɾak/ n masc
φαρέτρα
Caixa ampla per dalt i estreta per baix dins de la qual es porten fletxes, sagetes o dards.
πελότα
Coixinet on els sastres claven les agulles de cosir.

buit /ˈbujt/ /ˈbwit/ adj masc
άδειος κενός
Dit d'un objecte que no conté res visible.

buit /ˈbujt/ /ˈbwit/ n masc
κενό
(física) Absència de matèria.

bulb /ˈbuɫp/ n masc
βολβός

bullir /buˈʎi/ /buˈʎiɾ/ v
βρασμός βράζω

bumerang /bu.meˈɾaŋ/ /bu.meˈɾaŋk/ /bu.məˈɾaŋ/ /bu.məˈɾaŋk/ n masc
μπούμερανγκ

burca /ˈbur.kə/ /ˈbuɾ.ka/ n fem
μπούρκα

burgesia /bur.ʒəˈzi.ə/ /buɾ.d͡ʒeˈzi.a/ n fem
μπουρζουαζία

burilla /buˈɾi.ʎa/ /buˈɾi.ʎə/ n fem
αποτσίγαρο

burocràcia /bu.ɾoˈkɾa.si.a/ /bu.ɾoˈkɾa.si.ə/ /bu.ɾuˈkɾa.si.ə/ n fem
γραφειοκρατία

burquini /burˈki.ni/ n masc
μπουρκίνι

bus n masc
δίαυλος
En electrònica digital, part d'un circuit per on es transfereixen dades o senyals.

bus n neut
δύτης
Persona que realitza treballs submergit o caminant per baix del mar.

bust /ˈbust/ n masc
προτομή

butllofa /buʎˈʎɔ.fa/ /buʎˈʎɔ.fə/ /buˈʎɔ.fa/ /buˈʎɔ.fɔ/ /buˈʎɔ.fə/ n fem
φουσκάλα

butxaca /buˈd͡ʒa.ka/ /buˈt͡ʃa.ka/ n fem
τσέπη
Bosseta o cavitat d’una peça de vestir per a petits objectes personals.

byte /ˈbajt/ n masc
μπάιτ

bàdminton n masc
αντιπτέριση

bàlsam /ˈbaɫ.sam/ /ˈbaɫ.səm/ n masc
βάλσαμο

bàltic /ˈbaɫ.tik/ adj masc
βαλτικός

bàndol /ˈban.doɫ/ /ˈban.duɫ/ n masc
ομάδα

bàrbar /ˈbar.bər/ /ˈbaɾ.baɾ/ n masc
βάρβαρος

bèstia /ˈbes.ti.a/ /ˈbes.ti.ə/ /ˈbɛs.ti.a/ /ˈbɛs.ti/ n fem
ζώο

bé adv
καλά
Correcte, fet de bona manera.

bíblic /ˈbi.βɫik/ adj masc
βιβλικός
Relatiu o pertanyent a la Bíblia

bóta /ˈbo.ta/ /ˈbo.tə/ n fem
βαρέλι
Recipient de fusta que serveix per posar vi, oli i altres licors, format per diverses dogues de fusta unides per mitjà dels cèrcols que l'abracen, i una mica més amples del centre a fi que facin panxa, amb una fusta rodona que tapa a cada cap.

búfal /ˈbu.faɫ/ n masc
βουβάλι

búlgar n masc
βουλγαρικά Βουλγαρικά
(masculí singular) Llengua indoeuropea parlada a la Bulgària.

búnquer /ˈbuŋ.keɾ/ /ˈbuŋ.kər/ n masc
οχυρό
Edifici amb parets molt sòlides, que està poc aixecat del terra i en part o totalment soterrat, destinat a resistir l'atac de l'enemic amb bombardeigs d'artilleria o d'aviació o explosius.

bústia /ˈbus.ti.a/ /ˈbus.ti.ə/ n fem
γραμματοκιβώτιο

ca n fem
κέι
Nom de l'onzena lletra de l'alfabet català ("k K").

cabal /kaˈbaɫ/ /kəˈβaɫ/ n masc
παροχή
Quantitat de líquid que travessa una secció donada en un cert temps.

cabalísticament /ka.baˌɫis.ti.kaˈment/ /ka.βaˌɫis.ti.kaˈmen/ /kə.bəˌɫis.ti.kəˈmen/ /kə.bəˌɫis.ti.kəˈment/ /kə.βəˌɫis.ti.kəˈmen/ adv
καβαλιστικά

cabana /kaˈba.na/ /kəˈβa.nə/ n fem
υπόστεγο

cabaret /ka.baˈɾet/ /kə.bəˈɾət/ /kə.bəˈɾɛt/ /kə.βəˈɾɛt/ n masc
καμπαρέ

cabell /kaˈbeʎ/ /kəˈbəʎ/ /kəˈbɛj/ /kəˈβɛʎ/ n masc
τρίχα
Pèl del cap.

cabellera /ka.beˈʎe.ɾa/ /kə.bəˈje.ɾə/ /kə.bəˈʎe.ɾə/ /kə.βəˈʎe.ɾə/ n fem
τρίχες
Conjunt de cabells d’una persona.
κόμη
Núvol brillant que envolta un cometa.

cabestre /kaˈbes.tɾe/ /kəˈbəs.tɾə/ /kəˈbɛs.tɾə/ /kəˈβɛs.tɾə/ n masc
καπίστρι

cabilenc /ka.biˈɫeŋk/ /ka.βiˈɫeŋ/ /kə.biˈɫəŋk/ /kə.biˈɫɛŋk/ n masc
Καβύλος
Persona del poble amazic de la regió de Cabília.

cabina /kaˈbi.na/ /kəˈβi.nə/ n fem
καμπίνα

cabirol /ka.biˈɾɔɫ/ /kə.βiˈɾɔɫ/ n masc
ζαρκάδι

cable /ˈka.bɫe/ /ˈka.βɫe/ /ˈka.βɫə/ /ˈkab.bɫe/ /ˈkab.bɫə/ n masc
καλώδιο

cabra /ˈka.βɾə/ n fem
κατσίκα γίδα
Mamífer remugant que forma un gènere propi (Capra) en el que cal distingir com a més famós dels seus membres la cabra domèstica. Se les reconeix especialment per la seva habilitat en recórrer terrenys muntanyosos i per les seves característiques banyes que poden ser rectes o corbes i, fins i tot, caragolades.

cabre /ˈka.bɾe/ /ˈka.βɾə/ v
κάνω

cabrit /kəˈβɾit/ n masc
κατσίκι

cacau /kaˈkaw/ /kəˈkaw/ n masc
κακάο
Arbre de la família de les esterculiàcies propi de l'Amèrica tropical (Theobroma cacao).
Llavor del Theobroma cacao, l'ingredient principal de la xocolata.

cacauet /ka.kaˈwet/ /kə.kəˈwɛt/ n masc
φυστίκι

cactus /ˈkak.tus/ n masc
κάκτος

cada /ˈka.ða/ /ˈka.ðə/ adj
κάθε

cadell /kaˈðeʎ/ /kəˈðeʎ/ n masc
κουτάβι
Cria del gos.

cadena /kaˈðe.na/ /kəˈðə.nə/ /kəˈðɛ.nə/ n fem
αλυσίδα άλυσος
Filera de moltes anelles o baules enllaçades amb unes altres pels caps, generalment de metall, com per exemple un collar, la cadena del vàter, les cadenes del cotxe per a la neu, la cadena d'una bicicleta, etc.
σειρά
Successió, sèrie o encadenament d'esdeveniments o d'elements (per exemple, cadena hotelera, cadena de muntanyes, etc.)

cadernera /ka.ðeɾˈne.ɾa/ n fem
ακανθίς καρδερίνα γαρδέλι

cadira /kaˈði.ɾa/ /kaˈɾi.ɾa/ /kəˈði.ɾə/ n fem
καρέκλα
Moble utilitzat per seure i que té respatller.
(tennis) Seient situat al capdamunt d'una plataforma d'1,8 a 2,4 m d'altura situada a 1,2 m d'un dels extrems de la xarxa, on s'asseu el jutge de cadira.

cadmi n masc
κάδμιο

cadàver /kaˈða.veɾ/ /kaˈða.βer/ /kaˈða.βeɾ/ /kəˈða.vəɾ/ n masc
πτώμα

cafeïna /ka.feˈi.na/ /kə.fəˈi.nə/ n fem
καφεΐνη

cafre /ˈka.fɾe/ /ˈka.fɾə/ n neut
κάφρος
(ofensiu, obsolet) xosa, bantu

cafè n masc
καφές
Establiment on se serveixen cafès (la beguda) i d’altres begudes (refrescs, conyac, vi, etc.).

cafè amb llet n masc
καφέ-ω-λαι

cagar /kaˈɣa/ /kaˈɣaɾ/ /kəˈɣa/ v
χέζω

caixa /ˈka.ʃa/ /ˈkaj.ʃa/ n fem
κιβώτιο
Receptacle rígid relativament gran destinat a guardar-hi objectes, embalar-los o transportar-los, normalment és de fusta de forma rectangular o quadrada.

caixa negra /ˌka.ʃaˈne.ɣɾa/ /ˌka.ʃəˈnə.ɣɾə/ /ˌka.ʃəˈnɛ.ɣɾə/ /ˌkaj.ʃaˈne.ɣɾa/ n fem
μαύρο κουτί

calabrès /ka.ɫaˈbɾes/ /kə.ɫəˈbɾəs/ /kə.ɫəˈbɾɛs/ /kə.ɫəˈβɾɛs/ adj masc
Καλαβρέζα
Relatiu o pertanyent a la Calàbria.

calabrès /ka.ɫaˈbɾes/ /kə.ɫəˈbɾəs/ /kə.ɫəˈbɾɛs/ /kə.ɫəˈβɾɛs/ n masc
Καλαβρέζα
Persona que habita o és originària de Calàbria.
Dialecte de l'italià parlat a Calàbria.

calafatar /ka.ɫa.faˈta/ /ka.ɫa.faˈtaɾ/ /kə.ɫə.fəˈta/ v
καλαφατίζω

calaix /kaˈɫajʃ/ /kəˈɫaj/ /kəˈɫaʃ/ n masc
συρτάρι

calaixera /ka.ɫajˈʃe.ɾa/ /ka.ɫaˈʃe.ɾa/ /kə.ɫəˈʃe.ɾə/ n fem
συρταριέρα

calamar /ka.ɫaˈmaɾ/ /kə.ɫəˈma/ /kə.ɫəˈmar/ n masc
καλαμάρι

calamarsa /ka.ɫaˈmaɾ.sa/ /kə.ɫəˈmar.sə/ n fem
χαλάζι

calavera /ka.ɫaˈve.ɾa/ /ka.ɫaˈβe.ɾa/ /kə.ɫəˈve.ɾə/ /kə.ɫəˈβe.ɾə/ n masc
κρανίο

calb /ˈkaɫp/ adj masc
φαλακρός

calc /ˈkaɫk/ n masc
μεταφραστικό δάνειο
Còpia d'una obra original feta calcant.
Manlleu d'un mot o d'una locució que manté l'estructura de la llengua original fent una traducció de cada mot o de cada morfema.

calcani /kaɫˈka.ni/ /kəɫˈka.ni/ n masc
πτέρνα

calci n masc
ασβέστιο

calcinar /kaɫ.siˈna/ /kaɫ.siˈnaɾ/ /kəɫ.siˈna/ v
απασβεστώνω

calcita /kaɫˈsi.ta/ /kəɫˈsi.tə/ n fem
ασβεστίτης

calculadora /kaɫ.ku.ɫaˈðo.ɾa/ n fem
αριθμομηχανή κομπιουτεράκι

calcular /kaɫ.kuˈɫa/ /kaɫ.kuˈɫaɾ/ /kəɫ.kuˈɫa/ v
υπολογίζω

calefacció /ka.ɫe.fak.siˈo/ /kə.ɫə.fək.siˈo/ n fem
καλοριφέρ

calendari /ka.lenˈda.ɾi/ /ka.ɫenˈda.ɾi/ /kə.ɫənˈda.ɾi/ n masc
ημερολόγιο

calendari gregorià n masc
Γρηγοριανό ημερολόγιο

calent /kaˈɫen/ /kaˈɫent/ /kəˈɫen/ /kəˈɫent/ adj masc
ζεστός
De temperatura elevada.
καυλωμένος
Excitat sexualment.

calfred /kaɫˈfɾet/ /kəɫˈfɾət/ /kəɫˈfɾɛt/ n masc
ρίγος

califa /kaˈɫi.fa/ /kəˈɫi.fə/ n masc
χαλίφης

californi /kə.ɫiˈfɔr.ni/ n masc
καλιφόρνιο

californià /kə.ɫi.foɾ.niˈa/ /kə.ɫi.fur.niˈa/ adj masc
καλιφορνέζικος
Relatiu o pertanyent a Califòrnia.

californià /kə.ɫi.foɾ.niˈa/ /kə.ɫi.fur.niˈa/ n masc
καλιφορνέζικος
Persona que habita o és originària de Califòrnia.

call /ˈkaʎ/ n masc
κάλος
Durícia que es fa en la pell per fregament continuat.

calmar /kaɫˈma/ /kaɫˈmaɾ/ v
ηρεμώ

calor /kaˈɫo/ /kaˈɫoɾ/ n fem
θερμότητα ζέστη
Situació en la qual la temperatura és superior a la normal.
Forma d'energia que es produeix amb el moviment cinètic de les molècules d'un cos o partícula. Es mesura mitjançant la magnitud de la temperatura.
θερμότητα
Sensació de temperatura excessiva.

calorós /ka.ɫoˈɾos/ /kə.ɫoˈɾos/ /kə.ɫuˈɾos/ adj masc
θερμός

calostre /kaˈɫɔs.tɾe/ /kəˈɫɔs.tɾə/ n masc
πρωτόγαλα

calumniar /ka.ɫum.niˈa/ /ka.ɫum.niˈaɾ/ /kə.ɫum.niˈa/ v
συκοφαντώ

calze /ˈkaɫ.ze/ /ˈkaɫ.zə/ n masc
κύπελλο
Estri en forma de copa que es fa servir en la litúrgia catòlica.
En arqueologia, tipus de copa de metall, relacionada amb l'antiga cultura grega.
κάλυκας
Conjunt de sèpals que formen l'extrem d'una flor.

cal·ligrafia /ka.ɫi.ɣɾaˈfi.a/ /kaɫ.ɫi.ɣɾaˈfi.a/ /kə.ɫi.ɣɾəˈfi.ə/ /kəɫ.ɫi.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
καλλιγραφία

calça /ˈkaɫ.sa/ /ˈkaɫ.sə/ n fem
κιλότα
(generalment en plural, central, septentrional, nord-occidental) Roba interior femenina sobre la cintura i l’entrecuix.

calçat /kaɫˈsat/ n masc
υπόδημα

calçotets /kaɫ.soˈtets/ /kəɫ.soˈtəts/ /kəɫ.suˈtɛts/ n masc
σώβρακο

calé /kaˈɫe/ /kəˈɫe/ n masc
παράδες

calúmnia /kaˈɫum.ni.a/ /kəˈɫum.ni.ə/ n fem
αγκύλι

cama /ˈka.ma/ n fem
πόδι
Extremitat inferior del cos humà, sovint excloent el peu.

camacurt /ˌka.maˈkuɾt/ /ˌka.məˈkurt/ adj masc
μικροσκελής

camaleó /ka.ma.ɫeˈo/ /kə.mə.ɫəˈo/ n masc
χαμαιλέοντας

camamilla /ka.maˈmi.ʎa/ n fem
χαμομήλι

camarada /ka.maˈɾa.ða/ /kə.məˈɾa.ðə/ n neut
σύντροφος
(política) Company de militància socialista o comunista.

cambodjà /kam.bodˈd͡ʒa/ /kəm.bodˈʒa/ /kəm.budˈʒa/ adj masc
Καμποτζιανή
Relatiu o pertanyent a Cambodja.

cambodjà /kam.bodˈd͡ʒa/ /kəm.bodˈʒa/ /kəm.budˈʒa/ n masc
Καμποτζιανή
Persona que habita o és originària de Cambodja.
(invariable) Llengua austroasiàtica pròpia de Cambodja.

cambra /ˈkam.bɾa/ n fem
κρεβατοκάμαρα

cambrer /kamˈbɾe/ /kamˈbɾeɾ/ n masc
σερβιτόρος
Persona encarregada de netejar les cambres i les zones de servei comunes, especialment als hotels o serveis de transport.
Persona encarregada del servei de les taules a un establiment de restauració, com ara un restaurant, un bar o un cafè.

camell /kaˈmeʎ/ n masc
καμήλα
Gènere d'ungulats de la família dels camèlids (Camelus), amb un o dos geps remarcats carregats de greix a l'esquena (el nombre de geps depèn de l'espècie), robusts, i usats sovint com a animals de càrrega pels països més calorosos, ja que resisteixen bé les temperatures elevades.

camerunès /ka.me.ɾuˈnes/ /kə.mə.ɾuˈnəs/ /kə.mə.ɾuˈnɛs/ adj masc
Καμερουνέζα
Relatiu o pertanyent al Camerun.

camerunès /ka.me.ɾuˈnes/ /kə.mə.ɾuˈnəs/ /kə.mə.ɾuˈnɛs/ n masc
Καμερουνέζα
Persona que habita o és originària de Camerun.

caminar /ka.miˈna/ /ka.miˈnaɾ/ v
περπατάω

camisa /kaˈmi.za/ /kəˈmi.ə/ n fem
πουκάμισο
Peça de roba que es posa al tronc.

camió /ka.miˈo/ n masc
φορτηγό
Vehicle de càrrega terrestre i autopropulsat de mida gran i de gran potència que duu la càrrega separada de la cabina (normalment en una caixa o en un remolc).

camp /ˈkam/ /ˈkamp/ /ˈkamp/ n masc
αγρός χωράφι
Extensió de terrenys fora de la ciutat, ocupats per conreus, boscos, etc.
γήπεδο αγρός
(esports de pilota) Cadascuna de les dues meitats en què queda dividit un camp de joc per la línia central, defensada per un dels dos adversaris i atacada per l'altre.

camp de golf n masc
γήπεδο γκόλφ

campament n masc
στρατόπεδο

campana /kamˈpa.na/ /kəmˈpa.nə/ n fem
καμπάνα

campanar /kam.paˈna/ /kam.paˈnaɾ/ /kəm.pəˈna/ n masc
κωδωνοστάσιο

campanya /kamˈpa.ɲa/ /kəmˈpa.ɲə/ n fem
εκστρατεία

camperol /kam.peˈɾɔɫ/ /kəm.pəˈɾɔɫ/ n masc
αγρότης

campionat /kam.pi.oˈnat/ /kəm.pi.oˈnat/ /kəm.pi.uˈnat/ n masc
πρωτάθλημα

campió /kam.piˈo/ /kəm.piˈo/ n masc
πρωταθλητής

camuflar /ka.muˈfɫa/ /ka.muˈfɫaɾ/ /kə.muˈfɫa/ v
αποκρύπτω

camí /kaˈmi/ n masc
δρόμος

canadenc /ka.naˈðeŋ/ /ka.naˈðeŋk/ /kə.nəˈðəŋk/ /kə.nəˈðɛŋ/ /kə.nəˈðɛŋk/ adj masc
καναδέζικος καναδικός
Relatiu o pertanyent al Canadà.

canal /kaˈnaɫ/ n fem
κανάλι
(bowling) Cadascun dels dos solcs situats a banda i banda d'una pista de bowling per a recollir les boles que surten dels seus límits i conduir-les fins al final.

canal /kaˈnaɫ/ n masc
κανάλι διώρυγα
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los.

canari n masc
καναρίνι
(ocells) Moixó de la família dels fringíl·lids de cant similar al de la cadernera i plomatge groc i originari de les Illes Canàries (Serinus canarius).

canceller /kan.seˈʎe/ /kan.seˈʎeɾ/ /kən.səˈʎe/ n masc
καγκελάριος

cancel·lar /kan.seɫˈɫa/ /kan.seɫˈɫaɾ/ /kan.seˈɫa/ /kən.səɫˈɫa/ /kən.səˈɫa/ v
ακυρώνω
Deixar sense efecte un registre, document, acte jurídic, compromís.

candela /kanˈdɛ.ɫa/ /kanˈdɛ.ɾa/ /kənˈdə.ɫə/ /kənˈdɛ.ɫə/ n fem
κερί

candidat /kan.diˈðat/ /kən.diˈðat/ n masc
υποψήφιος

candir /kanˈdi/ /kanˈdiɾ/ /kənˈdi/ v
καραμελώνω
Adobar amb sucre fos o almívar.

canell /kaˈneʎ/ n masc
καρπός

canelobre /ka.neˈlɔ.βɾe/ /kə.nəˈɫɔ.βɾə/ n masc
κηροπήγιο

cangur /kaŋˈɡuɾ/ n masc
καγκουρό
Marsupial d'Austràlia i illes pròximes caracteritzat per tenir la part posterior més desenvolupada, que li permet de caminar a salts, i les femelles disposen d'una bossa a l'abdomen amb les glàndules mamàries.

canonada /ka.noˈna.ða/ /kə.noˈna.ðə/ /kə.nuˈna.ðə/ n fem
αγωγός

cansalada /kən.səˈɫa.ðə/ n fem
μπέικον
(aliments) Part grassa del porc, compresa entre la pell i la carn, normalment tallada en penques i conservada en salaó.

cansament /kan.saˈmen/ /kan.saˈment/ /kən.səˈmen/ /kən.səˈment/ n masc
κούραση

cansat /kanˈsat/ /kənˈsat/ adj masc
κουρασμένος

cant gregorià n masc
γρηγοριανό μέλος

cantant /kanˈtan/ /kanˈtant/ /kənˈtan/ /kənˈtant/ n neut
τραγουδιστής

cantar /kanˈta/ /kanˈtaɾ/ v
τραγουδάω τραγουδώ
Produir música amb la veu.

cantimplora /kan.timˈpɫɔ.ɾa/ /kan.timˈpɫɔ.ɾɔ/ /kən.timˈpɫɔ.ɾə/ n fem
παγούρι
Recipient, normalment aplanat i amb coberta tèrmica, que serveix per a portar-hi aigua fresca.

cantonada /kan.toˈna.ða/ /kən.tuˈna.ðə/ n fem
γωνία
Encreuament de dos carrers.

cantonès /kan.toˈnes/ /kən.toˈnəs/ /kən.tuˈnɛs/ adj masc
καντονέζικα
Relatiu o pertanyent a Canton o al seu dialecte propi.

cantonès /kan.toˈnes/ /kən.toˈnəs/ /kən.tuˈnɛs/ n masc
καντονέζικα
Persona que habita o és originària de Canton.
Dialecte del xinès parlat majoritàriament a la zona de Canton.

cantussejar /kan.tu.seˈd͡ʒa/ /kan.tu.seˈd͡ʒaɾ/ /kan.tu.seˈʒa/ /kən.tu.səˈd͡ʒa/ /kən.tu.səˈʒa/ v
σιγοτραγουδώ

canvi /ˈkam.bi/ /ˈkaɱ.vi/ /ˈkaɱ.vi/ n masc
αλλαγή
Acció i efecte de canviar.
ψιλά
(no comptable) Diners retornats al comprador quan paga amb una unitat de valor superior al preu.

canviar /kam.biˈa/ /kaɱ.viˈaɾ/ /kəɱ.viˈa/ v
αλλάζω
Modificar, fer diferent, variar.

canvista /kamˈbis.ta/ /kamˈbis.te/ /kaɱˈvis.ta/ /kaɱˈvis.te/ /kəmˈbis.tə/ /kəɱˈvis.tə/ n neut
αργυραμοιβός

canya /ˈka.ɲa/ /ˈka.ɲə/ n fem
καλάμι
Planta poàcia de fulles molt llargues, estretes i punxegudes.
Per semblança, tija del blat o d'altres cereals.
Espècie de jonc que s'usa per a bastons o mangales.
El moll de l'os.
La llengüeta del baixó i d'altres instruments de vent que s'introdueix a la boca per a sonar.

canyella /kaˈɲe.ʎa/ n fem
κανέλα
Planta aromàtica emprada per aromatitzar aliments i perfums, es ven en forma de palets o canyetes.

cançó n fem
τραγούδι ωδή
Conjunt de notes harmonioses que es poden cantar.

caní /kaˈni/ adj masc
κυνικός

caníbal /kaˈni.baɫ/ /kəˈni.βəɫ/ n neut
κανίβαλος
antropòfag

canó /kaˈno/ n masc
κανόνι
Part d'una arma de foc en forma de tub que defineix la direcció del projectil.

caos /ˈka.os/ /ˈka.us/ n masc
χάος

cap n masc
κεφάλι κεφαλή
(anatomia) Part superior i anterior del cos d'un animal.
κεφάλι
Part superior del cos de l'ésser humà, considerada com a seu del pensament, l'intel·lecte, judici, talent, seny.
Lloc de preferència, central.
Localitat principal d'un territori; capital.
La part més alta d'una cosa.
Individu considerat com a membre d’una col·lectivitat.
Extremitat en general.
Part anterior, per on comença una cosa.
Part final, per on acaba una cosa.
Part de terra que s'endinsa en la mar.
(nàutica) corda
En un repartiment, cadascun dels participants.
(golf) Part final d'un bastó, que impacta en la bola en executar el colp.
(pilota basca) Part més ampla d'una eina.
(bàdminton) base

cap de setmana n masc
σαββατοκύριακο

capa /ˈka.pa/ /ˈka.pə/ n fem
κάπα
Vestimenta d'abric llarga i sense mànigues, oberta pel davant.
στρώση στρώμα
Extensió uniforme de material que cobreix alguna cosa.

capacitat /ka.pa.siˈtat/ n fem
ικανότητα
Contingut que cap en un espai concret.

capadoci /ka.paˈðɔ.si/ /kə.pəˈðɔ.si/ adj masc
καππαδοκικός
Relatiu o pertanyent a la Capadòcia.

capadoci /ka.paˈðɔ.si/ /kə.pəˈðɔ.si/ n masc
καππαδοκικός
Persona que habita o és originària de la Capadòcia.

capaç /kaˈpas/ /kəˈpas/ adj
ικανός
Apte o hàbil per fer una cosa.

capbussó /kab.buˈso/ /kəb.buˈso/ n masc
κατάδυση

capella /kaˈpe.ʎa/ /kəˈpe.ʎə/ n fem
παρεκκλήσι παρεκκλήσιο

capellà /ka.peˈʎa/ /kə.pəˈʎa/ n masc
ιερέας
Sacerdot titular d'una capellania.

capfoguer /ˌkap.foˈɣe/ /ˌkap.foˈɣeɾ/ /ˌkap.fuˈɣe/ n masc
πυροστιά

capgròs /ˌkabˈɡɾɔs/ n masc
γυρίνος
Larva d'amfibi amb cua i sense potes.

capibara /ka.piˈβa.ɾa/ /kə.piˈβa.ɾə/ n masc
καπιμπάρα

capil·lar /ka.piɫˈɫaɾ/ /ka.piɫˈɫaɾ/ /ka.piˈɫaɾ/ /kə.piɫˈɫar/ /kə.piɫˈɫaɾ/ /kə.piˈɫar/ n masc
τριχοειδές αγγείο
(anatomia) vas capil·lar

capital /ka.piˈtaɫ/ adj
κεφαλαιώδης
De molta importància.

capital /ka.piˈtaɫ/ n fem
πρωτεύουσα
Població on es reuneixen les principals administracions d'una entitat política.

capitalisme /ka.pi.taˈɫiz.me/ n masc
καπιταλισμός κεφαλαιοκρατία

capitalitzar /ka.pi.ta.ɫiˈd͡za/ /ka.pi.ta.ɫiˈza/ /ka.pi.ta.ɫiˈzaɾ/ /kə.pi.tə.ɫiˈd͡za/ v
κεφαλαιοποιώ
(transitiu, economia) Fer esdevenir capital, com ara un valor realitzant-lo.
αποθησαυρίζω
(intransitiu, economia) Acumular capital, sovint destinat a inversions que pretenen produir-ne més.

capitanejar /ka.pi.ta.neˈd͡ʒa/ /ka.pi.ta.neˈd͡ʒaɾ/ /ka.pi.ta.neˈʒa/ /kə.pi.tə.nəˈd͡ʒa/ /kə.pi.tə.nəˈʒa/ v
ηγούμαι

capitell /ka.piˈteʎ/ /kə.piˈteʎ/ n masc
κιονόκρανο

capità /ka.piˈta/ n masc
λοχαγός καπετάνιος

capoll /kaˈpoʎ/ n masc
οφθαλμός
(morfologia vegetal) Fase del desenvolupament de les flors en la qual els pètals no s’han separat encara.

caporal /ka.poˈɾaɫ/ /kə.poˈɾaɫ/ /kə.puˈɾaɫ/ n masc
υποδεκανέας

capsa /ˈkap.sa/ n fem
κουτί

captaire /kapˈtaj.ɾe/ n neut
ζητιάνος

captiu /kapˈtiw/ /kəpˈtiw/ n masc
δεσμώτης

caputxa /kaˈpu.t͡ʃa/ n fem
κουκούλα
Part d’una indumentària destinada a cobrir el cap.

caputxino /ka.puˈt͡ʃi.no/ /kə.puˈt͡ʃi.no/ /kə.puˈt͡ʃi.nu/ n masc
καπουτσίνος

capvespre /ˌkabˈbes.pɾe/ /ˌkabˈves.pɾe/ /ˌkabˈves.pɾə/ n masc
νύχτωμα
Última part de la tarda quan el sol ja s'ha post i fosqueja.

capítol /kaˈpi.toɫ/ /kəˈpi.toɫ/ /kəˈpi.tuɫ/ n masc
κεφάλαιο
Cadascuna de les parts en què es divideix una narració.
Sala d'un monestir on es reuneixen els monjos per prendre decisions.

capó /kaˈpo/ /kəˈpo/ n masc
καπόνι
Pollastre que ha estat castrat i després engreixat.
καπώ αυτοκινήτου
Tapa de la carrosseria que cobreix el motor d’un automòbil.

car /ˈka/ /ˈkar/ /ˈkaɾ/ adj masc
ακριβός
De preu elevat.
αγαπητός
Estimat, volgut.

car /ˈka/ /ˈkar/ /ˈkaɾ/ conjunction
αφού

cara /ˈka.ɾa/ n fem
πρόσωπο
(anatomia) Rostre.

carabassa /kə.ɾəˈβa.sə/ /kərˈβa.sə/ n fem
κολοκύθα
Fruit gran i sovint ataronjat que cria la carabassera. Moltes varietats són comestibles.

característic /ka.ɾak.teˈɾis.tik/ /kə.ɾək.təˈɾis.tik/ adj masc
χαρακτηριστικός

característica /ka.ɾak.teˈɾis.ti.ka/ /kə.ɾək.təˈɾis.ti.kə/ adj fem
χαρακτηριστικό
Forma femenina de característic.

caragol /ka.ɾaˈɣɔɫ/ /karˈɣɔɫ/ /kə.ɾəˈɣɔɫ/ /kərˈɣɔɫ/ n masc
σαλιγκάρι
(zoologia) Mol·lusc de la classe gastròpode, amb la característica de la torsió i la closca en espiral.
(col·loquial) diners
βίδα
Objecte en forma d'espiral: escala de caragol, un caragol de cabells, etc.
(anatomia) Una de les tres cavitats internes de l'orella, que té forma en espiral.

carambola /ka.ɾamˈbɔ.ɫa/ /kə.ɾəmˈbɔ.ɫə/ n fem
καραμπόλα
(billar) Jugada del billar de caramboles consistent a fer que la bola d'atac toqui les altres dues boles.
(pilota basca) Jugada ofensiva consistent a llançar la pilota contra el frontis de manera que a continuació toqui la paret esquerra i s'obri cap a l'ample.

caramel /ka.ɾaˈmɛɫ/ /kə.ɾəˈmɛɫ/ /kərˈmɛɫ/ n masc
καραμέλλα
Pasta de sucre cremat.

caramell /ka.ɾaˈmeʎ/ /kə.ɾəˈmeʎ/ n masc
παγοκρύσταλλο

caravanserrall /ka.ɾa.van.seˈraʎ/ /ka.ɾa.βan.seˈraʎ/ /kə.ɾə.vən.səˈraʎ/ /kə.ɾə.βən.səˈraʎ/ n masc
καραβανσεράι

caravel·la /ka.ɾaˈvɛɫ.ɫa/ /ka.ɾaˈβɛ.ɫa/ /ka.ɾaˈβɛ.ɫɛ/ /ka.ɾaˈβɛɫ.ɫa/ /kə.ɾəˈvɛɫ.ɫə/ /kə.ɾəˈβɛ.ɫə/ /kə.ɾəˈβɛɫ.ɫə/ n fem
καραβέλα

carboni /kərˈbɔ.ni/ n masc
άνθρακας

carbó /kaɾˈbo/ n masc
γαιάνθρακας κάρβουνο
Nom genèric donat a dos tipus de materials (carbó vegetal i carbó mineral) orgànics, sòlids i de color negre utilitzats com a combustible per la seva gran quantitat de carboni.

carcaix /kaɾˈkajʃ/ /kərˈkaʃ/ n masc
φαρέτρα

carcinoma /kaɾ.siˈno.ma/ /kər.siˈno.mə/ n masc
καρκίνωμα

card /ˈkart/ n masc
γαϊδουράγκαθο

cardar /karˈða/ /kaɾˈða/ /kaɾˈðaɾ/ /kərˈda/ v
γαμώ
(vulgarisme) Fer l'acte sexual.

cardenal /kər.dəˈnaɫ/ n masc
καρδινάλιος
En l'Església Catòlica, el càrrec superior a un bisbe.

cardinal /kaɾ.ðiˈnaɫ/ /kər.diˈnaɫ/ adj
καρδινάλιος

cardiologia /kar.ði.o.ɫoˈʒi.a/ /kaɾ.ði.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /kər.di.u.ɫuˈʒi.ə/ /kər.ði.u.ɫuˈʒi.ə/ /kəɾ.ði.o.ɫoˈʒi.ə/ n fem
καρδιολογία

cardiopatia /kaɾ.ði.o.paˈti.a/ /kər.di.u.pəˈti.ə/ /kər.ði.u.pəˈti.ə/ /kəɾ.ði.o.pəˈti.ə/ n fem
καρδιοπάθεια

cardiovascular /ˌkar.di.u.βəs.kuˈɫar/ /ˌkar.ði.o.βas.kuˈɫar/ /ˌkar.ði.u.vəs.kuˈɫar/ /ˌkaɾ.ði.o.vas.kuˈɫaɾ/ /ˌkaɾ.ði.o.vəs.kuˈɫaɾ/ /ˌkaɾ.ði.o.βas.kuˈɫaɾ/ adj
καρδιαγγειακός

cardíac /kaɾˈði.ak/ /kərˈdi.ək/ adj masc
καρδιακός

carelià /ka.ɾe.ɫiˈa/ /kə.ɾə.ɫiˈa/ n masc
Καρελικά
Individu finès oriental originari de Carèlia.
(invariable) Llengua baltofinesa parlada a Carèlia i territoris adjacents.

carilló /ka.ɾiˈʎo/ /kə.ɾiˈʎo/ n masc
καριγιόν
Instrument idiòfon de percussió consistent en una sèrie de làmines metàl·liques que hom fa sonar amb baquetes de fusta.

carisma /kaˈɾiz.ma/ /kəˈɾiz.mə/ n masc
χάρισμα

caritat /kə.ɾiˈtat/ n fem
αγαθοεργία

carmanyola /kar.maˈɲɔ.ɫa/ /kaɾ.maˈɲɔ.ɫa/ /kaɾ.maˈɲɔ.ɫɔ/ /kər.məˈɲɔ.ɫə/ n fem
φαγητοδοχείο
Recipient tapat per a portar aliments preparats per a menjar.

carmesí /kər.məˈzi/ n masc
βαθυκόκκινος

carn n fem
κρέας σάρκα

carnisser /kar.niˈse/ /kaɾ.niˈseɾ/ /kər.niˈse/ n masc
μακελάρης
Ofici del que talla i ven carn per a consum humà.

carnívor /karˈni.βor/ /kaɾˈni.voɾ/ /kaɾˈni.βoɾ/ /kərˈni.vur/ /kərˈni.βur/ /kəɾˈni.voɾ/ adj masc
σαρκοβόρος

carpa /ˈkar.pə/ /ˈkaɾ.pa/ n fem
κυπρίνος σαζάνι
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Cyprinus carpio)

carpeta /kərˈpɛ.tə/ n masc
φάκελος
Objecte per a organitzar i desar documents, consistent en un parell de cobertes.
(informàtica) Element d'una estructura d'arxius que els agrupa i que s'organitza normalment en forma jeràrquica.

carregador /ka.re.ɣaˈðo/ /ka.re.ɣaˈðoɾ/ /kə.rə.ɣəˈðo/ n masc
φορτιστής
Aparell que serveix per a carregar un acumulador.

carregar /ka.reˈɣa/ /ka.reˈɣaɾ/ /kə.rəˈɣa/ v
φορτώνω
Portar pes al damunt amb la intenció de transportar-lo.
(informàtica) Transferir dades d'un emmagatzematge auxiliar a la memòria de l'ordinador.

carrer /kaˈre/ /kəˈre/ n masc
οδός δρόμος
En un nucli de població, lloc per on hi circula la gent i els vehicles que és l'origen o el resultat de l'organització de l'espai edificat.

carrera /kaˈre.ɾa/ /kəˈre.ɾə/ n fem
καριέρα
Trajectòria professional o pública.
πόντος
Esquinç o defecte en un teixit amb punts escapats o mal passats.

carretera /ka.reˈte.ɾa/ n fem
δρόμος
Via que uneix dues poblacions i que és apta per a la circulació de vehicles.

carretó /ka.reˈto/ /kə.rəˈto/ n masc
καροτσάκι

carril /kaˈriɫ/ /kəˈriɫ/ n masc
σοκάκι

carril bici n masc
ποδηλατόδρομος

carro /ˈka.ro/ /ˈka.ru/ n masc
κάρο
Vehicle tirat per animals per transportar objectes o persones.

carronya /kaˈro.ɲa/ /kəˈro.ɲə/ n fem
ψοφίμι

carruatge /ka.ruˈa.d͡ʒe/ /kə.ruˈa.d͡ʒə/ n masc
άμαξα

carta /ˈkaɾ.ta/ n fem
επιστολή γράμμα
Document escrit per a comunicar amb una altra persona, generalment amb una estructura formal.
τραπουλόχαρτο
Sinònim de mapa., especialment de navegació.

carter /karˈte/ /kaɾˈteɾ/ /kərˈte/ n masc
ταχυδρόμος

cartera /kaɾˈte.ɾa/ /kərˈte.ɾə/ n fem
πορτοφόλι
Bossa prima i rectangular de pell, plàstic o altres materials tous, utilitzada per guardar-hi diners (en forma de bitllets), targetes i documentació.

cartesià /kaɾ.te.ziˈa/ /kər.tə.ziˈa/ adj masc
καρτεσιανός

cartomància /kaɾ.toˈman.si.a/ /kər.tuˈman.si.ə/ /kəɾ.toˈman.si.ə/ n fem
χαρτομαντεία

cartutx /kaɾˈtut͡ʃ/ /kərˈtut͡ʃ/ n masc
φυσίγγιο
En les armes lleugeres, conjunt de beina i bala travades.

cartílag /kaɾˈti.ɫak/ /kərˈti.ɫək/ n masc
χόνδρος

cartó /kaɾˈto/ /kərˈto/ n masc
χαρτόνι

carxofa /karˈt͡ʃɔ.fa/ /kaɾˈt͡ʃɔ.fɔ/ /kərˈʃɔ.fə/ n fem
αγκινάρα

caràcter /kaˈɾak.teɾ/ /kəˈɾak.tə/ n masc
χαρακτήρας
Signe gràfic, usat sobretot en impressió o informàtica.
Tret dominant que permet reconèixer o diferenciar.

caròtide /kaˈɾɔ.ti.ðe/ /kəˈɾɔ.ti.ðə/ n fem
καρωτίδα

cas n masc
περίπτωση
Situació particular que es produeix entre les diverses possibles.
πτώση
(lingüística) Categoria gramatical que marca la funció sintàctica d’un mot.

cas oblic n masc
πτώση πλαγία

casa /ˈka.za/ n fem
σπίτι οίκος
Edifici destinat a l'habitatge de persones, llar.

casament /ka.zaˈmen/ /ka.zaˈment/ /kə.zəˈmen/ /kə.zəˈment/ n masc
γάμος
Acte amb què s'estableix un matrimoni.

casar /kaˈza/ /kaˈzaɾ/ v
παντρεύω
Contraure matrimoni.

casat /kaˈzat/ /kəˈzat/ adj masc
παντρεμένος

casc /ˈkask/ n masc
κράνος
Peça dura que cobreix el cap com a defensa en certes activitats: bombers, motoristes, policia, esportistes.

caspa /ˈkas.pa/ /ˈkas.pə/ n fem
πιτυρίδα

cassola /kaˈsɔ.ɫa/ /kaˈsɔ.ɫɔ/ /kəˈsɔ.ɫə/ n fem
κατσαρόλα

cast /ˈkast/ adj masc
αγνός

castany /kəsˈtaɲ/ n masc
καστανός

castanya n fem
κάστανο
(botànica) Fruit del castanyer, de color marró fosc brillant, que es cull a la tardor i és comestible.

castedat /kas.teˈðat/ /kəs.təˈðat/ n fem
αγνεία

castell /kasˈteʎ/ n masc
κάστρο πύργος
Fortificació defensiva.

castellà adj masc
Ισπανικά
Relatiu a la llengua originària de Castella.

castellà n masc
καστιλλιάνικα
Natural de Castella.
ισπανικά
(masculí singular) Llengua pròpia de Castella.

castigar /kas.tiˈɣa/ /kas.tiˈɣaɾ/ /kəs.tiˈɣa/ v
τιμωρώ
Donar un reforç aversiu quan s'ha produït una conducta que es pretén eliminar.

castor /kasˈto/ /kəsˈto/ n masc
κάστορας
Gènere de mamífer rosegador semi-aquàtic de la família dels castòrids. Destaca per la seva habilitat per construir preses i caus.

castrar /kasˈtɾa/ /kasˈtɾaɾ/ /kəsˈtɾa/ v
ευνουχίζω
Extirpar els òrgans reproductors.

casual /ka.zuˈaɫ/ adj
τυχαίος

cataclisme /ka.taˈkɫiz.me/ /kə.təˈkɫiz.mə/ n masc
κατακλυσμός

catacumba /ka.taˈkum.ba/ /kə.təˈkum.bə/ n fem
κατακόμβη
Lloc subterrani i sovint secret on s'enterren morts i sovint també es practiquen actes religiosos, en especial les de l'antiga Roma, famoses pels seus complicats circuits.

catalanitat /ka.ta.ɫa.niˈtat/ /kə.tə.ɫə.niˈtat/ n fem
καταλανικότητα

català adj masc
καταλανικά καταλανικός
Relatiu o pertanyent a Catalunya, als seus habitants o a la llengua catalana.

català n masc
καταλανικά Καταλανικά
(masculí singular) Llengua històricament parlada a Catalunya, Andorra, País Valencià, les illes Balears, la Catalunya Nord, l'Alguer i la Franja de Ponent.

catalític /ka.taˈɫi.tik/ /kə.təˈɫi.tik/ adj masc
καταλυτικός

cataplasma /ka.taˈpɫaz.ma/ /kə.təˈpɫaz.mə/ n masc
κατάπλασμα
Composició calmant i emol·lient que es posa entre dues gases i s'aplica sobre la pell.

catapulta /ka.taˈpuɫ.ta/ /kə.təˈpuɫ.tə/ n fem
καταπέλτης
Arma de l'antiguitat i l'edat mitjana que mitjançant la tensió acumulada en la torsió de fustes o bé amb l'empenta de contrapesos era capaç de llançar projectils pesants a certa distància.

catarsi /kaˈtaɾ.si/ /kəˈtar.si/ n fem
κάθαρση

catecolamina /ka.te.ko.ɫaˈmi.na/ /kə.tə.ko.ɫəˈmi.nə/ /kə.tə.ku.ɫəˈmi.nə/ n fem
κατεχολαμίνη

catedral /ka.teˈðɾaɫ/ n fem
καθεδρικός ναός μητρόπολη

categoria /ka.te.ɣoˈɾi.a/ /kə.tə.ɣoˈɾi.ə/ /kə.tə.ɣuˈɾi.ə/ n fem
κατηγορία

categoria lèxica n fem
μέρος του λόγου

categoritzar /ka.te.ɣo.ɾiˈd͡za/ /ka.te.ɣo.ɾiˈza/ /ka.te.ɣo.ɾiˈzaɾ/ /kə.tə.ɣo.ɾiˈd͡za/ /kə.tə.ɣu.ɾiˈd͡za/ v
κατηγοριοποιώ

catifa /kaˈti.fa/ n fem
χαλί

catió /ka.tiˈo/ /kə.tiˈo/ n masc
κατιόν

catorze /kaˈtoɾ.ze/ number
δεκατέσσερα

catxalot /ka.t͡ʃaˈɫɔt/ /kə.t͡ʃəˈɫɔt/ n masc
φυσητήρας

catàlisi /kaˈta.ɫi.zi/ n fem
κατάλυση

catàstrofe /kaˈtas.tɾo.fe/ /kəˈtas.tɾu.fə/ n fem
καταστροφή
Desgràcia gran, especialment quan hi ha víctimes mortals.

catàstrofe natural n fem
θεομηνία

catòlic /kaˈtɔ.ɫik/ adj masc
καθολικός
Dit del qui pertany a la religió cristiana que accepta la universalitat de l'autoritat del Papa.

cau /ˈkaw/ n masc
φωλιά
Forat en terra on certes bèsties s’hi amaguen.

caució /kaw.siˈo/ /kəw.siˈo/ n fem
εγγύηση

caucàsic /kawˈka.zik/ /kəwˈka.zik/ adj masc
καυκασιανός

caure /ˈkaw.ɾe/ v
πέφτω
Precipitar-se cap a baix per pèrdua de l'equilibri o acció de la gravetat.
Escaure's en cert temps o cert lloc.

causa /ˈkaw.za/ n fem
αιτία λόγος
Motiu, explicació, el perquè.

causar /kawˈza/ /kawˈzaɾ/ /kəwˈza/ v
προκαλώ

cautela /kawˈtɛ.ɫa/ /kawˈtɛ.ɫɛ/ /kəwˈtɛ.ɫə/ n fem
περίσκεψη

cauteritzar /kaw.te.ɾiˈd͡za/ /kaw.te.ɾiˈza/ /kaw.te.ɾiˈzaɾ/ /kəw.tə.ɾiˈd͡za/ v
καυτηριάζω

cavalcar /ka.vaɫˈkaɾ/ /ka.βaɫˈka/ /ka.βaɫˈkaɾ/ /kə.vəɫˈka/ /kə.βəɫˈka/ v
ιππεύω

cavall /kaˈval/ /kaˈvaʎ/ /kaˈβaʎ/ /kəˈvaʎ/ n masc
άλογο ίππος
(mamífers) Mamífer domèstic ungulat (Equus caballus), de la família dels èquids, utilitzat per l'home per a cavalcar o com a animal de tir.
ίππος άλογο
(escacs) Peça dels escacs amb la forma del cap i el coll de l'animal, la qual es pot moure només dues caselles cap endavant i una cap al costat o dues cap a un costat i una cap endavant.

cavall de mar n masc
ιππόκαμπος

cavaller /ka.vaˈʎeɾ/ /ka.βaˈʎe/ /kə.vəˈʎe/ /kə.βəˈʎe/ n masc
ιππότης
Soldat medieval de categoria, honrat amb la cavalleria per un senyor feudal.
κύριος
Home educat i de classe.

cavalleria /ka.va.ʎeˈɾi.a/ /ka.βa.ʎeˈɾi.a/ /kə.və.ʎəˈɾi.ə/ /kə.βə.ʎəˈɾi.ə/ n fem
ιππικό
Tropa que va a cavall, modernament amb vehicles motoritzats i blindats, en contraposició a la infanteria que va a peu.

cavallets /ka.vaˈʎets/ /ka.βaˈʎets/ /kə.vəˈʎəts/ /kə.vəˈʎɛts/ /kə.βəˈʎɛts/ n masc
στροβιλοδρόμιο
Atracció infantil de fira que consisteix en una plataforma giratòria accionada mecànicament damunt la qual s'instal·len diversos artificis perquè els infants hi puguin pujar.

cavar /kaˈvaɾ/ /kaˈβa/ /kəˈva/ /kəˈβa/ v
σκάβω

caviar /ka.viˈaɾ/ /ka.βiˈar/ /ka.βiˈaɾ/ /kə.viˈaɾ/ /kə.βiˈar/ n masc
χαβιάρι

cavitat /ka.viˈtat/ /ka.βiˈtat/ /kə.viˈtat/ /kə.βiˈtat/ n fem
κοιλότητα
Espai buid a dins d'un sòlid.

caça /ˈka.sa/ /ˈka.sə/ n fem
κυνήγι
Acció de caçar.

caçador /ka.saˈðo/ /ka.saˈðoɾ/ /kə.səˈðo/ n masc
κυνηγός

caçar /kaˈsa/ /kaˈsaɾ/ v
κυνηγώ

ce n fem
σι
Lletra c/C.

ceba /ˈsə.bə/ /ˈsɛ.bə/ /ˈsɛ.βə/ n fem
κρεμμύδι

cec adj
τυφλός
Que no hi veu.

cegar /seˈɣa/ /seˈɣaɾ/ /səˈɣa/ v
τυφλώνω

ceguesa /seˈɣe.za/ /səˈɣə.zə/ /səˈɣɛ.zə/ n fem
τύφλωση

cel n masc
ουρανός
Volta celeste, capa que envolta la Terra, espai aeri on es troben els núvols.
Espai sense límits visibles, des d'un punt de vista terrestre, on són les estrelles.

celebració /se.ɫe.bɾa.siˈo/ /sə.ɫə.βɾə.siˈo/ n fem
γιορτή

celebrar /se.ɫeˈbɾaɾ/ /se.ɫeˈβɾa/ v
γιορτάζω
Acomplir amb solemnitat seguint un ritual.
Fer activitats festives.

celebritat /se.ɫe.βɾiˈtat/ /sə.ɫə.βɾiˈtat/ n fem
διασημότητα

celesta /seˈɫes.ta/ /səˈɫes.tə/ n fem
τσελέστα

cella /ˈse.ʎa/ /ˈsə.ʎə/ /ˈsɛ.jə/ /ˈsɛ.ʎə/ n fem
φρύδι
Cadascuna de les zones que sobresurten lleugerament de la cara i que es troben pel damunt d'un ull per fer-li de visera.

celler /seˈʎe/ /seˈʎeɾ/ /səˈʎe/ n masc
βαγεναριό

cel·la /ˈsɛ.ɫa/ /ˈsɛ.ɫə/ /ˈsɛ.ɫɛ/ /ˈsɛɫ.ɫa/ /ˈsɛɫ.ɫə/ n fem
κελί

cel·lofana /se.ɫoˈfa.na/ /seɫ.ɫoˈfa.na/ /sə.ɫuˈfa.nə/ /səɫ.ɫoˈfa.nə/ /səɫ.ɫuˈfa.nə/ n fem
σελοφάν

cel·lular /se.ɫuˈɫaɾ/ /seɫ.ɫuˈɫaɾ/ /sə.ɫuˈɫar/ /səɫ.ɫuˈɫar/ /səɫ.ɫuˈɫaɾ/ adj
κυτταρικός

cel·lulosa /se.ɫuˈɫo.za/ /seɫ.ɫuˈɫo.za/ /sə.ɫuˈɫo.zə/ /səɫ.ɫuˈɫo.zə/ n fem
κυτταρίνη

cementiri /se.menˈti.ɾi/ n masc
κοιμητήριο νεκροταφείο

cendra /ˈsɛn.dɾa/ /ˈsɛn.dɾɛ/ n fem
στάχτη

cendrer /senˈdɾe/ /senˈdɾeɾ/ /sənˈdɾe/ n masc
τασάκι σταχτοδοχείο

cenotafi /se.noˈta.fi/ /sə.noˈta.fi/ /sə.nuˈta.fi/ n masc
κενοτάφιο

cent /ˈsen/ /ˈsent/ number
εκατό

centenar /sen.teˈna/ /sen.teˈnaɾ/ /sən.təˈna/ n masc
εκατοντάδα

central /senˈtɾaɫ/ /sənˈtɾaɫ/ adj
κεντρικός

central nuclear n fem
πυρηνικός σταθμός

centre /ˈsen.tɾe/ n masc
κέντρο
El més distant o retirat de la superfície exterior d'una cosa.
Lloc d'on surten o a on convergeixen accions particulars coordenades.

centurió /sen.tu.ɾiˈo/ /sən.tu.ɾiˈo/ n masc
εκατόνταρχος

centímetre /senˈti.me.tɾe/ n masc
εκατοστόμετρο
Unitat de longitud del sistema cegesimal equivalent a la centèsima part d'un metre. Símbol cm.

ceptre /ˈsep.tɾe/ /ˈsep.tɾə/ n masc
σκήπτρο

cera /ˈse.ɾa/ /ˈsə.ɾə/ /ˈsɛ.ɾə/ n fem
κερί κηρός

cercar /serˈka/ /seɾˈka/ /seɾˈkaɾ/ v
ψάχνω
Explorar l’entorn per tal de trobar, de descobrir, quelcom o algú.

cercle /ˈseɾ.kɫe/ n masc
κύκλος
Part interior d'una circumferència, figura geomètrica sense cap costat.

cereal /se.ɾeˈaɫ/ /sə.ɾeˈaɫ/ n masc
δημητριακά

cerebel /se.ɾeˈβɛɫ/ /sə.ɾəˈβɛɫ/ n masc
παρεγκεφαλίδα

ceri n masc
δημήτριο
Element químic de nombre atòmic 58 i símbol Ce.

cerimònia /se.ɾiˈmɔ.ni.a/ /sə.ɾiˈmɔ.ni.ə/ n fem
τελετή

cert /ˈsɛrt/ adj masc
αληθινός
Conforme a la realitat, veritable.
βέβαιος
Segur, sens dubte.

certament /ˌsɛr.taˈmen/ /ˌsɛr.təˈmen/ /ˌsɛɾ.taˈmen/ /ˌsɛɾ.taˈment/ /ˌsɛɾ.təˈment/ adv
βεβαίως

certesa /seɾˈte.za/ /sərˈtɛ.zə/ /səɾˈtə.zə/ n fem
βεβαιότητα

certificat /seɾ.ti.fiˈkat/ /sər.ti.fiˈkat/ n masc
πιστοποιητικό
Document oficial que assegura la veracitat d'un fet.

cervatell /ser.βaˈteʎ/ /seɾ.vaˈteʎ/ /seɾ.βaˈteʎ/ /sər.bəˈteʎ/ /səɾ.vəˈteʎ/ n masc
ελαφάκι

cervell /serˈβeʎ/ /seɾˈveʎ/ /seɾˈβeʎ/ /sərˈbeʎ/ /səɾˈveʎ/ n masc
εγκέφαλος
(anatomia) Òrgan dels animals que conté neurones i és capaç de coordinar els moviments del cos, les funcions vitals i el pensament.

cervesa /serˈβe.za/ /seɾˈve.za/ /sərˈbɛ.zə/ /sərˈvɛ.zə/ /səɾˈvə.zə/ n fem
μπύρα ζύθος μπίρα
(aliments) Beguda alcohòlica obtinguda per la fermentació de malt o altres cereals germinats, i aromatitzada amb llúpol.

ceràmica /seˈɾa.mi.ka/ /səˈɾa.mi.kə/ n fem
κεραμική

cesi n masc
καίσιο

cessió /se.siˈo/ /sə.siˈo/ n fem
παραχώρηση

cesària /seˈza.ɾi.a/ /səˈza.ɾi.ə/ n fem
καισαρική τομή

cian /siˈan/ n masc
κυανός

ciberatac /si.be.ɾaˈtak/ /si.βə.ɾəˈtak/ n masc
κυβερνοεπίθεση

cibernètic /si.beɾˈnɛ.tik/ /si.βərˈnɛ.tik/ adj masc
κυβερνητικός

cicatriu /si.kaˈtɾiw/ /si.kəˈtɾiw/ n fem
ουλή

cicle /ˈsi.kɫe/ n masc
κύκλος

ciclisme /siˈkɫiz.me/ /siˈkɫiz.mə/ n masc
ποδηλασία

ciclista /siˈkɫis.ta/ /siˈkɫis.te/ /siˈkɫis.tə/ n neut
ποδηλάτης

ciclomotor /ˌsi.kɫo.moˈtoɾ/ /ˌsi.kɫu.muˈtor/ n masc
μοτοποδήλατο

cicló /siˈkɫo/ n masc
κυκλώνας

cicuta /siˈku.ta/ /siˈku.tə/ n fem
κώνειο

científic /si.enˈti.fik/ adj masc
επιστημονικός
Relatiu a la ciència.

científic /si.enˈti.fik/ n masc
επιστήμονας
Persona que es dedica a la recerca.

cigala /siˈɣa.ɫa/ /siˈɣa.ɫə/ n fem
τζιτζίκι
Insecte de l'orde dels hemípters, que s'alimenta de la saba de les plantes i emet un cric-cric de 100 decibels a la freqüència de 86 Hz.
ψωλή
(vulgarisme) penis

cigar /siˈɣar/ n masc
πούρο

cigarreta /si.ɣaˈre.ta/ /si.ɣəˈrə.tə/ /si.ɣəˈrɛ.tə/ n fem
τσιγάρο

cigne /ˈsiŋ.ne/ /ˈsiɡ.ne/ n masc
κύκνος

cigonya /siˈɣo.ɲa/ n fem
πελαργός λελέκι

cigró /siˈɣɾo/ n masc
ρεβίθι ρεβιθιά

cilindre /siˈɫin.dɾe/ /siˈɫin.dɾə/ n masc
κύλινδρος
(basquetbol) Espai imaginari de forma cilíndrica d'una pista de joc que comprèn la zona ocupada per un jugador en contacte amb el terra i la zona que ocuparia amb un salt vertical.

cim /ˈsim/ n masc
κορυφή

ciment /siˈmen/ /siˈment/ n masc
τσιμέντο

cimera /siˈme.ɾa/ /siˈmɛ.ɾə/ n fem
σύνοδος
Reunió de dirigents d’alt nivell.

cinabri n masc
κινναβαρίτης

cinc /ˈsiŋ/ /ˈsiŋk/ /ˈsiŋk/ number
πέντε
(cardinal) Nombre que segueix el quatre i precedeix el sis.
(valor ordinal) Cinquè, cinquena.

cinc-cents /ˌsiŋˈsens/ number
πεντακόσιοι

cinema /siˈne.ma/ /siˈnə.mə/ /siˈnɛ.mə/ n masc
σινεμά

cinemàtica /si.neˈma.ti.ka/ /si.nəˈma.ti.kə/ n fem
κινηματική

cinquanta /siŋˈkwan.ta/ number
πενήντα

cinquanta-cinc /siŋˌkwan.taˈsiŋ/ /siŋˌkwan.taˈsiŋk/ /siŋˌkwan.təˈsiŋ/ /siŋˌkwan.təˈsiŋk/ number
πενήντα πέντε

cinquanta-dos /siŋˌkwan.taˈðos/ /siŋˌkwan.təˈðos/ number
πενήντα δύο

cinquanta-nou /siŋˌkwan.taˈnɔw/ /siŋˌkwan.təˈnɔw/ number
πενήντα εννέα

cinquanta-quatre /siŋˌkwan.taˈkwa.tɾe/ /siŋˌkwan.təˈkwa.tɾə/ number
πενήντα τέσσαρες

cinquanta-set /siŋˌkwan.taˈsɛt/ /siŋˌkwan.təˈsɛt/ number
πενήντα επτά

cinquanta-sis /siŋˌkwan.taˈsis/ /siŋˌkwan.təˈsis/ number
πενήντα έξ

cinquanta-tres /siŋˌkwan.taˈtɾes/ /siŋˌkwan.təˈtɾəs/ /siŋˌkwan.təˈtɾɛs/ number
πενήντα τρείς

cinquanta-un /siŋˌkwan.taˈun/ /siŋˌkwan.təˈun/ number
πενήντα έν

cinquantè /siŋ.kwanˈte/ /siŋ.kwənˈtə/ /siŋ.kwənˈtɛ/ number
πεντηκοστός

cinquè /siŋˈke/ /siŋˈkə/ /siŋˈkɛ/ number
πέμπτος

cinta /ˈsin.ta/ /ˈsin.tə/ n fem
ταινία
Tira de tela per adornar la roba o recollir els cabells.

cinta adhesiva n fem
κολλητική ταινία

cinta magnètica n fem
μαγνητική ταινία

cintura /sinˈtu.ɾa/ /sinˈtu.ɾə/ n fem
μέση

cinturó n masc
ζώνη
Peça de roba, cuir o similar que serveix per cenyir-se el pantaló, els calçons o la camisa a la cintura.

circ n masc
τσίρκο
Local normalment circular amb espectacles d'acrobàcia, equilibrisme, doma i pallassos.

circa /ˈsir.ka/ adv
περ.

circadiari /sir.kə.ðiˈa.ɾi/ /siɾ.ka.ðiˈa.ɾi/ adj masc
κιρκάδιος

circuit /sirˈkujt/ n masc
κύκλωμα
Recorregut a l'entorn d'un lloc.

circular /sir.kuˈɫa/ /sir.kuˈɫar/ /siɾ.kuˈɫa/ /siɾ.kuˈɫaɾ/ adj
κυκλικός
Relacionat amb el cercle.

circular /sir.kuˈɫa/ /sir.kuˈɫar/ /siɾ.kuˈɫa/ /siɾ.kuˈɫaɾ/ n fem
κυκλικός
Comunicat enviat a diversos membres d'un grup, els quals han de confirmar haver-lo llegit.

circumcidar /sir.kum.siˈða/ /siɾ.kum.siˈða/ /siɾ.kum.siˈðaɾ/ v
περιτέμνω

circumferència /siɾ.kuɱ.feˈɾɛn.si.a/ n fem
περιφέρεια

circumnavegació /sir.kum.na.βe.ɣa.siˈo/ /sir.kum.nə.βə.ɣə.siˈo/ /siɾ.kum.na.ve.ɣa.siˈo/ /siɾ.kum.na.βe.ɣa.siˈo/ /siɾ.kum.nə.və.ɣə.siˈo/ n fem
περίπλους

cirera n fem
κεράσι άλικο
Fruit petit, rodó, dolç i vermell que cria el cirerer.

cirera d'arboç /siˌɾe.ɾa.ðaɾˈbos/ n fem
κούμαρο

ciri /ˈsi.ɾi/ n masc
αγιοκέρι
Candela de cera d'un sol ble, llarga i gruixuda més del normal.
(futbol) Xut defectuós en què la pilota surt projectada verticalment.
(rugbi) Xut al vol consistent a impulsar la pilota a gran altura per sobre l'equip defensor.

cirrus n masc
θύσανος

cirurgia /si.ɾuɾˈd͡ʒi.a/ n fem
χειρουργική

cirurgià /si.ɾuɾ.d͡ʒiˈa/ n masc
χειρουργός

cisell /siˈzeʎ/ n masc
καλέμι

cistell n masc
καλάθι

cistella /sisˈte.ʎa/ /sisˈte.ʎə/ n fem
καλάθι
(corfbol) Cadascuna de les dues estructures d'una pista de corfbol constituïdes per un cilindre de vímet sense fons de 25 cm d'alçària, situat a 3,5 m de terra, i per un pal de subjecció, que delimiten l'espai dintre el qual s'ha de fer entrar la pilota per a puntuar.

cisterna /sisˈtɛɾ.na/ /sisˈtɛɾ.nə/ n fem
δεξαμενή στέρνα

cita /ˈsi.ta/ n fem
συνάντηση
Trobada amorosa per conèixer més l'altra persona i gaudir de la mútua companyia.

cito- prefix
κυτταρο-

citostàtic /si.tosˈta.tik/ /si.tusˈta.tik/ adj masc
κυτταροστατικός

ciutadania /siw.ta.ðaˈni.a/ /siw.tə.ðəˈni.ə/ n fem
υπηκοότητα

ciutadella /siw.taˈðe.ʎa/ /siw.təˈðe.ʎə/ n fem
ακρόπολη

ciutadà /siw.taˈða/ /siw.təˈða/ n masc
πολίτης δημότης

ciutat n fem
πόλη

civada /siˈva.ða/ /siˈva.ðə/ /siˈβa.ða/ n fem
βρόμη βρώμη

civeta /siˈve.ta/ /siˈvə.tə/ /siˈvɛ.tə/ /siˈβe.ta/ /siˈβɛ.tə/ n fem
μοσχογαλή η κιβέττη

civilització /si.vi.ɫi.d͡zə.siˈo/ /si.vi.ɫi.za.siˈo/ /si.βi.ɫi.d͡za.siˈo/ /si.βi.ɫi.za.siˈo/ n fem
πολιτισμός

ciència /siˈen.si.ə/ /siˈɛn.si.a/ n fem
επιστήμη

clandestí /kɫan.desˈti/ /kɫən.dəsˈti/ adj masc
κρυφός

clar /ˈkɫa/ /ˈkɫaɾ/ adj masc
διαυγής
Lluminós.

clara /ˈkɫa.ɾə/ n fem
λεύκωμα
Part blanca de l'ou que protegeix i nodreix el rovell.

clarament /ˌkɫa.ɾaˈmen/ /ˌkɫa.ɾaˈment/ /ˌkɫa.ɾəˈmen/ /ˌkɫa.ɾəˈment/ adv
καθαρά

clarinet /kɫa.ɾiˈnet/ /kɫə.ɾiˈnət/ /kɫə.ɾiˈnɛt/ n masc
κλαρινέτο

clarinetista /kɫa.ɾi.neˈtis.ta/ /kɫa.ɾi.neˈtis.te/ /kɫə.ɾi.nəˈtis.tə/ n neut
κλαρινετίστας

clarí /kɫaˈɾi/ /kɫəˈɾi/ n masc
σάλπιγγα

classe /ˈkɫa.se/ /ˈkɫa.sə/ n fem
τάξη κατηγορία
Tipus, mena
grup, grup classe
μάθημα τάξη
Unitat de sessió d'ensenyament i aprenentatge.
κομψότητα τάξη
estil propi, distinció

classificació /kɫa.si.fi.ka.siˈo/ n fem
κατάταξη
Resultat de distribuir uns elements tenint a partir d'un criteri o criteris proposats.
Llista ordenada dels participants en una competició segons la puntuació aconseguida per cadascun d'ells.

clatell /kɫaˈteʎ/ /kɫəˈteʎ/ n masc
σβέρκος
Part del coll que està al darrere.

clau n fem
κλειδί
Estri per obrir una porta tancada amb pany.
(música) Signe que indica com s'ha de llegir el pentagrama.

clau n masc
καρφί ήλος
Barreta metàl·lica pensada per a ser clavada a cops, normalment amb l'objectiu d'ajuntar un objecte amb un altre. L'extrem que cal copejar és més ample i s'anomena cap.

clau de volta n fem
σφηνόλιθος

clauer /kɫaˈwe/ /kɫaˈweɾ/ /kɫəˈwe/ n masc
μπρελόκ
Anella de metall (o actualment d'altres materials) on s'hi porten les claus.

claustre /ˈklaws.tɾe/ /ˈklaws.tɾə/ n masc
περιστύλιο
(arquitectura) Recinte tancat amb un pati central voltat de galeries porticades.

clavar /kɫaˈvaɾ/ /kɫaˈβa/ /kɫəˈva/ /kɫəˈβa/ v
καρφώνω
Fixar mitjançant claus.

clavell /kɫaˈveʎ/ /kɫaˈβeʎ/ /kɫəˈveʎ/ /kɫəˈβeʎ/ n masc
γαρύφαλλο
Flor de la clavellina.

clavicèmbal /kɫa.viˈsɛm.baɫ/ /kɫa.βiˈsɛm.baɫ/ /kɫə.viˈsɛm.bəɫ/ n masc
τσέμπαλο

clavícula /kɫaˈvi.ku.ɫa/ /kɫaˈβi.ku.ɫa/ /kɫəˈvi.ku.ɫə/ n fem
κλείδα

cleptomania /kɫep.to.maˈni.a/ /kɫəp.to.məˈni.ə/ /kɫəp.tu.məˈni.ə/ n fem
κλεπτομανία

clergue /ˈkɫɛɾ.ɣe/ n masc
κληρικός

clic /ˈkɫik/ n masc
κλικ
(informàtica) Selecció d'una icona, d'un enllaç o qualsevol altre element de la pantalla de l'ordinador prement un instant un dels botons del ratolí amb la busca situada sobre l'element que es vol seleccionar.

client /kɫiˈen/ /kɫiˈent/ n masc
πελάτης

clima /ˈkɫi.ma/ /ˈkɫi.mə/ n masc
κλίμα

clip /ˈkɫip/ n masc
συνδετήρας
Pinça petita, que fa pressió pel doblec, per a subjectar objectes lleugers.

clon /ˈkɫon/ n masc
κλώνος

clonar /kɫoˈna/ /kɫoˈnaɾ/ /kɫuˈna/ v
κλωνοποιούμαι

cloquejar /kɫo.keˈd͡ʒa/ /kɫo.keˈd͡ʒaɾ/ /kɫo.keˈʒa/ /kɫo.kəˈd͡ʒa/ /kɫu.kəˈʒa/ v
κακαρίζω

clor n masc
χλώριο

clorofil·la /kɫo.ɾoˈfi.ɫa/ /kɫo.ɾoˈfiɫ.ɫa/ /kɫo.ɾoˈfiɫ.ɫə/ /kɫu.ɾuˈfi.ɫə/ /kɫu.ɾuˈfiɫ.ɫə/ n fem
χλωροφύλλη

cloroform /kɫo.ɾoˈfoɾm/ /kɫu.ɾuˈform/ n masc
χλωροφόρμιο

closca /ˈkɫɔs.ka/ /ˈkɫɔs.kɔ/ /ˈkɫɔs.kə/ n fem
όστρακο

clotet /kɫoˈtet/ /kɫoˈtət/ /kɫuˈtɛt/ n masc
λακκάκι

club n masc
λέσχη
Associació, societat de persones per al foment d’un fi especialment esportiu.

clàxon /ˈkɫak.son/ /ˈkɫak.sun/ n masc
κόρνα

clític /ˈkɫi.tik/ adj masc
εγκλιτικό

clítoris /ˈkli.to.ɾis/ /ˈkɫi.tu.ɾis/ n masc
κλειτορίδα

coagular /ko.a.ɣuˈɫa/ /ko.a.ɣuˈɫaɾ/ /ko.ə.ɣuˈɫa/ /ku.ə.ɣuˈɫa/ v
πήζω

cobalt /koˈbaɫt/ /koˈβaɫ/ /kuˈbaɫ/ /kuˈβaɫ/ n masc
κοβάλτιο

cobejar /ko.beˈd͡ʒaɾ/ /ko.bəˈd͡ʒa/ /ko.βeˈd͡ʒa/ /ko.βeˈʒa/ /ku.bəˈʒa/ /ku.βəˈʒa/ v
εποφθαλμιώ

coberta /koˈbɛɾ.ta/ /kuˈβɛr.ta/ /kuˈβɛɾ.tɛ/ n fem
κατάστρωμα
(nàutica) Cadascuna de les divisions horitzontals d'un vaixell i que cobreixen tota l'eslora i en especial la més alta de totes.

cobra /ˈko.bɾa/ /ˈkɔ.βɾə/ n fem
κόμπρα

cobrir /koˈbɾiɾ/ /koˈβɾi/ /kuˈβɾi/ v
καλύπτω
Tapar un cos o objecte posant alguna cosa per damunt.
Muntar un mascle a una femella per fecundar-la.

cocaïna /ko.kaˈi.na/ /ko.kəˈi.nə/ /ku.kəˈi.nə/ n fem
κοκαΐνη

cocció /kok.siˈo/ /kuk.siˈo/ n fem
βράσιμο

coclear /ko.kɫeˈaɾ/ /ku.kɫeˈar/ adj
κοχλιακός
Relatiu a la còclea.

coco /ˈko.ko/ /ˈko.ku/ n masc
καρύδα

cocodril /ko.koˈðɾiɫ/ /ku.kuˈðɾiɫ/ n masc
κροκόδειλος

coda /ˈko.ða/ /ˈko.ðə/ n fem
κόντα
(música) Fragment final d'una composició musical que té caràcter conclusiu.
(filologia) Part de la síl·laba amb les consonants que segueixen el nucli vocàlic.

codi n masc
κώδικας

codicil /ko.ðiˈsiɫ/ /ku.ðiˈsiɫ/ n masc
κωδίκελος

codificar /ko.ði.fiˈka/ /ko.ði.fiˈkaɾ/ /ku.ði.fiˈka/ v
κωδικοποιώ
Transformar un text seguint un codi acordat.
Aplegar lleis i costums jurídiques en un llibre.

codony /koˈðoɲ/ /kuˈðoɲ/ n masc
κυδώνι

coeficient /ko.e.fi.siˈen/ /ko.e.fi.siˈent/ /ko.ə.fi.siˈent/ /ku.ə.fi.siˈen/ n masc
συντελεστής

coet /koˈet/ /koˈət/ /kuˈɛt/ n masc
πύραυλος
Projectil bèl·lic autopropulsat i proveït d’una càrrega explosiva.
Vehicle espacial emprat per a transportar una càrrega a l’espai.

cofre /ˈko.fɾe/ /ˈkɔ.fɾə/ n masc
κασέλα

cognitiu /koŋ.niˈtiw/ /koɡ.niˈtiw/ /kuŋ.niˈtiw/ adj masc
γνωσιακός

cognom /koŋˈnɔm/ /koɡˈnɔm/ /kuŋˈnɔm/ n masc
επώνυμο επίθετο

cogombre /koˈɣom.bɾə/ /kuˈɣom.bɾə/ n masc
αγγούρι
(botànica) El fruit comestible del cogombre.

coherència /ko.eˈɾɛn.si.a/ /ko.əˈɾɛn.si.ə/ /ku.əˈɾɛn.si.ə/ n fem
συνοχή

cohesió /ko.e.ziˈo/ /ko.ə.ziˈo/ /ku.ə.ziˈo/ n fem
συνοχή

coit /ˈkɔjt/ n masc
συνουσία

coix /ˈkojʃ/ adj masc
χωλός

coixejar /ko.ʃeˈd͡ʒa/ /ko.ʃəˈd͡ʒa/ /koj.ʃeˈd͡ʒaɾ/ /koj.ʃeˈʒa/ /ku.ʃəˈʒa/ v
κουτσαίνω

coixí /kojˈʃi/ /koˈʃi/ /kujˈʃi/ /kuˈʃi/ n masc
μαξιλάρι
Sac de tela ple de llana o d'un altre material tou, per a recolzar-hi el cap, l’esquena, etc.

col n fem
κράμβη λάχανο

cola /ˈko.ɫa/ /ˈko.ɫə/ n fem
κόλα
Beguda efervescent, tònica i estimulant, aromatitzada amb extractes de llavors de l’arbre Cola.

colador /ko.ɫaˈðo/ /ko.ɫaˈðoɾ/ /ko.ɫəˈðo/ /ku.ɫəˈðo/ n masc
κόσκινο

colar /koˈɫa/ /koˈɫaɾ/ /kuˈɫa/ v
σουρώνω

colecistectomia /ˌko.ɫeˌsis.tek.toˈmi.a/ /ˌko.ɫəˌsis.tək.toˈmi.ə/ /ˌko.ɫəˌsis.tək.tuˈmi.ə/ n fem
χολοκυστεκτομή

colesterol /ko.ɫes.teˈɾɔɫ/ /ku.ɫəs.təˈɾɔɫ/ n masc
χοληστερίνη

colibrí /ko.ɫiˈβɾi/ /ku.ɫiˈβɾi/ n masc
κολιμπρί

coliflor /ˌkɔ.ɫiˈfɫɔ/ n fem
κουνουπίδι

colina /koˈɫi.na/ /koˈɫi.nə/ /kuˈɫi.nə/ n fem
χολίνη

coll n masc
λαιμός
Part del cos d'un animal que uneix el cap i el tronc. S'aplica figuradament a objectes.
χρώμα
Sèrie de cartes representada amb una de les quatre figures en què es divideix la baralla.
γιακάς
Part d’una peça de vestir que correspon a la zona superior del tors pròxima al cap.

collaret /ko.ʎaˈɾet/ /ko.ʎəˈɾət/ /ku.ʎəˈɾɛt/ n masc
κολιέ

collita /koˈʎi.ta/ /koˈʎi.tə/ /kuˈji.tə/ /kuˈʎi.tə/ n fem
συγκομιδή

collons /koˈʎons/ /kuˈjons/ /kuˈʎons/ Interjection
γαμώτο
(vulgarisme) Expressió d'admiració o entusiasme.
(vulgarisme) Expressió d'enuig o irritació.

colobra /koˈɫo.bɾa/ /koˈɫɔ.bɾə/ /kuˈɫɔ.bɾə/ /kuˈɫɔ.βɾə/ n fem
οχιά

colom /koˈɫom/ /kuˈɫom/ n masc
περιστέρι

colombià /ko.ɫom.biˈa/ /ku.ɫum.biˈa/ adj masc
Κολομβιανή
Relatiu o pertanyent a Colòmbia.

colombià /ko.ɫom.biˈa/ /ku.ɫum.biˈa/ n masc
Κολομβιανή
Persona que habita o és originària de Colòmbia.

colomí /ko.ɫoˈmi/ /ku.ɫuˈmi/ n masc
πιτσούνι

colon /koˈɫon/ /kuˈɫon/ n masc
άποικος
(sovint en plural) Persona que forma part d'una colònia.

colonial /ko.ɫo.niˈaɫ/ /ku.ɫu.niˈaɫ/ adj
αποικιακός

colonialisme /ko.ɫo.ni.aˈɫiz.me/ /ko.ɫo.ni.əˈɫiz.mə/ /ku.ɫu.ni.əˈɫiz.mə/ n masc
αποικιοκρατία

colonització /ko.ɫo.ni.d͡za.siˈo/ /ko.ɫo.ni.d͡zə.siˈo/ /ko.ɫo.ni.za.siˈo/ /ku.ɫu.ni.d͡zə.siˈo/ n fem
αποικισμός

colonitzar /ko.lo.niˈd͡za/ /ko.lo.niˈzaɾ/ /ku.ɫu.nidˈza/ v
αποικίσει

color /koˈɫo/ /koˈɫoɾ/ /koˈɫoɾ/ /kuˈɫo/ /kuˈɫor/ n
χρώμα

columna /koˈɫum.na/ /koˈɫum.nə/ /kuˈɫum.nə/ n fem
στήλη
Pilar que sosté en arquitectura un sostre, arc o similar.

columna vertebral n fem
σπονδυλική στήλη

columnata /ko.ɫumˈna.ta/ /ko.ɫumˈna.tə/ /ku.ɫumˈna.tə/ n fem
κιονοστοιχία

colze /ˈkoɫ.ze/ n masc
αγκώνας πήχης
Unitat de longitud que, generalment es calcula mesurant de la punta del dit del cor fins a l’articulació del braç.

col·laboració /ko.ɫa.βo.ɾa.siˈo/ /koɫ.ɫa.bo.ɾa.siˈo/ /koɫ.ɫə.bo.ɾə.siˈo/ /ku.ɫə.βu.ɾə.siˈo/ /kuɫ.ɫə.bu.ɾə.siˈo/ /kuɫ.ɫə.βu.ɾə.siˈo/ n fem
συνεργασία

col·laborar /ko.ɫa.βoˈɾa/ /koɫ.ɫa.boˈɾaɾ/ /koɫ.ɫa.βoˈɾa/ /koɫ.ɫə.boˈɾa/ /ku.ɫə.βuˈɾa/ /kuɫ.ɫə.buˈɾa/ /kuɫ.ɫə.βuˈɾa/ v
συνεργάζομαι
Participar en alguna tasca de grup.

col·lagen /koɫˈɫa.d͡ʒen/ /koɫˈɫa.ʒen/ /koɫˈɫa.ʒən/ /koˈɫa.d͡ʒen/ /koˈɫa.ʒen/ /kuɫˈɫa.ʒən/ /kuˈɫa.ʒən/ n masc
κολλαγόνο

col·lapse /koɫˈɫap.se/ /koɫˈɫap.sə/ /koˈɫap.se/ /kuɫˈɫap.sə/ /kuˈɫap.sə/ n masc
κατάρρευση

col·leccionar /ko.ɫek.si.oˈna/ /koɫ.ɫek.si.oˈna/ /koɫ.ɫek.si.oˈnaɾ/ /koɫ.ɫək.si.oˈna/ /ku.ɫək.si.uˈna/ /kuɫ.ɫək.si.uˈna/ v
συλλέγω

col·lecció /ko.ɫek.siˈo/ /koɫ.ɫek.siˈo/ /koɫ.ɫək.siˈo/ /ku.ɫək.siˈo/ /kuɫ.ɫək.siˈo/ n fem
συλλογή

col·lectiu /ko.ɫekˈtiw/ /koɫ.ɫekˈtiw/ /koɫ.ɫəkˈtiw/ /ku.ɫəkˈtiw/ /kuɫ.ɫəkˈtiw/ adj masc
περιληπτικός
Que fan diverses persones de forma conjunta, afectant a totes elles.

col·lectiu /ko.ɫekˈtiw/ /koɫ.ɫekˈtiw/ /koɫ.ɫəkˈtiw/ /ku.ɫəkˈtiw/ /kuɫ.ɫəkˈtiw/ n masc
περιληπτικός
Grup de treball que actua de forma col·legiada amb les aportacions anònimes dels seus membres.

col·lega /koɫˈɫe.ɣa/ /kuɫˈɫɛ.ɣə/ n neut
συνάδελφος

col·legi /koɫˈɫɛ.d͡ʒi/ /koɫˈɫɛ.ʒi/ /koˈɫɛ.d͡ʒi/ /koˈɫɛ.ʒi/ /kuɫˈɫɛ.ʒi/ /kuˈɫɛ.ʒi/ n masc
γυμνάσιο

col·lisió /ko.ɫi.ziˈo/ /koɫ.ɫi.ziˈo/ /ku.ɫi.ziˈo/ /kuɫ.ɫi.ziˈo/ n fem
σύγκρουση

colònia /koˈɫɔ.ni.a/ /koˈɫɔ.ni.ə/ /kuˈɫɔ.ni.ə/ n fem
αποικία
Lloc on s'estableix gent d'un altre país.
κολόνια
Composició d’aigua i alcohol perfumada amb essències aromàtiques.

colós /koˈɫos/ /kuˈɫos/ n masc
κολοσσός

com /ˈkom/ adv
πώς
De quina forma, manera o mode.
όπως
De la mateixa forma, manera o mode.

com ara conjunction
όπως

com cal adv
καθώς πρέπει

com més serem, més riurem /kom idiom
όσο περισσότεροι, τόσο καλύτερα
Indica que com més gent assisteixi a un esdeveniment, millor serà anar-hi.

coma /ˈko.ma/ /ˈko.mə/ n fem
κόμμα
Signe de puntuació (,) que normalment indica una pausa en una sentència o separació d'elements d'una llista.

coma /ˈko.ma/ /ˈko.mə/ n masc
κώμα
(medicina) Estat sever de pèrdua de consciència normalment induït per algun trauma.

comandament /ko.man.daˈmen/ /ko.man.daˈment/ /ko.mən.dəˈment/ /ku.mən.dəˈmen/ n masc
τηλεχειριστήριο
Instruments que actuen sobre una màquina per tal de controlar-ne el funcionament.

comandant /ko.manˈdan/ /ko.manˈdant/ /ko.mənˈdant/ /ku.mənˈdan/ n masc
αρχηγός

combatre /komˈba.tɾe/ /komˈba.tɾə/ /kumˈba.tɾə/ v
πολεμώ
lluitar

combinació /kom.bi.na.siˈo/ /kum.bi.nə.siˈo/ n fem
συνδυασμός
(esports de pilota) Acció de dos o més jugadors de passar-se consecutivament la pilota, la bola o el disc en el transcurs d'una jugada ofensiva.
(videojocs) Conjunt d'accions successives que un jugador duu a terme en un temps limitat amb el comandament de joc, que permeten millorar el resultat d'un esdeveniment.

combinar /kom.biˈna/ /kom.biˈnaɾ/ /kum.biˈna/ v
ενώνω

comboi /komˈbɔj/ /kumˈbɔj/ n masc
κονβόι

comentar /ko.menˈta/ /ko.menˈtaɾ/ /ko.mənˈta/ /ku.mənˈta/ v
σχολιάζω

comentari /ko.menˈta.ɾi/ /ko.mənˈta.ɾi/ /ku.mənˈta.ɾi/ n masc
σχόλιο παρατήρηση

començament /ko.men.saˈmen/ /ko.men.saˈment/ /ku.mən.səˈmen/ n masc
έναρξη

començar /ko.menˈsa/ /ko.menˈsaɾ/ /ko.mənˈsa/ /ku.mənˈsa/ v
αρχίζω
Fer la primera part d’alguna cosa.

comercial /ko.meɾ.siˈaɫ/ /ko.məɾ.siˈaɫ/ /ku.mər.siˈaɫ/ adj
εμπορικός

comerciant /ko.mer.siˈan/ /ko.meɾ.siˈan/ /ko.meɾ.siˈant/ /ko.məɾ.siˈant/ /ku.mər.siˈan/ n masc
έμπορος
Persona que es dedica al comerç.

comerç /koˈmɛɾs/ /kuˈmɛɾs/ n masc
εμπόριο
Compra, venda i bescanvi de productes.

cometa /koˈme.ta/ /koˈmə.tə/ /kuˈmɛ.tə/ n masc
κομήτης

comissió /ko.mi.siˈo/ /ku.mi.siˈo/ n fem
προμήθεια
Quantitat de diners que es queda, en pagament, la persona intermediària en un negoci.

comitè /ko.miˈte/ /ko.miˈtɛ/ /ku.miˈtɛ/ n masc
επιτροπή

commemorar /kom.me.moˈɾa/ /kom.me.moˈɾaɾ/ /kom.mə.moˈɾa/ /kum.mə.muˈɾa/ v
εορτάζω τη μνήμη

company /komˈpaɲ/ /kumˈpaɲ/ n masc
σύντροφος
Persona que acompanya a una altra per algun fi.
Parella sentimental.

companyia /kom.paˈɲi.a/ /kom.pəˈɲi.ə/ /kum.pəˈɲi.ə/ n fem
συντροφιά
Acompanyament.
εταιρεία
Grup de persones amb un tret en comú, especialment al món professional.

comparació /kom.pa.ɾa.siˈo/ /kom.pə.ɾə.siˈo/ /kum.pə.ɾə.siˈo/ n masc
σύγκριση

comparar /kom.paˈɾa/ /kom.paˈɾaɾ/ /kom.pəˈɾa/ /kum.pəˈɾa/ v
συγκρίνω παραβάλλω

compartiment /kom.par.tiˈmen/ /kom.paɾ.tiˈmen/ /kom.paɾ.tiˈment/ /kom.pəɾ.tiˈment/ /kum.pər.tiˈmen/ n masc
κουπέ

compartir /kom.parˈti/ /kom.paɾˈtiɾ/ /kum.pərˈti/ v
μοιράζομαι

compassió /kom.pa.siˈo/ /kom.pə.siˈo/ /kum.pə.siˈo/ n fem
συμπόνια

compendi /komˈpɛn.di/ /kumˈpɛn.di/ n masc
επιτομή

competició /kom.pe.ti.siˈo/ /kum.pə.ti.siˈo/ n fem
διαγωνισμός

compilador /kom.pi.ɫaˈðo/ /kom.pi.ɫaˈðoɾ/ /kom.pi.ɫəˈðo/ /kum.pi.ɫəˈðo/ n masc
μεταγλωττιστής

complet /komˈpɫet/ /komˈpɫɛt/ /kumˈpɫɛt/ adj masc
πλήρης

complex /komˈpɫɛks/ /kumˈpɫɛks/ adj masc
πολύπλοκος
Constituït per múltiples parts, no simple.

complex /komˈpɫɛks/ /kumˈpɫɛks/ n masc
συγκρότημα
Conjunt de coses relacionades per una mateixa condició.
σύμπλεγμα
Preocupació obsessiva per les pròpies mancances.

complex turístic n masc
εντευκτήριο

complicat /kom.pɫiˈkat/ /kum.pɫiˈkat/ adj masc
περίπλοκος

compondre /komˈpɔn.dɾe/ /komˈpɔn.dɾə/ /kumˈpɔn.dɾə/ v
συνθέτω
Reunir o combinar per formar un tot.
Fer una obra per parts i combinar-les o ordenar-les de forma adequada.

composició /kom.po.zi.siˈo/ /kum.pu.zi.siˈo/ n fem
σύνθεση
Acció o efecte de compondre

compositor /kom.po.ziˈto/ /kom.po.ziˈtoɾ/ /kum.pu.ziˈto/ n masc
συνθέτης

compost /komˈpɔst/ /kumˈpɔst/ adj masc
σύνθετος
Format per diversos elements, que té certa complexitat.

compost /komˈpɔst/ /kumˈpɔst/ n masc
σύνθετος
(filologia) Mot format combinant dues o més bases lèxiques.
(química) Substància formada per diversos elements químics.

comprador /kom.pɾaˈðo/ /kom.pɾaˈðoɾ/ /kom.pɾəˈðo/ /kum.pɾəˈðo/ n masc
αγοραστής

comprar /komˈpɾa/ /komˈpɾaɾ/ /kumˈpɾa/ v
αγοράζω

comprendre /komˈpen.dɾe/ /komˈpən.dɾə/ /kumˈpɛn.dɾə/ v
καταλαβαίνω
Entendre les raons d'un altre.

comprensió n fem
κατανόηση

compresa /komˈpɾe.za/ /komˈpɾə.zə/ /kumˈpɾɛ.zə/ n fem
κομπρέσα

compromís /kom.pɾoˈmis/ /kum.pɾuˈmis/ n masc
συμβιβασμός
(dret) Acord entre parts per resoldre una controvèrsia per arbitratge.

comptable /komˈta.bɫe/ /komˈta.βɫe/ /komˈtab.bɫe/ /komˈtab.bɫə/ /kumˈta.βɫə/ /kumˈtab.bɫə/ n neut
λογίστρια

comptar /komˈta/ /komˈtaɾ/ /kumˈta/ v
μετράω
Determinar el nombre total d'objectes d'un conjunt assignant a cadascun un nombre correlatiu.

compte /ˈkom.te/ n masc
μέτρημα
Acte de comptar.
(beisbol) Acció i efecte de l'àrbitre principal de determinar el nombre de boles i strikes d'un batedor en un temps de bat.
έγνοια
Cura, atenció.
λογαριασμός
Suma de la quantitat a pagar.

compàs /komˈpas/ /kumˈpas/ n masc
διαβήτης
Estri per dibuixar cercles amb precisió, consistent en dos braços, un dels quals porta una punxa i l'altre una mina de llapis.

comtat /komˈtat/ /kumˈtat/ n masc
κομητεία

comte /ˈkom.te/ /ˈkɔm.tə/ n masc
κόμης

comtessa /komˈte.sa/ /komˈtə.sə/ /kumˈtɛ.sə/ n fem
κόμισσα

comunicació /ko.mu.ni.ka.siˈo/ /ko.mu.ni.kə.siˈo/ /ku.mu.ni.kə.siˈo/ n fem
επικοινωνία

comunicar /ko.mu.niˈka/ /ko.mu.niˈkaɾ/ /ku.mu.niˈka/ v
επικοινωνώ
(transitiu) Transmetre, donar a conèixer.

comunisme /ko.muˈniz.me/ /ko.muˈniz.mə/ /ku.muˈniz.mə/ n masc
κομμουνισμός

comunista /ko.muˈnis.ta/ /ko.muˈnis.te/ /ko.muˈnis.tə/ /ku.muˈnis.tə/ adj
κομμουνιστικός κομμουνιστής
Relatiu o pertanyent al comunisme.

comunista /ko.muˈnis.ta/ /ko.muˈnis.te/ /ko.muˈnis.tə/ /ku.muˈnis.tə/ n neut
κομμουνιστής κομμουνίστρια
Partidari del comunisme.
Que forma part d'un partit o organització comunista.

comunitat /ko.mu.niˈtat/ /ku.mu.niˈtat/ n fem
κοινότητα
conjunt de persones que se senten part d'una mateixa cosa i viuen plegats en algun moment (comunitat de veïns, comunitat religiosa...)

comèdia /koˈmɛ.ði.a/ /kuˈmɛ.ði.ə/ n fem
κωμωδία

comú /koˈmu/ /kuˈmu/ adj masc
κοινός
Comunal, col·lectiu, de tothom, públic.
Ordinari, típic.
Compartit, similar.

comú /koˈmu/ /kuˈmu/ n masc
κοινός
La gran majoria en conjunt.

conca n fem
λεκάνη απορροής
Depressió en el terreny que aplega les aigües de pluja que alimenten un riu.
γεροντοκόρη
Forma femenina de conco ‎(«tia fadrina, soltera d’edat avançada»).

concebre /konˈse.bɾe/ /konˈsə.bɾə/ /kunˈsɛ.bɾə/ /kunˈsɛ.βɾə/ v
διανοούμαι

concepció /kon.sep.siˈo/ /kon.səp.siˈo/ /kun.səp.siˈo/ n fem
σύλληψη

concepte /konˈsep.te/ /konˈsɛp.te/ /konˈsɛp.tə/ /kunˈsep.tə/ /kunˈsɛp.tə/ n masc
έννοια
Representació mental d'un conjunt d'objectes, esdeveniments o símbols que tenen certes característiques comunes, que permet organitzar les percepcions i els coneixements i que està associada a una representació lingüística o simbòlica.

conceptual /kon.sep.tuˈaɫ/ /kon.səp.tuˈaɫ/ /kun.səp.tuˈaɫ/ adj
εννοιοκρατικός

concert /konˈsɛɾt/ /kunˈsɛrt/ n masc
συναυλία
Composició musical escrita per a ser interpretada per diversos instruments conjuntament.

concertina /kon.seɾˈti.na/ /kon.səɾˈti.nə/ /kun.sərˈti.nə/ n fem
κονσερτίνα
Instrument aeròfon anàleg a l'acordió, de caixa hexagonal.

conclusió /koŋ.kɫu.ziˈo/ /kuŋ.kɫu.ziˈo/ n fem
συμπέρασμα

concret /koŋˈkɾet/ /kuŋˈkɾet/ adj masc
υλικός

concretament /koŋˌkɾe.taˈmen/ /koŋˌkɾe.taˈment/ /koŋˌkɾe.təˈment/ /kuŋˌkɾe.təˈmen/ adv
συγκεκριμένα

concubina /koŋ.kuˈbi.na/ /koŋ.kuˈbi.nə/ /kuŋ.kuˈbi.nə/ /kuŋ.kuˈβi.nə/ n fem
παλλακίδα

concurs /koŋˈkuɾs/ /kuŋˈkurs/ n masc
διαγωνισμός

concursant /koŋ.kurˈsan/ /koŋ.kuɾˈsan/ /koŋ.kuɾˈsant/ /kuŋ.kurˈsan/ n neut
αγωνιζόμενος

concòrdia /koŋˈkɔɾ.ði.a/ /koŋˈkɔɾ.ði.ə/ /kuŋˈkɔr.di.ə/ /kuŋˈkɔr.ði.ə/ n fem
αρμονία

condensar /kon.denˈsa/ /kon.denˈsaɾ/ /kon.dənˈsa/ /kun.dənˈsa/ v
συμπυκνώνω

condicional /kon.di.si.oˈnaɫ/ /kun.di.si.uˈnaɫ/ adj
υποθετικός
Provisional, en funció d'alguna cosa.

condició /kon.di.siˈo/ /kun.di.siˈo/ n fem
προϋπόθεση
Allò que és necessari perquè una cosa pugui ser.

condiment /kon.diˈmen/ /kon.diˈment/ /kun.diˈmen/ n masc
καρύκευμα

conductisme /kon.dukˈtiz.me/ /kon.dukˈtiz.mə/ /kun.dukˈtiz.mə/ n masc
συμπεριφορισμός

conductor /kon.dukˈto/ /kon.dukˈtoɾ/ /kun.dukˈto/ n masc
οδηγός
Que controla els comandaments d'un vehicle o aparell mecànic.

conduir /kon.duˈi/ /kon.duˈiɾ/ /kun.duˈi/ v
οδηγώ
Tenir el comandament d'un vehicle.
Mostrar a altres persones el camí que han de seguir.
Enllaçar amb un camí o portar a un lloc final.
Portar a un resultat final.
(esports de pilota) Avançar, un jugador, pel camp de joc controlant la pilota, la bola o el disc.
Permetre el pas.
Tenir una bona conducta, segons els criteris socials.

coneixement /ko.ne.ʃeˈmen/ /ko.nej.ʃeˈmen/ /ko.nej.ʃeˈment/ /ko.nə.ʃəˈment/ /ku.nə.ʃəˈmen/ n masc
γνώση
Consciència i comprensió de fets, conceptes, principis, habilitats i actituds adquirides mitjançant l'experiència i l'estudi.
Conjunt organitzat del saber sobre un tema determinat.

confederació /koɱ.fe.ðe.ɾa.siˈo/ /koɱ.fə.ðə.ɾə.siˈo/ /kuɱ.fə.ðə.ɾə.siˈo/ n fem
συνομοσπονδία

conferència /koɱ.feˈɾɛn.si.a/ /kuɱ.fəˈɾɛn.si.ə/ n fem
διάλεξη διάσκεψη

conferència de premsa n fem
συνέντευξη τύπου

confessar /koɱ.feˈsa/ /koɱ.feˈsaɾ/ /koɱ.fəˈsa/ /kuɱ.fəˈsa/ v
εξομολογώ

confessió /koɱ.fe.siˈo/ /koɱ.fə.siˈo/ /kuɱ.fə.siˈo/ n fem
εξομολόγηση

confiança /koɱ.fiˈan.sa/ /koɱ.fiˈan.sə/ /kuɱ.fiˈan.sə/ n fem
μπιστοσύνη εμπιστοσύνη
Esperança ferma que es té d'algú o de quelcom.
εμπιστοσύνη
Seguretat que algú té en si mateix.

confiar /koɱ.fiˈa/ /koɱ.fiˈaɾ/ /kuɱ.fiˈa/ v
εμπιστεύομαι
Posar alguna cosa sota la custòdia d'algú.
Posar l'esperança en algú, de qui s'espera ajudi a resoldre una situació difícil.
Compartir un secret amb algú, de qui s'espera que no el desvetlli.

confidencialment /koɱ.fi.ðen.siˌaɫˈmen/ /koɱ.fi.ðen.siˌaɫˈment/ /koɱ.fi.ðən.siˌaɫˈment/ /kuɱ.fi.ðən.siˌaɫˈmen/ adv
εμπιστευτικά

confinar /koɱ.fiˈna/ /koɱ.fiˈnaɾ/ /kuɱ.fiˈna/ v
περιορίζω

confirmar /koɱ.firˈma/ /koɱ.fiɾˈma/ /koɱ.fiɾˈmaɾ/ /kuɱ.firˈma/ v
επιβεβαιώνω
Comprovar la veracitat d'una cosa que ja se suposava era certa.
Administrar la confirmació a algú.

conflent /koɱˈfɫen/ /koɱˈfɫent/ /kuɱˈfɫen/ n masc
συμβολή

conflicte /koɱˈfɫik.te/ /koɱˈfɫik.tə/ /kuɱˈfɫik.tə/ n masc
σύρραξη

confluència /koɱ.fɫuˈɛn.si.a/ /koɱ.fɫuˈɛn.si.ə/ /kuɱ.fɫuˈɛn.si.ə/ n fem
συμβολή

conformitat /koɱ.foɾ.miˈtat/ /kuɱ.fur.miˈtat/ n fem
ευπείθεια
Expressió de consentiment o acceptació.

confort /koɱˈfɔɾt/ /kuɱˈfɔrt/ n masc
άνεση
Absència d'incomoditats.

confusió /koɱ.fu.ziˈo/ /kuɱ.fu.ziˈo/ n fem
σύγχυση
Identificació incorrecta d'una cosa.

congelador /koɲ.d͡ʒe.ɫaˈðo/ /koɲ.d͡ʒe.ɫaˈðoɾ/ /koɲ.ʒə.ɫəˈðo/ /kuɲ.ʒə.ɫəˈðo/ n masc
κατάψυξη

congelar /koɲ.d͡ʒeˈɫa/ /koɲ.d͡ʒeˈɫaɾ/ /koɲ.ʒəˈɫa/ /kuɲ.ʒəˈɫa/ v
καταψύχω
Posar a menys de zero graus.

congolès /koŋ.ɡoˈɫes/ /koŋ.ɡoˈɫəs/ /kuŋ.ɡuˈɫɛs/ adj masc
Κονγκολέζα
Relatiu o pertanyent a la República del Congo o a la República Democràtica del Congo.
Relatiu o pertanyent al riu Congo.

congolès /koŋ.ɡoˈɫes/ /koŋ.ɡoˈɫəs/ /kuŋ.ɡuˈɫɛs/ n masc
Κονγκολέζα
Persona que habita o és originària de la República del Congo o de República Democràtica del Congo.

congre /ˈkoŋ.ɡɾe/ /ˈkoŋ.ɡɾə/ n masc
μουγγρί
Espècie de peixos de la família dels congridae (Conger conger).

congrés /koŋˈɡɾes/ /kuŋˈɡɾes/ n masc
συνέδριο
Parlament o cambra de representació política.

congènit /koɲˈd͡ʒɛ.nit/ /koɲˈʒɛ.nit/ /kuɲˈʒɛ.nit/ adj masc
συγγενής

conill /koˈniʎ/ /kuˈnij/ /kuˈniʎ/ n masc
κουνέλι
Mamífer lagomorf més petit que la llebre, d’orelles llargues, potes posteriors més llargues que les anteriors, del qual es coneixen nombroses varietats domèstiques (Oryctolagus cuniculus).

conjecturar /kon.d͡ʒek.tuˈɾa/ /kon.d͡ʒek.tuˈɾaɾ/ /kuɲ.ʒək.tuˈɾa/ v
εικοτολογώ

conjugació /koɲ.d͡ʒu.ɣa.siˈo/ /koɲ.ʒu.ɣə.siˈo/ /kuɲ.ʒu.ɣə.siˈo/ n fem
κλίση

conjugar /koɲ.d͡ʒuˈɣa/ /koɲ.d͡ʒuˈɣaɾ/ /koɲ.ʒuˈɣa/ /kuɲ.ʒuˈɣa/ v
κλίνω

conjunció /koɲ.d͡ʒun.siˈo/ /koɲ.ʒun.siˈo/ /kuɲ.ʒun.siˈo/ n fem
σύνοδος σύνδεσμος
(astronomia) Posició relativa de dos astres que es troben en la mateixa longitud celeste.
σύνδεσμος
(gramàtica) Categoria lèxica de mots amb funció de nexe entre els constituents d’una oració.

conjunt /koɲˈd͡ʒun/ /koɲˈd͡ʒunt/ /koɲˈʒunt/ /kuɲˈʒun/ n masc
σύνολο
Sèrie, mena, tipus, sort.
Grup musical, banda.

connectar /kon.nekˈta/ /kon.nekˈtaɾ/ /kon.nəkˈta/ /kun.nəkˈta/ v
συνδέω
Establir un fort lligam.
Posar en contacte amb una font d’energia, amb una xarxa.

connexió /kon.nek.siˈo/ /kon.nək.siˈo/ /kun.nək.siˈo/ n fem
σχέση σύνδεση
El fet de connectar.
El punt on dues o més coses connecten.
Un enllaç de comunicació (per exemple electrònica) o de transport.
Relació entre dues o més coses o idees o sentiment de comunió entre dues o més persones.

conquerir /koŋ.keˈɾi/ /koŋ.keˈɾiɾ/ /koŋ.kəˈɾi/ /kuŋ.kəˈɾi/ v
κατακτώ

conquesta /koŋˈkes.ta/ /koŋˈkes.tə/ /kuŋˈkes.tə/ n fem
κατάκτηση

conquistar /koŋ.kisˈta/ /koŋ.kisˈtaɾ/ /kuŋ.kisˈta/ v
κατακτώ
Guanyar-se l'amor d'una persona.

consagrar /kon.saˈɣɾa/ /kon.saˈɣɾaɾ/ /kon.səˈɣɾa/ /kun.səˈɣɾa/ v
αγιάζω
Fer sagrada alguna persona o cosa.
Pronunciar amb intenció el sacerdot les paraules de la consagració sobre la matèria deguda (generalment sobre l'hòstia i el vi).
Oferir, dedicar a Déu alguna cosa o persona.
Erigir un monument per a perpetuar la memòria d'alguna persona o esdeveniment.

conscient /kon.siˈen/ /kon.siˈent/ /kun.siˈen/ adj
συνειδητός

consciència /kon.siˈɛn.si.a/ /kon.siˈɛn.si.ə/ /kun.siˈɛn.si.ə/ n fem
συνείδηση
Coneixença immediata i directa que la persona té de la seva existència, condició, sensacions, operacions mentals, o actes.

consell /konˈseʎ/ /konˈsəʎ/ /kunˈsɛj/ /kunˈsɛʎ/ n masc
συμβουλή
Acte o efecte d'aconsellar.

consentiment /kon.sen.tiˈmen/ /kon.sen.tiˈment/ /kon.sən.tiˈment/ /kun.sən.tiˈmen/ n masc
συναίνεση

consentir /kon.senˈti/ /kon.senˈtiɾ/ /kon.sənˈti/ /kun.sənˈti/ v
συναινώ

conseqüent /kon.seˈkwen/ /kon.seˈkwent/ /kon.səˈkwent/ /kun.səˈkwen/ adj
απορρέων

conseqüentment /kon.seˌkwemˈmen/ /kon.seˌkwemˈment/ /kon.səˌkwemˈment/ /kun.səˌkwemˈmen/ adv
συνεπώς

conseqüència /kon.seˈkwɛn.si.a/ /kon.səˈkwɛn.si.ə/ /kun.səˈkwɛn.si.ə/ n fem
συνέπεια

conservador /kon.ser.βaˈðo/ /kon.seɾ.vaˈðoɾ/ /kon.seɾ.βaˈðoɾ/ /kon.səɾ.vəˈðo/ /kun.sər.bəˈðo/ /kun.sər.vəˈðo/ adj masc
συντηρητικός
Que conserva.

considerar /kon.si.ðeˈɾa/ /kon.si.ðeˈɾaɾ/ /kon.si.ðəˈɾa/ /kun.si.ðəˈɾa/ v
θεωρώ
Meditar tenint en compte diferents aspectes d'un assumpte abans de prendre una decisió.

consistentment /kon.sisˌtemˈmen/ /kon.sisˌtemˈment/ /kun.sisˌtemˈmen/ adv
συνέπεια

consistir /kon.sisˈti/ /kon.sisˈtiɾ/ /kun.sisˈti/ v
συνίσταμαι

consistència /kon.sisˈtɛn.si.a/ /kon.sisˈtɛn.si.ə/ /kun.sisˈtɛn.si.ə/ n fem
συνέπεια

consogra /konˈsɔ.ɣɾa/ /konˈsɔ.ɣɾɔ/ /konˈsɔ.ɣɾə/ /kunˈsɔ.ɣɾə/ n fem
συμπεθέρα

consogre /konˈsɔ.ɣɾe/ /konˈsɔ.ɣɾə/ /kunˈsɔ.ɣɾə/ n masc
συμπέθερος

consol /konˈsɔɫ/ /kunˈsɔɫ/ n masc
παρηγοριά

consola de joc n fem
παιχνιδομηχανή

consolat /kon.soˈɫat/ /kun.suˈɫat/ n masc
προξενείο

consomé /kon.soˈme/ /kun.suˈme/ n masc
ζωμός

consonant /kon.soˈnan/ /kon.soˈnant/ /kun.suˈnan/ n fem
σύμφωνο

conspirar /kons.piˈɾa/ /kons.piˈɾaɾ/ /kuns.piˈɾa/ v
συνωμοτώ

constant /konsˈtan/ /konsˈtant/ /kunsˈtan/ adj
σταθερός
Que no es troba subjecte al canvi.

constel·lació /kons.te.ɫa.siˈo/ /kons.teɫ.ɫa.siˈo/ /kons.təɫ.ɫə.siˈo/ /kuns.tə.ɫə.siˈo/ /kuns.təɫ.ɫə.siˈo/ n fem
αστερισμός

constitucional /kons.ti.tu.si.oˈnaɫ/ /kuns.ti.tu.si.uˈnaɫ/ adj
συνταγματικός

constitució /kons.ti.tu.siˈo/ /kuns.ti.tu.siˈo/ n fem
σύνταγμα

construcció /kons.tɾuk.siˈo/ /kuns.tɾuk.siˈo/ n fem
δόμηση

construir /kons.tɾuˈi/ /kons.tɾuˈiɾ/ /kuns.tɾuˈi/ v
οικοδομώ
Fer, formar, unir diferents parts seguint un ordre o segons un pla predeterminat.
χτίζω
(arquitectura, obres públiques) Edificar, fabricar de nova planta.

constància /konsˈtan.si.a/ /kunsˈtan.si.ə/ n fem
σταθερότητα

consular /kon.suˈɫaɾ/ /kun.suˈɫar/ adj
προξενικός

consum /konˈsum/ /kunˈsum/ n masc
κατανάλωση

consumir /kon.suˈmi/ /kon.suˈmiɾ/ /kun.suˈmi/ v
καταναλώνω

contacte /konˈtak.te/ /konˈtak.tə/ /kunˈtak.tə/ n masc
επαφή

contaminació /kon.ta.mi.na.siˈo/ /kon.tə.mi.nə.siˈo/ /kun.tə.mi.nə.siˈo/ n fem
μόλυνση
Acció i efecte de contaminar.

contar /konˈta/ /konˈtaɾ/ /kunˈta/ v
διηγούμαι

conte /ˈkon.te/ /ˈkon.tə/ n masc
διήγημα
Narració generalment breu d'uns fets reals, llegendaris o ficticis, amb la intenció d'entretenir, divertir, moralitzar, etc.
Relat fantasiós d'un esdeveniment.

contenidor /kon.te.niˈðo/ /kon.te.niˈðoɾ/ /kon.tə.niˈðo/ /kun.tə.niˈðo/ n masc
δοχείο
Recipient destinat a contenir coses per a transportar-les.

contestar /kon.tesˈta/ /kon.tesˈtaɾ/ /kon.təsˈta/ /kun.təsˈta/ v
απαντώ

context /kunˈtekst/ n masc
πλαίσιο

contextual /kon.teks.tuˈaɫ/ /kon.təks.tuˈaɫ/ /kun.təks.tuˈaɫ/ adj
συμφραστικός

contigu /konˈti.ɣu/ /kunˈti.ɣu/ adj masc
συνεχόμενος

continent /kon.tiˈnen/ /kon.tiˈnent/ /kun.tiˈnen/ n masc
ήπειρος
Gran massa de terra en què es divideix el planeta.

continu /konˈti.nu/ /kunˈti.nu/ adj masc
αδιάκοπος

continuar /kon.ti.nuˈa/ /kon.ti.nuˈaɾ/ /kun.ti.nuˈa/ v
συνεχίζω
(transitiu) Prosseguir allò començat.

continuïtat n fem
συνέχεια

contra /ˈkon.tɾa/ n masc
μειονέκτημα
L'aspecte desfavorable, especialment en contrast amb el favorable (pro).

contra /ˈkon.tɾa/ preposition
κόντρα
Relació que denota oposició.

contraatacar /ˌkon.tɾa.taˈka/ /ˌkon.tɾa.taˈkaɾ/ /ˌkɔn.tɾə.təˈka/ v
αντεπιτίθεμαι

contrabaix /ˌkon.tɾaˈβajʃ/ /ˌkɔn.tɾəˈβaʃ/ n masc
κοντραμπάσο

contrabandista /ˌkon.tɾa.banˈdis.ta/ /ˌkon.tɾa.banˈdis.te/ /ˌkɔn.tɾə.βənˈdis.tə/ n neut
λαθρέμπορος

contracepció /ˌkon.tɾa.sep.siˈo/ /ˌkɔn.tɾə.səp.siˈo/ n fem
αντισύλληψη

contracte /konˈtɾak.te/ /konˈtɾak.tə/ /kunˈtɾak.tə/ n masc
συμβόλαιο
Acord legal, típicament escrit, entre dues o més parts.

contraescarpa /ˌkon.tɾa.esˈkaɾ.pa/ /ˌkɔn.tɾəsˈkar.pə/ n fem
αντίκρημνο

contrafagot /ˌkon.tɾa.faˈɣɔt/ /ˌkɔn.tɾə.fəˈɣɔt/ n masc
κόντρα φαγκότο

contrafer /ˌkon.tɾaˈfe/ /ˌkon.tɾaˈfeɾ/ /ˌkɔn.tɾəˈfe/ v
παραχαράσσω
Imitar de forma il·legal o fraudulenta.

contrafort /ˌkon.tɾaˈfɔɾt/ /ˌkɔn.tɾəˈfɔrt/ n masc
αντηρίδα
Cos de reforç d’un mur per la part exterior.

contrasenya /kun.tɾəˈsɛ.ɲə/ /ˌkon.tɾaˈse.ɲa/ /ˌkɔn.tɾəˈsə.ɲə/ /ˌkɔn.tɾəˈsɛ.ɲə/ n fem
κωδικός συνθηματικό

contribució /kon.tɾi.bu.siˈo/ /kun.tɾi.bu.siˈo/ /kun.tɾi.βu.siˈo/ n fem
εισφορά

contribuent /kon.tɾi.buˈent/ /kon.tɾi.βuˈen/ /kun.tɾi.buˈen/ /kun.tɾi.βuˈen/ n neut
φορολογούμενος

contribuir /kon.tɾi.buˈi/ /kon.tɾi.buˈiɾ/ /kon.tɾi.βuˈi/ /kun.tɾi.buˈi/ /kun.tɾi.βuˈi/ v
συνεισφέρω

control /konˈtɾɔɫ/ /kunˈtɾɔɫ/ n masc
έλεγχος
(esports de pilota) Acció i efecte d'un jugador de deixar la pilota, la bola o el disc procedent d'una passada, un llançament, una intercepció o un rebot dintre el propi abast per efectuar una acció de joc.
(esports de pilota) Acció i efecte de jugar la pilota, la bola o el disc amb habilitat mantenint-lo fora de l'abast de l'adversari.

controlar /kon.tɾoˈɫa/ /kon.tɾoˈɫaɾ/ /kun.tɾuˈɫa/ v
ελέγχω
Examinar minuciosament per dur a terme una comprovació.

controvèrsia /kon.tɾoˈvɛɾ.si.a/ /kon.tɾoˈvɛɾ.si.ə/ /kon.tɾoˈβɛɾ.si.a/ /kun.tɾuˈvɛɾ.si.ə/ /kun.tɾuˈβɛr.si.ə/ n fem
διαμάχη

convergir /koɱ.veɾˈd͡ʒiɾ/ /koɱ.βerˈʒi/ /koɱ.βeɾˈd͡ʒiɾ/ /kun.vəɾˈʒi/ /kun.βərˈʒi/ v
συγκλίνω

conversa /komˈbɛr.sa/ /komˈbɛɾ.sɛ/ /koɱˈvɛɾ.sa/ /koɱˈvɛɾ.sə/ /kumˈbɛr.sə/ /kuɱˈvɛr.sə/ n fem
συνομιλία
Intercanvi oral entre dues persones que es perllonga relativament en el temps, diàleg.

convertir /kom.berˈti/ /kom.beɾˈti/ /koɱ.veɾˈtiɾ/ /koɱ.vəɾˈti/ /kum.bərˈti/ /kuɱ.vərˈti/ v
μετατρέπω
Transformar una cosa en una altra.
Portar a la verdadera religió o a la pràctica dels bons costums al qui va errat.

convex /komˈbɛks/ /koɱˈvɛks/ /kumˈbɛks/ /kuɱˈvɛks/ adj masc
κυρτός

convidar /kom.biˈða/ /koɱ.viˈða/ /koɱ.viˈðaɾ/ /kum.biˈða/ /kuɱ.viˈða/ v
προσκαλώ

convidat /kom.biˈðat/ /koɱ.viˈðat/ /kum.biˈðat/ /kuɱ.viˈðat/ n masc
επισκέπτης

convèncer /komˈben.se/ /koɱˈven.seɾ/ /koɱˈvɛn.sə/ /kuɱˈvɛn.sə/ v
πείθω

cony /ˈkoɲ/ n masc
μουνί

conèixer /koˈne.ʃe/ /koˈnej.ʃe/ /koˈnej.ʃeɾ/ /koˈnə.ʃə/ /kuˈne.ʃar/ /kuˈnɛ.ʃə/ v
γνωρίζω
Tenir idea clara de la fisonomia o figura d'alguna persona.
Entendre, tenir idea d'alguna cosa.

cooperació /ko.o.pe.ɾa.siˈo/ /ko.o.pə.ɾə.siˈo/ /ku.u.pə.ɾə.siˈo/ n fem
συνεργασία

coordinador /ko.or.ði.naˈðo/ /ko.oɾ.ði.naˈðoɾ/ /ko.oɾ.ði.nəˈðo/ /ku.ur.di.nəˈðo/ /ku.ur.ði.nəˈðo/ n masc
συντονιστής

cop d'estat /ˌkɔb.desˈtat/ n masc
πραξικόπημα

cop de cap n masc
κεφαλιά

cop de puny n masc
γροθιά

copa /ˈko.pa/ /ˈko.pə/ n fem
κούπα
En uns sostenidors i en altres peces de vestir femenines, cada part que cobreix un pit.
κύπελλο
Trofeu que es dona al guanyador en una competició o concurs.

copec /koˈpek/ /koˈpək/ /kuˈpɛk/ n masc
καπίκι

copernici /ko.pəɾˈni.si/ /ku.pərˈni.si/ n masc
κοπερνίκιο

copiar /ko.piˈa/ /ko.piˈaɾ/ /ku.piˈa/ v
αντιγράφω
Reproduir un text o document original.

copte /ˈkop.te/ /ˈkɔp.tə/ adj masc
κοπτικός
Pertanyent al coptes, a la seva religió o a la seva llengua.

copte /ˈkop.te/ /ˈkɔp.tə/ n masc
Κόπτης
Membre de l’Església cristiana monofisita d’Egipte.
Κοπτική κοπτικά
(invariable) Llengua derivada de l’egipci demòtic conservada com a llengua litúrgica.

copular /ko.puˈɫa/ /ko.puˈɫaɾ/ /ku.puˈɫa/ v
συνουσιάζομαι

cor /ˈkɔ/ /ˈkɔrt/ /ˈkɔɾ/ n masc
καρδιά
Múscul que bombeja la sang a través del cos.
Figura o símbol amb dos lòbuls a la part superior i mig triangle invertit a la inferior; representació de l'amor.
Part central d'alguna cosa.
χορωδία χορός
Conjunt de cantants, forma reduïda de la paraula coral.
χορός
Lloc d'una església destinada a ubicar una coral.

cora /ˈko.ɾa/ /ˈko.ɾə/ n fem
κόρη

coral /koˈɾaɫ/ /kuˈɾaɫ/ adj
χορικός
(música) Relatiu al cor.

corall /koˈɾaʎ/ /kuˈɾaʎ/ n masc
κοράλλι

coratge /koˈɾa.d͡ʒe/ /koˈɾa.d͡ʒə/ /kuˈɾa.d͡ʒə/ n masc
κουράγιο
Actitud decidida davant el perill o les dificultats.

corb /ˈkorp/ n masc
κόρακας κοράκι
Ocell de mida gran, plomes i bec negres (Corvus corax).

corbata /koɾˈba.ta/ /koɾˈba.tə/ /kurˈba.tə/ n fem
γραβάτα λαιμοδέτης
Tros de roba que es porta al coll nuada pel davant.

corda /ˈkɔr.ða/ /ˈkɔɾ.ða/ /ˈkɔɾ.ðɔ/ n fem
σχοινί σκοινί
(esports de raqueta) Cadascun dels fils, generalment de niló o de budell, que encreuats els uns amb els altres formen el cordatge d'una raqueta o la xarxa d'un xare.
(pilota valenciana) Conjunt de fils de cànem fortament entrellaçats fixat a les parets laterals a una altura variable segons la modalitat, que divideix transversalment la pista de joc.

cordial /koɾ.ðiˈaɫ/ /kur.diˈaɫ/ /kur.ðiˈaɫ/ adj
εγκάρδιος

coreografia /ko.ɾe.o.ɣɾaˈfi.a/ /ko.ɾə.o.ɣɾəˈfi.ə/ /ku.ɾə.u.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
χορογραφία

coreografiar /ko.ɾe.o.ɣɾa.fiˈa/ /ko.ɾe.o.ɣɾa.fiˈaɾ/ /ko.ɾə.o.ɣɾə.fiˈa/ /ku.ɾə.u.ɣɾə.fiˈa/ v
χορογραφώ

coreà /ko.ɾeˈa/ /ku.ɾeˈa/ adj masc
κορεατικά
Relatiu a Corea o la seva llengua.

coreà /ko.ɾeˈa/ /ku.ɾeˈa/ n masc
κορεατικά
Individu de Corea.
(masculí singular) Llengua de filiació discutida pròpia de Corea.

corn /ˈkɔrn/ n masc
γαλλικό κόρνο
Instrument aeròfon, generalment de metall, de forma cònica més o menys semblant a la d'una banya d'animal.

corn anglès n masc
αγγλικό κόρνο

corneta /koɾˈne.ta/ /koɾˈnə.tə/ /kurˈnɛ.tə/ n fem
κορνέτα
Instrument aeròfon, de metall, semblant a la trompeta, però més petit i de sons més aguts.

cornisa /koɾˈni.za/ /koɾˈni.zə/ /kurˈni.zə/ n fem
κορωνίδα
(arquitectura) Coronament motllurat d’una façana.

corol·la /koˈɾɔ.ɫa/ /koˈɾɔ.ɫɔ/ /koˈɾɔɫ.ɫa/ /koˈɾɔɫ.ɫə/ /kuˈɾɔ.ɫə/ /kuˈɾɔɫ.ɫə/ n fem
στεφάνη

corol·lari /ko.ɾoɫˈɫa.ɾi/ /ko.ɾoˈɫa.ɾi/ /ku.ɾuɫˈɫa.ɾi/ /ku.ɾuˈɫa.ɾi/ n masc
πόρισμα

corona /koˈɾo.na/ /koˈɾo.nə/ /kuˈɾo.nə/ n fem
κορώνα στέμμα

coronavirus /koˌɾo.naˈvi.ɾus/ /koˌɾo.naˈβi.ɾus/ /koˌɾo.nəˈvi.ɾus/ /kuˌɾo.nəˈvi.ɾus/ /kuˌɾo.nəˈβi.ɾus/ n masc
κοροναϊός

coronel /ko.ɾoˈneɫ/ /ko.ɾoˈnɛɫ/ /ku.ɾuˈnɛɫ/ n masc
συνταγματάρχης

corpus /ˈkɔr.pus/ n masc
συλλογή

corral /koˈraɫ/ /kuˈraɫ/ n masc
μαντρί

correcció /ko.rek.siˈo/ /ku.rək.siˈo/ n fem
διόρθωση

correcte /koˈrɛk.te/ /koˈrɛk.tə/ /kuˈrɛk.tə/ adj
σωστός

corredor /ko.reˈðo/ /ko.reˈðoɾ/ /ko.rəˈðo/ /ku.rəˈðo/ n masc
διάδρομος
Peça llarga d’accés a diferents dependències d’una construcció, d’una nau.
δρομέας
Esportista en una prova de cursa.

corregir /ko.reˈd͡ʒi/ /ko.reˈd͡ʒiɾ/ /ko.reˈʒi/ /ko.rəˈʒi/ /ku.rəˈʒi/ v
διορθώνω

correlació /ko.re.la.siˈo/ /ku.rə.ɫə.siˈo/ n fem
συσχέτιση

corrent /koˈren/ /koˈrent/ /kuˈren/ n masc
ροή
Massa que flueix contínuament.

correspondre /ko.resˈpɔn.dɾe/ /ko.rəsˈpɔn.dɾə/ /ku.rəsˈpɔn.dɾə/ v
αντιστοιχώ
Tenir una cosa proporció o conformitat amb una altra.
Ésser responsabilitat, pertocar.

corresponent /ko.res.poˈnen/ /ko.res.poˈnent/ /ko.rəs.poˈnent/ /ku.rəs.puˈnen/ adj
αντίστοιχος

corresponsal /ko.res.ponˈsaɫ/ /ko.rəs.ponˈsaɫ/ /ku.rəs.punˈsaɫ/ n neut
ανταποκριτής

corretja /koˈre.d͡ʒa/ /koˈrə.d͡ʒə/ /kuˈrɛ.d͡ʒə/ n fem
ιμάντας
Banda de cuir, o d’altre material flexible i resistent, usada per a subjectar.

correu /koˈrɛw/ /kuˈrɛw/ n masc
αλληλογραφία ταχυδρομείο
Conjunt de cartes o de correspondència.
ταχυδρομείο
(plural) Servei de missatgeria.

correu electrònic /koˌrew /koˌrɛw /kuˌrɛw n masc
ηλ. ταχ.

corrompre /koˈrom.pɾe/ /koˈrom.pɾə/ /kuˈrom.pɾə/ v
διαφθείρω
Subornar al jutge o a qualsevol persona amb regals o d'altra manera.

corrupció /ko.rup.siˈo/ /ku.rup.siˈo/ n fem
διαφθορά
(material) Alteració de la puresa o integritat d'una substància, tant sigui per la seva desmembrament, per la barreja amb d'altres substàncies, o per la desviació del seu curs esperat.

corró /koˈro/ /kuˈro/ n masc
πλάστης
Peça cilíndrica sobre la qual s'enrotllen les persianes que queden dins d'una caixa a la paret.
Eina en forma de cilindre pesat, emprat per aplanar o compactar el terreny en agricultura i en construcció de carreteres.
Eina de jardineria que es fa servir per escarificar la gespa, té forma de cilindre amb punxons.
Rotlle de fusta, amb agafador per cada extrem, que es fa servir a la cuina per aplanar una massa.
Mena de roda petita en la qual els pescadors lliguen el volantí.

cort /ˈkort/ n fem
αυλή
(central, septentrional) Lloc tancat a peu pla de la casa rural destinat al bestiar gros i menut, proveït de menjadores, abeuradores i jaços.
Conjunt format pel sobirà i els personatges que l'envolten i que constitueixen habitualment o accidentalment la seva família, el seu servei i la seva comitiva o acompanyament, dit també cort noble.
(històric) Tribunal en representació d’un sobirà.

cortesia /koɾ.teˈzi.a/ /koɾ.təˈzi.ə/ /kur.təˈzi.ə/ n fem
αβροφροσύνη

cortesà /koɾ.teˈza/ /koɾ.təˈza/ /kur.təˈza/ n masc
αυλικός

cortina /koɾˈti.na/ /koɾˈti.nə/ /kurˈti.nə/ n fem
κουρτίνα
Peça tèxtil destinada a cobrir finestres, portes, estances per tal d'evitar o atenuar l'entrada de llum, insectes, mirades foranes o per protegir d’alguna forma.

corxera /koɾˈt͡ʃe.ɾa/ /koɾˈʃɛ.ɾə/ /kurˈʃɛ.ɾə/ n fem
όγδοο
Figura musical amb el valor de la meitat d'una negra.

cos n masc
σώμα κορμί
Organisme, part material dels éssers vius.

cosa /ˈkɔ.za/ /ˈkɔ.zɔ/ n fem
πράγμα
Qualsevol element o concepte de la realitat o de la fantasia.

cosina /koˈzi.na/ /koˈzi.nə/ /kuˈzi.na/ /kuˈzi.nə/ n fem
ξαδέλφη

cosir /koˈzi/ /koˈziɾ/ /kuˈzi/ v
ράβω

cosmonauta /koz.moˈnaw.ta/ /koz.moˈnaw.tə/ /kuz.muˈnaw.tə/ n neut
κοσμοναύτης

cosmos /ˈkoz.mos/ /ˈkɔz.mos/ /ˈkɔz.mus/ n masc
κόσμος

cosmovisió /ˌkoz.mo.vi.ziˈo/ /ˌkoz.mo.βi.ziˈo/ /ˌkɔz.mo.vi.ziˈo/ /ˌkɔz.mu.vi.ziˈo/ /ˌkɔz.mu.βi.ziˈo/ n fem
κοσμοθεωρία

cosmètic /kozˈmɛ.tik/ /kuzˈmɛ.tik/ adj masc
καλλυντικό

cosmètica /kozˈmɛ.ti.ka/ /kuzˈmɛ.ti.kə/ n fem
καλλυντικά

cost /ˈkɔst/ n masc
κόστος

costa /ˈkɔs.ta/ /ˈkɔs.tɔ/ n fem
ακτή
Part de la terra que toca al mar.

costar /kosˈta/ /kosˈtaɾ/ /kusˈta/ v
κάνω

costat /kosˈtat/ /kusˈtat/ n masc
πλευρό πλευρά
Part de l'espai al voltant d'un lloc, d’un objecte, considerada per oposició a les altres.

costejar /kos.teˈd͡ʒa/ /kos.teˈd͡ʒaɾ/ /kos.teˈʒa/ /kos.təˈd͡ʒa/ /kus.təˈʒa/ v
ακτοπλοώ
(nàutica) Navegar per la costa.

costella /kosˈte.ʎa/ /kosˈte.ʎə/ /kusˈte.ʎə/ n fem
πλευρό παΐδι
(anatomia) En els animals vertebrats, cadascun dels ossos que, partint d'una vèrtebra envolta part del tòrax per tal de protegir-lo.
παϊδάκι
(aliments) Tros de carn adherit a la costella d'un animal.

costum /kosˈtum/ /kusˈtum/ n masc
συνήθεια

cosí /koˈzi/ /kuˈzi/ n masc
ξάδερφος ξάδελφος

cosí germà n masc
ξάδελφος

cotilla /koˈti.ʎa/ /koˈti.ʎə/ /kuˈti.ʎə/ n fem
κορσές

cotxe /ˈko.t͡ʃe/ n masc
αυτοκίνητο
Vehicle autopropulsat i mecanitzat, destinant al transport terrestre d'un número reduït de persones i el seu equipatge, que duu típicament quatre rodes (tot i que existeixen casos amb tres i sis rodes).

cotxe patrulla n masc
περιπολικό

cotxer /koˈt͡ʃe/ /koˈt͡ʃeɾ/ /kuˈt͡ʃe/ n masc
ηνίοχος

cotó /koˈto/ /kuˈto/ n masc
βαμβάκι

cotó hidròfil n masc
βαμβάκι

coure /ˈkow.ɾə/ /ˈkɔw.ɾe/ /ˈkɔw.ɾə/ n masc
χαλκός μπακίρι
Element químic, sòlid, de nombre atòmic 29, símbol Cu i amb un pes atòmic de 63,536 unitats de massa atòmica.

cova /ˈkɔ.va/ /ˈkɔ.və/ /ˈkɔ.βa/ /ˈkɔ.βɔ/ n fem
σπηλιά σπήλαιο

covard /koˈvaɾt/ /koˈβart/ /koˈβaɾt/ /kuˈvart/ adj masc
δειλός
Que no té coratge.

covardia /ko.vaɾˈði.a/ /ko.vəɾˈði.ə/ /ko.βarˈði.a/ /ko.βaɾˈði.a/ /ku.vərˈði.ə/ /ku.βərˈdi.ə/ n fem
δειλία

cranc /ˈkɾaŋ/ /ˈkɾaŋk/ n masc
καβούρι κάβουρας
Crustaci de la infraordre Brachyura.

crani n masc
κρανίο

creació /kɾe.a.siˈo/ /kɾe.ə.siˈo/ /kɾe.ə.siˈo/ /kɾɛ.a.siˈo/ n fem
δημιουργία

creador /kɾe.aˈðo/ /kɾe.aˈðoɾ/ /kɾe.əˈðo/ n masc
δημιουργός

crear /kɾeˈa/ /kɾeˈaɾ/ v
δημιουργώ
Fer una cosa de no res.

creatiu /kɾe.aˈtiw/ adj masc
δημιουργικός

creativitat /kɾe.a.ti.viˈtat/ /kɾe.a.ti.βiˈtat/ /kɾe.ə.ti.viˈtat/ /kɾe.ə.ti.βiˈtat/ n fem
δημιουργικότητα

creença n fem
πίστη

creixement /kɾe.ʃeˈmen/ /kɾej.ʃeˈmen/ /kɾej.ʃeˈment/ /kɾə.ʃəˈmen/ /kɾə.ʃəˈment/ n masc
ανάπτυξη

crema /ˈkɾe.mə/ n fem
κρέμα
Part greixosa de la llet.
Preparació farmacèutica viscosa d'aplicació dèrmica.

cremada /kɾeˈma.ða/ /kɾəˈma.ðə/ n fem
έγκαυμα

cremallera /kɾe.maˈʎe.ɾa/ /kɾə.məˈʎe.ɾə/ n fem
φερμουάρ
Petit mecanisme d'ús tèxtil per ajuntar dues peces de roba, consistent en una peça movible entre dues peces longitudinals dentades.

cremar /kɾeˈma/ /kɾeˈmaɾ/ /kɾəˈma/ v
καίω καίγομαι
(intransitiu) Entrar en combustió per l’acció del foc.
καίγομαι
(intransitiu) Estar massa calent per al seu contacte.
(transitiu) Sotmetre a l’acció del foc.
(transitiu) Provocar una cremada o cremor.

crep /ˈkɾep/ /ˈkɾɛp/ n
τηγανίτα

crepuscle /kɾeˈpus.kɫe/ /kɾəˈpus.kɫə/ n masc
σούρουπο

creta /ˈkɾe.ta/ /ˈkɾɛ.tə/ n fem
κιμωλία

creu /ˈkɾew/ /ˈkɾəw/ /ˈkɾɛw/ n fem
σταυρός
Símbol format per dues línies que s'intersequen, normalment de forma perpendicular.
Instrument de tortura.

creuar /kɾeˈwa/ /kɾeˈwaɾ/ /kɾəˈwa/ v
διασχίζω
Travessar un lloc d’un costat a l’altre.

creuer /kɾeˈwe/ /kɾeˈweɾ/ /kɾəˈwe/ n masc
καταδρομικό
Vaixell de guerra superior al destructor i inferior al cuirassat.

creure /ˈkɾew.ɾe/ /ˈkɾəw.ɾə/ /ˈkɾɛw.ɾə/ v
πιστεύω
Tenir confiança.
Tenir per certa una cosa no demostrada per la ciència, tenir fe.
Pensar, tenir una opinió.

criat /kɾiˈat/ n masc
υπηρέτης

criaturada /kɾi.a.tuˈɾa.ða/ /kɾi.ə.tuˈɾa.ðə/ n fem
παιδιάρισμα

crida /ˈkɾi.ða/ /ˈkɾi.ðə/ n fem
κάλεσμα
(informàtica) Instrucció que passa el control d'execució d'un programa a un bloc d'instruccions separat (un altre programa, a una instància diferent del mateix programa (recursivitat), a una subrutina o a una macro), tot esperant que quan aquest bloc acabi la seva tasca, retorni el control a la instrucció següent que havia fet la crida.

crida i cerca n fem
ένταλμα σύλληψης

cridar /kɾiˈða/ /kɾiˈðaɾ/ v
φωνάζω
(intransitiu) Parlar en un to de veu excessivament alt.
καλώ
(transitiu) Convidar o anomenar algú per tal de fer alguna cosa a prop de l'emissor.

crim /ˈkɾim/ n masc
έγκλημα

criminal /kɾi.miˈnaɫ/ adj
εγκληματίας
Relatiu al crim.

criminal /kɾi.miˈnaɫ/ n neut
εγκληματίας
Qui comet un crim.

criminalitzar /kɾi.mi.na.ɫiˈd͡za/ /kɾi.mi.na.ɫiˈza/ /kɾi.mi.na.ɫiˈzaɾ/ /kɾi.mi.nə.ɫiˈd͡za/ v
ποινικοποιώ
Considerar alguna cosa com a criminal (un plet, una persona, una institució).
Popularment, acusar desproporcionadament o injustament a alguna cosa, en especial a les persones.

crinera /kɾiˈne.ɾa/ /kɾiˈne.ɾə/ n fem
χαίτη

cripta /ˈkɾip.ta/ /ˈkɾip.tə/ n fem
κρύπτη

criptó n masc
κρυπτό

criquet n masc
κρίκετ

crisantem /kɾi.zanˈtem/ /kɾi.zənˈtɛm/ n masc
χρυσάνθεμο

crisi /ˈkɾi.zi/ n fem
κρίση

crisma /ˈkɾiz.ma/ /ˈkɾiz.mə/ n
Άγιο Μύρο
L'oli i bàlsam barrejat que consagren els bisbes el dijous Sant per a ungir als qui es bategen i confirmen, i també als bisbes quan es consagren i als sacerdots quan s'ordenen, així com en l'extremunció.

crispeta /kɾisˈpe.ta/ /kɾisˈpə.tə/ /kɾisˈpɛ.tə/ n masc
ποπ κορν

cristadelf /kɾis.taˈðɛɫf/ /kɾis.təˈðɛɫf/ n masc
Χριστάδελφος

cristall /kɾisˈtaʎ/ n masc
κρύσταλλος

cristal·lografia /kɾis.taɫ.ɫo.ɣɾaˈfi.a/ /kɾis.təɫ.ɫu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
κρυσταλλογραφία

cristal·lí /kɾis.taɫˈɫi/ /kɾis.taˈɫi/ /kɾis.təɫˈɫi/ /kɾis.təˈɫi/ adj masc
κρυσταλλικός
Relatiu o pertanyent al cristall.

cristianisme /kɾis.ti.aˈniz.me/ /kɾis.ti.əˈniz.mə/ n masc
χριστιανισμός

cristianitzar /kɾis.ti.a.niˈd͡za/ /kɾis.ti.a.niˈza/ /kɾis.ti.a.niˈzaɾ/ /kɾis.ti.ə.niˈd͡za/ v
εκχριστιανίζω

cristià /kɾis.tiˈa/ n masc
χριστιανός
Persona seguidora de Jesucrist i de la religió del cristianisme.

crisàlide /kɾiˈza.ɫi.ðe/ n fem
χρυσαλλίδα

crit /ˈkɾit/ n masc
ξεφωνητό κραυγή

croada /kɾoˈa.ða/ /kɾoˈa.ðə/ /kɾuˈa.ðə/ n fem
σταυροφορία

croat /kɾoˈat/ /kɾuˈat/ adj masc
κροατικά κροατικός
Es diu d'alguna cosa que es originari o que es troba relacionat amb Croàcia.

croat /kɾoˈat/ /kɾuˈat/ n masc
σταυροφόρος
Guerrer de les croades, cavaller cristià que volia treure territoris als musulmans en nom de la religió.
κροατικά Κροάτης
Persona originaria de Croàcia.
κροατικά κροατικός
(masculí singular) Llengua eslava parlada a Croàcia i a Bòsnia i Hercegovina.

croissant /kɾu.aˈsan/ /kɾu.əˈsan/ n masc
κρουασάν

crom n masc
χρώμιο

cromosoma /kɾo.moˈzo.ma/ /kɾo.moˈzo.mə/ /kɾu.muˈzo.mə/ n masc
χρωμόσωμα

cronologia /kɾo.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /kɾu.nu.ɫoˈʒi.ə/ n fem
χρονολογία

crossa /ˈkɾɔ.sa/ /ˈkɾɔ.sɔ/ /ˈkɾɔ.sə/ n fem
δεκανίκι
Bastó amb un travesser a sobre que serveix per recolzar-se a aquells que no poden caminar bé.

cru /ˈkɾu/ adj masc
άψητος
No cuit, o no prou cuit.
Sense la preparació que li cal a una substància.
Dit del temps rigorós.

crucificar /kɾu.si.fiˈka/ /kɾu.si.fiˈkaɾ/ v
σταυρώνω

crucifix /kɾu.siˈfiks/ n masc
σταυρός

cruel /kɾuˈɛɫ/ adj
σκληρός

crustaci /kɾusˈta.si/ n masc
μαλακόστρακο
Artròpode amb una closca calcària i amb unes de les potes disposades per a la prensió.

cruïlla /kɾuˈi.ʎa/ /kɾuˈi.ʎə/ n fem
σταυροδρόμι
Encreuament de carrers o de carreteres.

cràter /ˈkɾa.teɾ/ /ˈkɾa.tər/ n masc
κρατήρας

créixer /ˈkɾe.ʃe/ /ˈkɾe.ʃə/ /ˈkɾej.ʃe/ /ˈkɾej.ʃeɾ/ v
μεγαλώνω

crític /ˈkɾi.tik/ adj masc
κρίσιμος

crític /ˈkɾi.tik/ n masc
επικριτής

crítica /ˈkɾi.ti.ka/ /ˈkɾi.ti.kə/ n fem
κριτική

crònic /ˈkrɔ.nik/ adj masc
χρονικό

crònica /ˈkɾɔ.ni.ka/ n fem
χρονικό

cu /ˈku/ n fem
κιου

cua /ˈku.a/ n fem
ουρά
Apèndix posterior d'alguns animals.
Renglera ordenada per esperar el torn.
αλογοουρά
Recollit del cabell humà amb una goma.

cub n masc
κύβος

cubà adj masc
Κουβανή
Relatiu o pertanyent a Cuba.

cubà n masc
Κουβανή
Persona que habita o és originària de Cuba.

cuc n masc
σκουλήκι

cuc de seda n masc
μεταξοσκώληκας

cuca /ˈku.ka/ /ˈku.kə/ n fem
μαμούδι
Animaló, o bestiola, repulsiu.

cucut /kuˈkut/ n masc
κούκος

cuereta /ku.eˈɾe.ta/ /ku.əˈɾə.tə/ /ku.əˈɾɛ.tə/ n fem
σουσουράδα

cuina /ˈkuj.na/ /ˈkwi.na/ n fem
κουζίνα μαγειρείο
Divisió d'un edifici, i en especial d'un habitatge, destinada a preparar els aliments.

cuinar /kujˈna/ /kujˈnaɾ/ /kwiˈna/ v
μαγειρεύω

cuiner /kujˈne/ /kujˈneɾ/ /kwiˈneɾ/ n masc
μάγειρας

cuir /ˈkujr/ n masc
δέρμα

cuirassat /kuj.ɾaˈsat/ /kuj.ɾəˈsat/ /kwi.ɾaˈsat/ n masc
θωρηκτό

cuixa /ˈku.ʃa/ /ˈkuj.ʃa/ n fem
μηρός μπούτι

cul n masc
οπίσθια κώλος

cullera /kuˈje.ɾə/ /kuˈʎe.ɾa/ /kuˈʎe.ɾə/ n fem
κουτάλι

cullerada /ku.jəˈɾa.ðə/ /ku.ʎeˈɾa.ða/ /ku.ʎəˈɾa.ðə/ n fem
κουταλιά

culleradeta /ku.jə.ɾəˈðɛ.tə/ /ku.ʎe.ɾaˈðe.ta/ /ku.ʎə.ɾəˈðə.tə/ /ku.ʎə.ɾəˈðɛ.tə/ n fem
κουταλάκι του γλυκού

cullereta /ku.jəˈɾɛ.tə/ /ku.ʎeˈɾe.ta/ /ku.ʎəˈɾə.tə/ n fem
κουταλάκι του γλυκού
(especialment) Cullera petita per a servir-se o prendre petites quantitats, habitualment cafè, gelats, dolços.

culpa /ˈkuɫ.pa/ /ˈkuɫ.pə/ n masc
ενοχή

culpabilitat /kuɫ.pa.bi.ɫiˈtat/ n fem
ενοχή

culpable /kuɫˈpa.bɫe/ /kuɫˈpa.βɫe/ /kuɫˈpa.βɫə/ /kuɫˈpab.bɫe/ /kuɫˈpab.bɫə/ adj
ένοχος
Emprat per a qualificar fets, objectes o persones relacionats amb una culpa.

culpable /kuɫˈpa.bɫe/ /kuɫˈpa.βɫe/ /kuɫˈpa.βɫə/ /kuɫˈpab.bɫe/ /kuɫˈpab.bɫə/ n neut
ένοχος
Persona que té la responsabilitat d'un dany físic o moral, o bé qui ha comès un fet delictiu.

culte /ˈkuɫ.te/ /ˈkuɫ.tə/ n masc
θρησκεία
Expressió de la fe i adoració cap a un déu.

cultisme /kuɫˈtiz.me/ /kuɫˈtiz.mə/ n masc
λόγιο δάνειο
Manlleu tardà a una llengua clàssica amb una adaptació parcial sense l’evolució fonètica pròpia dels mots hereditaris.

cultura /kuɫˈtu.ɾa/ n fem
πολιτισμός

cultura de masses n fem
μαζική κουλτούρα

cultural /kuɫ.tuˈɾaɫ/ adj
πολιτιστικός

cuneïforme /ku.ne.iˈfoɾ.me/ /ku.nə.iˈfor.mə/ adj
σφηνοειδής

cunyada /kuˈɲa.ða/ n fem
κουνιάδα

cunyat n masc
κουνιάδος

cura /ˈku.ɾa/ /ˈku.ɾə/ n fem
νοσηλεία
Assistència a un malalt.

curar /kuˈɾa/ /kuˈɾaɾ/ v
θεραπεύω
Aplicar cures mèdiques.

curi n masc
κιούριο

curiositat /ku.ɾi.o.ziˈtat/ /ku.ɾi.u.ziˈtat/ n fem
περιέργεια

curiós /ku.ɾiˈos/ adj masc
περίεργος
Que desitja saber coses.

currículum n masc
βιογραφικό σημείωμα
Document que resumeix les dades personals i els mèrits acadèmics i professionals d'un candidat a un lloc de treball.

cursa /ˈkuɾ.sa/ n fem
αγώνας

curt adj masc
κοντός
De poca llargada o longitud.

curtcircuit /kurt.sirˈkujt/ n masc
βραχυκύκλωμα

càlcul /ˈkaɫ.kuɫ/ n masc
υπολογισμός

càlid adj masc
ζεστός

càmera /ˈka.me.ɾa/ n fem
κάμερα
Aparell d'impressió, d'enregistrament, de reproducció i de transmissió d'imatges.

càmping /ˈkam.piŋ/ /ˈkam.piŋk/ n masc
κάμπινγκ

càncer /ˈkan.seɾ/ n masc
καρκίνος
(medicina) Creixement incontrolat dels teixits de caràcter maligne expansiu o invasiu.

càndid /ˈkan.ðit/ adj masc
αγαθός

cànem /ˈka.nem/ n masc
κάνναβη

cànon /ˈka.non/ /ˈka.nun/ n masc
κανόνας

càpsula /ˈkap.su.ɫa/ /ˈkap.su.ɫə/ n fem
θαλαμίσκος
Capseta cilíndrica, de material no tòxic i extrems arrodonits, pensada per a ser ingerida i alliberar a l'estómac el medicament que conté.
Recipient que té la forma semblant a mitja esfera i que és utilitzat en processos químics.
Conjunt de parets que cobreixen alguna part del cos.
Fruit sec dehiscent que conté més d'un carpel.

càrrega /ˈka.re.ɣa/ /ˈka.rə.ɣə/ n fem
φόρτωμα φορτίο
Conjunt de materials o objectes disposats per ser transportades sobre una persona, animal, vehicle o qualsevol màquina destinada traslladar.
φόρτος
Obligació, responsabilitat, molèstia.

càstig /ˈkas.tik/ n masc
τιμωρία
Pena física o psicològica imposada a una persona per corregir-la o per al manteniment de la disciplina.

cèltic /ˈsɛɫ.tik/ adj masc
κελτικός
Relatiu a la llengua dels celtes.

cèltic /ˈsɛɫ.tik/ n masc
κελτικός
Família de llengües heretades dels celtes.

cèl·lula /ˈsɛ.ɫu.ɫə/ /ˈsɛɫ.ɫu.ɫa/ /ˈsɛɫ.ɫu.ɫə/ n fem
κύτταρο

cèntim /ˈsɛn.tim/ n masc
λεπτό

cèrvix /ˈsɛr.biks/ /ˈsɛr.βiks/ /ˈsɛɾ.viks/ /ˈsɛɾ.viks/ /ˈsɛɾ.βiks/ n fem
τράχηλος

cérvol /ˈser.vuɫ/ /ˈser.βoɫ/ /ˈseɾ.voɫ/ /ˈseɾ.βoɫ/ n masc
ελάφι ζαρκάδι

cílix /ˈsi.ɫiks/ n fem
κύλικα

cínicament /ˌsi.ni.kaˈmen/ /ˌsi.ni.kaˈment/ /ˌsi.ni.kəˈmen/ /ˌsi.ni.kəˈment/ adv
κυνικά

cítara /ˈsi.ta.ɾa/ /ˈsi.tə.ɾə/ n fem
τσίτερ

còclea /ˈkɔ.kɫe.a/ /ˈkɔ.kɫe.ə/ n fem
κοχλίας
Cavitat interna de l’orella, que té forma d’espiral.

còctel /ˈkɔk.teɫ/ /ˈkɔk.təɫ/ n masc
κοκτέιλ

còctel Molotov /ˌkɔk.teɫ /ˌkɔk.təɫ n masc
βόμβα μολότοφ

còdex /ˈkɔ.ðeks/ /ˈkɔ.ðəks/ n masc
κώδικας

còlera /ˈkɔ.ɫe.ɾa/ n masc
χολέρα
Malaltia produïda per un bacteri ingerit amb aigua contaminada que es manifesta amb febre i descomposició.

còlon /ˈkɔ.ɫon/ /ˈkɔ.ɫun/ n masc
κόλον

còmic n masc
κόμικς
Història explicada mitjançant una successió de vinyetes que contenen il·lustracions i text alhora.

còmode /ˈkɔ.mo.ðe/ /ˈkɔ.mo.ðə/ /ˈkɔ.mu.ðə/ adj masc
άνετος
Sensació agradable que dóna la justa mesura, la manca de patiment.

còncau /ˈkɔŋ.kaw/ /ˈkɔŋ.kəw/ adj masc
κοίλος

còpia /ˈkɔ.pi.a/ n fem
αντίγραφο
Acció o efecte de copiar.

còpia de seguretat n fem
αντίγραφο ασφαλείας

còrnia /ˈkɔr.ni.a/ /ˈkɔr.ni.ə/ n fem
κερατοειδής χιτώνας

córner /ˈkor.nər/ /ˈkoɾ.neɾ/ n masc
κόρνερ

córrer /ˈko.re/ /ˈko.reɾ/ v
τρέχω
Caminar amb velocitat.

cúbic /ˈku.βik/ adj masc
κυβικός
Que té la forma d'un cub.

cúpula /ˈku.pu.ɫa/ /ˈku.pu.ɫə/ n fem
τρούλος

cúter /ˈku.teɾ/ /ˈku.tər/ n masc
κότερο
Balandra aparellada amb veles de triangle a proa i a popa cangrea i sovint també amb escandalosa.

dalla /ˈda.ʎa/ /ˈda.ʎə/ n fem
κόσα
(agricultura) Espècie de falç que té la fulla molt ampla i que posant-li per mànec un bastó molt llarg serveix també per a segar.

dalt /ˈdaɫ/ /ˈdaɫt/ adv
πάνω
A la part superior, de més amunt.

dames /ˈda.mes/ /ˈda.məs/ n fem
ντάμα

damunt /daˈmun/ /daˈmunt/ /dəˈmun/ /dəˈmunt/ adv
πάνω
Situat més amunt, en un lloc més alt respecte un altre verticalment més baix.

dansa /ˈdan.sa/ /ˈdan.sə/ n fem
χορός

dany /ˈdaɲ/ n masc
ζημιά

danès /dəˈnəs/ /dəˈnɛs/ n masc
Δανικά
Natural de Dinamarca.
(masculí singular) Llengua escandinava parlada a la Dinamarca.

darmstadti /dərmsˈtat.ti/ n masc
νταρμστάντιο

darrer /daˈre/ /daˈreɾ/ /dəˈre/ adj
τελευταίος
Situat darrere tots els altres en una sèrie.

darrere /daˈre.ɾe/ /dəˈre.ɾə/ adv
πίσω

data /ˈda.ta/ n fem
ημερομηνία

datiu /ðaˈtiw/ /ðəˈtiw/ adj masc
δοτική

dau n masc
ζάρι κύβος
Objecte en forma de políedre, normalment cúbic, amb una xifra a cada cara que serveix per determinar la sort en caure aleatòriament mostrant una de les cares.

daurar /dawˈɾa/ /dawˈɾaɾ/ /dəwˈɾa/ v
επιχρυσω

daurat /dawˈɾat/ /dəwˈɾat/ adj masc
χρυσός
Del color de l’or.

davantal /da.vanˈtaɫ/ /da.βanˈtaɫ/ /də.vənˈtaɫ/ /də.βənˈtaɫ/ n masc
ποδιά

davanter centre n masc
κεντρικός επιθετικός

de /de/ /ˈde/ n fem
ντι
Nom que es dóna a la lletra d o D.

de bat a bat adv
ορθάνοιχτος

de bocaterrosa adv
μπρούμυτα

de franc adv
δωρεάν

de per vida adv
δια βίου

de pressa /deˈpɾe.sa/ /dəˈpɾe.sə/ adv
γρήγορα

de res Interjection
παρακαλώ

de sobte adv
ξαφνικά

debat /deˈbat/ /dəˈβat/ n masc
συζήτηση
Disputa, altercació sobre alguna cosa.

debatre /deˈba.tɾe/ /dəˈβa.tɾə/ v
αντιπαραθέτω
Disputar amb raons sobre alguna cosa.

decadència /de.kaˈðɛn.si.a/ /də.kəˈðɛn.si.ə/ n fem
κατάπτωση

decapitar /de.ka.piˈta/ /de.ka.piˈtaɾ/ /də.kə.piˈta/ v
αποκεφαλίζω

decebre /deˈse.bɾe/ v
απογοητεύω
(antic) enganyar, trair
No complir amb les expectatives d'altri.

decenni /deˈsɛn.ni/ /dəˈsɛn.ni/ n masc
δεκαετία

decepció /de.sep.siˈo/ /də.səp.siˈo/ n fem
απογοήτευση

decidir /de.siˈði/ /de.siˈðiɾ/ v
αποφασίζω
Portar a una conclusió una disputa, una controvèrsia o una qüestió dubtosa.

decimal /de.siˈmaɫ/ /də.siˈmaɫ/ adj
δεκαδικός
Relatiu al deu, dit de sistemes dividits en deu parts.

decimal /de.siˈmaɫ/ /də.siˈmaɫ/ n masc
δεκαδικός
Fracció d'un nombre enter.

decisiu /de.siˈziw/ adj masc
αποφασιστικός

decisió /de.si.ziˈo/ /də.si.ziˈo/ n fem
απόφαση

declaració /de.kɫa.ɾa.siˈo/ /də.kɫə.ɾə.siˈo/ n fem
δήλωση

declaració de la renda n fem
φορολογική δήλωση

declarar /de.kɫaˈɾa/ /de.kɫaˈɾaɾ/ /də.kɫəˈɾa/ v
δηλώνω

declinació /ðe.kɫi.na.siˈo/ /ðə.kɫi.nə.siˈo/ n fem
κλίση

decoració /de.ko.ɾa.siˈo/ /də.ko.ɾə.siˈo/ /də.ku.ɾə.siˈo/ n fem
διακόσμηση

decència /deˈsɛn.si.a/ /dəˈsɛn.si.ə/ n fem
αιδώς

decímetre /deˈsi.me.tɾe/ /dəˈsi.mə.tɾə/ n masc
δεκατόμετρο
(metrologia) Unitat del sistema mètric decimal de longitud igual a una desena part d'un metre (símbol, dm)

dedicatòria n fem
αφιέρωση

deducció /de.ðuk.siˈo/ /də.ðuk.siˈo/ n fem
παραγωγή

deduir /ðe.ðuˈi/ /ðe.ðuˈiɾ/ /ðə.ðuˈi/ v
συμπεραίνω

deessa /deˈe.sa/ /dəˈə.sə/ /dəˈɛ.sə/ n fem
θεά

defensa /deˈfen.sa/ /dəˈfɛn.sə/ n fem
άμυνα

defensar /de.fenˈsa/ /de.fenˈsaɾ/ /də.fənˈsa/ v
υπερασπίζομαι
Fer quelcom per evitar un atac o minimitzar-ne l'impacte.

defensivament /de.fenˌsi.vaˈment/ /de.fenˌsi.βaˈmen/ /də.fənˌsi.vəˈmen/ /də.fənˌsi.vəˈment/ /də.fənˌsi.βəˈmen/ adv
αμυντικά

definició n fem
ορισμός

definitiu /de.fi.niˈtiw/ /də.fi.niˈtiw/ adj masc
οριστικός
Últim, darrer, que conclou o culmina alguna cosa.

deforme /deˈfoɾ.me/ /dəˈfor.mə/ adj
παραμορφωμένος

degà /deˈɣa/ /dəˈɣa/ n masc
κοσμήτορ

deixar /dejˈʃa/ /dejˈʃaɾ/ /deˈʃa/ /dəˈʃa/ v
αφήνω
Parar d'agafar, posar alguna cosa en algun lloc.

dejunar /de.d͡ʒuˈnaɾ/ /de.ʒuˈna/ /də.ʒuˈna/ v
νηστεύω

dejuni /daˈd͡ʒu.ni/ /deˈd͡ʒu.ni/ /deˈʒu.ni/ /dəˈʒu.ni/ /dəˈʒu.ni/ n masc
νηστεία

dejú /deˈd͡ʒu/ /deˈʒu/ /diˈʒu/ /dəˈʒu/ adj masc
νηστικός

deliberadament /de.ɫi.beˌɾa.ðaˈment/ /de.ɫi.βeˌɾa.ðaˈmen/ /də.ɫi.bəˌɾa.ðəˈmen/ /də.ɫi.bəˌɾa.ðəˈment/ /də.ɫi.βəˌɾa.ðəˈmen/ adv
επίτηδες

deliberat /de.li.βeˈɾat/ /də.ɫi.βəˈɾat/ adj masc
εσκεμμένος

delicat /de.ɫiˈkat/ /də.ɫiˈkat/ adj masc
άπλερος

delicatessen /de.ɫi.kaˈte.sen/ /də.ɫi.kəˈte.sən/ n fem
αλλαντικά
delicadeses (menjar exquisit)
Botiga de menjars exquisits preparats per al consum, especialment xarcuteria, cansaladeria.

delimitar /de.li.miˈta/ /de.li.miˈtaɾ/ /də.li.miˈta/ v
οριοθετώ

delinqüent /de.ɫiŋˈkwen/ /de.ɫiŋˈkwent/ /də.ɫiŋˈkwen/ /də.ɫiŋˈkwent/ n neut
παραβατικός

delinqüència /de.liŋˈkwɛn.si.a/ /də.liŋˈkwɛn.si.ə/ n fem
εγκληματικότητα

delinqüència juvenil n fem
εγκληματικότητα ανηλίκων

delirar /de.liˈɾa/ /de.liˈɾaɾ/ /də.ɫiˈɾa/ v
παραληρώ

deliri /deˈɫi.ɾi/ /dəˈɫi.ɾi/ n masc
παραλήρημα

delme n masc
δεκάτη

delta /ˈdeɫ.ta/ n fem
δέλτα
Quarta lletra de l'alfabet grec: minúscula δ ‎(d), majúscula Δ ‎(D).

delta /ˈdeɫ.ta/ n masc
δέλτα
Sediment en la desembocadura d'un riu al mar.

demagog /de.maˈɣɔk/ /də.məˈɣɔk/ n masc
δημαγωγός

demanar /da.maˈna/ /de.maˈna/ /de.maˈnaɾ/ /də.məˈna/ /də.məˈna/ v
ζητώ παρακαλώ
Instar a algú perquè doni o faci quelcom.

demarcació /ðe.maɾ.ka.siˈo/ /ðə.məɾ.kə.siˈo/ n fem
οροθεσία

dement /deˈmen/ /deˈment/ /dəˈmen/ /dəˈment/ n neut
παράφρων

democràcia /de.moˈkɾa.si.a/ /də.moˈkɾa.si.ə/ /də.muˈkɾa.si.ə/ n fem
δημοκρατία
Sistema polític on el poble intervé en la presa de decisions d'una forma participativa i igualitària.

democràtic /de.moˈkɾa.tik/ /də.moˈkɾa.tik/ /də.muˈkɾa.tik/ adj masc
δημοκρατικός

demonitzar /de.mo.niˈd͡za/ /de.mo.niˈzaɾ/ /də.mo.niˈd͡za/ /də.mu.niˈd͡za/ v
δαιμονοποιώ

demostrar /de.mosˈtɾa/ /de.mosˈtɾaɾ/ /də.mosˈtɾa/ /də.musˈtɾa/ v
δείχνω
Mostrar la certesa amb l’evidència d’un raonament.
αποδεικνύω
Donar proves, posar de manifest.

demostratiu /de.mos.tɾaˈtiw/ /də.mos.tɾəˈtiw/ /də.mus.tɾəˈtiw/ adj masc
δεικτικός
Que pot demostrar.
(gramàtica) Que indica la proximitat o llunyania d'allò a què es refereix el discurs respecte als interlocutors.

demà /daˈma/ /deˈma/ /dəˈma/ adv
αύριο
En el dia vinent després de l'actual.
En el futur de manera indeterminada.

demència /deˈmɛn.si.a/ /dəˈmɛn.si.ə/ n fem
άνοια

demòcrata /deˈmɔ.kɾa.ta/ adj
δημοκράτης

denominació /de.no.mi.na.siˈo/ /də.no.mi.nə.siˈo/ /də.nu.mi.nə.siˈo/ n fem
ονομασία

denominar /de.no.miˈna/ /de.no.miˈnaɾ/ /də.nu.miˈna/ v
κατονομάζω

dens /ˈdens/ /ˈdɛns/ adj masc
πυκνός

densitat /den.siˈtat/ /dən.siˈtat/ n fem
πυκνότητα

dent /ˈden/ /ˈdent/ n fem
δόντι οδούς
(anatomia) Peça d'os de la boca que serveix per mastegar els aliments.

dent de lleó n masc
αγριοραδίκι
(botànica) Planta de la família de les asteràcies (Taraxacum officinale Weber).

dentista /denˈtis.ta/ /denˈtis.te/ /dənˈtis.tə/ n neut
οδοντίατρος

denunciar /de.nun.siˈa/ /de.nun.siˈaɾ/ /də.nun.siˈa/ v
καταδίδω

deontologia n fem
δεοντολογία

dependent /de.penˈden/ /de.penˈdent/ /də.pənˈden/ /də.pənˈdent/ adj
εξαρτημένος
Que depèn.

dependència /de.penˈdɛn.si.a/ /də.pənˈdɛn.si.ə/ n fem
εξάρτηση

depilar /de.piˈɫa/ /de.piˈɫaɾ/ /də.piˈɫa/ v
αποτριχώνω
Treure tot el pèl del cos humà amb una crema, cera o estris tallants.

depressió /de.pɾe.siˈo/ /də.pɾə.siˈo/ n fem
κατάθλιψη

derivar /de.ɾiˈvaɾ/ /de.ɾiˈβa/ /də.ɾiˈva/ /də.ɾiˈβa/ v
προέρχομαι
Tenir l’origen, provenir, o atribuir l’origen, fer provenir.

dermatologia /der.ma.to.ɫoˈʒi.a/ /deɾ.ma.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /dər.mə.tu.ɫuˈʒi.ə/ /dəɾ.mə.to.ɫoˈʒi.ə/ n fem
δερματολογία

derrapar /de.raˈpa/ /de.raˈpaɾ/ v
γλιστρώ

des- prefix
απο-

desacord /de.zaˈkɔɾt/ /də.zəˈkɔrt/ n masc
ασυμφωνία

desactivar /de.zak.tiˈvaɾ/ /de.zak.tiˈβa/ /də.zək.tiˈva/ /də.zək.tiˈβa/ v
απενεργοποιώ
Deixar inactiu o sense efecte un projecte.
Alterar alguna cosa perquè no funcioni.

desafiar /de.za.fiˈa/ /de.za.fiˈaɾ/ /də.zə.fiˈa/ v
προκαλώ

desambiguació /de.zam.bi.ɣwa.siˈo/ /də.zəm.bi.ɣwə.siˈo/ n fem
αποσαφήνιση

desanimar /de.za.niˈma/ /de.za.niˈmaɾ/ /də.zə.niˈma/ v
αποκαρδιώνω

desaparició /de.za.pa.ɾi.siˈo/ /də.zə.pə.ɾi.siˈo/ n fem
εξαφάνιση

desaparèixer /de.za.paˈɾe.ʃe/ /de.za.paˈɾej.ʃe/ /de.za.paˈɾej.ʃeɾ/ /də.zə.pəˈɾə.ʃə/ /də.zə.pəˈɾɛ.ʃə/ v
εξαφανίζομαι

desar /deˈza/ /deˈzaɾ/ /dəˈza/ v
αποθηκεύω
(informàtica) guardar, enregistrar

desastre /deˈzas.tɾe/ /dəˈzas.tɾə/ n masc
καταστροφή
Gran desgràcia amb dany important.

descalç /desˈkaɫs/ /dəsˈkaɫs/ adj masc
ανυπόδετα

descansar /des.kanˈsa/ /des.kanˈsaɾ/ /dəs.kənˈsa/ v
αναπαύομαι
Reposar, recuperar energies, relaxar-se.

descarrilar /des.ka.riˈɫa/ /des.ka.riˈɫaɾ/ /dəs.kə.riˈɫa/ v
εκτροχιάζομαι

descendent /de.senˈden/ /de.senˈdent/ /də.sənˈden/ /dəs.sənˈden/ /dəs.sənˈdent/ n neut
απόγονος
Individu que succeeix algú altre en la línia genealògica directa o indirecta.

descendir /de.senˈdi/ /de.senˈdiɾ/ /də.sənˈdi/ /dəs.sənˈdi/ v
κατεβαίνω

descentralització /de.sen.tɾa.ɫi.d͡za.siˈo/ /de.sen.tɾa.ɫi.za.siˈo/ /də.sən.tɾə.ɫi.d͡zə.siˈo/ /dəs.sən.tɾə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
αποκέντρωση

descobriment n masc
ανακάλυψη

descobrir /des.koˈbɾiɾ/ /des.koˈβɾi/ /des.kuˈβɾi/ v
ανακαλύπτω
Veure o trobar per primer cop.

descomprimir /des.kom.pɾiˈmi/ /des.kom.pɾiˈmiɾ/ /dəs.kom.pɾiˈmi/ /dəs.kum.pɾiˈmi/ v
αποσυμπιέζω
Obrir un arxiu informàtic que estava comprimit, per poder-lo fer servir.

desconegut /des.ko.neˈɣut/ /dəs.ko.nəˈɣut/ /dəs.ku.nəˈɣut/ adj masc
άγνωστος
Referit a quelcom del que encara no es coneix res o no se'n coneix prou.

desconegut /des.ko.neˈɣut/ /dəs.ko.nəˈɣut/ /dəs.ku.nəˈɣut/ n masc
άγνωστος
Persona que no és coneguda, de la que no se'n té referència.

desconnexió /des.kon.nek.siˈo/ /dəs.kon.nək.siˈo/ /dəs.kun.nək.siˈo/ n fem
αποσύνδεση

desconsoladament /des.kon.soˌɫa.ðaˈmen/ /des.kon.soˌɫa.ðaˈment/ /dəs.kon.soˌɫa.ðəˈment/ /dəs.kun.suˌɫa.ðəˈmen/ adv
απαρηγορήτως

descripció /des.kɾip.siˈo/ /dəs.kɾip.siˈo/ n fem
περιγραφή

descriure /desˈkɾiw.ɾe/ v
περιγράφω
Fer una descripció, explicar amb paraules com és quelcom.

desembossador /de.zem.bo.saˈðo/ /de.zem.bo.saˈðoɾ/ /də.zəm.bo.səˈðo/ /də.zəm.bu.səˈðo/ n masc
ξεβουλωτήρι

desembre /dəˈzem.bɾə/ n masc
Δεκέμβριος Δεκέμβρης
Dotzè mes de l'any.

desena /deˈze.na/ /dəˈzə.nə/ /dəˈzɛ.nə/ n fem
δεκάδα

desencadenar /de.zeŋ.ka.ðeˈna/ /de.zeŋ.ka.ðeˈnaɾ/ /də.zəŋ.kə.ðəˈna/ v
πυροδοτώ
Treure les cadenes.
Ésser la causa d'un seguit d'esdeveniments, l'un conseqüència de l'altre i generalment violents.

desenfrenadament /de.zeɱ.fɾeˌna.ðaˈmen/ /de.zeɱ.fɾeˌna.ðaˈment/ /də.zəɱ.fɾəˌna.ðəˈmen/ /də.zəɱ.fɾəˌna.ðəˈment/ adv
ασυγκράτητα

desenvolupament /de.zem.bo.ɫu.paˈmen/ /de.zeɱ.vo.ɫu.paˈment/ /də.zəɱ.vo.ɫu.pəˈment/ /də.zəɱ.vu.ɫu.pəˈmen/ n masc
ανάπτυξη

desenvolupament sostenible n masc
αειφόρος ανάπτυξη

desenvolupar /de.zem.bo.ɫuˈpa/ /de.zeɱ.vo.ɫuˈpaɾ/ /də.zəm.bu.ɫuˈpa/ /də.zəɱ.vo.ɫuˈpa/ /də.zəɱ.vu.ɫuˈpa/ v
αναπτύσσω

desert /deˈzɛɾt/ n masc
έρημος
Espai no habitat o despoblat, generalment de clima àrid o polar.

desertar /de.zerˈta/ /de.zeɾˈta/ /de.zeɾˈtaɾ/ /də.zərˈta/ v
εγκαταλείπω
Deixar desert, abandonar.

desescalada /de.zes.kaˈɫa.ða/ /də.zəs.kəˈɫa.ðə/ n fem
αποκλιμάκωση
Disminució progressiva de la intensitat, l’abast o la severitat d'una situació conflictiva.

desesperadament /de.zes.peˌɾa.ðaˈmen/ /de.zes.peˌɾa.ðaˈment/ /də.zəs.pəˌɾa.ðəˈmen/ /də.zəs.pəˌɾa.ðəˈment/ adv
απελπισμένα

desfibril·lador /des.fi.bɾiɫ.ɫaˈðoɾ/ /des.fi.βɾi.ɫaˈðo/ /des.fi.βɾi.ɫaˈðoɾ/ /des.fi.βɾiɫ.ɫaˈðo/ /dəs.fi.bɾiɫ.ɫəˈðo/ /dəs.fi.βɾi.ɫəˈðo/ /dəs.fi.βɾiɫ.ɫəˈðo/ n masc
απινιδωτής

desfilada /des.fiˈɫa.ða/ n fem
παρέλαση

deshabitat /de.za.biˈtat/ /də.zə.βiˈtat/ adj masc
ακατοίκητος

deshonest /de.zoˈnest/ /də.zoˈnest/ /də.zuˈnest/ adj masc
άτιμος

desig /deˈzit͡ʃ/ n masc
επιθυμία πόθος
Sentiment de voler alguna cosa aliena perquè es considera valuosa.

desil·lusió /de.zi.ɫu.ziˈo/ /de.ziɫ.ɫu.ziˈo/ /də.zi.ɫu.ziˈo/ /də.ziɫ.ɫu.ziˈo/ n fem
απογοήτευση

desinfectar /dez.iɱ.fekˈta/ /dez.iɱ.fekˈtaɾ/ /dəz.iɱ.fəkˈta/ v
απολυμαίνω

desinflar /de.ziɱˈfɫa/ /de.ziɱˈfɫaɾ/ /də.ziɱˈfɫa/ v
ξεφουσκώνω

desinència /de.ziˈnɛn.si.a/ /də.ziˈnɛn.si.ə/ n fem
κατάληξη

desitjar /de.ziˈd͡ʒa/ /de.ziˈd͡ʒaɾ/ /də.ziˈd͡ʒa/ v
επιθυμώ

desmagnetització /dez.maŋ.ne.ti.d͡za.siˈo/ /dez.maɡ.ne.ti.za.siˈo/ /dəz.məŋ.nə.ti.d͡zə.siˈo/ n fem
απομαγνητισμός

desmai /dezˈmaj/ /dəzˈmaj/ n masc
λιποθυμία
Pèrdua sobtada i temporal dels sentits i de la consciència.

desmaiar /dez.maˈja/ /dez.maˈjaɾ/ /dəz.məˈja/ v
λιποθυμώ

desmilitarització /dez.mi.ɫi.ta.ɾi.d͡za.siˈo/ /dez.mi.ɫi.ta.ɾi.za.siˈo/ /dəz.mi.ɫi.tə.ɾi.d͡zə.siˈo/ n fem
αποστρατιωτικοποίηση

desmilitaritzar /dez.mi.ɫi.ta.ɾiˈd͡za/ /dez.mi.ɫi.ta.ɾiˈza/ /dez.mi.ɫi.ta.ɾiˈzaɾ/ /dəz.mi.ɫi.tə.ɾiˈd͡za/ v
αποστρατιωτικοποιώ

desmuntar /dez.munˈta/ /dez.munˈtaɾ/ /dəz.munˈta/ v
αποσυναρμολογώ
Desfer alguna cosa que està construïda a peces.

desnonament /dez.no.naˈmen/ /dez.no.naˈment/ /dəz.no.nəˈment/ /dəz.nu.nəˈmen/ n masc
έξωση

desnonar /dez.noˈna/ /dez.noˈnaɾ/ /dəz.nuˈna/ v
κάνω έξωση

desobeir /de.zo.beˈiɾ/ /de.zo.βeˈi/ /də.zo.bəˈi/ /də.zu.bəˈi/ /də.zu.βəˈi/ v
απειθώ

desordre /dezˈoɾ.ðɾe/ /dəzˈoɾ.ðɾə/ n masc
διαταραχή σίτισης
Falta d'ordre.

despertador /des.per.taˈðo/ /des.peɾ.taˈðoɾ/ /dəs.pər.təˈðo/ n masc
ξυπνητήρι

despertar /des.perˈta/ /des.peɾˈta/ /des.peɾˈtaɾ/ /dəs.pərˈta/ v
ξυπνάω
(pronominal) Sortir del son, deixar de dormir.

despietat /des.pi.eˈtat/ /dəs.pi.əˈtat/ adj masc
αλύπητος

després /desˈpɾes/ /dəsˈpɾes/ adv
κατόπιν μετά
més tard

despullar /des.puˈʎa/ /des.puˈʎaɾ/ /dəs.puˈja/ /dəs.puˈʎa/ v
ξεντύνω

destil·lació /des.ti.ɫa.siˈo/ /des.tiɫ.ɫa.siˈo/ /dəs.ti.ɫə.siˈo/ /dəs.tiɫ.ɫə.siˈo/ n fem
απόσταξη

destinació /des.ti.na.siˈo/ n fem
προορισμός

destral /desˈtɾaɫ/ n fem
τσεκούρι

destresa /desˈtɾe.za/ /dəsˈtɾə.zə/ /dəsˈtɾɛ.zə/ n fem
δεξιοτεχνία

destrossar /des.tɾoˈsa/ /des.tɾoˈsaɾ/ /dəs.tɾoˈsa/ /dəs.tɾuˈsa/ v
καταστρέφω

destrucció /des.tɾuk.siˈo/ /dəs.tɾuk.siˈo/ n fem
συντριβή καταστροφή

destructor /des.tɾukˈto/ /des.tɾukˈtoɾ/ /dəs.tɾukˈto/ n masc
αντιτορπιλικό
Vaixell de guerra a motor superior a la fragata i inferior al creuer, amb prou autonomia per la navegació oceànica i gran velocitat.

destruir /des.tɾuˈi/ /des.tɾuˈiɾ/ v
καταστρέφω

destí /desˈti/ n masc
μοίρα
Allò que fa que la vida de cada persona estigui determinada.

desvestir /dez.vesˈtiɾ/ /dez.βesˈti/ /dez.βesˈtiɾ/ /dəz.bəsˈti/ /dəz.vəsˈti/ v
ξεντύνω

desxifrar /des.t͡ʃiˈfɾa/ /des.ʃiˈfɾa/ /des.ʃiˈfɾaɾ/ /də.ʃiˈfɾa/ /dəʃ.ʃiˈfɾa/ v
αποκρυπτογραφώ

detall /deˈtaʎ/ /dəˈtaʎ/ n masc
λεπτομέρεια

detallat /de.taˈʎat/ /də.təˈʎat/ adj masc
λεπτομερής

detectiu /de.tekˈtiw/ n masc
ντετέκτιβ

determinant /de.ter.miˈnan/ /de.teɾ.miˈnan/ /de.teɾ.miˈnant/ /də.tər.miˈnan/ /də.təɾ.miˈnant/ adj
ορίζουσα
Que determina.

determinar /de.ter.miˈna/ /de.teɾ.miˈna/ /de.teɾ.miˈnaɾ/ v
καθορίζω

determinisme /de.teɾ.miˈniz.me/ /də.tər.miˈniz.mə/ n masc
αιτιοκρατία

deu /ˈdew/ /ˈdəw/ /ˈdɛw/ number
δέκα

deure /ˈdew.ɾe/ /ˈdəw.ɾə/ /ˈdɛw.ɾə/ v
χρωστάω
Tenir una obligació pendent amb algú altre.

deures /ˈdew.ɾes/ /ˈdəw.ɾəs/ /ˈdɛw.ɾəs/ n masc
εργασία για το σπίτι
(plurale tantum) Exercicis escolars que els alumnes han de fer a casa.

deute /ˈdew.te/ /ˈdəw.tə/ /ˈdɛw.tə/ n masc
χρέος

deuteri /dewˈtɛ.ɾi/ /dəwˈtɛ.ɾi/ n masc
δευτέριο

devastació /de.vas.ta.siˈo/ /de.βas.ta.siˈo/ /də.vəs.tə.siˈo/ /də.βəs.tə.siˈo/ n fem
αφανισμός

devastador /de.vas.taˈðoɾ/ /de.βas.taˈðo/ /de.βas.taˈðoɾ/ /də.vəs.təˈðo/ /də.βəs.təˈðo/ adj masc
συντριπτικός

devoció /de.vo.siˈo/ /de.βo.siˈo/ /də.vo.siˈo/ /də.vu.siˈo/ /də.βu.siˈo/ n fem
αφοσίωση

devorar /de.voˈɾaɾ/ /de.βoˈɾa/ /də.voˈɾa/ /də.vuˈɾa/ /də.βuˈɾa/ v
καταβροχθίζω

dia /ˈdi.a/ n masc
ημέρα μέρα
Període de temps en què la Terra realitza el seu moviment de rotació. Es divideix en vint-i-quatre períodes iguals anomenats hores.
μέρα ημέρα
Espai de temps amb claror entre dues nits.

diabetis /di.aˈbɛ.tis/ /di.əˈβɛ.tis/ n fem
διαβήτης

diable /diˈa.bɫe/ /diˈa.βɫe/ /diˈa.βɫə/ /diˈab.bɫe/ /diˈab.bɫə/ Interjection
διάβολος
Expressió de contrarietat.

diable /diˈa.bɫe/ /diˈa.βɫe/ /diˈa.βɫə/ /diˈab.bɫe/ /diˈab.bɫə/ n masc
διάβολος
Personificació del mal.

diablessa /di.abˈbɫe.sa/ /di.aˈbɫe.sa/ /di.aˈβɫe.sa/ /di.əbˈbɫə.sə/ /di.əbˈbɫɛ.sə/ /di.əˈβɫɛ.sə/ n fem
διαβόλισσα

diabètic /di.aˈbɛ.tik/ /di.əˈβɛ.tik/ adj masc
διαβητικός

diabòlicament /di.aˌbɔ.ɫi.kaˈment/ /di.aˌβɔ.ɫi.kaˈmen/ /di.əˌbɔ.ɫi.kəˈmen/ /di.əˌbɔ.ɫi.kəˈment/ /di.əˌβɔ.ɫi.kəˈmen/ adv
διαβολικά

diaca /diˈa.ka/ /diˈa.kə/ n masc
διάκονος

diaconessa /di.a.koˈne.sa/ /di.ə.koˈnə.sə/ /di.ə.kuˈnɛ.sə/ n fem
διακόνισσα

diacrònic /di.aˈkɾɔ.nik/ /di.əˈkɾɔ.nik/ adj masc
διαχρονικός

diafragma /di.aˈfɾaɣ.ma/ /di.əˈfɾaɣ.mə/ n masc
αδράχτι διάφραγμα

diagnosticar /di.aŋ.nos.tiˈka/ /di.aɡ.nos.tiˈka/ /di.aɡ.nos.tiˈkaɾ/ /di.əŋ.nos.tiˈka/ /di.əŋ.nus.tiˈka/ v
διαγιγνώσκω

diagnòstic /di.aŋˈnɔs.tik/ /di.aɡˈnɔs.tik/ /di.əŋˈnɔs.tik/ adj masc
διαγνωστικός
Útil per a diagnosticar

diagnòstic /di.aŋˈnɔs.tik/ /di.aɡˈnɔs.tik/ /di.əŋˈnɔs.tik/ n masc
διαγνωστικός
Identificació del problemes de salut d'una persona.

diagrama /di.aˈɣɾa.ma/ /di.əˈɣɾa.mə/ n masc
διάγραμμα
Dibuix explicatiu, gràfic.

dialecte /di.aˈɫɛk.te/ n masc
διάλεκτος

dialectologia /di.a.ɫek.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /di.a.ɫek.to.ɫoˈʒi.a/ /di.ə.ɫək.to.ɫoˈʒi.ə/ /di.ə.ɫək.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
διαλεκτολογία

diamant /di.aˈman/ /di.aˈmant/ /di.əˈman/ /di.əˈmant/ n masc
διαμάντι
Mineral al·lòtrop del carboni que cristal·litza en un sistema cúbic, molt brillant i molt dur.
(billar) Cadascun dels petits punts blancs marcats a intervals regulars a la cara superior del marc, que s'utilitzen com a referència per a calcular les trajectòries de les boles.

diana /diˈa.na/ /diˈa.nə/ n fem
εγερτήριο
(militar) Toc a l’alba per a despertar els soldats.

diapositiva /di.a.po.ziˈti.va/ /di.a.po.ziˈti.βa/ /di.ə.po.ziˈti.və/ /di.ə.pu.ziˈti.və/ /di.ə.pu.ziˈti.βə/ n fem
σλάιντ

diari n masc
εφημερίδα
Periòdic de notícies publicat cada dia.
ημερολόγιο
Ressenya d'esdeveniments o pensaments de cada dia.

diarquia /di.aɾˈki.a/ /di.ərˈki.ə/ n fem
δυαρχία

diarrea /di.aˈre.a/ /di.əˈrɛ.ə/ n fem
διάρροια

dibuix /diˈbujʃ/ n masc
σχέδιο
Conjunt de formes representades damunt una superfície, generalment de paper, mitjançant línies o taques, d'un sol color o de més d'un.

dibuixar /di.bujˈʃaɾ/ /di.βujˈʃa/ /di.βuˈʃa/ v
σχεδιάζω

diccionari /dik.si.oˈna.ɾi/ /dik.si.uˈna.ɾi/ n masc
λεξικό
Publicació que dona una llista ordenada (normalment alfabèticament) o paraules, normalment explicant el seu significat i alguns cops contenint informació de l'etimologia, ús, traduccions i altres eines relacionades amb el mot.

dicotomia /di.ko.toˈmi.a/ /di.ku.tuˈmi.ə/ n fem
διχοτόμηση

dictador /dik.taˈðo/ /dik.taˈðoɾ/ /dik.təˈðo/ n masc
δικτάτορας

didal /diˈðaɫ/ n masc
δαχτυλήθρα
Capseta, típicament metàl·lica i quasi cilíndrica, pensada per protegir l'extrem d'un dit de punxades quan es cus i també per fer força amb el dit protegit contra el cap de l'agulla sense que aquesta es clavi en la pell.

dieta /diˈe.ta/ /diˈə.tə/ /diˈɛ.tə/ n fem
δίαιτα

difamació /di.fa.ma.siˈo/ /di.fə.mə.siˈo/ n fem
δυσφήμιση

difamar /di.faˈma/ /di.faˈmaɾ/ /di.fəˈma/ v
κακολογώ

diferent /di.feˈɾen/ /di.feˈɾent/ /di.fəˈɾen/ /di.fəˈɾent/ adj
διαφορετικός
Que no és igual.

diferentment /di.feˌɾemˈmen/ /di.feˌɾemˈment/ /di.fəˌɾemˈmen/ /di.fəˌɾemˈment/ adv
αλλιώς

diferir /di.feˈɾi/ /di.feˈɾiɾ/ /di.fəˈɾi/ v
διαφέρω

diferència /di.feˈɾɛn.si.a/ /di.fəˈɾɛn.si.ə/ n fem
διαφορά

dificultat n fem
δυσκολία
Complicació, obstacle per fer una cosa.

diftong /difˈtoŋ/ /difˈtoŋk/ /difˈtoŋk/ n masc
δίφθογγος

diftongació /dif.toŋ.ɡa.siˈo/ /dif.toŋ.ɡə.siˈo/ /dif.tuŋ.ɡə.siˈo/ n fem
διφθογγισμός

diftèria /difˈtɛ.ɾi.a/ n fem
διφθερίτιδα

difícil adj
δύσκολος
Que s'aconsegueix amb dificultat, complex, complicat.

digerir /di.d͡ʒeˈɾi/ /di.d͡ʒeˈɾiɾ/ /di.ʒeˈɾi/ /di.ʒəˈɾi/ v
χωνεύω

digestiu /di.d͡ʒesˈtiw/ /di.ʒesˈtiw/ adj masc
πεπτικός
(anatomia) Relatiu o pertanyent a la digestió.

digital /di.d͡ʒiˈtaɫ/ /di.ʒiˈtaɫ/ adj
ψηφιακός
Relacionat amb els dits.

digitalitzar /di.d͡ʒi.ta.ɫiˈza/ /di.d͡ʒi.ta.ɫiˈzaɾ/ /di.ʒi.ta.ɫiˈd͡za/ /di.ʒi.tə.ɫiˈd͡za/ v
ψηφιοποιώ

diglòssia /diˈɣɫɔ.si.a/ /diˈɣɫɔ.si.ə/ n fem
διγλωσσία

dignament /ˌdiŋ.naˈmen/ /ˌdiŋ.nəˈmen/ /ˌdiŋ.nəˈment/ /ˌdiɡ.naˈmen/ /ˌdiɡ.naˈment/ adv
αντάξια

dignar-se /diŋ.nərˈsə/ /diŋˈnar.se/ /diŋˈnar.sə/ /diŋˈnaɾ.sə/ /diɡˈnaɾ.se/ v
καταδέχομαι

digne /ˈdiŋ.ne/ /ˈdiŋ.nə/ /ˈdiɡ.ne/ adj masc
άξιος
Mereixedor de respecte.

dignitat /diŋ.niˈtat/ /diɡ.niˈtat/ n fem
αξιοπρέπεια
Qualitat moral per la qual una persona no tolera ser humiliada.

dijous /diˈd͡ʒɔws/ /diˈʒɔws/ n
πέμπτη Πέμπτη

diligència /di.ɫiˈd͡ʒɛn.si.a/ /di.ɫiˈʒen.si.ə/ /di.ɫiˈʒɛn.si.a/ n fem
προκοπή
Carruatge que feia una ruta establerta amb passatgers.

dilluns n
Δευτέρα Δευτέρη

diluvi /diˈɫu.vi/ /diˈɫu.vi/ /diˈɫu.βi/ n masc
κατακλυσμός

dimarts /diˈmals/ /diˈmats/ /diˈmaɾs/ n
Τρίτη

dimecres /diˈme.kɾes/ n masc
Τετάρτη

dimensió /di.men.siˈo/ /di.mən.siˈo/ n fem
διάσταση

diminutiu /di.mi.nuˈtiw/ n masc
υποκοριστικό

dimissió /di.mi.siˈo/ n fem
παραίτηση

dimitir /di.miˈti/ /di.miˈtiɾ/ v
παραιτούμαι

dimoni /diˈmɔ.ni/ n masc
δαίμονας
Esperit sobrenatural malèfic, diable.

dinar /diˈna/ /diˈnar/ /diˈnaɾ/ n masc
γεύμα μεσημεριανό
Àpat del migdia.

dinar /diˈna/ /diˈnar/ /diˈnaɾ/ v
γευματίζω
(intransitiu) Prendre aliments al migdia.

dinastia /di.nasˈti.a/ /di.nəsˈti.ə/ n fem
δυναστεία

diners /diˈnes/ /diˈneɾs/ n masc
χρήματα

dinosaure /di.noˈsaw.ɾe/ /di.noˈsaw.ɾə/ /di.nuˈsaw.ɾə/ n masc
δεινόσαυρος

dinou number
δεκαεννιά δεκαεννέα

dins /ˈdins/ adv
μέσα
A l'interior d'un espai delimitat.

dinàmica /diˈna.mi.ka/ /diˈna.mi.kə/ n fem
δυναμική

diploma /diˈpɫo.ma/ /diˈpɫo.mə/ n masc
δίπλωμα

dipositar /di.po.ziˈta/ /di.po.ziˈtaɾ/ /di.pu.ziˈta/ v
καταθέτω

diputat /di.puˈtat/ n masc
βουλευτής

dipòsit /diˈpɔ.zit/ n masc
κατάθεση
Diners que un particular confia a una entitat bancària perquè els tingui en custòdia.

dir /ˈdi/ /ˈdiɾ/ v
λέγω
Expressar-se amb el llenguatge, preferentment de forma oral.

dir-se /ˈdir.sə/ /ˈdiɾ.se/ v
λέγομαι
Portar el nom de.

direcció /di.ɾek.siˈo/ n fem
κατεύθυνση
Orientació que pren un desplaçament o moviment.

directament /diˌɾɛk.taˈmen/ /diˌɾɛk.taˈment/ /diˌɾɛk.təˈmen/ /diˌɾɛk.təˈment/ adv
άμεσα

directe /diˈɾɛk.te/ /diˈɾɛk.tə/ adj masc
άμεσος
Que va de dret d’un punt a un altre sense detenir-se en punts intermedis.

director /di.ɾekˈto/ /di.ɾekˈtoɾ/ /di.ɾəkˈto/ n masc
διευθυντής
Persona que porta a terme funcions i pràctiques directives.

directori /di.ɾekˈtɔ.ɾi/ /di.ɾəkˈtɔ.ɾi/ n masc
κατάλογος
Consell de direcció d’un organisme o servei públic.
Publicació amb una relació de noms i adreces.
Col·lecció de normes, de regles, que serveixen per a dirigir.
(informàtica) Conjunt de fitxers informàtics agrupats amb un mateix nom per facilitar-ne la utilització, l'administració i cerca.

disc /ˈdisk/ n masc
δίσκος
Dispositiu d'enregistrament i d'emmagatzematge de dades d'accés directe que s'utilitza com a suport d'informació.
(hoquei sobre gel) Cos cilíndric de molt poca alçària fet de cautxú vulcanitzat de color negre.

disc compacte n masc
σιντί

disc dur n masc
σκληρός δίσκος

disciplina /di.siˈpɫi.na/ /di.siˈpɫi.nə/ /dis.siˈpɫi.nə/ n fem
πειθαρχία
Conjunt de regles establertes per a mantenir l'ordre.
Branca del coneixement que és matèria d'estudi i d'ensenyament.

discreció /dis.kɾe.siˈo/ /dis.kɾə.siˈo/ n fem
διακριτικότητα

discret /disˈkɾet/ adj masc
διακριτικός

discurs /disˈkurs/ n masc
ομιλία

discussió /dis.ku.siˈo/ n fem
συζήτηση συνομιλία

discòrdia /disˈkɔr.di.ə/ /disˈkɔɾ.ði.a/ n fem
διχόνοια

disfressa /disˈfɾe.sa/ /disˈfɾə.sə/ /disˈfɾɛ.sə/ n fem
μεταμφίεση
Artifici amb què s'oculta o dissimula alguna cosa per què no sigui entesa o coneguda.

disfàgia /disˈfa.d͡ʒi.a/ /disˈfa.ʒi.ə/ n fem
δυσκαταποσία

dislèxia /dizˈɫɛk.si.a/ /dizˈɫɛk.si.ə/ n fem
δυσλεξία

disparar /dis.paˈɾa/ /dis.paˈɾaɾ/ /dis.pəˈɾa/ v
ρίχνω

disponible /dis.poˈni.bɫe/ /dis.poˈni.βɫe/ /dis.poˈnib.bɫe/ /dis.poˈnib.bɫə/ /dis.puˈni.βɫə/ /dis.puˈnib.bɫə/ adj
διαθέσιμος

disposició /dis.po.zi.siˈo/ /dis.pu.zi.siˈo/ n fem
διάταξη

dispositiu intrauterí n masc
κολπικό διάφραγμα

disprosi n masc
δυσπρόσιο

dissabte /diˈsap.te/ n masc
Σάββατο

disseny /diˈseɲ/ /diˈsəɲ/ /diˈsɛɲ/ n masc
σχέδιο

dissenyar /di.seˈɲa/ /di.seˈɲaɾ/ v
σχεδιάζω

disset number
δεκαεπτά

dissoldre /diˈsɔɫ.dɾe/ /diˈsɔɫ.dɾə/ v
διαλύω

dissuadir /di.su.aˈði/ /di.su.aˈðiɾ/ /di.su.əˈði/ v
αποτρέπω

distant /disˈtan/ /disˈtant/ adj
απόμακρος

distinció /dis.tin.siˈo/ n fem
διάκριση

distingir /dis.tiɲˈd͡ʒi/ /dis.tiɲˈd͡ʒiɾ/ /dis.tiɲˈʒi/ v
διακρίνω
Diferenciar, discriminar.

distopia /dis.toˈpi.a/ /dis.toˈpi.ə/ /dis.tuˈpi.ə/ n fem
δυστοπία

distribució /dis.tɾi.βu.siˈo/ n fem
διανομή

distribuir /dis.tɾi.buˈiɾ/ /dis.tɾi.βuˈi/ v
διανέμω

distància /disˈtan.si.a/ n fem
απόσταση
Separació d'espai o de temps entre dos punts, fets o persones.

dit n masc
δάχτυλο δάκτυλος
(anatomia) Cadascun dels extrems articulats i separats de la mà, del peu i de les potes d'alguns animals.

diumenge /diwˈmeɲ.d͡ʒa/ /diwˈmeɲ.d͡ʒe/ /diwˈməɲ.ʒə/ /diwˈmɛɲ.ʒə/ n masc
Κυριακή

divendres /diˈvɛn.dɾes/ /diˈvɛn.dɾəs/ /diˈβɛn.dɾes/ n masc
Παρασκευή

divergir /di.veɾˈd͡ʒiɾ/ /di.vəɾˈʒi/ /di.βerˈʒi/ /di.βeɾˈd͡ʒiɾ/ /di.βərˈʒi/ v
αποκλίνω

diversificar /di.veɾ.si.fiˈkaɾ/ /di.vəɾ.si.fiˈka/ /di.βer.si.fiˈka/ /di.βeɾ.si.fiˈka/ /di.βər.si.fiˈka/ v
διαφοροποιώ

diversió n fem
κέφι

divinitat /di.vi.niˈtat/ /di.vi.niˈtat/ /di.βi.niˈtat/ n fem
θεότητα

divisa /diˈvi.za/ /diˈvi.zə/ /diˈβi.za/ /diˈβi.zə/ n fem
ρητό
Figura o emblema amb una sentència concisa que l'explica, s'empra normalment en heràldica.
ξένο νόμισμα
Moneda estrangera.

divisible /di.viˈzi.bɫe/ /di.viˈzib.bɫə/ /di.βiˈzi.βɫe/ /di.βiˈzi.βɫə/ /di.βiˈzib.bɫe/ /di.βiˈzib.bɫə/ adj
διαιρετός

divisió /di.vi.ziˈo/ /di.vi.ziˈo/ /di.βi.ziˈo/ n fem
διαίρεση

divisor /di.viˈzo/ /di.viˈzoɾ/ /di.βiˈzo/ /di.βiˈzoɾ/ n masc
διαιρέτης

divorci /diˈvɔɾ.si/ /diˈvɔɾ.si/ /diˈβɔr.si/ /diˈβɔɾ.si/ n masc
διαζύγιο

divorciat /di.voɾ.siˈat/ /di.vur.siˈat/ /di.βor.siˈat/ /di.βoɾ.siˈat/ adj masc
διαζευγμένος
Separat pel divorci.

divuit /diˈvujt/ /diˈvujt/ /diˈβujt/ number
δεκαοκτώ

diví /diˈvi/ /diˈvi/ /diˈβi/ adj masc
θεϊκός
Relatiu o pertanyent a Déu o als déus i a la seva espècie.
(per extensió) perfecte, de gran excel·lència.

diàleg /diˈa.ɫek/ /diˈa.ɫək/ n masc
διάλογος

diàmetre /diˈa.me.tɾe/ n masc
διάμετρος

diàriament /diˌa.ɾi.aˈmen/ /diˌa.ɾi.aˈment/ /diˌa.ɾi.əˈmen/ /diˌa.ɾi.əˈment/ adv
καθημερινά

dièresi /diˈɛ.ɾe.zi/ /diˈɛ.ɾə.zi/ n fem
διαλυτικά

diòcesi /diˈɔ.se.zi/ /diˈɔ.sə.zi/ n fem
επισκοπή

diòxid /diˈɔk.sit/ n masc
διοξείδιο

diòxid de sofre n masc
διοξείδιο του θείου

diürn /diˈurn/ adj masc
ημερήσιος

do /ˈdo/ /ˈdɔ/ n masc
χάρισμα
Talent innat per a fer una cosa.

doblar /dobˈbɫa/ /doˈbɫaɾ/ /doˈβɫa/ /dubˈbɫa/ /duˈβɫa/ v
διπλασιάζω
Multiplicar per dos.
(futbol) Avançar, un jugador, el company d'equip que condueix la pilota en atac per donar-li suport.

doblatge /dobˈbɫa.d͡ʒe/ /dobˈbɫa.d͡ʒə/ /doˈbɫa.d͡ʒe/ /doˈβɫa.d͡ʒe/ /dubˈbɫa.d͡ʒə/ /duˈβɫa.d͡ʒə/ n masc
μεταγλώττιση

doble /ˈdo.bɫe/ /ˈdo.βɫe/ /ˈdo.βɫə/ /ˈdob.bɫe/ /ˈdob.bɫə/ n masc
διπλάσιος
Qualsevol quantitat multiplicada per dos.
(bowling) Conjunt de dos plens consecutius.

doblegar /do.bɫeˈɣaɾ/ /do.βɫeˈɣa/ /dob.bɫeˈɣa/ /dob.bɫəˈɣa/ /du.βɫəˈɣa/ /dub.bɫəˈɣa/ v
πτύσσω
Posar una part d'una peça de material sobre ella mateixa, una o diverses vegades, amb l'objectiu que la peça ocupi menys espai o que canviï de direcció.

doctor /dokˈto/ /dokˈtoɾ/ /dokˈtoɾ/ /dukˈto/ /dukˈtor/ /duˈtor/ n masc
διδάκτορας
Persona que ha rebut el més alt grau acadèmic que confereix una universitat.
ιατρός
(formal, cortesia) metge

doctorat /dok.toˈɾat/ /duk.tuˈɾat/ n masc
διδακτορία
Estudis universitaris de tercer cicle necessaris per a obtenir el títol de doctor.

doctrina /dokˈtɾi.na/ /dokˈtɾi.nə/ /dukˈtɾi.nə/ n fem
δόγμα

document /do.kuˈmen/ /do.kuˈment/ /du.kuˈmen/ n masc
έγγραφο

documentació /do.ku.men.ta.siˈo/ /do.ku.mən.tə.siˈo/ /du.ku.mən.tə.siˈo/ n fem
τεκμηρίωση

documentar /do.ku.menˈta/ /do.ku.menˈtaɾ/ /do.ku.mənˈta/ /du.ku.mənˈta/ v
τεκμηριώνω

documentari /do.ku.menˈta.ɾi/ /do.ku.mənˈta.ɾi/ /du.ku.mənˈta.ɾi/ n masc
ντοκιμαντέρ

dodecàgon /do.ðeˈka.ɣon/ /do.ðəˈka.ɣon/ /du.ðəˈka.ɣun/ n masc
δωδεκάγωνο

dofí /doˈfi/ /duˈfi/ n masc
δελφίνι

dogma /ˈdoɡ.ma/ /ˈdoɡ.mə/ n masc
δόγμα

dogmàtic /doɡˈma.tik/ /duɡˈma.tik/ adj masc
δογματικός

dol /ˈdɔɫ/ n masc
πένθος

doldre /ˈdɔɫ.dɾe/ /ˈdɔɫ.dɾə/ v
πονώ

dolent /doˈɫen/ /duˈɫen/ adj
κακός άσχημος
Que fa el mal, que no és bo

dolor /doˈɫo/ /doˈɫoɾ/ /duˈɫo/ n
πόνος
Patiment, pena.

dolorosament /do.ɫoˌɾo.zaˈmen/ /do.ɫoˌɾo.zaˈment/ /do.ɫoˌɾo.zəˈment/ /du.ɫuˌɾo.zəˈmen/ adv
επώδυνα

dolç adj masc
γλυκός

dolçor /doɫˈso/ /doɫˈsoɾ/ /duɫˈso/ n fem
γλυκύτητα

domesticar /do.mes.tiˈka/ /do.mes.tiˈkaɾ/ /du.məs.tiˈka/ v
εξημερώνω

domicili /do.miˈsi.ɫi/ /du.miˈsi.ɫi/ n masc
κατοικία

dominar /do.miˈna/ /do.miˈnaɾ/ /du.miˈna/ v
δεσπόζω
(intransitiu) Tenir el poder, la supremacia.
(transitiu) Destacar per ultrapassar en alçària.

domàs /doˈmas/ /duˈmas/ n masc
δαμάσκο

domèstic /doˈmɛs.tik/ /duˈmɛs.tik/ adj masc
οικιακός

dona /ˈdo.na/ /ˈdo.nə/ /ˈdɔ.na/ /ˈdɔ.nɔ/ /ˈdɔ.nə/ n fem
γυναίκα
Persona del sexe femení.
Muller, independentment de la situació legal.

donar /doˈna/ /doˈnaɾ/ /duˈna/ v
δίνω
Entregar de franc, regalar.

dopamina /do.paˈmi.na/ /do.pəˈmi.nə/ /du.pəˈmi.nə/ n fem
ντοπαμίνη

dormir /dorˈmi/ /doɾˈmi/ /doɾˈmiɾ/ /durˈmi/ /dɾuˈmiɾ/ v
κοιμάμαι κοιμούμαι

dormitori /doɾ.miˈtɔ.ɾi/ /dur.miˈtɔ.ɾi/ n masc
κρεβατοκάμαρα

dos number
δυο δύο

dosi n fem
δόση

dot /ˈdɔt/ n masc
προίκα
Diners i béns aportats per la núvia en el seu contracte matrimonial.

dotze /ˈdo.d͡ze/ number
δώδεκα

dotzena /doˈd͡ze.na/ /doˈd͡zə.nə/ /duˈd͡zɛ.nə/ n fem
ντουζίνα

dotzè /doˈd͡ze/ /doˈd͡zə/ /duˈd͡zɛ/ number
δωδέκατος
(ordinal) Que en l'ordre d'una sèrie ocupa la posició dotze.

drac n masc
δράκος

dracma /ˈdɾaɡ.ma/ /ˈdɾaɡ.mə/ n fem
δραχμή
Certa moneda de plata que corregué entre els grecs, i també entre els romans, i que valia quasi el mateix que un denari.

dragona /dɾaˈɣo.na/ /dɾəˈɣo.nə/ n fem
δράκαινα

dragó /dɾəˈɣo/ n masc
σαμιαμίδι
Rèptil de la família dels gecònids (Gekkonidae) d’hàbits nocturns, insectívor i amb dits adhesius.

drama /ˈdɾa.ma/ /ˈdɾa.mə/ n masc
δράμα

drap /ˈdɾap/ n masc
πανί

drassana /dɾaˈsa.na/ n fem
ναυπηγείο

drecera /dɾeˈse.ɾa/ n masc
παράκαμψη
Camí que, en contrast amb una altra ruta més principal, estalvia recorregut.

dret /ˈdɾet/ /ˈdɾət/ /ˈdɾɛt/ adj masc
δεξιός
Referent al cantó oposat a l'esquerre.
ίσιος
Que segueix una línia recta imaginària, sense torçar-se.

dret /ˈdɾet/ /ˈdɾət/ /ˈdɾɛt/ n masc
νόμος
Disciplina que estudia les lleis d'una regió o tema.
δικαίωμα δίκαιο
Justícia, qualitat de poder reclamar una possessió o servei.

dreta /ˈdɾe.ta/ /ˈdɾə.tə/ /ˈdɾɛ.tə/ n fem
δεξιά
Costat dret.

droga /ˈdɾɔ.ɣa/ /ˈdɾɔ.ɣɔ/ /ˈdɾɔ.ɣə/ n fem
ναρκωτικό

druida /ˈdɾuj.ða/ /ˈdɾuj.ðə/ /ˈdɾwi.ða/ n masc
δρυΐδης

duana /duˈa.na/ /duˈa.nə/ n fem
δασμός

dubni n masc
ντούμπνιο

dubtar /dupˈta/ /dupˈtaɾ/ v
αμφιβάλλω
(intransitiu) Trobar-se indecís, no saber prendre una decisió.

dubte /ˈdup.te/ /ˈdup.tə/ n masc
αμφιβολία

dubtós /dupˈtos/ adj masc
αμφίβολος

duc n masc
μπούφος
Ocell pertanyent a la família dels estrígids (Bubo bubo).
δούκας
Persona que posseeix el títol nobiliari de duc.

dugong /duˈɣɔŋ/ /duˈɣɔŋk/ /duˈɣɔŋk/ n masc
ντιγκόνγκ

duna /ˈdu.na/ /ˈdu.nə/ n fem
αμμόλοφος θίνα

duodè /du.oˈðe/ /du.uˈðɛ/ n masc
δωδεκαδάκτυλο

duquessa /duˈke.sa/ /duˈkə.sə/ /duˈkɛ.sə/ n fem
δούκισσα

durant /duˈɾan/ /duˈɾant/ preposition
κατά

durar /duˈɾa/ /duˈɾaɾ/ v
διαρκώ

dutxa /ˈdu.t͡ʃa/ /ˈdu.t͡ʃɛ/ n fem
ντουζιέρα ντους
Bany pres en una dutxa.

dàctil /ˈdak.tiɫ/ n masc
δάκτυλος
(literatura) Vers de mètrica grecollatina compost per una síl·laba llarga seguida de dues breus.

dàlmata /ˈdaɫ.ma.ta/ /ˈdaɫ.mə.tə/ adj
Δαλμάτης
Relatiu o pertanyent a Dalmàcia.

dàlmata /ˈdaɫ.ma.ta/ /ˈdaɫ.mə.tə/ n masc
Δαλμάτης
(invariable) Antiga llengua romànica parlada a l'actual Dalmàcia.
(epicè) Tipus de gos de talla mitjana amb pelatge blanc i taques negres.

dàlmata /ˈdaɫ.ma.ta/ /ˈdaɫ.mə.tə/ n neut
Δαλμάτης
Persona que habita o és originària de Dalmàcia.

dàtil n masc
χουρμάς

dècada /ˈdɛ.ka.ða/ n fem
δεκαετία
Període de deu anys.

dèdal /ˈdɛ.ðaɫ/ /ˈdɛ.ðəɫ/ n masc
λαβύρινθος
Laberint com a joc.

dèficit /ˈdɛ.fi.sit/ n masc
έλλειμμα

dèspota /ˈdɛs.po.ta/ /ˈdɛs.po.tə/ /ˈdɛs.pu.tə/ n neut
δεσπότης

déu n masc
θεός θεά

díode n masc
δίοδος

díptic /ˈdip.tik/ n masc
δίπτυχο

dòcil /ˈdɔ.siɫ/ adj
υπάκουος
Que accepta les normes.

dòlar /ˈdɔ.ɫaɾ/ n masc
δολάριο

dònut /ˈdɔ.nut/ n masc
λουκουμάς
Pastisset en forma de tor fet de massa de pasta fregida, normalment ensucrat o recobert de xocolata.

ebenista /e.beˈnis.ta/ /e.beˈnis.te/ /ə.βəˈnis.tə/ n neut
επιπλοποιός
Persona que treballa amb fustes fines.

eclesiàstic /e.kɫe.ziˈas.tik/ /ə.kɫə.ziˈas.tik/ adj masc
εκκλησιαστικός
Relatiu o pertanyent a l'església o al clergat.

eclipsi /eˈkɫip.si/ n masc
εκλείψη

eclèctic /eˈkɫɛk.tik/ /əˈkɫɛk.tik/ adj masc
εκλεκτικός

eco /ˈɛ.ko/ /ˈɛ.ku/ n masc
ηχώ αντήχηση

ecoansietat /ˌe.ko.an.si.eˈtat/ /ˌɛ.ko.ən.si.əˈtat/ /ˌɛ.ku.ən.si.əˈtat/ n fem
οικο-άγχος

ecografia /ˌe.ko.ɣɾaˈfi.a/ /ˌɛ.ko.ɣɾəˈfi.ə/ /ˌɛ.ku.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
υπερηχογραφία

economia /e.ko.noˈmi.a/ /ə.ko.noˈmi.ə/ /ə.ku.nuˈmi.ə/ n fem
οικονομικά
Disciplina que tracta dels intercanvis comercials i l'estudi dels diners i les relacions que provoca.

econòmicament /e.koˌnɔ.mi.kaˈmen/ /e.koˌnɔ.mi.kaˈment/ /ə.koˌnɔ.mi.kəˈment/ /ə.kuˌnɔ.mi.kəˈmen/ adv
οικονομικά

edat /eˈðat/ n fem
ηλικία
Temps transcorregut des del començament de la vida d'una persona.
εποχή ηλικία
Període de temps determinat pels historiadors per tal de concretar aquests estudis.

edició /e.ði.siˈo/ /ə.ði.siˈo/ n fem
έκδοση

edicte /eˈðik.te/ /əˈðik.tə/ n masc
διάταγμα

edifici /e.ðiˈfi.si/ n masc
κτίριο κτήριο

educació /e.ðu.ka.siˈo/ n fem
εκπαίδευση
Procés pel qual s'aprenen conceptes, hàbits o valors que ajuden a establir una base cultural i una correcta socialització.

educat /e.ðuˈkat/ /ə.ðuˈkat/ adj masc
ευγενικός

educatiu /e.ðu.kaˈtiw/ /ə.ðu.kəˈtiw/ adj masc
εκπαιδευτικός
Que educa, que transmet coneixements, actituds, valors o formes de cultura, que serveix per a transmetre'ls.

efa /ˈe.fa/ /ˈe.fə/ n fem
εφ

efecte /eˈfɛk.te/ /əˈfɛk.tə/ n masc
αποτέλεσμα

efecte hivernacle n masc
φαινόμενο του θερμοκηπίου

efectiu /e.fekˈtiw/ /ə.fəkˈtiw/ n masc
μετρητά
Diner líquid, o en metàl·lic típicament en forma de paper moneda.

efeminat /e.fe.miˈnat/ /ə.fə.miˈnat/ adj
θηλυπρεπής

eficàcia /e.fiˈka.si.a/ /ə.fiˈka.si.ə/ n fem
αποτελεσματικότητα

efímer /eˈfi.meɾ/ /əˈfi.mər/ adj masc
εφήμερος
Que té una duració màxima d'un dia.
De duració molt breu.

egipci /eˈʒip.si/ /əˈʒip.si/ adj masc
αιγυπτιακός
Relatiu o pertanyent a Egipte o la seva llengua.

egipci /eˈʒip.si/ /əˈʒip.si/ n masc
Αιγύπτιος
Persona que habita o és originària d'Egipte.
αιγυπτιακά
(masculí singular) Llengua afroasiàtica parlada a l'Antic Egipte.

eglefí /e.ɣɫeˈfi/ /ə.ɣɫəˈfi/ n masc
βακαλάος

egocentrisme /e.ɣo.senˈtɾiz.me/ /ə.ɣo.sənˈtɾiz.mə/ /ə.ɣu.sənˈtɾiz.mə/ n masc
εγωκεντρισμός

egoisme /e.ɣoˈiz.me/ /ə.ɣoˈiz.mə/ /ə.ɣuˈiz.mə/ n masc
εγωισμός

egoista /e.ɣoˈis.ta/ /e.ɣoˈis.te/ /ə.ɣoˈis.tə/ /ə.ɣuˈis.tə/ adj
εγωιστής

egua /ˈe.ɣwa/ /ˈɛ.ɣwə/ n fem
φοράδα

eina /ˈej.na/ /ˈəj.nə/ /ˈɛj.nə/ n fem
εργαλείο
Qualsevol objecte que ajuda a realitzar alguna tasca.

einsteini /əjnsˈtɛj.ni/ n masc
αϊνστάνιο

eix /ˈejʃ/ n masc
άξονας
Línia imaginària al voltant de la qual es produeix un moviment rotatori.

eixam /ejˈʃam/ /eˈʃam/ /əˈʃam/ n masc
σμήνος

eixamplar /aj.ʃamˈpɫa/ /e.ʃamˈpɫa/ /ej.ʃamˈpɫa/ /ej.ʃamˈpɫaɾ/ /ə.ʃəmˈpɫa/ v
διευρύνω

eixir /ejˈʃi/ /ejˈʃiɾ/ /eˈʃi/ /iˈʃi/ /əˈʃi/ v
βγαίνω

eixugacabells /e.ʃu.ɣa.kaˈβeʎʃ/ /ej.ʃu.ɣa.kaˈbeʎs/ /ej.ʃu.ɣa.kaˈβeʎs/ /ə.ʃu.ɣə.kəˈbəʎs/ /ə.ʃu.ɣə.kəˈbɛʎs/ n masc
πιστολάκι

eixugar /e.ʃuˈɣa/ /ej.ʃuˈɣa/ /ej.ʃuˈɣaɾ/ /ə.ʃuˈɣa/ v
σκουπίζω
Llevar la humitat superficial d'una cosa.

ela /ˈe.ɫa/ /ˈe.ɫə/ n fem
ελ

elecció /e.ɫek.siˈo/ n fem
εκλογή

electoral /e.ɫek.toˈɾaɫ/ /ə.ɫək.toˈɾaɫ/ /ə.ɫək.tuˈɾaɫ/ adj
εκλογικός

electorat /e.ɫek.toˈɾat/ /ə.ɫək.toˈɾat/ /ə.ɫək.tuˈɾat/ n masc
εκλογικό σώμα

electricitat /e.ɫek.tɾi.siˈtat/ n fem
ηλεκτρισμός

electrocardiograma /eˌɫek.tɾo.kaɾ.ði.oˈɣɾa.ma/ /əˌɫɛk.tɾo.kəɾ.ði.oˈɣɾa.mə/ /əˌɫɛk.tɾu.kər.di.uˈɣɾa.mə/ /əˌɫɛk.tɾu.kər.ði.uˈɣɾa.mə/ n masc
ηλεκτροκαρδιογράφημα

electrònic /e.ɫekˈtɾɔ.nik/ /ə.ɫəkˈtɾɔ.nik/ adj masc
ηλεκτρονιακός
Relatiu als electrons.
Relatiu a la electrònica.

electrònica /e.ɫekˈtɾɔ.ni.ka/ n fem
ηλεκτρονική

electró /e.ɫekˈtɾo/ n masc
ηλεκτρόνιο

elefant /e.ɫeˈfan/ /ə.ɫəˈfan/ /ə.ɫəˈfant/ n masc
ελέφαντας
Família de grans mamífers terrestres de l'ordre dels proboscidis. Es caracteritza per ser d'enormes dimensions, tenir una gran trompa i en algunes espècies per les enormes dimensions dels ullals corbs que sobresurten de la boca.

elefant marí n masc
θαλάσσιος ελέφαντας

elegant /e.ɫeˈɣan/ /e.ɫeˈɣant/ /ə.ɫəˈɣan/ /ə.ɫəˈɣant/ adj
κομψός

elegia /e.ɫeˈd͡ʒi.a/ /e.ɫeˈʒi.a/ /ə.ɫəˈʒi.ə/ n fem
ελεγεία

elegir /e.ɫeˈd͡ʒi/ /e.ɫeˈd͡ʒiɾ/ /ə.ɫəˈʒi/ v
διαλέγω
Escollir algú o alguna cosa per a una finalitat.
εκλέγω
Nomenar algú per elecció per a un càrrec o dignitat.

element /e.ɫeˈmen/ /e.ɫeˈment/ /ə.ɫəˈmen/ /ə.ɫəˈment/ n masc
ουσία στοιχείο
Cosa que reunida o combinada amb d’altres en forma una de més complexa.
στοιχείο
(química) Substància que no pot ésser descomposta en altres substàncies més simples.

element químic n masc
χημικό στοιχείο

elevar al quadrat v
υψώνω στο τετράγωνο

elit /eˈɫit/ /əˈɫit/ n fem
αφρόκρεμα

ell /ˈɛʎ/ pronoun
αυτός

ella /ˈe.ʎa/ /ˈɛ.ʎə/ pronoun
αυτή

elles /ˈe.ʎes/ /ˈe.ʎəs/ /ˈɛ.ʎəs/ pronoun
αυτές

ells /ˈeʎs/ /ˈeʎʃ/ /ˈɛʎs/ pronoun
αυτοί

eloqüència /e.ɫoˈkwɛn.si.a/ /ə.ɫuˈkwɛn.si.ə/ n fem
ευγλωττία

elusió fiscal n fem
φοροαποφυγή

el·lipse /eɫˈɫip.se/ /eˈɫip.se/ /əɫˈɫip.sə/ /əˈɫip.sə/ n fem
έλλειψη

el·lipsi /eɫˈɫip.si/ /eˈɫip.si/ /əɫˈɫip.si/ /əˈɫip.si/ n fem
έλλειψη

elèctricament /eˌɫɛk.tɾi.kaˈmen/ /eˌɫɛk.tɾi.kaˈment/ /əˌɫɛk.tɾi.kəˈmen/ /əˌɫɛk.tɾi.kəˈment/ adv
ηλεκτρικά

ema /ˈe.ma/ /ˈe.mə/ n fem
έμ

emancipació /e.man.si.pa.siˈo/ /ə.mən.si.pə.siˈo/ n fem
χειραφέτηση

embarbussament /em.baɾ.βu.saˈmen/ /əm.bər.bu.səˈmen/ n masc
γλωσσοδέτης
Joc de paraules amb dificultat de pronúncia basant-se en la similitud dels sons que contenen.

embaràs /em.baˈɾas/ /əm.bəˈɾas/ n masc
εγκυμοσύνη
Estat de la dona prenyada.

embassament /em.ba.saˈmen/ /em.ba.saˈment/ /əm.bə.səˈmen/ /əm.bə.səˈment/ n masc
δροταμιευτήρας

embenar /am.beˈna/ /am.beˈnaɾ/ /em.beˈna/ /em.beˈnaɾ/ v
επιδένω

emblanquinar /am.bɫaŋ.kiˈna/ /em.bɫaŋ.kiˈna/ /em.bɫaŋ.kiˈnaɾ/ /əm.bɫəŋ.kiˈna/ v
ασβεστώνω

emblema /emˈbɫe.ma/ /əmˈbɫɛ.mə/ n masc
έμβλημα

embolicar /am.bo.ɫiˈka/ /am.bo.ɫiˈkaɾ/ /am.bu.ɾiˈka/ /em.bo.ɫiˈka/ /em.bo.ɫiˈkaɾ/ /əm.bo.ɫiˈka/ /əm.bu.ɫiˈka/ v
τυλίγω
Cobrir una o més coses amb un embolcall.

embornal /em.boɾˈnaɫ/ /əm.boɾˈnaɫ/ /əm.burˈnaɫ/ n masc
υπόνομος
(obres públiques) Forat en una calçada per a desguassar l’aigua de pluja.

emboscar /am.bosˈka/ /em.bosˈka/ /em.bosˈkaɾ/ /əm.bosˈka/ /əm.busˈka/ v
ενεδρεύω

embotellar /em.bo.teˈʎa/ /em.bo.teˈʎaɾ/ /əm.bo.təˈʎa/ /əm.bu.təˈʎa/ v
εμφιαλώνω

embragatge /em.bɾaˈɣa.d͡ʒe/ n masc
συμπλέκτης

embriac /em.bɾiˈak/ adj masc
μεθυσμένος

embriac /em.bɾiˈak/ n masc
μέθυσος

embriaguesa /em.bɾi.aˈɣe.za/ /əm.bɾi.əˈɣə.zə/ /əm.bɾi.əˈɣɛ.zə/ n fem
μέθη

embut /amˈbut/ /emˈbut/ /əmˈbut/ n masc
χωνί
Estri amb forma de con buit invertit acabat amb un tub al seu vèrtex, que s'empra per transvasar líquids dins d'un recipient de boca estreta.

emfàticament /eɱˌfa.ti.kaˈmen/ /eɱˌfa.ti.kaˈment/ /əɱˌfa.ti.kəˈmen/ /əɱˌfa.ti.kəˈment/ adv
εμφατικά

emigració /e.mi.ɣɾa.siˈo/ /ə.mi.ɣɾə.siˈo/ n fem
αποδήμηση

eminent /e.miˈnen/ /e.miˈnent/ /ə.miˈnen/ /ə.miˈnent/ adj
διακεκριμένος

eminentment /e.miˌnemˈmen/ /e.miˌnemˈment/ /ə.miˌnemˈmen/ /ə.miˌnemˈment/ adv
εξόχως

emir /eˈmiɾ/ /əˈmir/ n masc
εμίρης

emissió /e.mi.siˈo/ /ə.mi.siˈo/ n fem
εκπομπή

emmarcar /em.marˈka/ /em.maɾˈka/ /em.maɾˈkaɾ/ /əm.mərˈka/ v
καδράρω

emmordassar /em.mor.ðaˈsa/ /em.moɾ.ðaˈsa/ /em.moɾ.ðaˈsaɾ/ /əm.moɾ.ðəˈsa/ /əm.mur.dəˈsa/ /əm.mur.ðəˈsa/ v
φιμώνω

emoció /e.mo.siˈo/ /ə.mo.siˈo/ /ə.mu.siˈo/ n fem
συναίσθημα συγκίνηση

empassar /em.paˈsa/ /em.paˈsaɾ/ /əm.pəˈsa/ v
καταπίνω

empatia /em.paˈti.a/ /əm.pəˈti.ə/ n fem
ενσυναίσθηση

empelt /emˈpɛɫ/ /emˈpɛɫt/ /əmˈpɛɫ/ /əmˈpɛɫt/ n masc
μπόλι

empeltar /em.peɫˈta/ /em.peɫˈtaɾ/ /əm.pəɫˈta/ v
εμβολιάζω

empentar /em.penˈta/ /em.penˈtaɾ/ /əm.pənˈta/ v
σπρώχνω
Donar una empenta.

empenya /amˈpe.ɲa/ /emˈpe.ɲa/ /əmˈpə.ɲə/ /əmˈpɛ.ɲə/ n fem
κουντεπιέ
Part superior del peu des del turmell fins als dits.
Part superior del calçat.

empenyorar /em.pe.ɲoˈɾa/ /em.pe.ɲoˈɾaɾ/ /əm.pə.ɲoˈɾa/ /əm.pə.ɲuˈɾa/ v
ενεχυριάζω
Donar en penyora o per penyora.

emperador /am.pe.ɾaˈoɾ/ /am.pe.ɾaˈðo/ /em.pe.ɾaˈðo/ /em.pe.ɾaˈðoɾ/ n masc
αυτοκράτορας
Cap d'un imperi.

empirisme /em.piˈɾiz.me/ /əm.piˈɾiz.mə/ n masc
εμπειριοκρατία

emplenar /em.pɫeˈna/ /em.pɫeˈnaɾ/ v
γεμίζω
Completar un document amb les dades demanades.

emporprar /em.porˈpɾa/ /em.poɾˈpɾa/ /em.poɾˈpɾaɾ/ /əm.poɾˈpɾa/ /əm.purˈpɾa/ v
πορφυρίζω

empremta /emˈpɾem.ta/ /əmˈpɾem.tə/ n fem
αποτύπωμα

empresa /emˈpɾe.za/ /əmˈpɾə.zə/ /əmˈpɾɛ.zə/ n fem
επιχείρηση

empresa matriu n fem
μητρική εταιρεία

empresonament /em.pɾe.zo.naˈmen/ /em.pɾe.zo.naˈment/ /əm.pɾə.zo.nəˈment/ /əm.pɾə.zu.nəˈmen/ n masc
φυλάκιση

empresonar /am.pɾe.zoˈna/ /em.pɾe.zoˈna/ /em.pɾe.zoˈnaɾ/ /əm.pɾə.zoˈna/ /əm.pɾə.zuˈna/ v
φυλακίζω

empènyer /amˈpe.ɲe/ /emˈpe.ɲe/ /emˈpe.ɲeɾ/ /əmˈpə.ɲə/ /əmˈpɛ.ɲə/ v
σπρώχνω
Exercir una pressió sobre un cos amb la intencionalitat de moure'l.

empíricament /emˌpi.ɾi.kaˈmen/ /emˌpi.ɾi.kaˈment/ /əmˌpi.ɾi.kəˈmen/ /əmˌpi.ɾi.kəˈment/ adv
εμπειρικά

en Pau, en Pere i en Berenguera pn
κάθε καρυδιάς καρύδι

en cas que conjunction
σε περίπτωση που

en pau descansi idiom
αναπαύσου εν ειρήνη

ena /ˈe.na/ /ˈe.nə/ n fem
εν

enamorar /a.na.moˈɾa/ /e.na.moˈɾa/ /e.na.moˈɾaɾ/ /ə.nə.moˈɾa/ /ə.nə.muˈɾa/ v
ερωτεύομαι
(pronominal) Sentir una forta atracció per algú o alguna cosa.

encaixar /aŋ.kajˈʃa/ /aŋ.kajˈʃaɾ/ /eŋ.kajˈʃa/ /eŋ.kajˈʃaɾ/ /eŋ.kaˈʃa/ /əŋ.kəˈʃa/ v
κάνω
Col·locar un objecte, normalment una peça, en el lloc ajustat que li correspon.

encanteri /eŋ.kanˈtɛ.ɾi/ /əŋ.kənˈtɛ.ɾi/ n masc
ξόρκι

encara /aŋˈka.ɾa/ /aŋˈka.ɾa/ /aŋˈka.ɾɛ/ /eŋˈka.ɾa/ /əŋˈka.ɾə/ /əŋˈka.ɾə/ adv
ακόμα

encefalitis /en.se.faˈɫi.tis/ /ən.sə.fəˈɫi.tis/ n fem
εγκεφαλίτιδα

encendre /anˈsen.dɾe/ /enˈsen.dɾe/ /ənˈsen.dɾə/ v
ανάβω
Iniciar la combustió fent que una cosa cremi.

encenedor /en.se.neˈðo/ /en.se.neˈðoɾ/ n masc
αναπτήρας

encens /anˈsens/ /enˈsens/ /ənˈsens/ /ənˈsəns/ /ənˈsɛns/ n masc
λιβάνι

enciam /an.siˈam/ /en.siˈam/ n masc
μαρούλι
Planta herbàcia anual de la família de les compostes, de fulles amples, que es cultiva en hort principalment per menjar amanida (Lactuca sativa).

enciclopèdia /en.si.kɫoˈpɛ.ði.a/ /ən.si.kɫoˈpɛ.ði.ə/ /ən.si.kɫuˈpɛ.ði.ə/ n fem
εγκυκλοπαίδεια

enclusa /aŋˈkɫu.za/ /aŋˈkɫu.zɛ/ /eŋˈkɫu.za/ n fem
αμόνι
Peça quadrada de ferro, massissa, encaixada en un piló de fusta molt forta, sobre la que s'aprima o s'engruix el ferro a cops de martell.

enclític /eŋˈkɫi.tik/ /əŋˈkɫi.tik/ adj masc
εγκλιτικό

encongir /es.koɲˈʒiɾ/ /eŋ.koɲˈʒi/ /əŋ.kuɲˈʒi/ v
αποτραβιέμαι

encoratjar /eŋ.ko.ɾaˈd͡ʒa/ /eŋ.ko.ɾaˈd͡ʒaɾ/ /əŋ.ko.ɾəˈd͡ʒa/ /əŋ.ku.ɾəˈd͡ʒa/ v
ενθαρρύνω

encunyar /aŋ.kuˈɲa/ /aŋ.kuˈɲaɾ/ /eŋ.kuˈɲa/ /eŋ.kuˈɲaɾ/ /əŋ.kuˈɲa/ v
επινοώ
Batre un metall fortament perquè en surti una forma, per exemple: una medalla, una moneda.

endavant /an.daˈβan/ /en.daˈvant/ /en.daˈβan/ /ən.dəˈvan/ /ən.dəˈvant/ /ən.dəˈβan/ adv
εμπρός
En direcció a la banda del davant.

endemà /en.daˈma/ /en.deˈma/ /ən.dəˈma/ /ən.dəˈma/ n masc
επομένη

endevinació /an.de.βi.na.siˈo/ /en.de.vi.na.siˈo/ /en.de.βi.na.siˈo/ /ən.də.vi.nə.siˈo/ /ən.də.βi.nə.siˈo/ n fem
μαντεία

endevinalla /an.de.βiˈna.ʎa/ /en.de.βiˈna.ʎa/ /ən.də.viˈna.jə/ n fem
αίνιγμα γρίφος

endocarditis /en.do.kaɾˈði.tis/ /ən.do.kəɾˈði.tis/ /ən.du.kərˈdi.tis/ /ən.du.kərˈði.tis/ n fem
ενδοκαρδίτιδα

endollar /en.doˈʎa/ /en.doˈʎaɾ/ /ən.doˈʎa/ /ən.duˈʎa/ v
βάζω σε

enemic /e.neˈmik/ n masc
εχθρός

energia /e.neɾˈd͡ʒi.a/ n fem
ενέργεια

enfocar /eɱ.foˈka/ /eɱ.foˈkaɾ/ /əɱ.foˈka/ /əɱ.fuˈka/ v
εστιάζω
(òptica, fotografia, cinema) Ajustar l’aparell òptic per tal que la imatge aparegui nítida.
Centrar l’atenció en un tema en base als supòsits previs per tal de resoldre’l adequadament.

enfonsar /aɱ.fonˈza/ /eɱ.fonˈza/ /eɱ.fonˈzaɾ/ /əɱ.fonˈza/ /əɱ.funˈza/ v
βυθίζομαι
Posar, fer anar, al fons.

engany /aŋˈgaɲ/ /eŋˈɡaɲ/ /əŋˈɡaɲ/ n masc
φάρσα

enganyar /aŋ.ɡaˈɲa/ /eŋ.ɡaˈɲa/ /eŋ.ɡaˈɲaɾ/ /əŋ.ɡəˈɲa/ v
εξαπατώ

enginyer /eɲ.d͡ʒiˈɲe/ /eɲ.d͡ʒiˈɲeɾ/ n masc
μηχανουργός

enginyeria /eɲ.d͡ʒi.ɲeˈɾi.a/ /əɲ.ʒi.ɲəˈɾi.ə/ n fem
μηχανική

enguany /aŋˈɡwaɲ/ /eŋˈɡwaɲ/ /əŋˈɡwaɲ/ adv
φέτος

enigma n masc
αίνιγμα

enigmàtic /e.niɡˈma.tik/ /ə.niɡˈma.tik/ adj masc
αινιγματικός

enjondre /eɲˈd͡ʒon.dɾe/ /əɲˈʒɔn.dɾə/ adv
αλλού

enlairament /en.ɫaj.ɾaˈmen/ /en.ɫaj.ɾaˈment/ /ən.ɫəj.ɾəˈmen/ /ən.ɫəj.ɾəˈment/ n masc
απογείωση

enlairar /an.ɫajˈɾa/ /en.ɫajˈɾa/ /en.ɫajˈɾaɾ/ /ən.ɫəjˈɾa/ v
απογειώνομαι

enlloc /eɲˈʎɔk/ /əɲˈʎɔk/ adv
πουθενά

enlluernar /aɲ.ʎu.erˈna/ /eɲ.ʎu.erˈna/ /eɲ.ʎu.eɾˈna/ /eɲ.ʎu.eɾˈnaɾ/ /əɲ.ʎu.ərˈna/ v
θαμπώνω

enquadernació /eŋ.kwa.ðeɾ.na.siˈo/ /əŋ.kwə.ðər.nə.siˈo/ n fem
βιβλιοδεσία

enquesta /eŋˈkes.ta/ /əŋˈkes.tə/ n fem
δημοσκόπηση

enrere /enˈre.ɾe/ /ənˈre.ɾə/ Interjection
πίσω

ensenyament /en.se.ɲaˈmen/ /en.se.ɲaˈment/ /ən.sə.ɲəˈmen/ /ən.sə.ɲəˈment/ n masc
διδασκαλία

ensenyar /an.seˈɲa/ /en.seˈɲa/ /en.seˈɲaɾ/ v
διδάσκω
Comunicar o transmetre a algú un coneixement, una habilitat.

entapissar /en.ta.piˈsa/ /en.ta.piˈsaɾ/ /ən.tə.piˈsa/ v
επιπλοστρώνω

entendre /anˈten.dɾa/ /anˈten.dɾe/ /enˈten.dɾe/ /ənˈten.dɾə/ v
καταλαβαίνω
Comprendre, copsar la relació entre conceptes, assimilar.

enterramorts /anˌtɛ.raˈmɔrs/ /enˌtɛ.raˈmɔrs/ /enˌtɛ.raˈmɔɾts/ n neut
νεκροθάφτης

entrada /anˈtɾa.ðɛ/ /anˈtɾa/ /enˈtɾa.ða/ n fem
είσοδος
Lloc per accedir a l'interior d'un espai.

entrant /anˈtɾan/ /enˈtɾan/ /enˈtɾant/ /ənˈtɾan/ /ənˈtɾant/ n masc
ορεκτικό
Primer plat lleuger que se serveix en un àpat.

entrar /anˈtɾa/ /enˈtɾa/ /enˈtɾaɾ/ /ənˈtɾa/ v
μπαίνω
Passar de fora cap endins.

entre /ˈen.tɾe/ /ˈen.tɾə/ /ˈən.tɾə/ /ˈɛn.tɾə/ preposition
ανάμεσα

entremaliat /en.tɾe.ma.ɫiˈat/ n masc
άτακτος

entrenador /en.tɾe.naˈðo/ /en.tɾe.naˈðoɾ/ /ən.tɾə.nəˈðo/ n masc
εκπαιδευτής

entrenament /en.tɾe.naˈmen/ /en.tɾe.naˈment/ /ən.tɾə.nəˈmen/ /ən.tɾə.nəˈment/ n masc
εκπαίδευση

entrenar /en.tɾeˈna/ /en.tɾeˈnaɾ/ /ən.tɾəˈna/ v
προπονούμαι

entrepà /ən.tɾəˈpa/ /ˌen.tɾeˈpa/ /ˌen.tɾəˈpa/ n masc
σάντουιτς

entreteniment /en.tɾe.te.niˈmen/ /en.tɾe.te.niˈment/ /ən.tɾə.tə.niˈmen/ /ən.tɾə.tə.niˈment/ n masc
διασκέδαση

entrevista /en.tɾeˈvis.ta/ /en.tɾeˈβis.ta/ /ən.tɾəˈvis.tə/ /ən.tɾəˈβis.tə/ n fem
συνέντευξη

entrevistar /en.tɾe.visˈtaɾ/ /en.tɾe.βisˈta/ /ən.tɾə.visˈta/ /ən.tɾə.βisˈta/ v
παίρνω συνέντευξη

entropia /en.tɾoˈpi.a/ /ən.tɾoˈpi.ə/ /ən.tɾuˈpi.ə/ n fem
εντροπία

entusiasme /en.tu.ziˈaz.me/ /ən.tu.ziˈaz.mə/ n masc
ενθουσιασμός

envair /em.baˈi/ /eɱ.vaˈiɾ/ /əm.bəˈi/ /əɱ.vəˈi/ v
εισβάλλω
Entrar per força i ocupar un territori, ciutat, lloc.
(bàdminton) Cometre una falta consistent a traspassar els límits del camp propi amb la raqueta o amb una part del cos.

enveja /amˈbe.d͡ʒɛ/ /emˈbe.d͡ʒa/ /emˈbe.ʒa/ /eɱˈve.d͡ʒa/ /əmˈbɛ.ʒə/ /əɱˈvə.ʒə/ /əɱˈvɛ.ʒə/ n fem
φθόνος
Sentiment que experimenta una persona quan desitja ferventment una cosa (material o no) que pertany a algú altre.

envejar /am.beˈd͡ʒa/ /am.beˈʒa/ /em.beˈd͡ʒa/ /em.beˈʒa/ /eɱ.veˈd͡ʒaɾ/ /əɱ.vəˈd͡ʒa/ /əɱ.vəˈʒa/ v
ζηλεύω

envejós /am.beˈʒos/ /em.beˈd͡ʒos/ /em.beˈʒos/ /eɱ.veˈd͡ʒos/ /əm.bəˈʒos/ /əɱ.vəˈʒos/ adj masc
ζηλόφθονος ζηλιάρης

envellir /am.beˈʎi/ /an.vaˈʎi/ /em.beˈʎi/ /eɱ.veˈʎiɾ/ /əɱ.vəˈji/ /əɱ.vəˈʎi/ v
γερνώ

envà /amˈba/ /emˈba/ /eɱˈva/ /əmˈba/ /əɱˈva/ n masc
χώρισμα

enyorança /a.ɲoˈɾan.sa/ /e.ɲoˈɾan.sa/ /ə.ɲoˈɾan.sə/ /ə.ɲuˈɾan.sə/ n fem
νοσταλγία

enzim /enˈzim/ /ənˈzim/ n masc
ένζυμο

epidemiologia /e.pi.ðe.mi.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /e.pi.ðe.mi.o.ɫoˈʒi.a/ /ə.pi.ðə.mi.o.ɫoˈʒi.ə/ /ə.pi.ðə.mi.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
επιδημιολογία

epidermis /e.piˈðɛɾ.mis/ /ə.piˈðɛr.mis/ n fem
επιδερμίδα

epidèmia /e.piˈðɛ.mi.a/ /ə.piˈðɛ.mi.ə/ n fem
επιδημία

epiglotis /e.piˈɣɫɔ.tis/ /ə.piˈɣɫɔ.tis/ n fem
επιγλωττίδα

epilèpsia /e.piˈɫɛp.si.a/ /ə.piˈɫɛp.si.ə/ n fem
επιληψία

epirota /e.piˈɾɔ.ta/ /e.piˈɾɔ.tɔ/ /ə.piˈɾɔ.tə/ adj neut
Ηπειρώτης
Relatiu o pertanyent a Epir.

epirota /e.piˈɾɔ.ta/ /e.piˈɾɔ.tɔ/ /ə.piˈɾɔ.tə/ n neut
Ηπειρώτης
Persona que habita o és originària de Epir.

episodi /e.piˈzɔ.ði/ /ə.piˈzɔ.ði/ n masc
επεισόδιο

epistemologia /e.pis.te.mo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /e.pis.te.mo.ɫoˈʒi.a/ /ə.pis.tə.mo.ɫoˈʒi.ə/ /ə.pis.tə.mu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
επιστημολογία

epiteli /e.piˈtɛ.ɫi/ /ə.piˈtɛ.ɫi/ n masc
επιθήλιο

epèntesi /eˈpɛn.te.zi/ /əˈpɛn.tə.zi/ n fem
επένθεση

epístola /eˈpis.to.ɫa/ /əˈpis.tu.ɫə/ n fem
επιστολή

epítet /eˈpi.tet/ /əˈpi.tət/ n masc
επίθετο

epònim /eˈpɔ.nim/ /əˈpɔ.nim/ adj
επιλέγω

equador /ə.kwəˈðo/ /ə.kwəˈðor/ n masc
ισημερινός
Línia imaginària que divideix la Terra perpendicularment al seu eix de rotació, resultant dues meitats.

equilibrar /e.ki.ɫiˈbɾaɾ/ /e.ki.ɫiˈβɾa/ /ə.ki.ɫiˈβɾa/ v
ισορροπώ
Posar en equilibri, de manera que afegint d'un cantó es resti de l'altre.
(tecnologia, enginyeria) Dur a terme un equilibrament.
(veterinària, ramaderia, nutrició, alimentació) Racionar adientment els diversos components d'un àpat de manera que cobreixin les necessitats nutritives de l'animal al qual va destinat.

equilàter /e.kiˈɫa.teɾ/ /ə.kiˈɫa.tər/ adj masc
ισόπλευρος

equinocci /e.kiˈnɔk.si/ n masc
ισημερία

equip /eˈkip/ /əˈkip/ n masc
ομάδα
Grup de persones organitzat.
εξοπλισμός
Allò amb què algú s'equipa, com vestits o estris.

equipatge /e.kiˈpa.d͡ʒe/ n masc
αποσκευές

equivalent /e.ki.vaˈɫent/ /e.ki.βaˈɫen/ /ə.ki.vəˈɫen/ /ə.ki.vəˈɫent/ /ə.ki.βəˈɫen/ adj
ισοδύναμος

eqüestre /eˈkwes.tɾe/ /əˈkwes.tɾə/ adj
ιππικός

era /ˈe.ɾa/ /ˈe.ɾə/ n fem
αλώνι
(agricultura) Espai ample en una explotació agrícola de cereals destinat a apilar gavelles o a batre les espigues per separar el gra de la palla.

erbi n masc
έρβιο

erecció /e.ɾek.siˈo/ /ə.ɾək.siˈo/ n fem
στύση

eritreu /e.ɾiˈtɾɛw/ /ə.ɾiˈtɾɛw/ adj masc
Ερυθραία
Relatiu o pertanyent a Eritrea.

eritreu /e.ɾiˈtɾɛw/ /ə.ɾiˈtɾɛw/ n masc
Ερυθραία
Persona que habita o és originària d'Eritrea.

eriçó /a.ɾiˈso/ /e.ɾiˈso/ n masc
σκαντζόχοιρος σκατζόχοιρος

ermini /eɾˈmi.ni/ /ərˈmi.ni/ n masc
ερμίνα
Mamífer de la família dels mustèlids apreciat pel pelatge que és blanc a l’estiu i rogenc a l’hivern (Mustela erminea).

erotisme /e.ɾoˈtiz.me/ /ə.ɾoˈtiz.mə/ /ə.ɾuˈtiz.mə/ n masc
ερωτισμός

erra /ˈe.ra/ /ˈe.rə/ /ˈɛ.ra/ /ˈɛ.rə/ /ˈɛ.rɛ/ n fem
αρ

error /eˈroɾ/ /əˈro/ /əˈror/ n
λάθος
Equivocació, incorrecció.

erràtic /eˈra.tik/ /əˈra.tik/ adj
αλλοπρόσαλλος

eructar /e.ɾukˈta/ /e.ɾukˈtaɾ/ /ə.ɾukˈta/ v
ρεύομαι

erudit /e.ɾuˈðit/ /ə.ɾuˈðit/ adj masc
λόγιος
Que té erudició, un ampli coneixement en una disciplina, especialment de la seva obra escrita.

eruga /eˈɾu.ɣa/ n fem
κάμπια

erupció /e.ɾup.siˈo/ /ə.ɾup.siˈo/ n masc
έκρηξη

esbandir /az.βanˈdi/ /ez.banˈdiɾ/ /ez.βanˈdi/ /əz.bənˈdi/ v
ξεπλένω

esbarzer /az.βarˈze/ /ez.baɾˈzeɾ/ /ez.βarˈze/ /əz.bərˈze/ n masc
βατομουριά

esborrar /az.βoˈra/ /ez.boˈraɾ/ /ez.βoˈra/ /əz.boˈra/ /əz.buˈra/ v
σβήνω
Fer desaparèixer el traç de signes, textos, dibuixos.

esbrinar /az.βɾiˈna/ /ez.bɾiˈnaɾ/ /ez.βɾiˈna/ /əz.bɾiˈna/ v
υποθέτω
Cercar un coneixement fins a arribar a saber-ho.

esbós /ezˈbos/ n masc
προσχέδιο

escac /esˈkak/ /əsˈkak/ n masc
σκάκι

escac i mat n masc
ματ

escacs /esˈkaks/ n masc
σκάκι
Joc de taula d'estratègia en el qual dos bàndols (blanc i negre) amb setze peces cada un (dues torres, dos cavalls, dos alfils, una reina, un rei i vuit peons) tracten de vèncer el rei contrari i així guanyar la partida.

escafandre /es.kaˈfan.dɾe/ /əs.kəˈfan.dɾə/ n masc
σκάφανδρο

escaire /asˈkaj.ɾe/ /esˈkaj.ɾe/ /əsˈkaj.ɾə/ n masc
γνώμονας
(waterpolo, esports de pilota) Cadascun dels dos angles rectes formats per la unió d'un dels pals de la porteria i el travesser.

escala /asˈka.la/ /asˈka.ɫa/ /asˈka.ɫɛ/ /esˈka.ɫa/ /əsˈka.ɫə/ n fem
σκάλα κλιμακοστάσιο
Conjunt de graons per pujar o baixar a un indret.
κλίμακα
Agrupació de set notes musicals consecutives separades per tons i semitons.
κλίμακα σκάλα
Proporció de dibuixos, plànols o maquetes respecte a l'element real al que fan referència.

escala mecànica n fem
κυλιόμενες σκάλες

escalar /as.kaˈɫa/ /as.kaˈɫaɾ/ /es.kaˈɫa/ /es.kaˈɫaɾ/ /əs.kəˈɫa/ /əs.kəˈɫar/ v
ανεβαίνω

escalunya /es.kaˈɫu.ɲa/ /əs.kəˈɫu.ɲə/ n fem
ασκαλώνιο
Planta de la família de les aliàcies (Allium ascalonicum).

escandi /əsˈkan.di/ n masc
σκάνδιο

escanejar /es.ka.neˈd͡ʒa/ /es.ka.neˈd͡ʒaɾ/ /es.ka.neˈʒa/ /əs.kə.nəˈd͡ʒa/ /əs.kə.nəˈʒa/ v
σαρώνω

escapar /as.kaˈpa/ /es.kaˈpa/ /es.kaˈpaɾ/ /əs.kəˈpa/ v
δραπετεύω

escarabat /as.ka.ɾaˈβat/ /es.ka.ɾaˈbat/ /əs.kərˈβat/ n masc
σκαθάρι σκαραβαίος

escarabeu /es.ka.ɾaˈbɛw/ /əs.kə.ɾəˈβɛw/ n masc
σκαραβαίος

escarceller /es.kar.seˈʎe/ /es.kaɾ.seˈʎeɾ/ /əs.kər.səˈʎe/ n masc
δεσμοφύλακας

escarlata /əs.kərˈɫa.tə/ n fem
άλικος

escata /asˈka.ta/ /asˈka.tɛ/ /esˈka.ta/ /əsˈka.tə/ n fem
λέπι

escataineig /es.ka.tajˈnet͡ʃ/ /əs.kə.təjˈnət͡ʃ/ /əs.kə.təjˈnɛt͡ʃ/ n masc
κακάρισμα

escaure /asˈkaw.ɾe/ /esˈkaw.ɾe/ /əsˈkaw.ɾə/ v
αρμόζω
Anar bé, combinar, ajustar-se físicament o bé atenent a raons estètiques.

escena /eˈse.na/ /əsˈsɛ.nə/ /əˈsɛ.nə/ n fem
σκηνή

escenari /e.seˈna.ɾi/ /ə.səˈna.ɾi/ /əs.səˈna.ɾi/ n masc
σκηνή

esclatar /as.kɫaˈta/ /es.kɫaˈta/ /es.kɫaˈtaɾ/ /əs.kɫəˈta/ v
σκάω
Obrir-se una cosa per una força o impuls interior.

esclau /esˈkɫaw/ n masc
δούλος σκλάβος
Persona sotmesa al domini d'una altra i sense llibertat.

esclerosi /es.kɫeˈɾɔ.zi/ /əs.kɫəˈɾɔ.zi/ n fem
σκλήρυνση

esclop /asˈkɫɔp/ /esˈkɫɔp/ /əsˈkɫɔp/ n masc
ξυλοπάπουτσο
Espècie de canal de fusta de la part inferior de la tremuja dels molins de farina que rep el cereal i el dirigeix al forat de la mola.

escola /asˈkɔ.ɫa/ /asˈkɔ.ɫɛ/ /esˈkɔ.ɫa/ /esˈkɔ.ɫɔ/ n fem
σχολείο
Col·legi, establiment per aprendre.
Centre educatiu on s'imparteix segon cicle d'educació infantil i educació primària.

escolanet /as.ko.ɫaˈnet/ /es.ko.ɫaˈnet/ /əs.ko.ɫəˈnət/ /əs.ku.ɫəˈnɛt/ n masc
παπαδάκι

escoltar /as.koɫˈta/ /as.koɫˈtaɾ/ /es.koɫˈta/ /es.koɫˈtaɾ/ /əs.koɫˈta/ /əs.kuɫˈta/ v
ακούω

escoltisme /es.koɫˈtiz.me/ /əs.koɫˈtiz.mə/ /əs.kuɫˈtiz.mə/ n masc
προσκοπισμός

escombra /asˈkom.bɾa/ /asˈkom.bɾɛ/ /esˈkom.bɾa/ n fem
σκούπα
(central, nord-occidental, septentrional, alguerès) Estri de neteja format per uns pèls o un raspall i un mànec llarg per moure-la amb comoditat.

escombrar /as.komˈbɾa/ /as.kumˈbɾa/ /es.komˈbɾa/ /es.komˈbɾaɾ/ /əs.komˈbɾa/ /əs.kumˈbɾa/ v
σκουπίζω
Treure la brutícia del terra amb una escombra.

escombraries /es.kom.bɾaˈɾi.es/ /əs.kom.bɾəˈɾi.əs/ /əs.kum.bɾəˈɾi.əs/ n fem
απορρίματα
(nom comptable) Brutícies i altres coses per llençar que s'arrepleguen escombrant.

escombriaire /es.kom.bɾiˈaj.ɾe/ /əs.kom.bɾiˈaj.ɾə/ /əs.kum.bɾiˈaj.ɾə/ n neut
σκουπιδιάρης

escopir /as.koˈpi/ /as.koˈpiɾ/ /es.koˈpi/ /es.koˈpiɾ/ /es.kuˈpi/ /əs.koˈpi/ /əs.kuˈpi/ v
φτύνω
Expulsar alguna cosa de la boca, especialment saliva.

escorpí /as.korˈpi/ /es.koɾˈpi/ /əs.koɾˈpi/ /əs.kurˈpi/ n masc
σκορπιός

escorredora /es.ko.reˈðo.ɾa/ /əs.ko.rəˈðo.ɾə/ /əs.ku.rəˈðo.ɾə/ n fem
σουρωτήρι

escorça /asˈkɔr.sɛ/ /asˈkɔɾ.sa/ /esˈkɔr.sa/ /esˈkɔɾ.sa/ /esˈkɔɾ.sɔ/ /əsˈkɔr.sə/ n fem
φλοιός
Part exterior del tronc dels arbres.

escot /esˈkɔt/ /əsˈkɔt/ n masc
μερίδιο
Part a pagar per cada participant en una despesa comuna.

escriptor /es.kɾipˈto/ /es.kɾipˈtoɾ/ n masc
συγγραφέας

escriptori /es.kɾipˈtɔ.ɾi/ /əs.kɾipˈtɔ.ɾi/ n masc
γραφείο
Moble emprat per escriure cartes, en el qual es guardava el paper i els estris per escriure.
Habitació en què treballa un escriptor.
επιφάνεια εργασίας
Aparença de pantalla d’un ordinador que mostra informació perquè l'usuari pugui manipular-lo.

escriptura /es.kɾipˈtu.ɾa/ /əs.kɾipˈtu.ɾə/ n fem
γραφή
acte d'escriure

escrit /esˈkɾit/ /əsˈkɾit/ n masc
γραπτός

escriure /asˈkɾiw.ɾa/ /asˈkɾiw.ɾe/ /esˈkɾiw.ɾe/ /əsˈkɾiw.ɾə/ v
γράφω

escrivà /es.kɾiˈva/ /es.kɾiˈβa/ /əs.kɾiˈva/ /əs.kɾiˈβa/ n masc
γραφέας

escrot /esˈkɾot/ /əsˈkɾot/ n masc
όσχεο

escrutar /es.kɾuˈta/ /es.kɾuˈtaɾ/ /əs.kɾuˈta/ v
περιεργάζομαι

escull /esˈkuʎ/ /əsˈkuj/ /əsˈkuʎ/ n masc
σκόπελος

escultura /es.kuɫˈtu.ɾa/ n fem
γλυπτό γλυπτική

escuma /asˈku.ma/ /asˈku.mɛ/ /esˈku.ma/ /əsˈku.mə/ n fem
αφρός

escura-xemeneies /esˌku.ɾa.t͡ʃe.meˈne.jes/ /əsˌku.ɾə.ʃə.məˈnɛ.jəs/ n neut
καπνοδοχοκαθαριστής

escuradents /asˌku.ɾaˈðens/ /esˌku.ɾaˈðens/ /əsˌku.ɾəˈðens/ n masc
οδοντογλυφίδα

escurçó /as.kuɾˈso/ /əs.kurˈso/ n masc
οχιά
Serp de la família dels vipèrids.

escut /asˈkut/ /esˈkut/ /əsˈkut/ n masc
ασπίδα
Arma defensiva, agafada amb la mà o amb el braç, amb suficient amplària i solidesa per aturar l'escomesa de l'enemic.

escàlem /esˈka.ɫem/ /əsˈka.ɫəm/ n masc
σκαρμός

escàndol /esˈkan.doɫ/ /əsˈkan.doɫ/ /əsˈkan.duɫ/ n masc
σκάνδαλο

escó /esˈko/ /əsˈko/ n masc
έδρα
Seient d'un parlamentari en una cambra de representació legislativa.

esdeveniment /ez.ðe.ve.niˈment/ /ez.ðe.βe.niˈmen/ /ez.ðe.βe.niˈment/ /əz.də.βə.niˈmen/ /əz.ðə.və.niˈment/ n masc
γεγονός

esfera /esˈfe.ɾa/ /əsˈfe.ɾə/ n fem
σφαίρα

esfinx /esˈfiŋks/ /esˈfiŋs/ /əsˈfiŋks/ /əsˈfiŋs/ n
σφίγγα

esforç /asˈfɔrs/ /esˈfɔɾs/ /əsˈfɔrs/ n masc
προσπάθεια

esfèric /esˈfɛ.ɾik/ /əsˈfɛ.ɾik/ adj masc
σφαιρικός

esgarrapada /az.ɡa.raˈpa/ /az.ɣa.raˈpa.ða/ /ez.ɣa.raˈpa.ða/ /əz.ɡə.rəˈpa.ðə/ n fem
γρατζουνιά

esgarrapar /az.ɣa.raˈpa/ /az.ɣa.raˈpaɾ/ /ez.ɣa.raˈpa/ /ez.ɣa.raˈpaɾ/ /əz.ɡə.rəˈpa/ v
ξύνω

esglaó /ez.ɣɫaˈo/ n masc
σκαλί

església /azˈɣɫe.zi.(aɛ)/ /ezˈɣɫe.zi.a/ /əzˈɡɫɛ.zi.ə/ /əzˈɣɫə.zi.ə/ /əzˈɣɫə.zi/ /əzˈɣɫɛ.zi.ə/ /əzˈɣɫɛ.zi/ n fem
εκκλησία ναός
Conjunt de tots els fidels cristians.
Institució administrativa i jeràrquica de govern de qualsevol congregació de fidels cristians.

esgrima /ezˈɣɾi.ma/ /əzˈɡɾi.mə/ n fem
ξιφασκία

eslovac /ez.ɫoˈvak/ /ez.ɫoˈβak/ /əz.ɫoˈvak/ /əz.ɫuˈvak/ /əz.ɫuˈβak/ adj masc
σλοβακικός
Relatiu o pertanyent a Eslovàquia.

eslovac /ez.ɫoˈvak/ /ez.ɫoˈβak/ /əz.ɫoˈvak/ /əz.ɫuˈvak/ /əz.ɫuˈβak/ n masc
σλοβακικός
Natural d’Eslovàquia.
σλοβακικός σλοβακικά
(masculí singular) Llengua eslava parlada a Eslovàquia.

eslovè /ez.ɫoˈve/ /ez.ɫoˈβe/ /əz.ɫoˈvɛ/ /əz.ɫuˈvɛ/ adj masc
σλοβενικά
Relatiu o pertanyent a Eslovènia, als seus habitants o a la llengua eslovena.

eslovè /ez.ɫoˈve/ /ez.ɫoˈβe/ /əz.ɫoˈvɛ/ /əz.ɫuˈvɛ/ n masc
σλοβενικά
(masculí singular) Llengua parlada a Eslovènia, i a unes zones de Àustria, Itàlia i Hongria.

esmaixada /ez.majˈʃa.ða/ /ez.maˈʃa.ða/ n fem
κάρφωμα
(basquetbol) Acció i efecte d'introduir la pilota amb força de dalt a baix dintre la cistella.

esmaixar /ez.majˈʃa/ /ez.majˈʃaɾ/ /ez.maˈʃa/ v
καρφώνω
(basquetbol) Introduir la pilota amb força de dalt a baix dintre la cistella.

esmalt /ezˈmaɫ/ /ezˈmaɫt/ /əzˈmaɫ/ /əzˈmaɫt/ n masc
έγκαυστον

esmaltar /ez.maɫˈta/ /ez.maɫˈtaɾ/ /əz.məɫˈta/ v
βερνικώνω

esmena /ezˈme.na/ /əzˈmɛ.nə/ n fem
τροπολογία

esmeril /ez.meˈɾiɫ/ /əz.məˈɾiɫ/ n masc
σμύριδα

esmicolar /az.mi.koˈɫa/ /ez.mi.koˈɫa/ /ez.mi.koˈɫaɾ/ /əz.mi.koˈɫa/ /əz.mi.kuˈɫa/ v
καταργώ

esmolar /az.moˈɫa/ /az.moˈɫaɾ/ /ez.moˈɫa/ /ez.moˈɫaɾ/ /əz.moˈɫa/ /əz.muˈɫa/ v
ακονίζω

esmorzar /az.morˈza/ /az.mulˈza/ /ez.morˈza/ /ez.moɾˈza/ /ez.moɾˈzaɾ/ /əz.moɾˈza/ /əz.murˈza/ n masc
πρόγευμα
El primer menjar del dia.

esmorzar /az.morˈza/ /az.mulˈza/ /ez.morˈza/ /ez.moɾˈza/ /ez.moɾˈzaɾ/ /əz.moɾˈza/ /əz.murˈza/ v
πρωινό
(intransitiu) Prendre el primer menjar del dia.

espacial /es.pa.siˈaɫ/ /əs.pə.siˈaɫ/ adj
διαστημικός

espagueti /es.paˈɣɛ.ti/ /əs.pəˈɣɛ.ti/ n masc
μακαρόνια σπαγγέτι

espai /asˈpaj/ /esˈpaj/ n masc
χώρος διάστημα
Extensió aparentment buida entre dos o més cossos; lloc.
διάστημα χώρος
Extensió contínua que conté tots els objectes sensibles, també dit cosmos o univers.

espantaocells /esˌpan.ta.oˈseʎs/ /esˌpan.ta.oˈseʎʃ/ /əsˌpan.tə.oˈseʎs/ /əsˌpan.tə.uˈseʎs/ n masc
σκιάχτρο

espantar /as.panˈta/ /es.panˈta/ /es.panˈtaɾ/ /əs.pənˈta/ /əs.pənˈta/ v
τρομάζω

espanyol /as.paˈɲɔɫ/ /əs.pəˈɲɔɫ/ /əs.pəˈɲɔɫ/ adj masc
ισπανικός
Relatiu o pertanyent a Espanya.
Relatiu o pertanyent a la llengua castellana.

espanyol /as.paˈɲɔɫ/ /əs.pəˈɲɔɫ/ /əs.pəˈɲɔɫ/ n masc
ισπανικός
(invariable) Llengua originària de Castella usada a Espanya i als antics dominis.

espardenya /as.paɾˈðe.nɛ/ /as.paɾˈðe.ɲa/ /es.paɾˈðe.ɲa/ /əs.pərˈdɛ.ɲə/ /əs.pərˈðɛ.ɲə/ /əs.pəɾˈðə.ɲə/ n fem
εσπαντρίγια

espasa /asˈpa.za/ /asˈpa.zɛ/ /esˈpa.za/ n fem
σπαθί ξίφος
Arma blanca consistent en un tall llarg i recte i una empunyadura.
(jocs, plural) Coll de la baralla de cartes representada per una arma blanca llarga.

espatlla /asˈpaʎ.ʎa/ /asˈpaʎ.ʎɛ/ /esˈpaɫ.ɫa/ /esˈpaʎ.ʎa/ /əsˈpa.ʎə/ /əsˈpaɫ.ɫə/ n fem
ώμος

especial /es.pe.siˈaɫ/ /əs.pə.siˈaɫ/ adj
έκτακτος ειδικός

especialista /es.pe.si.aˈɫis.ta/ /es.pe.si.aˈɫis.te/ /əs.pə.si.əˈɫis.tə/ n neut
ειδικός

especialment /es.pe.siˌaɫˈmen/ /es.pe.siˌaɫˈment/ /əs.pə.siˌaɫˈmen/ /əs.pə.siˌaɫˈment/ adv
ειδικά

especificar /es.pe.si.fiˈka/ /es.pe.si.fiˈkaɾ/ /əs.pə.si.fiˈka/ v
προσδιορίζω

espectacle /es.pekˈta.kɫe/ /əs.pəkˈta.kɫə/ n masc
θέαμα

espectador /es.pek.taˈðo/ /es.pek.taˈðoɾ/ n masc
θεατής

espectre /esˈpɛk.tɾe/ /əsˈpɛk.tɾə/ n masc
φάσμα φωτόφασμα

específic /es.peˈsi.fik/ /əs.pəˈsi.fik/ adj masc
συγκεκριμένος

espelma /asˈpɛɫ.ma/ /esˈpɛɫ.ma/ /esˈpɛɫ.mɛ/ n fem
κερί

esperanto /əs.peˈɾan.to/ /əs.pəˈɾan.tu/ n masc
Εσπεράντο εσπεράντο
Llengua artificial, amb lèxic i vocabulari de marcat caire romànic i fonètica principalment eslava, creada per Ludwik Lejzer Zamenhof a final segle xix.

esperança /as.peˈɾan.sa/ /as.peˈɾan.sɛ/ /es.peˈɾan.sa/ /əs.peˈɾan.sə/ /əs.pəˈɾan.sə/ n fem
ελπίδα

esperar /as.peˈɾa/ /es.peˈɾa/ /es.peˈɾaɾ/ /əs.peˈɾa/ /əs.pəˈɾa/ v
περιμένω
Estar pendent que passi una cosa, sovint coneguda.
ελπίζω
Tenir esperança en alguna cosa.

esperit /as.piˈɾit/ /es.peˈɾit/ /əs.pəˈɾit/ /əs.pəˈɾit/ n masc
πνεύμα
Part no material de la persona, ànima.

esperó /es.peˈɾo/ /əs.pəˈɾo/ n masc
σπιρούνι

espia /esˈpi.a/ /əsˈpi.ə/ n neut
κατάσκοπος

espiar /as.piˈa/ /es.piˈa/ /es.piˈaɾ/ /əs.piˈa/ v
κατασκοπεύω

espiera /es.piˈe.ɾa/ /əs.piˈe.ɾə/ n fem
ματάκι

espiga /asˈpi.ɣa/ /asˈpi.ɣɛ/ /esˈpi.ɣa/ /əsˈpi.ɣə/ n fem
στάχυ

espina /asˈpi.na/ /asˈpi.nɛ/ /esˈpi.na/ /əsˈpi.nə/ n fem
αγκάθι
Extrems punxants presents en les tiges d'algunes plantes, per exemple el roser.
Esquelet dels peixos.

espinac /as.piˈnak/ /es.piˈnak/ /əs.piˈnak/ n masc
σπανάκι

espionatge /es.pi.oˈna.d͡ʒe/ /əs.pi.oˈna.d͡ʒə/ /əs.pi.uˈna.d͡ʒə/ n masc
κατασκοπία

espiral /es.piˈɾaɫ/ /əs.piˈɾaɫ/ n fem
έλικα

espiritual /əs.pi.ɾi.tuˈaɫ/ adj
πνευματικός
Relatiu o pertanyent a l'esperit.

espitllera /es.piʎˈʎe.ɾa/ /es.piˈʎe.ɾa/ /əs.piʎˈʎe.ɾə/ /əs.piˈʎe.ɾə/ n fem
δολοφόνισσα

esplèndid /əsˈpɫɛn.dit/ adj masc
θαυμάσιος

esponja /asˈpɔn.d͡ʒa/ /asˈpɔn.d͡ʒɛ/ /esˈpɔɲ.d͡ʒa/ /esˈpɔɲ.d͡ʒɔ/ /əsˈpoɲ.ʒə/ /əsˈpɔɲ.ʒə/ n fem
σφουγγάρι

espontani /es.ponˈta.ni/ /əs.ponˈta.ni/ /əs.punˈta.ni/ adj masc
αυθόρμητος

espora /esˈpo.ɾa/ /əsˈpo.ɾə/ n fem
σπόριο

esport /esˈpɔɾt/ n masc
άθλημα

esport de pilota n masc
παιχνίδι μπάλα

esporàdicament /es.poˌɾa.ði.kaˈmen/ /es.poˌɾa.ði.kaˈment/ /əs.poˌɾa.ði.kəˈment/ /əs.puˌɾa.ði.kəˈmen/ adv
σποραδικά

espurna /asˈpuɾ.na/ /asˈpuɾ.nɛ/ /esˈpuɾ.na/ /əsˈpur.nə/ n fem
σπινθήρας
Partícula inflamada que s'escapa d'un foc o de dues pedres copejades entre sí.

espàrrec /asˈpa.rek/ /esˈpa.rek/ /əsˈpa.rek/ /əsˈpa.rək/ n masc
σπαράγγι

espàtula /esˈpa.tu.ɫa/ n fem
σπάτουλα

espècia /esˈpɛ.si.a/ /əsˈpɛ.si.ə/ n fem
καρύκευμα μπαχαρικό

espècie /esˈpɛ.si.e/ /əsˈpɛ.si.ə/ /əsˈpɛ.si/ n fem
είδος

espígol /asˈpi.ɣoɫ/ /esˈpi.ɣoɫ/ /əsˈpi.ɣoɫ/ /əsˈpi.ɣuɫ/ n masc
λεβάντα

espín /esˈpin/ /əsˈpin/ n masc
ιδιοστροφορμή

esquadró /es.kwaˈðɾo/ n masc
ίλη

esquelet /es.keˈɫet/ /əs.kəˈɫət/ /əs.kəˈɫɛt/ n masc
σκελετός
En general, conjunt de les parts dures (ossos i closques) que protegeixen o aguanten el cos d'un animal.

esquema /esˈke.ma/ /əsˈkɛ.mə/ n masc
σχήμα
Representació gràfica simplificada d'un conjunt funcional complex.

esquena /asˈke.na/ /asˈke.nɛ/ /esˈke.na/ /əsˈkə.nə/ /əsˈkɛ.nə/ n fem
πλάτη ράχη

esquer /esˈke/ /esˈkeɾ/ /esˈkɛɾ/ /əsˈke/ /əsˈkɛr/ n masc
δόλωμα

esquerda /asˈkɛr.da/ /asˈkɛr.dɛ/ /esˈkɛɾ.ða/ /əsˈcəɾ.ðə/ /əsˈkɛr.də/ /əsˈkɛr.ðə/ n fem
ρωγμή
Obertura allargada i estreta produïda en un cos dur per trencament.

esquerra /esˈkɛ.ra/ /esˈkɛ.rɛ/ /əsˈkɛ.rə/ n fem
αριστερά
Costat esquerre.

esquerre /asˈkɛ.re/ /esˈkɛ.re/ /əsˈkɛ.rə/ adj masc
αριστερά

esquerrà /es.keˈra/ /əs.kəˈra/ adj masc
αριστερόχειρας
Dit d'una persona que se serveix de la mà esquerra o del peu esquerre en allò en què la generalitat de les persones empren la mà dreta o el peu dret, com a resultat d'un predomini cerebral de l'hemisferi dret.

esquetx /esˈket͡ʃ/ /əsˈkɛt͡ʃ/ n masc
νούμερο

esquiar /es.kiˈa/ /es.kiˈaɾ/ /əs.kiˈa/ v
χιονοδρομώ

esquilar /as.kiˈɫa/ /es.kiˈɫa/ /es.kiˈɫaɾ/ /əs.kiˈɫa/ v
κουρεύω

esquirol /as.kiˈɾɔɫ/ /es.kiˈɾɔɫ/ n masc
σκίουρος
Rosegador arbori de cua llarga i peluda (Sciurus vulgaris).

esquirol /as.kiˈɾɔɫ/ /es.kiˈɾɔɫ/ n neut
απεργοσπάστης
(economia) Treballador que refusa seguir una vaga.

esquivar /as.kiˈβa/ /es.kiˈvaɾ/ /es.kiˈβa/ /əs.kiˈva/ /əs.kiˈβa/ v
αποφεύγω

esquizofrènia /ez.ki.zoˈfɾɛ.ni.a/ /əz.ki.zuˈfɾɛ.ni.ə/ n fem
σχιζοφρένεια

esquí /esˈki/ /əsˈki/ n masc
σκι

essa /ˈe.sa/ /ˈe.sə/ n fem
ες

essencial /e.sen.siˈaɫ/ /ə.sən.siˈaɫ/ adj
ουσιώδης

est n masc
ανατολή

est-nord-est /ˌezˌnɔrtˈest/ n masc
Ανατολικός-Βορειοανατολικός

est-sud-est /ˌesˌsutˈest/ /ˌeˌsutˈest/ n masc
Ανατολικός-Νοτιοανατολικός

establar /as.tabˈbɫa/ /es.tabˈbɫa/ /es.taˈbɫaɾ/ /es.taˈβɫa/ /əs.təbˈbɫa/ /əs.təˈβɫa/ v
σταβλίζω

estable /esˈta.bɫe/ /esˈta.βɫe/ /esˈtab.bɫe/ /əsˈta.βɫə/ /əsˈtab.bɫə/ adj
στάβλος
Establert o fixat amb fermesa.

estable /esˈta.bɫe/ /esˈta.βɫe/ /esˈtab.bɫe/ /əsˈta.βɫə/ /əsˈtab.bɫə/ n masc
στάβλος
(per extensió) Lloc brut.

establir /as.tabˈbɫi/ /es.tabˈbɫi/ /es.taˈbɫiɾ/ /es.taˈβɫi/ /əs.təbˈbɫi/ /əs.təˈβɫi/ v
καθιερώνω
Fundar o crear alguna cosa.

estació /es.ta.siˈo/ n fem
σταθμός
Parada d'un vehicle de transport col·lectiu.
εποχή
Cadascun dels quatre períodes en què es divideix l'any.

estadi /esˈta.ði/ n masc
στάδιο
Instal·lació de grans dimensions amb grades, apta per a la pràctica de diversos esports.
Nom de les diverses etapes de desenvolupament en certs fenòmens, malalties, animals o plantes.

estadística /es.taˈðis.ti.ka/ n fem
στατιστική

estafa /esˈta.fa/ /əsˈta.fə/ n fem
απάτη

estalvi /asˈtaɫ.βi/ /esˈtaɫ.vi/ /esˈtaɫ.βi/ /əsˈtaɫ.vi/ n masc
αποταμιεύσεις

estalviar /as.taɫ.βiˈa/ /as.taɫ.βiˈaɾ/ /es.taɫ.viˈaɾ/ /es.taɫ.βiˈa/ /əs.təɫ.viˈa/ /əs.təɫ.βiˈa/ v
οικονομώ

estany /asˈtaɲ/ /əsˈtaɲ/ n masc
νερόλακος
Massa d'aigua acumulada en una depressió del terreny relativament reduïda.
κασσίτερος
Element químic metàl·lic, mal·leable i dúctil, amb nombre atòmic 50 i símbol Sn.

estat /asˈtat/ /esˈtat/ /əsˈtat/ n masc
κατάσταση κράτος
Forma d’organització política caracteritzada per l’existència d’un territori delimitat, una població definida i una autoritat que s’atribueix un poder indiscutible.

estel /asˈtɛɫ/ /esˈtɛɫ/ n masc
αστέρι άστρο
(astronomia) Astre que emet llum pròpia.

estela /esˈtɛ.la/ /əsˈtɛ.lə/ n fem
στήλη
monument commemoratiu en forma de pilar o làpida amb relleus o inscripcions

estelat /as.teˈɫat/ /es.teˈɫat/ /əs.təˈɫat/ adj masc
έναστρος

estella /asˈte.ʎa/ /asˈte.ʎɛ/ /esˈte.ʎa/ /əsˈte.ʎə/ n fem
ακίδα

estel·lar /es.teɫˈɫaɾ/ /es.teˈɫaɾ/ /əs.təɫˈɫar/ /əs.təɫˈɫaɾ/ /əs.təˈɫar/ adj
αστρικός
Relatiu o pertanyent als estels.

estendard /es.tenˈdaɾt/ /əs.tənˈdart/ n masc
σημαία

estendre /asˈten.dɾe/ /esˈten.dɾe/ /əsˈten.dɾə/ v
επεκτείνω
Estirar una cosa ocupant el màxim d'espai possible.
Col·laborar en la difusió d'una notícia.

estenedor /as.te.neˈðo/ /as.te.neˈðoɾ/ /es.te.neˈðo/ /es.te.neˈðoɾ/ /əs.tə.nəˈðo/ n masc
σκοινί για άπλωμα ρούχων

estentori /es.tenˈtɔ.ɾi/ /əs.tənˈtɔ.ɾi/ adj masc
στεντόρειος

estepa /esˈte.pa/ /əsˈtə.pə/ /əsˈtɛ.pə/ n fem
στέπα
Gran i vasta planura sense vegetació, erma.

esterilitat /es.te.ɾi.ɫiˈtat/ /əs.tə.ɾi.ɫiˈtat/ n fem
αγονία

esterilitzar /es.te.ɾi.ɫiˈd͡za/ /es.te.ɾi.ɫiˈza/ /es.te.ɾi.ɫiˈzaɾ/ v
στειρώνω
Fer tornar estèril, incapaç de reproduir-se.
αποστειρώνω
(biologia) Deslliurar de microorganismes un producte, objecte o medi mitjançant el procés d'esterilització.

esternudar /as.tar.nuˈða/ /as.tor.nuˈðaɾ/ /es.ter.nuˈða/ /es.teɾ.nuˈða/ /es.teɾ.nuˈðaɾ/ v
φταρνίζομαι φτερνίζομαι

esternut /es.teɾˈnut/ /əs.tərˈnut/ n masc
φτάρνισμα

estic /esˈtik/ /əsˈtik/ n masc
μπαστούνι
(hoquei) Bastó acabat amb una part inferior corba, que s'utilitza per a conduir o impulsar la bola o el disc.
(hoquei sobre herba) Falta consistent a aixecar l'estic per sobre l'altura de l'espatlla per jugar la bola.

esticomítia /es.ti.koˈmi.ti.a/ /əs.ti.kuˈmi.ti.ə/ n fem
στιχομυθία

estigma /esˈtiɡ.ma/ /əsˈtiɡ.mə/ n masc
στίγμα
Senyal indeleble fet com a càstig infamant o com a signe d'esclavitud.

estigmatitzar /es.tiɡ.ma.tiˈd͡za/ /es.tiɡ.ma.tiˈza/ /es.tiɡ.ma.tiˈzaɾ/ /əs.tiɡ.mə.tiˈd͡za/ v
στιγματίζω

estil /esˈtiɫ/ n masc
τρόπος ύφος

estilòbata /es.tiˈɫɔ.ba.ta/ /əs.tiˈɫɔ.βə.tə/ n masc
στυλοβάτης

estimació /es.ti.ma.siˈo/ /əs.ti.mə.siˈo/ n fem
εκτίμηση

estimar /as.tiˈma/ /as.tiˈmaɾ/ /es.tiˈma/ /es.tiˈmaɾ/ v
αγαπώ
(especialment) Amar.

estirar /as.tiˈɾa/ /es.tiˈɾa/ /es.tiˈɾaɾ/ /əs.tiˈɾa/ v
τείνω

estiu /asˈtiw/ /esˈtiw/ /isˈtiw/ n masc
καλοκαίρι

estiuejar /as.ti.weˈt͡ʃaɾ/ /as.ti.weˈʒa/ /es.ti.weˈd͡ʒa/ /es.ti.weˈd͡ʒaɾ/ /es.ti.weˈʒa/ /əs.ti.wəˈd͡ʒa/ /əs.ti.wəˈʒa/ v
ξεκαλοκαιριάζω

estocàstic /es.toˈkas.tik/ /əs.toˈkas.tik/ /əs.tuˈkas.tik/ adj masc
στοχαστικός

estoic /esˈtɔjk/ /əsˈtɔjk/ adj masc
στωικός

estoig /esˈtot͡ʃ/ /əsˈtot͡ʃ/ n masc
γραφιδοθήκη

estona /asˈto.na/ /asˈto.nɛ/ /esˈto.na/ /əsˈto.nə/ n fem
διάστημα

estonià /əs.to.niˈa/ /əs.tu.niˈa/ adj masc
Εσθονικά
Relatiu a Estònia.

estonià /əs.to.niˈa/ /əs.tu.niˈa/ n masc
Εσθονικά
Natural d’Estònia
(masculí singular) Llengua parlada a Estònia.

estornell /as.toɾˈneʎ/ /es.toɾˈneʎ/ /əs.toɾˈneʎ/ /əs.turˈneʎ/ n masc
ψαρόνι

estoïcisme /es.to.iˈsiz.me/ /əs.to.iˈsiz.mə/ /əs.tu.iˈsiz.mə/ n masc
στωικισμός

estranger /as.tɾanˈd͡ʒe/ /es.tɾaɲˈd͡ʒe/ /es.tɾaɲˈd͡ʒeɾ/ /əs.tɾəɲˈʒe/ adj masc
αλλοεθνής αλλοδαπός
Que és d'un altre país.

estrangular /es.tɾaŋ.ɡuˈɫa/ /es.tɾaŋ.ɡuˈɫaɾ/ /əs.tɾəŋ.ɡuˈɫa/ v
στραγγαλίζω

estrany /asˈtɾaɲ/ /esˈtɾaɲ/ adj masc
παράξενος
Que no segueix la norma, que no és comú (amb un cert matís despectiu).

estrat /esˈtɾat/ /əsˈtɾat/ n masc
στρώμα

estratègia /es.tɾaˈtɛ.ʒi.a/ /əs.tɾəˈtɛ.ʒi.ə/ n fem
στρατηγική

estratègic /es.tɾaˈtɛ.d͡ʒik/ /es.tɾaˈtɛ.ʒik/ /əs.tɾəˈtɛ.ʒik/ adj masc
στρατηγικός

estrella /asˈtɾe.ʎa/ /asˈtɾe.ʎɛ/ /esˈtɾe.ʎa/ /əsˈtɾə.ʎə/ /əsˈtɾɛ.ʎə/ n fem
αστέρας
(astrologia) Planeta que determina el destí d’una persona.
Persona que destaca en un camp concret.

estrena /esˈtɾe.na/ /əsˈtɾɛ.nə/ n fem
πρεμιέρα
Acció i efecte d'estrenar o estrenar-se.

estret /asˈtɾet/ /esˈtɾet/ /əsˈtɾət/ /əsˈtɾɛt/ adj masc
στενός
Que té poca amplada.

estribord /es.tɾiˈboɾt/ /əs.tɾiˈβort/ n masc
δεξιά πλευρά πλοίου

estronci /əsˈtɾɔn.si/ n masc
στρόντιο

estructura /es.tɾukˈtu.ɾa/ /əs.tɾukˈtu.ɾə/ n fem
δομή
Distribució i ordre de les parts d'un edifici, o més genèricament, d'un ens.
Distribució i ordre amb què està composta alguna obra d'enginy, com un poema, una història, etc.

estructural /es.tɾuk.tuˈɾaɫ/ /əs.tɾuk.tuˈɾaɫ/ adj
δομικός

estruç /esˈtɾus/ n masc
στρουθοκάμηλος

estrènyer /asˈtɾe.ɲe/ /esˈtɾe.ɲe/ /esˈtɾe.ɲeɾ/ /əsˈtɾə.ɲə/ /əsˈtɾɛ.ɲə/ v
στενεύω
Fer estreta o petita una cosa.

estrès /esˈtɾes/ /əsˈtɾes/ /əsˈtɾəs/ /əsˈtɾɛs/ n masc
άγχος στρες

estuari /es.tuˈa.ɾi/ /əs.tuˈa.ɾi/ n masc
εκβολή

estudi /asˈtu.ði/ /esˈtu.ði/ n masc
διάβασμα
Acció d'estudiar.

estudiant /as.tu.ðiˈan/ /es.tu.ðiˈan/ /es.tu.ðiˈant/ /əs.tu.ðiˈan/ /əs.tu.ðiˈant/ n neut
φοιτητής
Persona que estudia en l'ensenyament superior.

estudiar /as.tu.ðiˈa/ /es.tu.ðiˈa/ /es.tu.ðiˈaɾ/ v
μελετώ σπουδάζω
Reflexionar, aplicar-se per comprendre alguna cosa.

estufa /esˈtu.fa/ /əsˈtu.fə/ n fem
θερμάστρα

estupidesa /es.tu.piˈðe.za/ /əs.tu.piˈðə.zə/ /əs.tu.piˈðɛ.zə/ n fem
ανοησία

esturió /as.tu.ɾiˈo/ /es.tu.ɾiˈo/ /əs.tu.ɾiˈo/ n masc
οξύρρυγχος στουριόνι

estàndard /esˈtan.daɾt/ /əsˈtan.dərt/ adj
καθιερωμένος
D'acord amb una norma o especificació.

estàndard /esˈtan.daɾt/ /əsˈtan.dərt/ n masc
καθιερωμένος
norma, especificació

estàtua /esˈta.tu.a/ n fem
άγαλμα

estèril /esˈtɛ.ɾiɫ/ adj
στείρος
Persona que no pot engendrar.

estètic /esˈtɛ.tik/ /əsˈtɛ.tik/ adj masc
αισθητικός

estètica /esˈtɛ.ti.ka/ /əsˈtɛ.ti.kə/ n masc
αισθητική

estímul /esˈti.muɫ/ /əsˈti.muɫ/ n masc
ερέθισμα

estómac /esˈto.mak/ n masc
στομάχι στόμαχος

estúpid /esˈtu.pit/ /əsˈtu.pit/ adj masc
βλάκας

esòfag /eˈzɔ.fak/ n masc
οισοφάγος

eta /ˈe.ta/ /ˈɛ.tə/ n fem
ήτα

etcètera /etˈsɛ.te.ɾa/ /ətˈsɛ.tə.ɾə/ n masc
και τα λοιπά

etern /eˈtɛɾn/ /əˈtɛrn/ adj masc
αιώνιος

eternitat /e.teɾ.niˈtat/ /ə.tər.niˈtat/ n fem
αιωνιότητα

etimologia /e.ti.mo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /e.ti.mo.ɫoˈʒi.a/ /ə.ti.mo.ɫoˈʒi.ə/ /ə.ti.mu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
ετυμολογία

etimològicament /e.ti.moˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈmen/ /e.ti.moˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈment/ /e.ti.moˌɫɔ.ʒi.kaˈmen/ /ə.ti.moˌɫɔ.ʒi.kəˈment/ /ə.ti.muˌɫɔ.ʒi.kəˈmen/ adv
ετυμολογικά

etmoide /edˈmɔj.ðe/ /ədˈmɔj.ðə/ n masc
ἠθμοειδές
Petit os del crani situat en la fosa ocular a una alçada mitja d'aquesta que forma part de la cavitat nassal.

etnocentrisme /ˌed.no.senˈtɾiz.me/ /ˌɛd.no.sənˈtɾiz.mə/ /ˌɛd.nu.sənˈtɾiz.mə/ n masc
εθνοκεντρισμός

etnografia /ed.no.ɣɾaˈfi.a/ /əd.no.ɣɾəˈfi.ə/ /əd.nu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
εθνογραφία

etnologia /ed.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ed.no.ɫoˈʒi.a/ /əd.no.ɫoˈʒi.ə/ /əd.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
εθνολογία

eucariota /ew.ka.ɾiˈɔ.ta/ /əw.kə.ɾiˈɔ.tə/ n fem
ευκαρυώτης

eucaristia /ew.ka.ɾisˈti.a/ /əw.kə.ɾisˈti.ə/ n fem
ευχαριστία

eufòria /ewˈfɔ.ɾi.a/ /əwˈfɔ.ɾi.ə/ n fem
ευφορία

euro /ˈew.ɾo/ /ˈɛw.ɾo/ /ˈɛw.ɾu/ n masc
ευρώ

europeu /ew.ɾoˈpɛw/ /əw.ɾoˈpɛw/ /əw.ɾuˈpɛw/ adj masc
ευρωπαϊκός
Relacionat amb Europa

europeïtzar /ew.ɾo.pe.iˈd͡za/ /ew.ɾo.pe.iˈza/ /ew.ɾo.pe.iˈzaɾ/ /əw.ɾo.pə.iˈd͡za/ /əw.ɾu.pə.iˈd͡za/ v
εξευρωπαΐζω

europi /əwˈɾɔ.pi/ n masc
ευρώπιο

eutanàsia /ew.taˈna.zi.a/ /əw.təˈna.zi.ə/ n fem
ευθανασία

evacuar /e.va.kuˈaɾ/ /e.βa.kuˈa/ /ə.və.kuˈa/ /ə.βə.kuˈa/ v
εκκενώνω

evangeli /e.vaɲˈd͡ʒɛ.ɫi/ /e.βaɲˈd͡ʒɛ.ɫi/ /ə.vəɲˈʒɛ.ɫi/ /ə.βəɲˈʒɛ.ɫi/ n masc
ευαγγέλιο

evangelista /e.vaɲ.d͡ʒeˈɫis.te/ /e.βaɲ.d͡ʒeˈɫis.te/ /ə.vəɲ.ʒəˈɫis.tə/ /ə.βəɲ.ʒəˈɫis.tə/ n masc
ευαγγελιστής

evaporació /e.va.po.ɾa.siˈo/ /e.βa.po.ɾa.siˈo/ /ə.və.po.ɾə.siˈo/ /ə.və.pu.ɾə.siˈo/ /ə.βə.pu.ɾə.siˈo/ n fem
εξάτμιση

evaporar /e.va.poˈɾaɾ/ /e.βa.poˈɾa/ /ə.və.poˈɾa/ /ə.və.puˈɾa/ /ə.βə.puˈɾa/ v
εξατμίζω

evasió fiscal n fem
φοροδιαφυγή

evident /e.viˈðent/ /e.βiˈðen/ /ə.viˈðen/ /ə.viˈðent/ adj
προφανής

evitació /e.vi.ta.siˈo/ /e.βi.ta.siˈo/ /ə.vi.tə.siˈo/ n fem
ακύρωση

evitar /e.viˈtaɾ/ /e.βiˈta/ /e.βiˈtaɾ/ /ə.viˈta/ /ə.βiˈta/ v
αποφεύγω

evolució /e.vo.ɫu.siˈo/ /e.βo.ɫu.siˈo/ /ə.vo.ɫu.siˈo/ /ə.vu.ɫu.siˈo/ n fem
εξέλιξη

exacte /eɡˈzak.te/ /əɡˈzak.tə/ adj masc
ακριβής
Precís, ajustat a un patró.

exaltar /eɡ.zaɫˈta/ /eɡ.zaɫˈtaɾ/ /əɡ.zəɫˈta/ v
εκθειάζω
Elevar a alguna persona o cosa a major auge o dignitat.

exasperar /eɡ.zas.peˈɾa/ /eɡ.zas.peˈɾaɾ/ /əɡ.zəs.pəˈɾa/ v
εξοργίζω

excavació /eks.ka.va.siˈo/ /eks.ka.βa.siˈo/ /əks.kə.və.siˈo/ /əks.kə.βə.siˈo/ n fem
ανασκαφή

excel·lent /ek.seɫˈɫen/ /ek.seɫˈɫent/ /ek.seˈɫen/ /ək.səɫˈɫen/ /ək.səɫˈɫent/ /ək.səˈɫen/ adj
άριστος
De gran valor.

excel·lència /ek.seɫˈɫɛn.si.a/ /ek.seˈɫɛn.si.a/ /ək.səɫˈɫɛn.si.ə/ /ək.səˈɫɛn.si.ə/ n masc
υπεροχή

excepcionalment /ek.sep.si.oˌnaɫˈmen/ /ek.sep.si.oˌnaɫˈment/ /ək.səp.si.oˌnaɫˈment/ /ək.səp.si.uˌnaɫˈmen/ adv
εξαιρετικά

excepció /ek.sep.siˈo/ /ək.səp.siˈo/ n fem
εξαίρεση

excitar /ek.siˈta/ /ek.siˈtaɾ/ /ək.siˈta/ v
διεγείρω
Despertar el desig sexual.

excloure /eksˈkɫɔw.ɾe/ /əksˈkɫɔw.ɾə/ v
αποκλείω
(handbol) Expulsar un jugador del partit en curs durant un període de temps de dos minuts, després del qual pot tornar al camp de joc.

exclusiu /eks.kɫuˈziw/ /əks.kɫuˈziw/ adj masc
αποκλειστικός

exclusivament /eks.kɫuˌzi.vaˈment/ /eks.kɫuˌzi.βaˈmen/ /əks.kɫuˌzi.vəˈmen/ /əks.kɫuˌzi.vəˈment/ /əks.kɫuˌzi.βəˈmen/ adv
αποκλειστικά

excursió /eks.kuɾ.siˈo/ /əks.kur.siˈo/ n fem
εκδρομή

excusa /eksˈku.za/ /əksˈku.zə/ n fem
δικαιολογία

execució /eɡ.ze.ku.siˈo/ /əɡ.zə.ku.siˈo/ n fem
εκτέλεση

executar /eɡ.ze.kuˈta/ /eɡ.ze.kuˈtaɾ/ /əɡ.zə.kuˈta/ v
εκτελώ
Aplicar la pena de mort a un condemnat per la justícia.

exemplar /eɡ.zemˈpɫaɾ/ /əɡ.zəmˈpɫa/ /əɡ.zəmˈpɫar/ n masc
δείγμα
Ésser viu que serveix de mostra o model representatiu de la seva espècie.
αντίτυπο
Cada llibre d'una mateixa edició.

exemple /ejˈʃem.pɫe/ /eɡˈzem.pɫe/ /əˈʒem.pɫə/ n masc
παράδειγμα

exercici /eɡ.zeɾˈsi.si/ /əɡ.zərˈsi.si/ n masc
άσκηση

exercici fiscal n masc
χρήση

exhaustiu /eɡ.zawsˈtiw/ /əɡ.zəwsˈtiw/ adj masc
εξαντλητικός

exhibir /eɡ.ziˈbiɾ/ /eɡ.ziˈβi/ /əɡ.ziˈβi/ v
εκθέτω

exigent /eɡ.ziˈd͡ʒen/ /eɡ.ziˈd͡ʒent/ /eɡ.ziˈʒen/ /əɡ.ziˈʒen/ /əɡ.ziˈʒent/ adj
απαιτητικός

exigir /eɡ.ziˈd͡ʒi/ /eɡ.ziˈd͡ʒiɾ/ /eɡ.ziˈʒi/ /əɡ.ziˈʒi/ v
απαιτώ

exili /eɡˈzi.ɫi/ /əɡˈzi.ɫi/ n masc
εξορία

exiliat /eɡ.zi.ɫiˈat/ /əɡ.zi.ɫiˈat/ adj masc
εξόριστος

existencialisme /eɡ.zis.ten.si.aˈɫiz.me/ /əɡ.zis.tən.si.əˈɫiz.mə/ n masc
υπαρξισμός

existent /eɡ.zisˈten/ /eɡ.zisˈtent/ /əɡ.zisˈten/ /əɡ.zisˈtent/ adj
υπαρκτός

existir /eɡ.zisˈti/ /eɡ.zisˈtiɾ/ /əɡ.zisˈti/ v
υπάρχω
Formar part de la realitat, especialment en contrast amb el qual és imaginari.

existència /eɡ.zisˈtɛn.si.a/ /əɡ.zisˈtɛn.si.ə/ n fem
ύπαρξη

exogen /eɡˈzɔ.d͡ʒen/ /eɡˈzɔ.ʒen/ /əɡˈzɔ.ʒən/ adj masc
εξωγενής

exonerar /eɡ.zo.neˈɾa/ /eɡ.zo.neˈɾaɾ/ /əɡ.zo.nəˈɾa/ /əɡ.zu.nəˈɾa/ v
αθωώνω

exorcisme /eɡ.zoɾˈsiz.me/ /əɡ.zoɾˈsiz.mə/ /əɡ.zurˈsiz.mə/ n masc
εξορκισμός

exorcitzar /eɡ.zor.siˈd͡za/ /eɡ.zoɾ.siˈza/ /eɡ.zoɾ.siˈzaɾ/ /əɡ.zoɾ.siˈd͡za/ /əɡ.zur.siˈd͡za/ v
εξορκίζω

exosquelet /eɡ.zos.keˈɫet/ /əɡ.zos.kəˈɫət/ /əɡ.zus.kəˈɫɛt/ n masc
εξωσκελετός

expectació /eks.pek.ta.siˈo/ /əks.pək.tə.siˈo/ n fem
αναμονή

expectativa /eks.pek.taˈti.va/ /eks.pek.taˈti.βa/ /əks.pək.təˈti.və/ /əks.pək.təˈti.βə/ n fem
προσδοκία

experiment /eks.pe.ɾiˈmen/ /eks.pe.ɾiˈment/ /əks.pə.ɾiˈmen/ /əks.pə.ɾiˈment/ n masc
πείραμα
Prova realitzada en condicions específiques i pensada per a treure conclusions del resultat.

experimental /eks.pe.ɾi.menˈtaɫ/ /əks.pə.ɾi.mənˈtaɫ/ adj
πειραματικός

experiència /eks.pe.ɾiˈɛn.si.a/ /əks.pə.ɾiˈɛn.si.ə/ n fem
εμπειρία

expert /eksˈpɛɾt/ /əksˈpɛrt/ adj masc
έμπειρος

explicació /eks.pɫi.ka.siˈo/ /əks.pɫi.kə.siˈo/ n fem
εξήγηση

explicar /eks.pɫiˈka/ /eks.pɫiˈkaɾ/ /es.pɫiˈka/ /es.pɫiˈkaɾ/ /əs.pɫiˈka/ v
εξηγώ
Donar una lliçó, fer entendre continguts nous.
Justificar, aclarir.
Dir, contar.

explorar /eks.pɫoˈɾa/ /eks.pɫoˈɾaɾ/ /əks.pɫoˈɾa/ /əks.pɫuˈɾa/ v
εξερευνώ

explosiu /eks.pɫoˈziw/ /əks.pɫoˈziw/ /əks.pɫuˈziw/ adj masc
εκρηκτικός
Relatiu a l’explosió.

explosiu /eks.pɫoˈziw/ /əks.pɫoˈziw/ /əks.pɫuˈziw/ n masc
εκρηκτικός
Substància o artefacte capaç d’explotar.

explosió /eks.pɫo.ziˈo/ /əks.pɫo.ziˈo/ /əks.pɫu.ziˈo/ n fem
έκρηξη

explotació /eks.pɫo.ta.siˈo/ /əks.pɫo.tə.siˈo/ /əks.pɫu.tə.siˈo/ n fem
εκμετάλλευση

explotar /eks.pɫoˈta/ /eks.pɫoˈtaɾ/ /əks.pɫoˈta/ /əks.pɫuˈta/ v
ανατινάζω
Esclatar.

explícit /eksˈpɫi.sit/ /əksˈpɫi.sit/ adj masc
ρητός

explícitament /eksˌpɫi.si.taˈmen/ /eksˌpɫi.si.taˈment/ /əksˌpɫi.si.təˈmen/ /əksˌpɫi.si.təˈment/ adv
ρητά

exportar /eks.porˈta/ /eks.poɾˈta/ /eks.poɾˈtaɾ/ /əks.poɾˈta/ /əks.purˈta/ v
εξάγω

exposar /eks.poˈza/ /eks.poˈzaɾ/ /əks.poˈza/ /əks.puˈza/ v
εκθέτω

exposició /eks.po.zi.siˈo/ /əks.po.zi.siˈo/ /əks.pu.zi.siˈo/ n fem
έκθεση
Exhibició d'obres d'art, generalment pintures o escultures.

expressar /eks.pɾeˈsa/ /eks.pɾeˈsaɾ/ /əks.pɾəˈsa/ v
εκφράζω

expressió /eks.pɾe.siˈo/ /əks.pɾə.siˈo/ n fem
έκφραση
Manifestació del pensament, dels sentiments, dels desitjos, etc., per mitjà de qualsevol forma de representació.
Interpretació per mitjà d'instruments o la veu d'una obra musical, obtenint els sons i la melodia adequada.
Forma d'unitat lingüística que està fossilitzada i es transmet de manera tradicional, oral o escrita.

exterminar /eks.ter.miˈna/ /eks.teɾ.miˈna/ /eks.teɾ.miˈnaɾ/ /əks.tər.miˈna/ v
εξολοθρεύω

extinció /eks.tin.siˈo/ /əks.tin.siˈo/ n fem
εξαφάνιση

extingir /eks.tiɲˈd͡ʒi/ /eks.tiɲˈd͡ʒiɾ/ /əks.tiɲˈʒi/ v
σβήνω

extirpació /eks.tiɾ.pa.siˈo/ /əks.tir.pə.siˈo/ n fem
εκρίζωση

extradir /eks.tɾaˈði/ /eks.tɾaˈðiɾ/ /əks.tɾəˈði/ v
απελαύνω

extraordinàriament /eks.tɾa.or.ðiˌna.ɾi.aˈmen/ /eks.tɾa.oɾ.ðiˌna.ɾi.aˈmen/ /eks.tɾa.oɾ.ðiˌna.ɾi.aˈment/ /əks.tɾə.oɾ.ðiˌna.ɾi.əˈment/ /əks.tɾə.ur.diˌna.ɾi.əˈmen/ /əks.tɾə.ur.ðiˌna.ɾi.əˈmen/ adv
εξαιρέτως

extraterrestre /ˌeks.tɾa.teˈres.tɾe/ /ˌɛks.tɾə.təˈres.tɾə/ adj
εξωγήινος

extrem /eksˈtɾem/ /əksˈtɾem/ adj
ακραίος
Que està a un grau molt alt.

extremadament /eks.tɾeˌma.ðaˈmen/ /eks.tɾeˌma.ðaˈment/ /əks.tɾəˌma.ðəˈmen/ /əks.tɾəˌma.ðəˈment/ adv
άκρως

extremitat /eks.tɾe.miˈtat/ /əks.tɾə.miˈtat/ n fem
άκρο

extreure /eksˈtɾew.ɾe/ /əksˈtɾɛw.ɾə/ v
εξάγω

exèrcit /agˈzɛr.sit/ /ejˈʃɛɾ.sit/ /eɡˈzɛɾ.sit/ /əˈd͡zɛɾ.sit/ n masc
στρατός
Conjunt organitzat de soldats.

exòtic /eɡˈzɔ.tik/ /əɡˈzɔ.tik/ adj masc
εξωτικός

eó /eˈo/ /əˈo/ n masc
αιών

facció /fak.siˈo/ /fək.siˈo/ n fem
φατρία

factible /fakˈti.bɫe/ /fakˈti.βɫe/ /fakˈtib.bɫe/ /fəkˈti.βɫə/ /fəkˈtib.bɫə/ adj
επιτεύξιμος

factici /fakˈti.si/ /fəkˈti.si/ adj masc
πλαστός

facultat /fa.kuɫˈtat/ /fə.kuɫˈtat/ n fem
σχολή
Secció d'una universitat, a la qual correspon una o diverses àrees de coneixement contigües, on s'imparteixen els ensenyaments d'una carrera determinada o de diverses carreres afins.

fada /ˈfa.ða/ n fem
νεράιδα

fagina /faˈd͡ʒi.na/ /faˈʒi.na/ /fəˈʒi.nə/ n fem
κουνάβι

fagot /faˈɣɔt/ /fəˈɣɔt/ n masc
φαγκότο

faig /ˈfajk/ /ˈfat͡ʃ/ n masc
οξιά

faisà /fajˈza/ n masc
φασιανός

faixa /ˈfa.ʃa/ /ˈfa.ʃə/ /ˈfaj.ʃa/ n fem
ζώνη
(pilota) Peça de l'equip d'un jugador consistent en una tira de roba, de color blau o vermell que cenyeix el tronc per la cintura, utilitzada per a identificar un jugador o un equip enfront de l'adversari.

falange /faˈɫaɲ.d͡ʒe/ /fəˈɫaɲ.ʒə/ n fem
φάλαγγα
Qualsevol dels ossos que formen l'esquelet dels dits.

falca /ˈfaɫ.ka/ n fem
σφήνα

falcó /faɫˈko/ n masc
γεράκι πετρίτης

faldilla /faɫˈdi.ʎa/ n fem
φούστα
(sovint en plural) Peça de roba que cobreix el cos de la cintura en avall i que no té cap divisió que separi les cames.
(bàdminton) Element allargat de material sintètic d'un volant artificial.

falguera /faɫˈɣe.ɾa/ n fem
φτέρη

fals /ˈfaɫs/ adj masc
ψευδής
Que no s'ajusta a la veritat.

falta /ˈfaɫ.ta/ /ˈfaɫ.tə/ n fem
φάουλ
(bowling) Contravenció del reglament consistent a tocar una part de la pista de bowling durant el llançament o després, a continuació d'haver tocat o traspassat la línia de falta.

faluca /faˈɫu.ka/ /fəˈɫu.kə/ n fem
φελούκα

fal·lus /ˈfa.ɫus/ /ˈfaɫ.ɫus/ n masc
φαλλός

falç /ˈfaɫs/ n fem
δρεπάνι

fam n fem
πείνα

fama /ˈfa.ma/ /ˈfa.mə/ n fem
φήμη

familiar /fa.mi.ɫiˈaɾ/ /fə.mi.ɫiˈa/ /fə.mi.ɫiˈar/ adj
οικογένεια
Relatiu a la família.
γνωστός
Conegut, proper.

familiaritzar /fa.mi.ɫi.a.ɾiˈd͡za/ /fa.mi.ɫi.a.ɾiˈza/ /fa.mi.ɫi.a.ɾiˈzaɾ/ /fə.mi.ɫi.ə.ɾiˈd͡za/ v
εξοικειώνω
Fer esdevenir algú familiar amb algú altre o quelcom.

família /faˈmi.ɫi.a/ /fəˈmi.ɫi/ n fem
οικογένεια

famós /faˈmos/ /fəˈmos/ adj masc
διάσημος

fanal /faˈnaɫ/ /fəˈnaɫ/ n masc
φανάρι
Font lluminosa col·locada en una caixa destinada a la il·luminació de la via pública.

fanfarró /faɱ.faˈro/ /fəɱ.fəˈro/ adj masc
καυχηματίας

fang /ˈfaŋ/ /ˈfaŋk/ /ˈfaŋk/ n masc
λάσπη
Barreja d'aigua i terra.

fantasia /fan.taˈzi.a/ /fən.təˈzi.ə/ n fem
φαντασία

fantasma /fanˈtaz.ma/ /fənˈtaz.mə/ n masc
φάντασμα

fantàstic /fanˈtas.tik/ /fənˈtas.tik/ adj
φανταστικός
Relatiu a la fantasia.

fantàsticament /fanˌtas.ti.kaˈmen/ /fanˌtas.ti.kaˈment/ /fənˌtas.ti.kəˈmen/ /fənˌtas.ti.kəˈment/ adv
φανταστικά

fanàtic /faˈna.tik/ /fəˈna.tik/ adj masc
φανατικός

far n masc
φάρος
Edificació en forma de torre amb un aparell lluminós a la part més alta que emet senyals de llum com a referència per a navegants.

faraó /fa.ɾaˈo/ /fə.ɾəˈo/ n masc
φαραώ Φαραώ
Màxim jerarca de la monarquia egípcia de l'antiguitat.

farciment /far.siˈmen/ /faɾ.siˈmen/ /faɾ.siˈment/ /fər.siˈmen/ /fəɾ.siˈment/ n masc
γέμιση
Contingut amb el que està farcida una cosa.

fardell /faɾˈðeʎ/ /fərˈdeʎ/ n masc
βασταγή

farga /ˈfaɾ.ɣa/ n fem
σιδηρουργείο

farigola /fa.ɾiˈɣɔ.ɫa/ /fa.ɾiˈɣɔ.ɫɔ/ /fɾiˈɣɔ.ɫa/ /fɾiˈɣɔ.ɫə/ n fem
θυμάρι

farina /faˈɾi.na/ n fem
αλεύρι

farinetes /fa.ɾiˈne.tes/ /fə.ɾiˈnə.təs/ /fə.ɾiˈnɛ.təs/ n fem
κουάκερ
Menjar fet amb farina de llegums, barrejada amb aigua bullint, sal i oli.

faringe /faˈɾiɲ.d͡ʒe/ /fəˈɾiɲ.ʒə/ n fem
φάρυγγας

faristol /fa.ɾisˈtɔɫ/ /fə.ɾisˈtɔɫ/ n masc
αναλόγιο

farmacovigilància /ˌfar.ma.ko.βi.ʒiˈɫan.si.a/ /ˌfar.mə.ku.vi.ʒiˈɫan.si.ə/ /ˌfar.mə.ku.βi.ʒiˈɫan.si.ə/ /ˌfaɾ.ma.ko.vi.d͡ʒiˈɫan.si.a/ /ˌfaɾ.ma.ko.βi.d͡ʒiˈɫan.si.a/ /ˌfaɾ.mə.ko.vi.ʒiˈɫan.si.ə/ n fem
φαρμακοεπαγρύπνηση

farmacèutic /faɾ.maˈsɛw.tik/ adj masc
φαρμακευτικός
Producte elaborat amb finalitats sanadores.

farmacèutic /faɾ.maˈsɛw.tik/ n masc
φαρμακοποιός
Persona amb estudis de farmàcia.

farmàcia /faɾˈma.si.a/ /fəɾˈma.si/ n fem
φαρμακείο

fart /ˈfart/ adj masc
μπουχτισμένος
Fastiguejat d’una cosa per l’excés.

fase /ˈfa.ze/ n fem
φάση

fat /ˈfat/ n masc
μοίρα

fatiga /faˈti.ɣa/ /fəˈti.ɣə/ n fem
κούραση

faula /ˈfaw.ɫa/ /ˈfaw.ɫə/ n fem
μύθος παραμύθι

fauna /ˈfaw.na/ n fem
πανίδα

fava /ˈfa.va/ /ˈfa.və/ /ˈfa.βa/ /ˈfa.βə/ n fem
κουκί
Llavor i llegum de la favera.
πουτσοκέφαλος
(vulgarisme) Gland del penis.

favor /faˈβor/ /faˈβoɾ/ /fəˈvo/ /fəˈβor/ n masc
χάρη

fax /ˈfaks/ n masc
φαξ
Màquina per l'emissió de documents en paper mitjançant el sistema anterior.
Qualsevol document quan s'ha enviat o rebut mitjançant el sistema anterior.

façana /faˈsa.na/ /fəˈsa.nə/ n fem
πρόσοψη
Mur d'un edifici que es veure des de l'exterior, especialment el principal.

fe /ˈfe/ /ˈfə/ /ˈfɛ/ n fem
πίστη

feble /ˈfe.bɫe/ /ˈfe.βɫe/ /ˈfe.βɫə/ /ˈfeb.bɫe/ /ˈfeb.bɫə/ adj
αδύναμος
Sense prou força física.

febre /ˈfe.bɾe/ n fem
πυρετός

febrer /faˈbɾe/ /feˈβɾe/ /fəˈbɾe/ /fəˈβɾe/ n masc
Φεβρουάριος Φλεβάρης
Segon mes de l'any.

fecal /feˈkaɫ/ /fəˈkaɫ/ adj
περιττωματικός

fecundar /fe.kunˈda/ /fe.kunˈdaɾ/ /fə.kunˈda/ v
γονιμοποιώ

federació /fe.ðe.ɾa.siˈo/ /fə.ðə.ɾə.siˈo/ n fem
ομοσπονδία

feina /ˈfej.na/ /ˈfəj.nə/ /ˈfɛj.nə/ n fem
δουλειά εργασία
Lloc de treball ofert per una empresa.

feixisme /fejˈʃiz.me/ /feˈʃiz.me/ /fəˈʃiz.mə/ n masc
φασισμός

feixista /fejˈʃis.ta/ /fejˈʃis.te/ /feˈʃis.ta/ /feˈʃis.te/ /fəˈʃis.tə/ adj
φασιστικός φασίστας
Relatiu al feixisme.

feixista /fejˈʃis.ta/ /fejˈʃis.te/ /feˈʃis.ta/ /feˈʃis.te/ /fəˈʃis.tə/ n neut
φασίστας φασιστικός
Partidari del feixisme.

feldspat /feɫsˈpat/ /fəɫsˈpat/ n masc
άστριος

felicitar /fe.ɫi.siˈta/ /fe.ɫi.siˈtaɾ/ /fə.ɫi.siˈta/ v
συγχαίρω

felicitat /fe.ɫi.siˈtat/ n fem
ευτυχία
Sentiment positiu de plenitud, satisfacció i alegria.

feliç /feˈɫis/ adj
ευχαριστημένος
Que sent felicitat.

feltre /ˈfeɫ.tɾe/ /ˈfeɫ.tɾə/ n masc
κετσές
Drap gruixut de superfície peluda compost de fibres adherides per pressió i humitat.

fem /ˈfem/ /ˈfəm/ /ˈfɛm/ n masc
κοπριά
Adob format per excrements d’animal fermentats amb el jaç de l’explotació agrícola.

femella /feˈme.ʎa/ /fəˈme.ʎə/ n fem
θήλυ θηλυκός
Individu animal o vegetal de sexe femení, o amb aparell reproductor femení, o que pertany al gènere sexual femení; és el gènere o sexe contraposat amb el del mascle.
παξιμάδι
(botànica) En les plantes, individu que porta només flors femelles i lleva fruit.

femenívolament /fe.meˌni.vo.ɫaˈment/ /fe.meˌni.βo.ɫaˈmen/ /fə.məˌni.vo.ɫəˈment/ /fə.məˌni.vu.ɫəˈmen/ /fə.məˌni.βu.ɫəˈmen/ adv
γυναικεία

feminicidi /fe.mi.niˈsi.ði/ /fə.mi.niˈsi.ði/ n masc
γυναικοκτονία

feminisme /fe.miˈniz.me/ /fə.miˈniz.mə/ n masc
φεμινισμός

fenc /ˈfeŋ/ /ˈfeŋk/ /ˈfəŋk/ /ˈfɛŋ/ /ˈfɛŋk/ n masc
άχυρο σανός
Farratge assecat per fenificació.

fenici /feˈni.si/ /fəˈni.si/ adj masc
Φοίνικας

fenomen /feˈnɔ.men/ /fəˈnɔ.mən/ n masc
φαινόμενο

fenomenologia n fem
φαινομενολογία

feocromocitoma /fe.o.kɾo.mo.siˈto.ma/ /fə.o.kɾo.mo.siˈto.mə/ /fə.u.kɾu.mu.siˈto.mə/ n masc
φαιοχρωμοκύττωμα

fer /ˈfe/ /ˈfer/ /ˈfeɾ/ v
κάνω
Portar a terme una acció.

fer els ulls grossos v
κάνω τα στραβά μάτια

fer l'andorrà v
κάνω την πάπια

ferida /feˈɾi.ða/ n fem
τραύμα πληγή
Lesió causada per un cop o tall; acte o efecte de ferir.

ferir /feˈɾi/ /feˈɾiɾ/ /fəˈɾi/ v
πληγώνω τραυματίζω
Provocar una ferida, fer mal a una persona o ésser viu.

ferm /ˈfeɾm/ /ˈfəɾm/ /ˈfɛrm/ adj masc
σταθερός
Que està ben subjectat i és difícil de fer trontollar.

fermentació /feɾ.men.ta.siˈo/ /fər.mən.tə.siˈo/ n fem
ζύμωση

fermi n masc
φέρμιο

fermió n masc
φερμιόνιο

ferrar /feˈra/ /feˈraɾ/ /fəˈra/ v
πεταλώνω
Completar, reforçar o adornar amb ferro.
Posar ferradures a un animal de peu rodó.
Fer un senyal a la pell d'un animal o persona (un pres o un esclau) amb un metall incandescent.

ferrer /feˈre/ /feˈreɾ/ n masc
σιδηρουργός σιδεράς
Persona que treballa el ferro.

ferro /ˈfɛ.ro/ /ˈfɛ.ru/ n masc
σίδηρος σίδερο

ferrocarril /ˌfe.ro.kaˈriɫ/ /ˌfɛ.ru.kəˈriɫ/ n masc
σιδηρόδρομος

fes /ˈfes/ /ˈfəs/ /ˈfɛs/ n masc
φέσι
Casquet troncocònic de feltre o de roba, de color vermell amb una borla fosca, usat tradicionalment en pobles àrabs i otomans.

festival /fes.tiˈvaɫ/ /fes.tiˈβaɫ/ /fəs.tiˈvaɫ/ /fəs.tiˈβaɫ/ n masc
φεστιβάλ

festuc /fesˈtuk/ /fəsˈtuk/ n masc
φιστίκι

fet /ˈfet/ n masc
γεγονός
Quelcom que succeeix, que ocorre, que hom ha dut a terme.

fet i amagar n masc
κρυφτό

fetge /ˈfe.d͡ʒe/ /ˈfe.t͡ʃe/ n masc
ήπαρ συκώτι
Òrgan i glàndula del cos humà i d'altres animals, encarregat de funcions digestives (segrega bilis), participa en el metabolisme, sintetitza la proteïna del plasma, emmagatzema vitamines, etc.

feu /ˈfew/ /ˈfəw/ /ˈfɛw/ n masc
φέουδο

fi adj masc
λεπτός
Dit dels materials poc gruixuts.

fi n fem
φι
Vint-i-unena lletra de l'alfabet grec: φ ‎(f) Φ ‎(F).

fi n masc
σκοπός
Objectiu, finalitat o motivació.

fiabilitat /fi.a.bi.ɫiˈtat/ /fi.ə.βi.ɫiˈtat/ n fem
αξιοπιστία

fiblada /fibˈbɫa.ða/ /fibˈbɫa.ðə/ /fiˈbɫa.ða/ /fiˈβɫa.ða/ /fiˈβɫa.ðə/ n fem
νυγμός

ficció n fem
μυθιστόρημα

fidel /fiˈðɛɫ/ adj
πιστός
que té fidelitat, que manté les conviccions, promeses o lligams amb una altra persona o causa

fidelment /fiˌðɛɫˈmen/ /fiˌðɛɫˈment/ adv
πιστά

fideu /fiˈðɛw/ n masc
μανέστρα

fideu de cabell d'àngel n masc
μαλλιά αγγέλου

figa /ˈfi.ɣə/ n fem
σύκο
Fruit de la figuera (gènere Ficus).
(vulgarisme) vulva

figuera /fiˈɣe.ɾə/ n fem
συκιά

fil n masc
νήμα κλωστή
Element prim i flexible de gran llargada, en especial el que s'utilitza en el tèxtil.

filantrop /fi.ɫanˈtɾɔp/ /fi.ɫənˈtɾɔp/ n masc
φιλάνθρωπος

filera /fiˈɫe.ɾa/ /fiˈɫe.ɾə/ n fem
σειρά

filferro /fiɫˈfɛ.ro/ /fiɫˈfɛ.ru/ n masc
σύρμα
Fil metàl·lic, especialment d’acer dolç, flexible i tenaç.

filial /fi.ɫiˈaɫ/ n fem
θυγατρική εταιρία
(economia) Empresa que està sota el control d’una altra empresa.

filipí adj masc
Φιλιππινικός
Relatiu o pertanyent a les Filipines.

filipí n masc
Φιλιππινικός
Persona que habita o és originària de les Filipines.
Varietat del tagal parlada a les Filipines.

fill /ˈfij/ /ˈfiʎ/ n masc
γιος υιός

filla /ˈfi.jə/ /ˈfi.ʎa/ /ˈfi.ʎə/ n fem
κόρη θυγατέρα

fillastra /fiˈjas.tɾə/ /fiˈʎas.tɾa/ /fiˈʎas.tɾə/ n fem
προγονή

fillastre /fiˈjas.tɾə/ /fiˈʎas.tɾe/ /fiˈʎas.tɾə/ n masc
προγονός

fillol /fiˈjɔɫ/ /fiˈʎɔɫ/ n masc
βαφτισιμιός

filologia /fi.ɫo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /fi.ɫo.ɫoˈʒi.a/ /fi.ɫo.ɫoˈʒi.ə/ /fi.ɫu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
φιλολογία
Estudi d'una llengua o d'un conjunt d'aquestes i de la seva literatura basant-se en els seus texts.

filosa /fiˈɫo.za/ /fiˈɫo.zə/ n fem
ρόκα

filosofar /fi.lo.zoˈfa/ /fi.lo.zoˈfaɾ/ /fi.ɫu.zuˈfa/ v
φιλοσοφώ

filosofia /fi.ɫo.zoˈfi.a/ /fi.ɫo.zoˈfi.ə/ /fi.ɫu.zuˈfi.ə/ n fem
φιλοσοφία

filosòfic /fi.ɫoˈzɔ.fik/ /fi.ɫuˈzɔ.fik/ adj masc
φιλοσοφικός

filosòficament /fi.ɫoˌzɔ.fi.kaˈmen/ /fi.ɫoˌzɔ.fi.kaˈment/ /fi.ɫoˌzɔ.fi.kəˈment/ /fi.ɫuˌzɔ.fi.kəˈmen/ adv
φιλοσοφικώς

filtrar /fiɫˈtɾa/ /fiɫˈtɾaɾ/ v
διηθώ
Fer passar una cosa a través d'un filtre per separar els components.
Passar un líquid o un gas a través d'una superfície sòlida.
Deixar passar una informació que havia de ser secreta.

filtre /ˈfiɫ.tɾe/ /ˈfiɫ.tɾə/ n masc
φίλτρο

filòsof /fiˈlɔ.zof/ /fiˈɫɔ.zuf/ n masc
φιλόσοφος

final /fiˈnaɫ/ adj
τελικός
Que acaba, conclou o perfecciona alguna cosa.

final /fiˈnaɫ/ n fem
τελικός
Competició o prova última que determina el guanyador.

final /fiˈnaɫ/ n masc
τέλος
fi, última part d'alguna cosa

finalment /fiˌnaɫˈmen/ /fiˌnaɫˈment/ adv
τελικά

finançar /fi.nanˈsa/ /fi.nanˈsaɾ/ /fi.nənˈsa/ v
χρηματοδοτώ

finestra /fiˈnes.tɾa/ n fem
παράθυρο

fingir /fiɲˈd͡ʒi/ /fiɲˈd͡ʒiɾ/ /fiɲˈʒi/ v
προσποιούμαι

finlandès /fin.ɫənˈdəs/ /fin.ɫənˈdɛs/ adj masc
φινλανδικός
Relatiu o pertanyent a Finlàndia.

fins preposition
μέχρι

finès /fiˈnes/ /fiˈnəs/ /fiˈnɛs/ adj masc
Φινλανδικά
Relatiu o pertanyent a l'antic poble establert a Finlàndia i voltants, la seva cultura o la llengua.

finès /fiˈnes/ /fiˈnəs/ /fiˈnɛs/ n masc
Φινλανδικά
Individu de l'antic poble establert a Finlàndia i voltants
φινλανδικά
(només singular) Llengua parlada a Finlàndia.

fiola /fiˈɔ.ɫa/ /fiˈɔ.ɫɔ/ /fiˈɔ.ɫə/ n fem
αμπούλα

fira /ˈfi.ɾa/ /ˈfi.ɾə/ n fem
παζάρι

firma /ˈfir.mə/ /ˈfiɾ.ma/ n fem
επιχείρηση
(economia) empresa o casa comercial

fiscal adj
δημοσιονομικός

fiscal n neut
εισαγγελέας

fisiològic /fi.zi.oˈɫɔ.d͡ʒik/ /fi.zi.oˈɫɔ.ʒik/ /fi.zi.uˈɫɔ.ʒik/ adj masc
φυσιολογικός

fisonomia /fi.zo.noˈmi.a/ /fi.zo.noˈmi.ə/ /fi.zu.nuˈmi.ə/ n fem
φυσιογνωμονική

fita /ˈfi.ta/ n fem
χιλιομετροδείκτης
Marca sobre el terra que serveix per a delimitar un terme o finca o bé per a marcar el recorregut d'una via, camí o carretera.

fix /ˈfiks/ adj
τακτός

flac /ˈfɫak/ adj masc
αδύναμος

flagell /fɫaˈd͡ʒeʎ/ /fɫaˈʒeʎ/ /fɫəˈʒeʎ/ n masc
μαστίγιο

flama /ˈfɫa.ma/ /ˈfɫa.mə/ n fem
φλόγα

flamenc /fɫaˈmeŋ/ /fɫaˈmeŋk/ /fɫəˈməŋk/ /fɫəˈmɛŋ/ /fɫəˈmɛŋk/ n masc
φοινικόπτερος
(epicè) Ocell de la família dels fenicoptèrids, de coll i bec llargs i plomatge rosat.

flauta /ˈfɫaw.ta/ n fem
φλάουτο

flauta dolça n fem
φλάουτο

flectir /fɫekˈti/ /fɫekˈtiɾ/ /fɫəkˈti/ v
κάμπτω

flegma /ˈfɫeɡ.ma/ /ˈfɫɛɡ.mə/ n fem
φλέγμα

flequer /fɫeˈke/ /fɫeˈkeɾ/ /fɫəˈke/ n masc
αρτοποιός

flerovi /fɫeˈɾɔ.βi/ /fɫəˈɾɔ.vi/ /fɫəˈɾɔ.βi/ n masc
φλερόβιο

fletxa /ˈfɫe.t͡ʃa/ n fem
βέλος
Vara prima amb punta aguda i normalment metàl·lica llançada com a projectil per un arc o una ballesta, emprada per a caçar animals o com a arma de guerra.

flexibilitat /fɫek.si.bi.ɫiˈtat/ /fɫək.si.βi.ɫiˈtat/ n fem
ευελιξία

flexible /fɫekˈsi.bɫe/ /fɫekˈsi.βɫe/ /fɫekˈsib.bɫe/ /fɫəkˈsi.βɫə/ /fɫəkˈsib.bɫə/ adj
εύκαμπτος

floc /ˈfɫɔk/ n masc
νιφάδα
Petita porció de neu.

flor /ˈfrɔr/ /ˈfɫo/ /ˈfɫɔ/ /ˈfɫɔɾ/ n fem
άνθος λουλούδι

florentí /fɫo.ɾenˈti/ /fɫo.ɾənˈti/ /fɫu.ɾənˈti/ adj masc
φλωρεντινός
Relatiu o pertanyent a Florència.

florentí /fɫo.ɾenˈti/ /fɫo.ɾənˈti/ /fɫu.ɾənˈti/ n masc
φλωρεντινός
Persona que habita o és originària de Florència.

floridura /fɫo.ɾiˈðu.ɾa/ /fɫo.ɾiˈðu.ɾə/ /fɫu.ɾiˈðu.ɾə/ n fem
μούχλα

florí /fɫoˈɾi/ /fɫuˈɾi/ n masc
γκούλντεν

fluctuar /fɫuk.tuˈa/ /fɫuk.tuˈaɾ/ v
κυμαίνομαι

fluid /ˈfɫujt/ n masc
ρευστό
Material quan pren un estat gasós, líquid o pastós, pel fet d'adaptar-se fàcilment a la forma del continent que l'inclou.

fluir /fɫuˈi/ /fɫuˈiɾ/ v
ρέω

fluix /ˈfɫujʃ/ /ˈfɫuʃ/ adj masc
χαλαρός
Mancat de força.

fluor /fɫuˈor/ n masc
φθόριο

flux /ˈfɫuks/ n masc
πλημμυρίδα

flux de caixa /ˌfɫukz.ðeˈka.ʃa/ /ˌfɫukz.ðeˈkaj.ʃa/ n masc
ταμειακή ροή

foc n masc
φωτιά
Quelcom que crema, que produeix combustió.
Encenedor, llumí, misto.
Un dels elements de l'antiguitat (referit tant al foc físic, a la foguera) com al metafòric.
Tret d'arma, acte de disparar

foca /ˈfo.ka/ /ˈfo.kə/ n fem
φώκια

foie gras /ˌfwaˈɣɾas/ n masc
φουά γκρα

folklore /fuɫˈkɫɔ.ɾə/ /ˌfɔɫˈkɫɔɾ/ n masc
λαογραφία

follar /foˈʎa/ /foˈʎaɾ/ /fuˈʎa/ v
γαμώ
(vulgarisme) Fornicar, tenir relacions sexuals.

follet /foˈʎet/ /foˈʎət/ /fuˈʎɛt/ n masc
δαιμονικό
Personatge de l'imaginari popular, trapella però no especialment cruel. Se'l representa típicament com un humanoide petit i amb les orelles punxegudes.

folre /ˈfoɫ.re/ /ˈfɔɫ.rə/ n masc
φόδρα

fol·licle /foɫˈɫi.kɫe/ /foɫˈɫi.kɫə/ /foˈɫi.kɫe/ /fuɫˈɫi.kɫə/ /fuˈɫi.kɫə/ n masc
λεμφοζίδιο
(botànica) Fruit sec originat d'un sol carpel, que a l'obrir-se per alliberar les seves llavors es divideix en llargada en una sola zona de ruptura, a diferència d'una llegum què s'obre a la sutura ventral i a la dorsal, per alliberar les llavors.

fonamental /fo.na.menˈtaɫ/ /fo.nə.mənˈtaɫ/ /fu.nə.mənˈtaɫ/ adj
θεμελιώδης

fonamentalisme /fo.na.men.taˈɫiz.me/ /fo.nə.mən.təˈɫiz.mə/ /fu.nə.mən.təˈɫiz.mə/ n masc
φονταμενταλισμός

fondre /ˈfon.dɾe/ /ˈfon.dɾə/ v
λιώνω
(transitiu, pronominal) Fer passar un sòlid a líquid aplicant calor.

fong /ˈfoŋ/ /ˈfoŋk/ /ˈfoŋk/ n masc
μύκητας

fonoll /foˈnoʎ/ /fuˈnoj/ /fuˈnoʎ/ n masc
μάραθο

font /ˈfon/ /ˈfun/ /ˈfɔn/ /ˈfɔnt/ n fem
πηγή
Punt d'on brolla un curs d'aigua.

fora /ˈfɔ.ɾa/ /ˈfɔ.ɾɔ/ /ˈfɔ.ɾə/ Interjection
έξω
(esports de raqueta) Expressió amb què el jutge de línia o l'anotador anuncia que la pilota o el volant ha sortit dels límits de la pista de joc.
(pilota basca) Expressió amb què el saguer indica al davanter que li deixi lliure la pista de joc perquè té intenció de tornar la pilota o perquè veu que no serà bona.

fora /ˈfɔ.ɾa/ /ˈfɔ.ɾɔ/ /ˈfɔ.ɾə/ adv
έξω
A l'exterior de

fora de joc n masc
εκτός παιδιάς
(futbol, rugbi, waterpolo) Situació de joc consistent en la localització d'un atacant sense pilota en una posició determinada del camp contrari susceptible de fer-lo incórrer en falta.
(hoquei sobre patins) Situació de joc consistent en la immobilització de la bola entre les guardes o les cames del porter o bé en una part exterior de la carcassa de la porteria.
(hoquei sobre gel) Falta d'un atacant consistent a penetrar abans que el disc en la zona d'atac, amb tots dos patins a l'interior d'aquesta zona o bé a sobre la línia blava.
(futbol americà) Falta d'un defensor consistent a penetrar en la línia de scrimmage mentre s'efectua l'snap.

foradar /fo.ɾaˈða/ /fo.ɾaˈðaɾ/ /fo.ɾəˈða/ /fu.ɾəˈða/ v
διαπερνώ

forat /foˈɾat/ /fuˈɾat/ n masc
οπή τρύπα
(golf) Cadascun dels terrenys delimitats d'un camp de golf que comprenen un lloc de sortida, un carrer, obstacles, un green i el rough adjacent.
τρύπα οπή
(pilota basca) Cadascun dels espais que queden sense cobrir entre les posicions dels jugadors a la canxa.

forat negre /foˌɾadˈne.ɣɾe/ /foˌɾadˈnə.ɣɾə/ /fuˌɾadˈnɛ.ɣɾə/ n masc
μαύρη τρύπα

forca /ˈfor.kə/ /ˈfoɾ.ka/ n fem
αγχόνη
Instal·lació per a executar els condemnats a mort composta per una estructura, típicament de fusta, d'on penja una corda que ha de lligar el coll de la víctima i per on quedarà suspès el seu cos provocant la mort per estrangulació.

forense /foˈɾen.se/ /fuˈɾɛn.sə/ adj
δικανικός

forma /ˈfor.mə/ /ˈfoɾ.ma/ n fem
μορφή σχήμα

formació /foɾ.ma.siˈo/ /foɾ.mə.siˈo/ /fur.mə.siˈo/ n fem
μόρφωση

formal /foɾˈmaɫ/ /furˈmaɫ/ adj
επίσημος

formar /forˈma/ /foɾˈma/ /foɾˈmaɾ/ /furˈma/ v
σχηματίζω
Donar forma

formatar /for.maˈta/ /foɾ.maˈta/ /foɾ.maˈtaɾ/ /foɾ.məˈta/ /fur.məˈta/ v
διαμόρφωση

formatge /foɾˈma.d͡ʒə/ /furˈma.d͡ʒə/ n masc
τυρί τυρός

formidable /for.miˈðab.bɫe/ /foɾ.miˈða.bɫe/ /foɾ.miˈða.βɫe/ /foɾ.miˈðab.bɫə/ /fur.miˈða.βɫə/ /fur.miˈðab.bɫə/ adj
υπέροχος

formiga /foɾˈmi.ɣə/ /furˈmi.ɣə/ n fem
μυρμήγκι

formigó /foɾ.miˈɣo/ /fur.miˈɣo/ n masc
σκυρόδεμα
Material de construcció força dur quan solidifica, compost per una mescla de diverses parts sòlides (grava, còdols, arena), un aglutinant (ciment, calç, etc.) i aigua.
Sensació a la pell semblant al moviment de formigues, causada per una mala circulació de la sang.

formulari /foɾ.muˈɫa.ɾi/ /fur.muˈɫa.ɾi/ n masc
αίτηση

forn n masc
φούρνος
Lloc clos dins el qual un tipus d'energia, generalment química o elèctrica, es transforma en energia calorífica per tal de transformar física o químicament la matèria que s'introdueix.

forquilla /foɾˈki.ʎa/ /foɾˈki.ʎə/ /furˈki.ʎə/ n fem
πιρούνι πηρούνι
Cobert per menjar dotat de vàries puntes.

fort adj masc
δυνατός ισχυρός
Dotat de fortalesa, robust.

fortalesa /foɾ.taˈɫe.za/ /foɾ.təˈɫə.zə/ /fur.təˈɫɛ.zə/ n fem
φρούριο
Construcció per a protegir un indret, amb torres, muralles i bones defenses.

fortificació /foɾ.ti.fi.ka.siˈo/ /foɾ.ti.fi.kə.siˈo/ /fur.ti.fi.kə.siˈo/ n fem
οχύρωμα
Edifici pensat per resistir l'atac de l'enemic.

fortuna /foɾˈtu.na/ /foɾˈtu.nə/ /furˈtu.nə/ n fem
τύχη
Sort, particularment quan és bona.

força /ˈfɔr.sa/ /ˈfɔɾ.sa/ /ˈfɔɾ.sɔ/ n fem
δύναμη ισχύς

força magnetomotriu n fem
Μαγνητεγερτική δύναμη

forçar /forˈsa/ /forˈsaɾ/ /furˈsa/ v
αναγκάζω

fosc adj masc
σκοτεινός
Sense llum.

foscor /fosˈko/ /fosˈkoɾ/ /fusˈko/ n fem
σκοτάδι

fossa /ˈfo.sa/ /ˈfo.sə/ /ˈfɔ.sa/ /ˈfɔ.sɔ/ /ˈfɔ.sə/ n fem
λάκκος

fossat /foˈsat/ /fuˈsat/ n masc
τάφρος

fotocopiadora /fo.to.ko.pi.aˈðo.ɾa/ /fo.to.ko.pi.əˈðo.ɾə/ /fu.tu.ku.pi.əˈðo.ɾə/ n fem
φωτοτυπικό

fotografia /fo.to.ɣɾaˈfi.a/ /fo.to.ɣɾəˈfi.ə/ /fu.tu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
φωτογραφία

fotoperiodisme /ˌfo.to.pe.ɾi.oˈðiz.me/ /ˌfo.to.pə.ɾi.oˈðiz.mə/ /ˌfo.tu.pə.ɾi.uˈðiz.mə/ n masc
φωτοπεριοδισμός

fotosíntesi /ˌfo.toˈsin.te.zi/ /ˌfo.toˈsin.tə.zi/ /ˌfo.tuˈsin.tə.zi/ n fem
φωτοσύνθεση

fotovoltaic /fo.to.voɫˈtajk/ /fo.to.βoɫˈtajk/ /fu.tu.vuɫˈtajk/ /fu.tu.βuɫˈtajk/ adj masc
φωτοβολταϊκός
Relatiu a l'electricitat generada per efecte de la llum.

fotre /ˈfo.tɾe/ /ˈfo.tɾə/ v
γαμώ
(vulgarisme, intransitiu) Fer el coit, l’acte sexual.
(col·loquial, transitiu) Tirar, llançar bruscament.
(col·loquial, usat en tercera persona) No importar una cosa o un fet, ésser indiferent, ésser igual.

fotó /foˈto/ /fuˈto/ n masc
φωτόνιο

fracció /fɾak.siˈo/ /fɾək.siˈo/ n fem
κλάσμα
Cadascun dels fragments resultants d'una partició. Ex.:"Això que hem trobat és una fracció d'una antiga gerra".
Expressió numèrica emprada en matemàtica en què es té en compte una part en relació al nombre total de parts del que abans era una totalitat.

fractal /fɾakˈtaɫ/ /fɾəkˈtaɫ/ adj
μορφοκλασματικός
Relatiu a les fractals.

fractal /fɾakˈtaɫ/ /fɾəkˈtaɫ/ n fem
μορφοκλασματικός
(geometria) Figura composta per unes formes cadascuna de les quals alhora està formada per les mateixes formes (en mida inferior) i així reiteradament i infinita.

fractura /fɾakˈtu.ɾa/ /fɾəkˈtu.ɾə/ n fem
κάταγμα

fracàs /fɾaˈkas/ /fɾəˈkas/ n masc
αποτυχία

fragata /fɾaˈɣa.ta/ /fɾəˈɣa.tə/ n fem
φρεγάτα

franc /ˈfɾaŋ/ /ˈfɾaŋk/ /ˈfɾaŋk/ n masc
φράγκο
Moneda d'origen francès i d'altres estats francòfons.

franci n masc
φράγκιο

francmaçoneria /ˌfɾaŋ.ma.so.neˈɾi.a/ /ˌfɾaŋ.mə.so.nəˈɾi.ə/ /ˌfɾaŋ.mə.su.nəˈɾi.ə/ n fem
ελευθεροτεκτονισμός

francmaçó /ˌfɾaŋ.maˈso/ n masc
ελευθεροτέκτονας

francès /fɾənˈsəs/ /fɾənˈsɛs/ adj masc
γαλλικός γαλλικά
Relatiu o pertanyent a França, als seus habitants o a la llengua francesa.

francès /fɾənˈsəs/ /fɾənˈsɛs/ n masc
γαλλικά γαλλικός
(només singular) Llengua romànica parlada a França, al Quebec, a Valònia, a la Suïssa Romanya, al Congo i a la majoria d'excolònies franceses.

frare /ˈfɫa.ɾe/ /ˈfɫa.ɾi/ /ˈfɾa.ɾa/ /ˈfɾa.ɾe/ /ˈfɾa.ɾə/ /ˈfɾa.ɾə/ n masc
μοναχός
Home que viu la seva religiositat en un monestir, amb altres companys.

fraret /fɾaˈɾet/ /fɾəˈɾət/ /fɾəˈɾɛt/ n masc
φρατέρκουλα
Ocell de la família dels àlcids, de plomatge blanc i negre, de bec triangular comprimit (Fratercula arctica).

frase /ˈfɾa.ze/ n fem
πρόταση
Unió de subjecte i predicat, oració.

fraternitzar /fɾa.teɾ.niˈd͡za/ /fɾa.teɾ.niˈzaɾ/ /fɾə.təɾ.nidˈza/ v
συναδελφώνομαι

frau /ˈfɾaw/ n masc
απάτη

fre /ˈfɾe/ /ˈfɾə/ /ˈfɾɛ/ n masc
φρένο πέδη

fred /ˈfɾet/ /ˈfɾət/ /ˈfɾɛt/ adj masc
κρύος ψυχρός
De baixa temperatura.

fred /ˈfɾet/ /ˈfɾət/ /ˈfɾɛt/ n masc
κρύο κρύος
Sensació experimentada en baixar la temperatura.

fregata /fɾeˈɣa.ta/ /fɾəˈɣa.tə/ n fem
φρεγάτα

fregir /fɾeˈd͡ʒi/ /fɾeˈʒi/ /fɾəˈʒi/ v
τηγανίζω

fregit /fɾeˈd͡ʒit/ /fɾeˈʒit/ /fɾəˈʒit/ adj masc
τηγανητός
Dit d'un aliment cuit en oli o un altre líquid bullent.

frenar /fɾeˈna/ /fɾeˈnaɾ/ /fɾəˈna/ v
φρενάρω

freqüent /fɾeˈkwen/ /fɾeˈkwent/ /fɾəˈkwen/ /fɾəˈkwent/ adj
συχνός

freqüència /fɾeˈkwɛn.si.a/ /fɾəˈkwɛn.si.ə/ n fem
συχνότητα

fresc /ˈfɾesk/ /ˈfɾəsk/ /ˈfɾɛsk/ adj masc
πρόσφατος φρέσκος
Acabat de fer.

frigorífic /fɾi.ɣoˈɾi.fik/ /fɾi.ɣuˈɾi.fik/ n masc
ψυγείο
Aparell per a la conservació de productes a baixa temperatura.

fris n masc
ζωφόρος

front /ˈfɾon/ /ˈfɾont/ n masc
μέτωπο
Part de la cara per sobre dels ulls
Bàndol de combat

frontera /fɾonˈte.ɾa/ /fɾonˈte.ɾə/ /fɾunˈte.ɾə/ n fem
σύνορα
Línia en un mapa que separa els territoris pertanyents a dos territoris administrativament diferenciats.

frontissa /fɾonˈti.sa/ /fɾonˈti.sə/ /fɾunˈti.sə/ n fem
μεντεσές

frugal /fɾuˈɣaɫ/ adj
λιτός

frugalitat /fɾu.ɣa.ɫiˈtat/ /fɾu.ɣə.ɫiˈtat/ n fem
λιτότητα

fruit n masc
καρπός φρούτο
Producte generat per les plantes fecundades utilitzat com a mecanisme per estendre la llavor.

fruita /ˈfɾuj.ta/ /ˈfɾwi.ta/ n fem
φρούτο φρούτα
Fruit mengívol.

frustració n fem
στέρηση

fràgil /ˈfɾa.d͡ʒiɫ/ /ˈfɾa.ʒiɫ/ adj
εύθραυστος

frívol /ˈfɾi.voɫ/ /ˈfɾi.vuɫ/ /ˈfɾi.βoɫ/ /ˈfɾi.βuɫ/ adj masc
ελαφρός

fuet /fuˈət/ /fuˈɛt/ n masc
μαστίγιο
Corretja amb un mànec utilitzada per a colpejar.

fuga /ˈfu.ɣa/ /ˈfu.ɣə/ n fem
φούγκα
(música) Composició polifònica amb una melodia que segueix les regles del contrapunt.

fugaç /fuˈɣas/ adj
εφήμερος

fugir /fuˈd͡ʒi/ /fuˈd͡ʒiɾ/ /fuˈʒi/ v
δραπετεύω
Una cosa, allunyar-se ràpidament.
ξεφεύγω
Escapar-se.
Transcórrer ràpidament.

fuita /ˈfuj.ta/ /ˈfuj.tə/ /ˈfwi.ta/ n fem
απόδραση

fulcre /ˈfuɫ.kɾe/ /ˈfuɫ.kɾə/ n masc
υπομόχλιο

full /ˈfuj/ /ˈfuʎ/ n masc
φύλλο

fulla /ˈfu.jə/ /ˈfu.ʎa/ /ˈfu.ʎə/ n fem
φύλλο
(botànica) Òrgan de color verd dels vegetals que apareix a la tija o al tronc.
λεπίδα
Part tallant d'un objecte.

fullatge /fuˈja.d͡ʒə/ /fuˈʎa.d͡ʒe/ /fuˈʎa.d͡ʒə/ n masc
φύλλωμα
Conjunt unitari de fulles d’una planta.

fullola /fuˈjɔ.ɫə/ /fuˈʎɔ.ɫa/ /fuˈʎɔ.ɫɔ/ /fuˈʎɔ.ɫə/ n fem
επικόλλημα

fum n masc
καπνός
Vapor visible exhalat o substància que aparenta l’exhalació d’una combustió.

fumador /fu.maˈðo/ /fu.maˈðoɾ/ /fu.məˈðo/ n masc
καπνιστής
Persona que fuma.

fumar /fuˈma/ /fuˈmaɾ/ v
καπνίζω

funcional /fun.si.oˈnaɫ/ /fun.si.uˈnaɫ/ adj
λειτουργικός

funcionar /fun.si.oˈna/ /fun.si.oˈnaɾ/ /fun.si.uˈna/ v
λειτουργώ

funció n fem
λειτουργία συνάρτηση

fundació /fun.da.siˈo/ n fem
ίδρυμα
Tipus de persona jurídica que es caracteritza per ser una organització sense ànim o fins de lucre. Dotada amb un patrimoni propi atorgat pels seus fundadors, la fundació ha de perseguir les fins que es van contemplar en el seu objecte social, si bé ha de també cuidar del seu patrimoni com a mitjà per a la consecució dels fins.

fundador /fun.daˈðo/ /fun.daˈðoɾ/ /fun.dəˈðo/ n masc
ιδρυτής

fundar /funˈda/ /funˈdaɾ/ v
θεμελιώνω
Establir, erigir, instituir.

funàmbul /fuˈnam.buɫ/ n masc
σχοινοβάτης

furgoneta /fur.ɡuˈnɛ.tə/ /fur.ɣuˈnɛ.tə/ /fuɾ.ɣoˈne.ta/ /fuɾ.ɣoˈnə.tə/ n fem
φορτηγάκι
Vehicle automòbil de càrrega lleuger amb la caixa posterior tancada.

furt /ˈfurt/ n masc
κλοπή

fus /ˈfus/ n masc
αδράχτι
Instrument, ample del mig i estret als extrems, que es fa servir per a convertir matèries primeres (flocs de llana, boles de cotó) en fil.

fusell /fuˈzeʎ/ n masc
τυφέκιον

fusible /fuˈzi.bɫe/ /fuˈzi.βɫe/ /fuˈzi.βɫə/ /fuˈzib.bɫe/ /fuˈzib.bɫə/ n masc
τηκτασφάλεια

fusió /fu.ziˈo/ n fem
συγχώνευση

fusta /ˈfus.ta/ n fem
ξύλο
(normalment no comptable) Material tret dels arbres i vegetals.

fuster /fusˈte/ /fusˈteɾ/ n masc
ξυλουργός
(professions) Persona que treballa amb fusta.

futbol /fubˈbɔɫ/ /fudˈbɔɫ/ n masc
ποδόσφαιρο

futbol americà n masc
αμερικανικό ποδόσφαιρο

futur /fuˈtu/ /fuˈtuɾ/ adj masc
μέλλον μελλοντικός
Que ha de venir.

futur /fuˈtu/ /fuˈtuɾ/ n masc
μέλλον
Temps que ha de venir.
μέλλοντας
Temps verbal diferent del present i del passat.

fàbrica /ˈfa.bɾi.ka/ n fem
εργοστάσιο
Paratge destinat a fabricar alguna cosa.
Edifici sumptuós.

fàcil adj
εύκολος
Que es pot fer o obtenir sense esforç.

fàl·lic /ˈfa.ɫik/ /ˈfaɫ.ɫik/ adj masc
φαλλικό

fàstic /ˈfas.tik/ n masc
αηδία

fènix /ˈfɛ.niks/ n masc
φοίνικας

fètid adj masc
δυσώδης

físic /ˈfi.zik/ adj
φυσικός
Relatiu o pertanyent a la física.

físic /ˈfi.zik/ n masc
φυσικός
Persona l'ofici de la qual és la física.

física /ˈfi.zi.ka/ n fem
φυσική
Ciència que estudia les propietats i interaccions de la matèria, de l'espai, del temps i de l'energia.

fístula /ˈfis.tu.ɫa/ /ˈfis.tu.ɫə/ n fem
συρίγγιο

fòbia /ˈfɔ.bi.a/ /ˈfɔ.βi.ə/ n fem
φοβία

fòrint /ˈfɔ.ɾin/ /ˈfɔ.ɾint/ n masc
φιορίνι

fòrum n masc
φόρουμ

fòsfor /ˈfɔs.foɾ/ /ˈfɔs.fur/ n masc
φωσφόρος

fórmula /ˈfɔr.mu.ɫə/ n fem
τύπος

fúcsia /ˈfuk.si.a/ /ˈfuk.si.ə/ n fem
φούξια

fútil /ˈfu.tiɫ/ adj
μάταιος

gabinet /ɡa.biˈnet/ /ɡə.biˈnət/ /ɡə.biˈnɛt/ /ɡə.βiˈnɛt/ n masc
υπουργικό συμβούλιο

gadolini /ɡə.ðoˈɫi.ni/ /ɡə.ðuˈɫi.ni/ n masc
γαδολίνιο

gairebé /ˌɡaj.ɾeˈbe/ adv
σχεδόν

galera /ɡaˈɫe.ɾa/ /ɡəˈɫe.ɾə/ n fem
γαλέρα
Vaixell de guerra de l'antiguitat mogut amb la força del vent i dels rems.

galeria n fem
γκαλερί

galeta /ɡaˈɫe.ta/ /ɡəˈɫə.tə/ /ɡəˈɫɛ.tə/ n fem
βούτημα
Tros petit de forma geomètrica diversa de pasta de farina, sucre i greix, cuita al forn.

galimaties /ɡa.ɫi.maˈti.es/ /ɡə.ɫi.məˈti.əs/ n masc
ακαταλαβίστικα

galió /ɡa.ɫiˈo/ /ɡə.ɫiˈo/ n masc
γαλιόνι
Vaixell de vela, armat amb canons, amb capacitat de navegació oceànica, dedicat al tràfic mercant o a la guerra, utilitzat entre els segles XVI i XVIII. Es caracteritza per els seus castells alterosos a popa i proa, els seus tres o quatre pals, a més del bauprès, els dos primers (pals trinquet i major) amb veles quadrades, i les seves grans dimensions en comparació als vaixells de l'època. La propulsió és exclusivament mitjançant veles a excepció d'algunes unitats especials d'algunes flotes (espanyola, turca) que també tenen una coberta ocupada per remers.

gall n masc
κόκορας
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Gallus gallus).

galleda /ɡaˈʎe.ða/ /ɡəˈʎə.ðə/ /ɡəˈʎɛ.ðə/ n fem
κουβάς

gallet /ɡaˈʎet/ /ɡəˈʎət/ /ɡəˈʎɛt/ n masc
σκανδάλη
Palanca pensada per ser premuda tancant el dit índex i que és utilitzada en diverses eines per fer-les actuar (trepants, etc.), així com per fer disparar diverses armes, en especial armes portàtils de foc i ballestes.

gallina /ɡaˈʎi.na/ n fem
κότα όρνιθα
Au de corral.

galliner /ɡa.ʎiˈne/ /ɡa.ʎiˈneɾ/ /ɡə.ʎiˈne/ n masc
κοτέτσι

galta /ˈɡaɫ.ta/ n fem
μάγουλο

galvanitzar /gaɫ.va.niˈzaɾ/ /gaɫ.βa.niˈd͡za/ /gaɫ.βa.niˈzaɾ/ /gəɫ.və.nidˈza/ /gəɫ.βə.nidˈza/ v
γαλβανίζω

gal·li /ˈɡa.ɫi/ /ˈɡaɫ.ɫi/ n masc
γάλλιο

gal·lès /ɡaɫˈɫes/ /ɡəɫˈɫəs/ /ɡəɫˈɫɛs/ /ɡəˈɫɛs/ adj masc
Ουαλικά
Relatiu a Gal·les o la seva llengua.

gal·lès /ɡaɫˈɫes/ /ɡəɫˈɫəs/ /ɡəɫˈɫɛs/ /ɡəˈɫɛs/ n masc
Ουαλικά
Individu de Gal·les.
(només singular) Llengua celta pròpia de Gal·les.

galàxia /ɡaˈɫak.si.a/ n fem
γαλαξίας

galó /ɣaˈɫo/ /ɣəˈɫo/ n masc
γαλόνι

gamarús /ɡa.maˈɾus/ n masc
χουχουριστής
Ocell de la família de les estrígides (Strix aluco).

gamba /ˈɡam.ba/ /ˈɡam.bə/ n fem
γαρίδα
Un dels diversos crustacis comestibles de l’ordre dels decàpodes i del grup dels macrurs amb abdomen translúcid llarg i potes primes.

gamma /ˈɡam.ma/ /ˈɡam.mə/ n fem
γάμα γάμμα

gana n fem
πείνα
Desig de menjar, sensació impulsada per la necessitat d'aliment.

gandul /ɡanˈduɫ/ /ɡənˈduɫ/ adj masc
τεμπέλης
Mancat de ganes de treballar o de fer cap esforç.

gandul /ɡanˈduɫ/ /ɡənˈduɫ/ n masc
τεμπέλης
Persona mancada de ganes de treballar o de fer cap esforç.

ganivet /ɡa.niˈvet/ /ɡa.niˈβet/ /ɡə.niˈvət/ /ɡə.niˈvɛt/ n masc
μαχαίρι
Estri destinat a tallar, en especial el menjar, i de vegades també a punxar, que consta d'un mànec i d'una part en serra o esmolada.

garatge /ɡaˈɾa.d͡ʒe/ /ɡəˈɾa.d͡ʒə/ n masc
γκαράζ

garba /ˈɡar.bə/ /ˈɡaɾ.ba/ n fem
δεμάτι

garjola /ɡarˈd͡ʒɔ.ɫa/ /ɡaɾˈd͡ʒɔ.ɫa/ /ɡaɾˈd͡ʒɔ.ɫɔ/ n fem
φυλακή
(col·loquial) presó

garlanda /ɡaɾˈɫan.da/ /ɡərˈɫan.də/ n fem
γιρλάντα
Corona o diadema, generalment teixida de flors, herbes, branques o fulles, per adonar el cap.

garriga /ɡaˈri.ɣa/ /ɡəˈri.ɣə/ n fem
φρύγανα

garrí /ɡaˈri/ /ɡəˈri/ n masc
γουρουνόπουλο

garsa /ˈɡaɾ.sa/ n fem
καρακάξα

gas n masc
αέριο ατμός
Matèria en un estat en què les forces de cohesió són dèbils tendint a expandir-se i omplir el recipient que el conté.

gasela /ɡaˈzɛ.ɫa/ /ɡaˈzɛ.ɫɛ/ /ɡəˈzɛ.ɫə/ n fem
γαζέλα

gasiu /ɡaˈziw/ /ɡəˈziw/ adj masc
τσιγκούνης

gasolinera /ɡa.zo.ɫiˈne.ɾa/ /ɡə.zo.ɫiˈne.ɾə/ /ɡə.zu.ɫiˈne.ɾə/ n fem
βενζινάδικο

gastar /ɡasˈta/ /ɡasˈtaɾ/ v
ξοδεύω

gastroenteritis /ˌɡas.tɾo.en.teˈɾi.tis/ /ˌɡas.tɾon.təˈɾi.tis/ /ˌɡas.tɾun.təˈɾi.tis/ n fem
γαστρεντερίτιδα

gasós /ɡaˈzos/ adj masc
αέριος
Relatiu al gas o existent com a gas.

gat n masc
γάτα γάτος
Mamífer felí (Felis silvestris catus), de dimensions reduïdes, domesticat i bastant llest.

gat salvatge n masc
αγριόγατα

gató /ɡaˈto/ /ɡəˈto/ n masc
γατάκι

gaudir /ɡawˈði/ /ɡawˈðiɾ/ v
απολαμβάνω

gavina /ɡaˈvi.na/ /ɡaˈβi.na/ /ɡəˈvi.nə/ n fem
γλάρος

ge /d͡ʒe/ /ʒe/ n fem
τζι

gebre /ˈd͡ʒe.bɾe/ /ˈʒe.βɾə/ n masc
πάχνη

gegant /d͡ʒeˈɣan/ /d͡ʒeˈɣant/ /ʒəˈɣan/ /ʒəˈɣant/ n masc
γίγαντας γίγας
Ésser d'estatura desmesurada.

gel /ˈd͡ʒɛɫ/ n masc
πάγος
Estat sòlid de l'aigua, en circumstàncies normals sota els zero graus Celsius.

gelat /ʒəˈɫat/ n masc
παγωτό
(aliments) Aliment típicament dolç, menjat sovint en les postres, format per un líquid solidificat per congelació.

gelatina /d͡ʒe.ɫaˈti.na/ /ʒə.ɫəˈti.nə/ n fem
ζελές ζελέ
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los.

gelosament /d͡ʒeˌɫo.zaˈmen/ /d͡ʒeˌɫo.zaˈment/ /ʒəˌɫo.zəˈmen/ /ʒəˌɫo.zəˈment/ adv
ζηλότυπα

gelosia /d͡ʒe.ɫoˈzi.a/ /ʒə.ɫoˈzi.ə/ /ʒə.ɫuˈzi.ə/ n fem
ζήλια
Sentiment d'enveja o de refús envers una persona que gaudeix d'alguna cosa o d'algú que voldríem per a nosaltres.
Tipus de paret d'obra o de fusta que permet passar parcialment l'aire i la llum, emprat per refrescar interiors i veure sense ser vist o també com a suport per fer créixer plantes enfiladisses.

gelós /d͡ʒeˈɫos/ /ʒəˈɫos/ adj masc
ζηλιάρης

gemma /ˈd͡ʒem.ma/ /ˈʒɛm.mə/ n fem
πετράδι

gen /ˈd͡ʒen/ /ˈʒɛn/ n masc
γονίδιο

gendre /ˈd͡ʒɛn.dɾe/ /ˈʒɛn.dɾə/ n masc
γαμπρός

gener /d͡ʒaˈne/ /d͡ʒeˈne/ /ʒəˈne/ /ʒəˈne/ n masc
Ιανουάριος Γενάρης
Primer mes de l'any.

generació /d͡ʒe.ne.ɾa.siˈo/ n fem
γενιά

generalització /d͡ʒe.ne.ɾa.ɫi.d͡za.siˈo/ /d͡ʒe.ne.ɾa.ɫi.za.siˈo/ /ʒə.nə.ɾə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
γενίκευση

generalment /d͡ʒe.neˌɾaɫˈmen/ /d͡ʒe.neˌɾaɫˈment/ /ʒə.nəˌɾaɫˈmen/ /ʒə.nəˌɾaɫˈment/ adv
συνήθως

generositat /d͡ʒe.ne.ɾo.ziˈtat/ /ʒə.nə.ɾo.ziˈtat/ /ʒə.nə.ɾu.ziˈtat/ n fem
γενναιοδωρία

generós /d͡ʒe.neˈɾos/ adj masc
γενναιόδωρος

genetista /d͡ʒe.neˈtis.ta/ /d͡ʒe.neˈtis.te/ /ʒə.nəˈtis.tə/ n neut
γενετιστής

geni /ˈd͡ʒɛ.ni/ /ˈd͡ʒɛ.nit/ /ˈʒɛ.ni/ /ˈʒɛ.nit/ n masc
δαιμόνιο
Persona dotada d'una capacitat, preparació i desenvolupament mentals extraordinaris respecte a la mitjana d'altres individus de la mateixa edat per a crear o inventar una obra artística o científica admirable.

genitiu /d͡ʒe.niˈtiw/ /ʒə.niˈtiw/ adj masc
γενική

geniva /d͡ʒeˈni.va/ /d͡ʒeˈni.βa/ /ʒəˈni.və/ /ʒəˈni.βə/ n fem
ούλα ούλο

genocidi /d͡ʒe.noˈsi.ði/ /ʒə.noˈsi.ði/ /ʒə.nuˈsi.ði/ n masc
γενοκτονία

genoll /d͡ʒeˈnoʎ/ /ʒiˈnoʎ/ /ʒuˈnoʎ/ /ʒəˈnoʎ/ n masc
γόνατο
(anatomia) articulació de la cama que la divideix en dues parts i que permet el seu moviment i flexió.

genollada /d͡ʒe.noˈʎa.ða/ /ʒə.noˈʎa.ðə/ /ʒə.nuˈja.ðə/ /ʒə.nuˈʎa.ðə/ n fem
γονατιά

gens /ˈd͡ʒens/ /ˈʒens/ adv
καθόλου
Absència de quantitat respecte d'una totalitat anterior.

gent /ˈd͡ʒen/ /ˈd͡ʒent/ /ˈʒen/ /ˈʒent/ n fem
κόσμος άνθρωποι

gentilici /d͡ʒen.tiˈli.si/ /ʒən.tiˈɫi.si/ n masc
πατριδωνυμικό

genuí /d͡ʒe.nuˈi/ adj masc
γνήσιος

genètica /d͡ʒeˈnɛ.ti.ka/ /ʒəˈnɛ.ti.kə/ n fem
γενετική

genísser /d͡ʒeˈni.seɾ/ /ʒəˈni.sər/ n masc
γενίτσαρος

geo- /ˈd͡ʒe.o/ /ˈʒe.o/ /ˈʒe.u/ prefix
γαιο-

geografia /d͡ʒe.o.ɣɾaˈfi.a/ /ʒə.o.ɣɾəˈfi.ə/ /ʒə.u.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
γεωγραφία
Ciència que estudia la terra en especial la seva superfície, però també la seva forma i composició i les capes de l'atmosfera. També és l'estudi de les característiques d'altres astres. Exemple: la geografia de la lluna.

geogràfic /d͡ʒe.oˈɣɾa.fik/ /ʒə.oˈɣɾa.fik/ /ʒə.uˈɣɾa.fik/ adj masc
γεωγραφικός

geologia /d͡ʒe.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /d͡ʒe.o.ɫoˈʒi.a/ /ʒə.o.ɫoˈʒi.ə/ /ʒə.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
γεωλογία
Ciència que estudia la terra, la seva història i els processos que li han donat forma.

geometria /d͡ʒe.o.meˈtɾi.a/ /ʒə.o.məˈtɾi.ə/ /ʒə.u.məˈtɾi.ə/ n fem
γεωμετρία

georgià /ʒə.oɾ.ʒiˈa/ /ʒə.ur.ʒiˈa/ n masc
γεωργιανή
(masculí singular) Llengua parlada a Geòrgia.

gep /ˈd͡ʒep/ n masc
καμπούρα

gerd /ˈd͡ʒɛɾt/ n masc
σμέουρο

germana /d͡ʒeɾˈma.na/ n fem
αδελφή αδερφή
Filla dels mateixos pares.
Membre d'una comunitat religiosa.
Col·lega, companya, sòcia.

germanastre /d͡ʒeɾ.maˈnas.tɾe/ /ʒər.məˈnas.tɾə/ n masc
ετεροθαλής αδελφός
Fill del padrastre o de la madrastra.

germani /ʒərˈma.ni/ n masc
γερμάνιο

germen /ˈd͡ʒeɾ.men/ /ˈʒɛr.mən/ n masc
μικρόβιο

germinar /d͡ʒeɾ.miˈnaɾ/ /ʒeɾ.miˈna/ /ʒəɾ.miˈna/ v
βλαστάνω

germà /d͡ʒeɾˈma/ n masc
αδελφός αδερφός
Fill de la mateixa mare i del mateix pare.

germànic /d͡ʒeɾˈma.nik/ /ʒərˈma.nik/ adj
γερμανικός
Relacionat amb el germani

gerra /ˈd͡ʒɛ.ra/ /ˈd͡ʒɛ.rɛ/ /ˈʒɛ.rə/ n fem
κανάτι
Recipient per contenir líquids, de boca ampla i amb ventre.

gerro /ˈd͡ʒɛ.ro/ /ˈʒɛ.ro/ /ˈʒɛ.ru/ n masc
ανθοδοχείο
Recipient portàtil per a ficar-hi aigua o flors.

gerundi /d͡ʒeˈɾun.di/ /ʒəˈɾun.di/ n masc
γερούνδιο

gespa /ˈd͡ʒes.pa/ /ˈʒes.pə/ n fem
γκαζόν

gest /ˈd͡ʒest/ /ˈʒest/ n masc
χειρονομία

gestació /d͡ʒes.ta.siˈo/ /ʒəs.tə.siˈo/ n fem
κυοφορία

geòmetra /d͡ʒeˈɔ.me.tɾa/ /ʒeˈɔ.mə.tɾə/ n neut
γεωμέτρης

ghanès /ɡaˈnes/ /ɡəˈnəs/ /ɡəˈnɛs/ adj masc
Γκανέζα
Relatiu o pertanyent a Ghana.

ghanès /ɡaˈnes/ /ɡəˈnəs/ /ɡəˈnɛs/ n masc
Γκανέζα
Persona que habita o és originària de Ghana.

gibós /d͡ʒiˈbos/ /ʒiˈβos/ adj masc
αμφίκυρτος

gimnàs /d͡ʒimˈnas/ /ʒimˈnas/ n masc
γυμναστήριο
Espai tancat destinat a realitzar exercicis gimnàstics.

gimnàstica /d͡ʒimˈnas.ti.ka/ /ʒimˈnas.ti.kə/ n fem
γυμναστική
Exercitació dels músculs del cos amb l'objectiu del benestar físic.
Disciplina esportiva consistent en l'execució exacta i harmònica d'una sèrie de moviments corporals definits de manera precisa.

ginebra /d͡ʒiˈne.bɾa/ n fem
τζιν

ginebre /d͡ʒiˈne.bɾe/ n masc
άρκευθος

ginecologia /d͡ʒi.ne.ko.ɫoˈd͡ʒi.a/ /d͡ʒi.ne.ko.ɫoˈʒi.a/ /ʒi.nə.ko.ɫoˈʒi.ə/ /ʒi.nə.ku.ɫuˈʒi.ə/ n fem
γυναικολογία

giny /ˈd͡ʒiɲ/ /ˈʒiɲ/ n masc
γραφικό στοιχείο
(informàtica) Petit programa com a interfície d’usuari amb accés ràpid a funcions d’ús freqüent.

gira /ˈd͡ʒi.ɾa/ /ˈʒi.ɾə/ n fem
περιοδεία
Sèrie d’actuacions itinerants d’un espectacle.

gira-sol /ˌd͡ʒi.ɾaˈsɔɫ/ n masc
ηλιοτρόπιο ηλίανθος

girafa /d͡ʒiˈɾa.fa/ n fem
καμηλοπάρδαλη
Mamífer remugant de la família dels giràfids (Giraffa camelopardalis), de coll molt llarg, pelatge grogós amb taques fosques, propi de l'Àfrica.

girar /d͡ʒiˈɾa/ /d͡ʒiˈɾaɾ/ /ʒiˈɾa/ v
γυρίζω
(intransitiu) Moure's al voltant del propi eix.
(intransitiu) Canviar de direcció en un trajecte.

gla n fem
βελανίδι

glabel·la /ɡɫaˈbɛɫ.ɫa/ /ɡɫaˈβɛ.ɫa/ /ɡɫaˈβɛ.ɫɛ/ /ɡɫaˈβɛɫ.ɫa/ /ɡɫəˈbɛɫ.ɫə/ /ɡɫəˈβɛ.ɫə/ /ɡɫəˈβɛɫ.ɫə/ n fem
μεσόφρυος

glacial /ɡɫa.siˈaɫ/ adj
παγετωνικός
Relatiu o pertanyent al glaç.

glaucoma /ɡɫawˈko.ma/ /ɡɫəwˈko.mə/ n masc
γλαύκωμα

glaça /ˈɡɫa.sa/ /ˈɡɫa.sə/ n fem
γλάσο
Cobertura de pastisseria feta de pasta de sucre i clara d’ou.

global /ɡɫoˈbaɫ/ /ɡɫuˈbaɫ/ /ɡɫuˈβaɫ/ adj
καθολικός
Total, pres en conjunt.

globalització /ɡɫo.ba.ɫi.za.siˈo/ /ɡɫo.bə.ɫi.d͡zə.siˈo/ /ɡɫo.βa.ɫi.d͡za.siˈo/ /ɡɫu.bə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
παγκοσμιοποίηση
Procés pel qual un fenomen polític, econòmic, social o cultural esdevé d'àmbit universal.

globus n masc
υδρόγειος σφαίρα
Figura en forma esfèrica.
αερόστατο
Mitjà aeri de transport, format per una mena de bossa, típicament amb forma ovoide, que conté un gas més lleuger que l'aire que li permet flotar en l'atmosfera.

glucosa /ɡɫuˈko.za/ /ɡɫuˈko.zə/ n fem
γλυκόζη

glucèmia /ɡɫuˈsɛ.mi.a/ /ɡɫuˈsɛ.mi.ə/ n fem
γλυκαιμία

gluten /ˈɡɫu.ten/ /ˈɡɫu.tən/ n masc
γλουτένη

glàndula /ˈɡɫan.du.ɫa/ /ˈɡɫan.du.ɫə/ n fem
αδένας

glòria /ˈɡɫɔ.ɾi.a/ /ˈɡɫɔ.ɾi.ə/ n fem
δόξα

gobi /ˈɡɔ.βi/ n masc
γυφτόψαρο

gofra /ˈɡo.fɾa/ /ˈɡo.fɾə/ n fem
βάφλα

gol /ˈɡɔɫ/ n masc
γκολ τέρμα
(esports de pilota, polo) Acció i efecte d'introduir la pilota, la bola o el disc a una porteria fins a traspassar totalment la línia de gol.

gola /ˈɡo.ɫa/ /ˈɡo.ɫə/ n fem
λαιμός
(anatomia) Zona del cos de persones i animals, que comença al final de l'interior de la boca i acaba a l'inici de l'esòfag.

golf /ˈɡoɫf/ n masc
κόλπος
Porció de mar tancada parcialment de terra.
γκολφ
Esport de pilota practicat a l'aire lliure en un camp de golf que consisteix a introduir una bola en una sèrie de forats successius colpejant-la amb un bastó.

goma /ˈɡo.ma/ /ˈɡo.mə/ n fem
γομολάστιχα
Substància d'alt pes molecular que tendeix a inflar-se amb l'aigua i a transformar-se en una massa gelatinosa.
Cosa que es fa servir per esborrar les marques de llapis sobre paper.
Substància obtinguda de la resina de les acàcies, que serveix per enganxar.
(tennis de taula) Revestiment d'una o totes dues cares de la fulla d'una pala format per una o dues capes de goma o cautxú.
Material elàstic que es fa servir per subjectar coses.

goma d'esborrar n fem
γομολάστιχα

gong /ˈɡɔŋ/ /ˈɡɔŋk/ /ˈɡɔŋk/ n masc
γκονγκ

googlejar /ɡu.ɣɫeˈd͡ʒa/ /ɡu.ɣɫeˈd͡ʒaɾ/ /ɡu.ɣɫeˈʒa/ /ɡu.ɣɫəˈd͡ʒa/ /ɡu.ɣɫəˈʒa/ v
γκουγκλάρω

googol /ɡuˈɣoɫ/ n masc
googol

goril·la /ɡoˈɾiɫ.ɫa/ /ɡoˈɾiɫ.ɫə/ /ɡuˈɾi.ɫə/ /ɡuˈɾiɫ.ɫə/ n masc
γορίλας
Primat herbívor de grans dimensions de la família dels pòngids, amb moltes similituds amb l'ésser humà i que habita una part reduïda de l'Àfrica central.

gorra /ˈɡo.ra/ /ˈɡo.rə/ n fem
κασκέτο

gos n masc
σκύλος σκυλί
Mamífer de la família dels cànids (Canis lupus familiaris), domesticat, subespècie del llop gris, d'olfacte molt desenvolupat i en general obedient al seu amo.

gosar /ɡoˈza/ /ɡoˈzaɾ/ /ɡuˈza/ v
τολμώ

gossa /ˈɡo.sə/ n fem
σκύλα

got /ˈɡot/ n masc
ποτήρι
Recipient obert per dalt i sense peu, pensat per agafar-se amb la mà i, en acostar-lo a la boca, poder beure el líquid que conté.

gota /ˈɡo.ta/ /ˈɡo.tə/ n fem
σταγόνα
Petita esfera (o esferoide) líquida, popularment idealitzada en una forma punxeguda per dalt.

govern /ɡoˈvɛɾn/ /ɡoˈβɛrn/ /ɡoˈβɛɾn/ /ɡuˈvɛrn/ n masc
κυβέρνηση
Òrgan que té el poder d'un territori.

governador /ɡo.veɾ.naˈðoɾ/ /ɡo.vəɾ.nəˈðo/ /ɡo.βer.naˈðo/ /ɡo.βeɾ.naˈðoɾ/ /ɡu.vər.nəˈðo/ /ɡu.βər.nəˈðo/ n masc
κυβερνήτης

governar /ɡo.veɾˈnaɾ/ /ɡo.vəɾˈna/ /ɡo.βerˈna/ /ɡo.βeɾˈna/ /ɡu.vərˈna/ v
κυβερνώ
Dirigir i administrar els afers públics, exercir l'autoritat del govern.

gra /ˈɡra/ n masc
δημητριακά

graciosament /ɡɾa.siˌo.zaˈmen/ /ɡɾa.siˌo.zaˈment/ /ɡɾə.siˌo.zəˈmen/ /ɡɾə.siˌo.zəˈment/ adv
ευγενικά

gradualment /ɡɾa.ðuˌaɫˈmen/ /ɡɾa.ðuˌaɫˈment/ /ɡɾə.ðuˌaɫˈmen/ /ɡɾə.ðuˌaɫˈment/ adv
βαθμιαία

graella /ɡɾaˈe.ʎa/ /ɡɾəˈe.ʎə/ n fem
σχάρα

gralla /ˈɡɾa.jə/ /ˈɡɾa.ʎa/ /ˈɡɾa.ʎə/ n fem
κάργια
Ocell de l’ordre dels passeriformes i de la família dels còrvids, de plomatge molt fosc (Coloeus monedula).

grallar /ɡɾaˈʎa/ /ɡɾaˈʎaɾ/ v
κράζω

gram /ˈɡɾam/ n masc
γραμμάριο

gramàtica /ɡɾaˈma.ti.ka/ n fem
γραμματική

gran adj
μεγάλος
De dimensions considerables, que excedeix les mides ordinàries o esperades, en espai, envergadura, quantitat, etc.

granada /ɡɾaˈna.ða/ /ɡɾəˈna.ðə/ n fem
χειροβομβίδα
Bomba de mà.

granat /ɡɾəˈnat/ n masc
γκρενά
Mineral del grup dels silicats format per un metall bivalent i un de trivalent.
(invariable) Color roig fosc com la pedra preciosa.

graner /ɡɾaˈne/ /ɡɾaˈneɾ/ /ɡɾəˈne/ n masc
σιταποθήκη
(agricultura) Lloc on s'emmagatzema el gra.

granja /ˈɡɾaɲ.d͡ʒa/ n fem
αγρόκτημα

granota /ɡɾaˈnɔ.ta/ /ɡɾaˈnɔ.tɔ/ /ɡɾəˈnɔ.tə/ n fem
βάτραχος
(zoologia) Nom d'ús generalitzat per designar diversos amfibis de l'ordre dels anurs.

grapa /ˈɡɾa.pa/ /ˈɡɾa.pə/ n fem
συνδετήρας
Peça metàl·lica que, doblegada, serveix per ajuntar papers o cartons.

grapadora /ɡɾa.paˈðo.ɾa/ /ɡɾə.pəˈðo.ɾə/ n fem
συρραπτικό

grapat /graˈpat/ /grəˈpat/ n masc
χούφτα
Porció d’alguna cosa que cap dins el puny o la mà closa.

graponerament /ɡɾa.poˌne.ɾaˈmen/ /ɡɾa.poˌne.ɾaˈment/ /ɡɾə.poˌne.ɾəˈment/ /ɡɾə.puˌne.ɾəˈmen/ adv
άγαρμπα

gras /ˈɡɾas/ adj masc
χοντρός
Amb molt de greix al cos, voluminós.

gratacel /ˌɡɾa.taˈsɛɫ/ /ˌɡɾa.təˈsɛɫ/ n masc
ουρανοξύστης
Edifici d'alçada molt superior a la normal i dividit en un gran nombre de plantes

gratar /ɡɾaˈta/ /ɡɾaˈtaɾ/ /ɡɾəˈta/ v
ξύνω

gratitud /ɡɾa.tiˈtut/ /ɡɾə.tiˈtut/ n fem
ευγνωμοσύνη

graula /ˈɡɾaw.ɫa/ /ˈɡɾaw.ɫə/ n fem
σταροκόρακας
Ocell de l’ordre dels passeriformes i de la família dels còrvids, de plomatge negre amb part de la cara nua (Coloeus frugilegus).

grava /ˈɡɾa.va/ /ˈɡɾa.və/ /ˈɡɾa.βa/ /ˈɡɾa.βə/ n fem
χαλίκι
(construcció) Conjunt de fragments de roca, natural o esmicolada, amb un diàmetre entre 4 i 254 mm..
(geomorfologia) Conjunt de fragments de roca sedimentària amb un diàmetre entre 2 i 20 mm.
(geoarqueologia) Conjunt de fragments de roca sedimentària amb un diàmetre entre 10 i 200 mm.

gravar /ɡɾaˈvaɾ/ /ɡɾaˈβa/ /ɡɾəˈva/ /ɡɾəˈβa/ v
χαράσσω
Traçar una figura o una inscripció sobre una matèria dura amb una eina punxeguda.
κινηματογραφώ
Fixar una idea o un sentiment amb profunditat en algú.

gravetat /ɡɾa.veˈtat/ /ɡɾa.βeˈtat/ /ɡɾə.vəˈtat/ /ɡɾə.βəˈtat/ n fem
σοβαρότητα βαρύτητα
L'estat o condició de ser greu.
βαρύτητα
Força que atrau els objectes cap al centre de la Terra.

gravitó n masc
βαρυτόνιο

grec adj masc
ελληνικός ελληνικά
Relatiu a Grècia, als habitants, la cultura o la llengua.

grec n masc
ελληνικά ελληνικός
Ciutadà de Grècia.
(només singular) Llengua parlada a Grècia.

grec antic n masc
αρχαία ελληνικά

grec modern n masc
νέα ελληνικά

gregal /ɡɾeˈɣaɫ/ /ɡɾəˈɣaɫ/ n masc
γράιγος

gregari /ɡɾeˈɣa.ɾi/ /ɡɾəˈɣa.ɾi/ adj masc
αγελαίος

greix /ˈgɾejʃ/ /ˈgɾeʃ/ n masc
λίπος

greixar /ɡɾejˈʃa/ /ɡɾejˈʃaɾ/ /ɡɾeˈʃa/ /ɡɾəˈʃa/ v
γρασάρω

gresol /ɡɾeˈzɔɫ/ /ɡɾəˈzɔɫ/ n masc
χοάνη
(metal·lúrgia) Recipient de material refractari per a fondre metalls a alta temperatura.
Situació en què té lloc una assimilació sociocultural entre individus de procedències diverses.
χωνευτήρι
(metal·lúrgia) Cavitat inferior d’un forn de cup.

greu /ˈɡɾew/ adj
μπάσος
Aplicat a la música o la parla, de to baix.
βαρύς
Dit d'una situació, que no admet bromes, seriosa.

greuge /ˈɡɾew.d͡ʒe/ /ˈɡɾew.ʒə/ n masc
ύβρις
Allò que ataca la dignitat d'una persona, societat, etc.

grill /ˈɡɾiʎ/ n fem
γρύλος τριζόνι
Insecte saltador diverses espècies de la família dels gríl·lids, de color negre rogenc, característic pel carrisqueig que fan els mascles per fricció dels èlitres.

grinyolar /ɡɾi.ɲoˈɫa/ /ɡɾi.ɲoˈɫaɾ/ /ɡɾi.ɲuˈɫa/ v
τρίζω
Fer un sorolls estridents provocats pel fregadís entre objectes.

grip n fem
γρίπη

gripau n masc
φρύνος

gris adj masc
γκρίζος γκρι
Color entre el negre i el blanc, el to propi de la cendra o el ciment.

grisú /ɡɾiˈzu/ n masc
εκρηκτικό αέριο

groc adj masc
κίτρινος κίτρινο
Del color de l'or, el safrà o la llimona.

groc n masc
κίτρινος
Color de l'espectre entre el verd i el taronja.

gronxador /ɡɾoɲ.t͡ʃaˈðo/ /ɡɾoɲ.t͡ʃaˈðoɾ/ /ɡɾoɲ.ʃəˈðo/ /ɡɾuɲ.ʃəˈðo/ n masc
κούνια

grossa /ˈɡɾɔ.sa/ /ˈɡɾɔ.sɔ/ /ˈɡɾɔ.sə/ n fem
γκρόσσα
Dotze dotzenes

grua /ˈɡɾu.a/ /ˈɡɾu.ə/ n fem
γερανός
Ocell de la família dels gruids de més d’un metre de llargada, plomatge gris, coll i cara negres (Grus grus).
Màquina per a aixecar i moure càrregues pesades amb un braç articulat.

gruixut /ɡɾujˈʃut/ /ɡɾuˈʃut/ adj masc
παχής

gruny /ˈɡɾuɲ/ n masc
γρυλισμός

grunyir /ɡɾuˈɲi/ /ɡɾuˈɲiɾ/ v
γκρινιάζω
Rondinar d’irritació el gos, el gat, el porc.

grunyit /ɡɾuˈɲit/ n masc
γρύλισμα

grup /ˈɡɾup/ n masc
ομάδα

gràcia /ˈɡɾa.si.a/ /ˈɡɾa.si.ə/ /ˈɡɾa.sja/ /ˈɡɾa.sjə/ n fem
χάρη
Resultar plaent.

gràcies /ˈɡɾa.si.əs/ Interjection
ευχαριστώ
Expressió per a manifestar agraïment.

grèvol /ˈɡɾe.voɫ/ /ˈɡɾe.βoɫ/ /ˈɡɾɛ.voɫ/ /ˈɡɾɛ.vuɫ/ n masc
ίλεξ
Fusta del grèvol, molt apreciada en ebenisteria.
δασόκοτα
Ocell fasianiforme de la família dels tetraònids (Tetrastes bonasia o Bonasia bonasia) de color gris terrós i tacat a franges, que viu al centre i nord d'Europa i algunes regions d'Àsia.

guant /ˈɡwan/ /ˈɡwant/ n masc
γάντι
Peça que cobreix la mà i de vegades part del braç, emprat com a vestimenta o com a protecció de la pell.
(pilota basca) Bossa de cuir amb didals d'una cesta, situada a l'extrem superior i subjectada al canell, dintre la qual el jugador introdueix la mà per sostenir la cesta.

guantera /ɡwanˈte.ɾa/ /ɡwənˈte.ɾə/ n fem
ντουλαπάκι
Calaix petit al costat del tauler dels automòbils usat per tal de desar coses.

guanyador /ɡwa.ɲaˈðo/ /ɡwa.ɲaˈðoɾ/ /ɡwə.ɲəˈðo/ n masc
νικητής
Persona que guanya o ha guanyat alguna cosa.

guanyar /ɡoˈɲa/ /ɡuˈɲa/ /ɡwaˈɲa/ /ɡwaˈɲaɾ/ v
κερδίζω

guanyar-se la vida v
βγάζω το ψωμί μου

guanàbana /ɡwaˈna.ba.na/ /ɡwəˈna.βə.nə/ n fem
γουανάμπανα

guardaespatlles /ˌɡwar.dəsˈpaʎ.ʎəs/ /ˌɡwar.ða.esˈpaʎ.ʎes/ /ˌɡwaɾ.ða.esˈpaɫ.ɫes/ /ˌɡwaɾ.ðəsˈpaɫ.ɫəs/ n neut
σωματοφύλακας

guardar /ɡwarˈða/ /ɡwaɾˈða/ /ɡwaɾˈðaɾ/ /ɡwərˈda/ v
κρατώ
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los.

guardià /ɡwaɾ.ðiˈa/ /ɡwər.diˈa/ n masc
φύλακας

guarir /ɡwaˈɾi/ /ɡwaˈɾiɾ/ /ɡwəˈɾi/ v
θεραπεύω

guarnició /ɡwaɾ.ni.siˈo/ /ɡwər.ni.siˈo/ n fem
φρουρά
Conjunt de soldats que protegeixen un punt estratègic.

guatlla /ˈɡwaɫ.ɫa/ /ˈɡwaɫ.ɫə/ /ˈɡwaʎ.ʎa/ n fem
ορτύκι

guerra /ˈɡɛ.ra/ /ˈɡɛ.rɛ/ n fem
πόλεμος
Conflicte amb armes.

guerrer /ɡeˈre/ /ɡeˈreɾ/ /ɡəˈre/ n masc
μαχητής πολεμιστής
Persona que fa la guerra, bel·licosa.

guerrilla /ɡeˈri.ʎa/ /ɡəˈri.ʎə/ n fem
αντάρτικο

gueto /ˈɡe.to/ /ˈɡɛ.tu/ n masc
γκέτο

guia /ˈɡi.a/ /ˈɡi.ə/ n fem
ξεναγός
Manual que serveix per orientar-se amb una tasca o en un lloc desconegut.
Via per la qual discorre un objecte.

guia /ˈɡi.a/ /ˈɡi.ə/ n neut
ξεναγός
Persona que vol guiar una altra.

guiar /ɡiˈa/ /ɡiˈaɾ/ v
άγω
Fer de guia.

guillotinar /ɡi.ʎo.tiˈna/ /ɡi.ʎo.tiˈnaɾ/ /ɡi.ʎu.tiˈna/ v
αποκεφαλίζω

guineu n fem
αλεπού
Mamífer de la família dels cànids (Vulpes vulpes), salvatge i carnívor, semblant als llops, però bastant més petit (té poc més de mig metre de llarg) i el morro més agut. Té especial fama d'astut.

guionista /ɡi.oˈnis.ta/ /ɡi.oˈnis.te/ /ɡi.oˈnis.tə/ /ɡi.uˈnis.tə/ n neut
σεναριογράφος

guitarra /ɡiˈta.ra/ n fem
κιθάρα

guitarra acústica n fem
ακουστική κιθάρα

guitarra elèctrica n fem
ηλεκτρική κιθάρα

guix n masc
γύψος
Mineral de sulfat de calci hidratat CaSO4·2H2O que s’usa com a material de construcció i en l’escultura.
κιμωλία τεμπεσίρι
Barreta de mineral usada per a escriure a la pissarra.
κιμωλία
(billar) Dau compost de guix amb una base de cola que s'aplica a la sola d'un tac, utilitzat per a evitar que el tac rellisqui en impactar contra la bola d'atac.

guió /ɡiˈo/ n masc
παύλα
Un dels signes utilitzats en l'alfabet braille.
σενάριο
Argument on s'expressen tots els detalls d'una obra teatral, de cinema, anunci televisiu, o qualsevol altre actuació que mereixí ser pautada i, fins i tot, els còmics.

gujarati /ɡu.d͡ʒaˈɾa.ti/ /ɡu.ʒaˈɾa.ti/ /ɡu.ʒəˈɾa.ti/ n masc
Γκουτζαρατικά

guru /ˈɡu.ɾu/ n masc
γκουρού
Guia espiritual hindú.

gust /ˈɡust/ n masc
γεύση
Sentit que permet percebre els sabors.

guèiser /ˈɡɛj.zeɾ/ /ˈɡɛj.zər/ n masc
θερμοπίδακας

gàbia /ˈɡa.bi.a/ /ˈɡa.βi.ə/ n fem
κλουβί

gàl·lic /ˈɡa.ɫik/ /ˈɡaɫ.ɫik/ adj
γαλατικός
Relatiu a la Gàl·lia o els gals.

gènere n masc
γένος
Conjunt de persones o coses amb característiques semblants.
Distinció entre paraules que poden anar acompanyades amb determinants masculins i les que poden anar amb determinants femenins.

gínjol /ˈʒiɲ.ʒoɫ/ /ˈʒiɲ.ʒuɫ/ n masc
τζίτζιφο

ha /ˈha/ Interjection
χα
Expressió usada per a indicar el riure o, repetida, una riallada.

habilitar /a.bi.ɫiˈtaɾ/ /a.βi.ɫiˈta/ /ə.βi.ɫiˈta/ v
επιτρέπω

habilitat /a.βi.liˈtat/ /ə.βi.ɫiˈtat/ n fem
επιδεξιότητα

habitant /a.βiˈtan/ /a.βiˈtant/ /ə.βiˈtan/ /ə.βiˈtant/ n neut
κάτοικος
Persona que viu (habita) en un zona determinada (casa, barri, població, país, etc).
Cadascun dels éssers vius, i en especial els animals, que viu (habita) en un zona determinada (arbre, bosc, regió, etc).

habitar /a.βiˈta/ /a.βiˈtaɾ/ /ə.βiˈta/ v
κατοικώ

habitat /a.biˈtat/ /ə.βiˈtat/ adj masc
κατοικημένος
Amb habitants.

habitual /a.bi.tuˈaɫ/ /ə.βi.tuˈaɫ/ adj
σύνηθες

habituar /a.bi.tuˈaɾ/ /a.βi.tuˈa/ /ə.βi.tuˈa/ v
εξοικειώνω

hac /ˈak/ n fem
έιτς

hadró n masc
αδρόνιο

hafni n masc
άφνιο

haixix /ajˈʃiʃ/ /aˈʃiʃ/ /əˈʃiʃ/ n masc
χασίσι

halal /haˈɫaɫ/ /həˈɫaɫ/ adj
χαλάλ

halo /ˈa.ɫo/ /ˈa.ɫu/ n masc
άλως

halogen /aˈɫɔ.d͡ʒen/ /aˈɫɔ.ʒen/ /əˈɫɔ.ʒən/ n masc
αλογόνο

ham /ˈam/ n masc
αγκίστρι

handbol /amˈbɔɫ/ /andˈbɔɫ/ /əmˈbɔɫ/ n masc
χάντμπολ χειροσφαίριση

haplologia /a.pɫo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /a.pɫo.ɫoˈʒi.a/ /ə.pɫo.ɫoˈʒi.ə/ /ə.pɫu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
απλολογία

harmonia /aɾ.moˈni.a/ /ər.muˈni.ə/ n fem
αρμονία

harmònica /aɾˈmɔ.ni.ka/ n fem
φυσαρμόνικα

hassi n masc
χάσιο

haussa /ˈhaw.sa/ /ˈhaw.sə/ n masc
Χάουσα
Llengua txadiana parlada pel poble del nord de Nigèria i del sud-est de Níger, i com a llengua franca principalment al Txad, el Sudan i Ghana.

haver /aˈver/ /aˈveɾ/ /aˈβe/ /əˈvə/ /əˈvɛ/ v
έχω
Tenir en possessió.

haver-hi /aˈve.ɾi/ /aˈβe.ɾi/ /ə.vəˈɾi/ /əˈvə.ɾi/ /əˈvɛ.ɾi/ /əˈβɛ.ɾi/ v
είμαι

havà /aˈva/ /aˈβa/ /əˈva/ adj masc
πούρα Αβάνας
Relatiu o pertanyent a l'Havana.

havà /aˈva/ /aˈβa/ /əˈva/ n masc
πούρα Αβάνας
Persona que habita o és originària de l'Havana.

hawaià /ha.waˈja/ /hə.wəˈja/ adj masc
χαβανέζικα
Relatiu o pertanyent a Hawaii, als seus habitants o a la seva llengua.

hawaià /ha.waˈja/ /hə.wəˈja/ n masc
χαβανέζικα
Individu natural de Hawaii.
(només singular) Llengua polinèsia de Hawaii, de la família austronèsica.

hebreu /eˈbɾɛw/ /əˈbɾɛw/ n masc
εβραϊκά
Llengua semítica parlada a Israel.

hecatombe /e.kaˈtom.be/ /ə.kəˈtom.bə/ n fem
εκατόμβη

hectàrea /ekˈta.ɾe.a/ /əkˈta.ɾe.ə/ n fem
εκτάριο

hegemonia /e.d͡ʒe.moˈni.a/ /ə.ʒə.muˈni.ə/ n fem
ηγεμονία

heli n masc
ήλιο

helicòpter /e.ɫiˈkɔp.teɾ/ n masc
ελικόπτερο
Aeronau amb capacitat d'enlairament i aterrament vertical i propulsada per una gran hèlice motoritzada o més col·locades en posició horitzontal o gairebé (conegudes típicament com a rotors).

heliotropi /ə.ɫi.oˈtɾɔ.pi/ /ə.ɫi.uˈtɾɔ.pi/ n masc
ηλιοτρόπιο
Planta del gènere Heliotropium de flors oloroses i petites en cimes denses que només apareixen a la cara de la planta que dóna al Sol.

hel·lenisme /e.ɫeˈniz.me/ /eɫ.ɫeˈniz.me/ /ə.ɫəˈniz.mə/ /əɫ.ɫəˈniz.mə/ n masc
ελληνισμός

hel·lenitzar /e.ɫe.niˈd͡za/ /e.ɫe.niˈza/ /eɫ.ɫe.niˈd͡za/ /eɫ.ɫe.niˈzaɾ/ /ə.ɫə.niˈd͡za/ /əɫ.ɫə.niˈd͡za/ v
ελληνίζω

hel·lè /eɫˈɫe/ /eˈɫe/ /əɫˈɫɛ/ /əˈɫɛ/ n masc
Έλληνας

hel·lènic /eɫˈɫɛ.nik/ /eˈɫɛ.nik/ /əɫˈɫɛ.nik/ /əˈɫɛ.nik/ adj
ελληνικός

hematoma /e.maˈto.ma/ /ə.məˈto.mə/ n masc
αιμάτωμα

hematúria /e.maˈtu.ɾi.a/ /ə.məˈtu.ɾi.ə/ n fem
αιματουρία

hemisferi /e.misˈfɛ.ɾi/ /ə.misˈfɛ.ɾi/ n masc
ημισφαίριο

hemoglobina /e.mo.ɣɫoˈbi.na/ /ə.mo.ɣɫoˈbi.nə/ /ə.mu.ɣɫuˈbi.nə/ /ə.mu.ɣɫuˈβi.nə/ n fem
αιμοσφαιρίνη

hemorroïdal /e.mo.ro.iˈðaɫ/ /ə.mo.ro.iˈðaɫ/ /ə.mu.ru.iˈðaɫ/ adj
αιμορραγικός

hemorràgia /e.moˈra.d͡ʒi.a/ /e.moˈra.ʒi.a/ /ə.moˈra.ʒi.ə/ /ə.muˈra.ʒi.ə/ n fem
αιμορραγία

hepatitis /e.paˈti.tis/ /ə.pəˈti.tis/ n fem
ηπατίτιδα

heptàgon /epˈta.ɣon/ /əpˈta.ɣon/ /əpˈta.ɣun/ n masc
επτάγωνο

hepàtic /eˈpa.tik/ /əˈpa.tik/ adj masc
ηπατικός

herba /ˈer.bə/ n fem
χορτάρι χόρτο

herbaci /eɾˈba.si/ /ərˈba.si/ adj masc
ποώδης
De la naturalesa o qualitat de l'herba. Per exemple, una planta herbàcia és aquella amb aspecte d'herba.
Dit de les plantes no lignificades o amb la tija més o menys dura i rígida, en contraposició amb les plantes llenyoses.

herbari /eɾˈba.ɾi/ n masc
φυτολόγιο

herboritzar /er.βo.ɾiˈd͡za/ /eɾ.bo.ɾiˈzaɾ/ /eɾ.βo.ɾiˈza/ /ər.bu.ɾiˈd͡za/ /əɾ.bo.ɾiˈd͡za/ v
βοτανολογώ

heretar /e.ɾeˈta/ /e.ɾeˈtaɾ/ v
κληρονομώ
Succeir a l'universal dret d'algun difunt.

heretge /eˈɾe.d͡ʒe/ n neut
αιρετική

hereu /eˈɾew/ /əˈɾəw/ /əˈɾɛw/ n masc
κληρονόμος
Persona que rep una herència.

hermafrodita /eɾ.ma.fɾoˈði.ta/ /ər.mə.fɾuˈði.tə/ /əɾ.mə.fɾoˈði.tə/ adj
ερμαφρόδιτος

hermenèutica n fem
ερμηνευτική

hermèticament /erˌmɛ.ti.kaˈmen/ /eɾˌmɛ.ti.kaˈmen/ /eɾˌmɛ.ti.kaˈment/ /ərˌmɛ.ti.kəˈmen/ /əɾˌmɛ.ti.kəˈment/ adv
ερμητικά

heroi /eˈɾɔj/ /əˈɾɔj/ n masc
ήρωας

heroic /eˈɾɔjk/ /əˈɾɔjk/ adj masc
ηρωικός

heroïna /e.ɾoˈi.na/ /ə.ɾoˈi.nə/ /ə.ɾuˈi.nə/ n fem
ηρωίδα ηρωίνη
Forma femenina de heroi.

heroïna /e.ɾoˈi.na/ /ə.ɾoˈi.nə/ /ə.ɾuˈi.nə/ n masc
ηρωίνη
(química) Derivat diacetil de la morfina, de fórmula C21H23NO5, de marcada toxicitat, el consum de la qual crea gran dependència.

herència /eˈɾɛn.si.a/ /əˈɾɛn.si.ə/ n fem
κληρονομιά
Diners o béns que deixa una persona a altres en morir.
κληρονομικότητα
Conjunt de característiques controlades genèticament que es transmeten d'una generació a la següent.

herètic /eˈɾɛ.tik/ adj masc
αιρετικός

hetero- prefix
ετερο-

heterosexual /ˌe.te.ɾo.sek.suˈaɫ/ /ˌe.tə.ɾo.sək.suˈaɫ/ /ˌe.tə.ɾu.sək.suˈaɫ/ adj
ετεροφυλόφιλος

heterònim /e.teˈɾɔ.nim/ /ə.təˈɾɔ.nim/ n masc
ετερώνυμο

heura /ˈew.ɾa/ /ˈew.ɾə/ n fem
κισσός

heurística /ewˈɾis.ti.ka/ /əwˈɾisˈti.kə// n fem
ευρετική

hexadecimal /eɡ.za.ðe.siˈmaɫ/ /əɡ.zə.ðə.siˈmaɫ/ adj
δεκαεξαδικός

hexàgon /eɡˈza.ɣon/ /əɡˈza.ɣon/ /əɡˈza.ɣun/ n masc
εξάγωνο

hiat /ˈjat/ n masc
χασμωδία

hibernació /i.βeɾ.na.siˈo/ /i.βər.nə.siˈo/ n fem
χειμερία νάρκη

hidrat /iˈðɾat/ n masc
ένυδρο άλας

hidrogen /iˈðɾɔ.ʒen/ /iˈðɾɔ.ʒən/ n masc
υδρογόνο

hidronímia /i.ðɾoˈni.mi.a/ /i.ðɾoˈni.mi.ə/ /i.ðɾuˈni.mi.ə/ n fem
υδρωνυμία

hidrostàtica /i.ðɾosˈta.ti.ka/ /i.ðɾosˈta.ti.kə/ /i.ðɾusˈta.ti.kə/ n fem
υδροστατική

hidroxil /i.ðɾokˈsiɫ/ /i.ðɾukˈsiɫ/ n masc
υδροξύλιο

hidrònim /iˈðɾɔ.nim/ n masc
υδρόνυμο

hiena /ˈje.na/ n fem
ύαινα

hiena tacada n fem
ύαινα η στικτή

higiene /i.d͡ʒiˈe.ne/ /i.d͡ʒiˈɛ.ne/ /i.ʒiˈe.ne/ /i.ʒiˈɛ.nə/ /i.ʒiˈɛ.nə/ n fem
υγιεινή

higiènic /i.d͡ʒiˈɛ.nik/ /i.ʒiˈɛ.nik/ adj masc
υγιεινός

hijab /hiˈd͡ʒap/ /hiˈʒap/ n masc
χιτζάμπ

himne /ˈim.ne/ /ˈim.nə/ n masc
ύμνος

hindi /ˈhin.di/ /ˈin.di/ n masc
χίντι
Llengua parlada a l'Índia.

hiperactiu /i.pe.ɾakˈtiw/ adj masc
υπερδραστήριος

hiperinflació /i.pe.ɾiɱ.fɫa.siˈo/ /i.pə.ɾiɱ.fɫə.siˈo/ n fem
υπερπληθωρισμός

hipertext /i.peɾˈtekst/ /i.pərˈtekst/ n masc
υπερκείμενο

hipertrofiar /i.per.tɾo.fiˈa/ /i.peɾ.tɾo.fiˈa/ /i.peɾ.tɾo.fiˈaɾ/ /i.pər.tɾu.fiˈa/ /i.pəɾ.tɾo.fiˈa/ v
αυξάνω

hiperònim /i.peˈɾɔ.nim/ /i.pəˈɾɔ.nim/ n masc
υπερώνυμο

hipnosi /ibˈnɔ.zi/ n fem
ύπνωση

hipocamp /i.poˈkam/ /i.poˈkamp/ /i.puˈkam/ /i.puˈkamp/ n masc
ιππόκαμπος
(anatomia) Eminència del cervell de forma allargada amb protrusió situada en la part externa del diverticle esfenoidal de cadascun dels ventricles laterals, implicada en el procés de memorització.

hipocondria /i.po.konˈdɾi.a/ /i.po.konˈdɾi.ə/ /i.pu.kunˈdɾi.ə/ n fem
υποχονδρία

hipocresia /i.po.kɾeˈzi.a/ /i.pu.kɾəˈzi.ə/ n fem
υποκρισία

hipopòtam /i.poˈpɔ.tam/ /i.poˈpɔ.təm/ /i.puˈpɔ.təm/ n masc
ιπποπόταμος

hipoteca /i.poˈte.ka/ /i.puˈtɛ.kə/ n fem
υποθήκη

hipotecar /i.po.teˈka/ /i.po.teˈkaɾ/ /i.po.təˈka/ /i.pu.təˈka/ v
υποθηκεύω

hipotenusa /i.po.teˈnu.za/ /i.po.təˈnu.zə/ /i.pu.təˈnu.zə/ n fem
υποτείνουσα

hipèrbaton /iˈpɛr.bə.tun/ /iˈpɛɾ.ba.ton/ /iˈpɛɾ.bə.ton/ n masc
υπερβατό

hipèrbole /iˈpɛr.bu.ɫə/ /iˈpɛɾ.bo.ɫe/ /iˈpɛɾ.bo.ɫə/ n fem
υπερβολή

hipòcrita /iˈpɔ.kɾi.ta/ /iˈpɔ.kɾi.tə/ n neut
υποκρίτρια υποκριτής
Persona que obra amb hipocresia, amb falsa moral.

hipòdrom /iˈpɔ.ðɾom/ /iˈpɔ.ðɾum/ n masc
ιπποδρόμιο

hipònim /iˈpɔ.nim/ n masc
υπώνυμο

hipòtesi /iˈpɔ.te.zi/ /iˈpɔ.tə.zi/ /iˈpɔ.tə.zi/ /iˈpɔ.tɛ.zi/ n fem
υπόθεση

histologia /is.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /is.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
ιστολογία

historiador /is.to.ɾi.aˈðo/ /is.to.ɾi.aˈðoɾ/ /is.to.ɾi.əˈðo/ /is.tu.ɾi.əˈðo/ n masc
ιστορικός

història /isˈtɔ.ɾi.a/ /isˈtɔ.ɾi/ n fem
ιστορία
relat
Disciplina que estudia la societat humana des de la seva aparició.

històric adj masc
ιστορικός

hivern /iˈvɛɾn/ /iˈvɛɾn/ /iˈβɛrn/ /iˈβɛɾn/ n masc
χειμώνας

hivernacle /i.veɾˈna.kɫe/ /i.vəɾˈna.kɫə/ /i.βerˈna.kɫe/ /i.βeɾˈna.kɫe/ /i.βərˈna.kɫə/ n masc
θερμοκήπιο

hivernar /i.veɾˈnaɾ/ /i.vəɾˈna/ /i.βerˈna/ /i.βeɾˈna/ /i.βərˈna/ v
διαχειμάζω

hola /ˈo.ɫa/ Interjection
γειά σου γεια
(castellanisme) Expressió de salutació familiar.

holmi n masc
όλμιο

holograma /o.ɫoˈɣɾa.ma/ /o.ɫoˈɣɾa.mə/ /u.ɫuˈɣɾa.mə/ n masc
ολόγραμμα

home /ˈɔ.mə/ n masc
άνδρας άνθρωπος
Persona del sexe masculí.

homenatge /o.meˈna.d͡ʒe/ /o.məˈna.d͡ʒə/ /u.məˈna.d͡ʒə/ n masc
σεβασμός

homicidi /o.miˈsi.ði/ /u.miˈsi.ði/ n masc
ανθρωποκτονία

homo- /oˈmɔ/ /uˈmɔ/ /ˈo.mo/ /ˈɔ.mu/ prefix
ομο-

homofonia /o.mo.foˈni.a/ /o.mo.foˈni.ə/ /u.mu.fuˈni.ə/ n fem
ομοφωνία

homogeni /o.moˈd͡ʒɛ.ni/ /o.moˈʒɛ.ni/ /u.muˈʒɛ.ni/ adj masc
ομογενής

homosexual /ˌo.mo.sek.suˈaɫ/ /ˌɔ.mo.sək.suˈaɫ/ /ˌɔ.mu.sək.suˈaɫ/ adj
ομοφυλόφιλος
(LGBTI) Relatiu o propi de l’atracció pel mateix sexe.

homosexual /ˌo.mo.sek.suˈaɫ/ /ˌɔ.mo.sək.suˈaɫ/ /ˌɔ.mu.sək.suˈaɫ/ n neut
ομοφυλόφιλος λεσβία
(LGBTI) Persona que se sent atreta sexualment per persones del mateix sexe.

homosexualitat /ˌo.mo.sek.su.a.ɫiˈtat/ /ˌɔ.mo.sək.su.ə.ɫiˈtat/ /ˌɔ.mu.sək.su.ə.ɫiˈtat/ n fem
ομοφυλοφιλία

homòfon /oˈmɔ.fon/ /uˈmɔ.fun/ adj masc
ομόφωνος
D'igual pronúncia però diferent escriptura; que posseeix homofonia.

homògraf /oˈmɔ.ɣɾaf/ /oˈmɔ.ɣɾəf/ /uˈmɔ.ɣɾəf/ n masc
ομοιογράφος
Paraula que té la mateixa grafia que una altra.

homònim /oˈmɔ.nim/ /uˈmɔ.nim/ adj masc
ομώνυμος

homònim /oˈmɔ.nim/ /uˈmɔ.nim/ n masc
ομώνυμο

hondureny /on.duˈɾəɲ/ /un.duˈɾɛɲ/ adj masc
ονδουρανός
Relatiu o pertanyent a Hondures.

hondureny /on.duˈɾəɲ/ /un.duˈɾɛɲ/ n masc
ονδουρανός
Persona que habita o és originària d'Hondures.

honest /oˈnest/ /uˈnest/ adj masc
τίμιος

honestedat /o.nes.teˈðat/ /o.nəs.təˈðat/ /u.nəs.təˈðat/ n fem
εντιμότητα

hongarès /oŋ.ɡəˈɾəs/ /uŋ.ɡəˈɾɛs/ adj masc
ουγγρικός
Relatiu a Hongria, als seus habitants o a la seva llengua.

hongarès /oŋ.ɡəˈɾəs/ /uŋ.ɡəˈɾɛs/ n masc
Ούγγρος
Natural d'Hongria.
ουγγρικός
(masculí singular) Llengua originària d'Hongria.

honor /oˈno/ /oˈnoɾ/ /oˈnoɾ/ /uˈno/ /uˈnor/ n
τιμή
Qualitat moral que empeny algú a no fer res que perjudiqui la seva imatge social o la seva autoestima.
(golf) Dret de ser el primer a jugar des del lloc de sortida d'un forat, atorgat al jugador amb un resultat millor en el forat anterior o bé, en el cas del primer forat, al jugador guanyador d'un sorteig.

hoquei /oˈkej/ /uˈkɛj/ n masc
χόκεϋ χόκεϊ

hora /ˈo.ɾə/ /ˈɔ.ɾa/ /ˈɔ.ɾɔ/ n fem
ώρα

horitzontal /o.ɾi.d͡zonˈtaɫ/ /o.ɾi.zonˈtaɫ/ /u.ɾi.d͡zunˈtaɫ/ adj
οριζόντιος

horitzontalment /o.ɾi.d͡zonˌtaɫˈmen/ /o.ɾi.d͡zonˌtaɫˈment/ /o.ɾi.zonˌtaɫˈmen/ /o.ɾi.zonˌtaɫˈment/ /u.ɾi.d͡zunˌtaɫˈmen/ adv
οριζόντια

horitzó /o.ɾiˈd͡zo/ /o.ɾiˈzo/ /u.ɾiˈd͡zo/ n masc
ορίζοντας

hormona /oɾˈmo.na/ /oɾˈmo.nə/ /urˈmo.nə/ n fem
ορμόνη

horror /oˈro/ /oˈroɾ/ /uˈro/ /uˈror/ n
τρόμος

hospital /os.piˈtaɫ/ /us.piˈtaɫ/ n masc
νοσοκομείο
Edifici destinat a tenir cura de la salut dels malalts i quan correspon a internar-los pel seu tractament o diagnòstic.

hoste /ˈɔs.te/ /ˈɔs.tə/ n masc
επισκέπτης οικοδεσπότης
Persona que allotja una altra persona a casa seva.

hostilitat /os.ti.ɫiˈtat/ /us.ti.ɫiˈtat/ n fem
εχθρικότητα

hotel /oˈteɫ/ /oˈtɛɫ/ /uˈtɛɫ/ n masc
ξενοδοχείο

humanitat /u.ma.niˈtat/ /u.mə.niˈtat/ n fem
ανθρωπότητα

humanitats n fem
ανθρωπιστικές επιστήμες

humanoide /u.maˈnɔj.ðe/ /u.məˈnɔj.ðə/ adj
ανθρωποειδής
Que té forma humana o que coincideix amb l'ésser humà en molts trets principals.

humanoide /u.maˈnɔj.ðe/ /u.məˈnɔj.ðə/ n neut
ανθρωποειδής
Ésser que té forma humana o que coincideix amb l'ésser humà en molts trets principals.

humil /uˈmiɫ/ adj
σεμνός
Que no és orgullós ni es vanta dels seus mèrits, sense pretensions.

humiliació /u.mi.ɫi.a.siˈo/ /u.mi.ɫi.ə.siˈo/ n fem
ταπείνωση

humiliar /u.mi.ɫiˈa/ /u.mi.ɫiˈaɾ/ v
ταπεινώνω
Ofendre algú en el seu orgull a través de paraules o accions.

humilitat /u.mi.ɫiˈtat/ n fem
ταπεινοφροσύνη

humit /uˈmit/ adj masc
υγρός
Que té humitat.

humitat /u.miˈtat/ n fem
υγρασία

humor /uˈmo/ /uˈmor/ /uˈmoɾ/ n
χιούμορ
Capacitat per entendre bromes, la gràcia d'una expressió amb doble sentit, riure per una situació còmica.

humà n masc
ανθρώπινος

huracà /u.ɾaˈka/ /u.ɾəˈka/ n masc
ανεμοστρόβιλος τυφώνας

husky /ˈhus.ki/ n masc
χάσκι

hàmster /ˈhams.teɾ/ /ˈhams.tər/ n masc
χάμστερ

hèrnia /ˈɛr.ni.ə/ /ˈɛɾ.ni.a/ n fem
κήλη

híbrid /ˈi.βɾit/ adj masc
υβρίδιο
En biologia dit de l'ésser que prové de l'encreuament entre individus genèticament diferents. Ex.: El mul és un animal híbrid. Aquest gos és híbrid, no és de cap raça.

hòstia /ˈɔs.ti.a/ /ˈɔs.ti.ə/ /ˈɔs.ti.ɛ/ n fem
άρτος όστια
Làmina de pa circular que representa el cos de Crist, emprada en el ritual catòlic.

húmer /ˈu.meɾ/ /ˈu.mər/ n masc
βραχιόνιο οστό

hússar /ˈu.saɾ/ /ˈu.sər/ n masc
ουσάρος
Membre d'algunes unitats de cavalleria (motoritzada) modernes, les quals en altres èpoques estaven formades per hússars de la primera accepció.

i conjunction
και
Nexe coordinant copulatiu que suma dos conceptes o frases.

iaio /ˈja.jo/ /ˈja.ju/ n masc
πάππος
(infantil) Avi.

ianqui n neut
Γιάνκης

iarda /ˈjaɾ.ða/ n fem
γιάρδα
Unitat de longitud originària del sistema anglès que equival a 0,914 m.

icona /iˈko.na/ /iˈko.nə/ n fem
εικόνα

icterícia /ik.teˈɾi.si.a/ n fem
ίκτερος

ictus /ˈik.tus/ n masc
εγκεφαλικό

idea /iˈðe.a/ n fem
ιδέα
Representació mental d'una cosa, d'un concepte o de quelcom que es vol fer.

ideal /i.ðeˈaɫ/ adj
ιδανικός
Que no és real, que només està en la ment.
perfecte
De gran qualitat, bellesa, sabor o qualsevol altra cosa desitjada.

ideal /i.ðeˈaɫ/ n masc
ιδανικός
Model de referència de cosa bella, ben feta, sana o qualsevol altre valor positiu.
Idea o conjunt d'idees considerades per una persona o grup com a objectiu principal i final.

idealisme /i.ðe.aˈɫiz.me/ /i.ðe.əˈɫiz.mə/ n masc
ιδεαλισμός

identitat /i.ðen.tiˈtat/ /i.ðən.tiˈtat/ /i.ðən.tiˈðat/ n fem
ταυτότητα

ideologia /i.ðe.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /i.ðe.o.ɫoˈʒi.a/ /i.ðə.o.ɫoˈʒi.ə/ /i.ðə.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
ιδεολογία

idil·li /iˈðiɫ.ɫi/ n masc
ειδύλλιο

idiolecte /i.ði.oˈɫɛk.te/ /i.ði.oˈɫɛk.tə/ /i.ði.uˈɫɛk.tə/ n masc
ιδιόλεκτο

idiopatia /i.ði.o.paˈti.a/ /i.ði.u.pəˈti.ə/ n fem
ιδιοπάθεια

idiopàtic /i.ði.oˈpa.tik/ /i.ði.uˈpa.tik/ adj masc
ιδιοπαθής

idiosincràsia /i.ði.o.ziŋˈkɾa.zi.a/ /i.ði.o.ziŋˈkɾa.zi.ə/ /i.ði.u.ziŋˈkɾa.zi.ə/ n fem
ιδιοσυγκρασία

idiota /i.ðiˈo.ta/ /i.ðiˈɔ.tə/ n neut
βλάκας
(pejoratiu) estúpid

idolatria /i.ðo.ɫaˈtɾi.a/ /i.ðo.ɫəˈtɾi.ə/ /i.ðu.ɫəˈtɾi.ə/ n fem
ειδωλολατρία

ien /ˈjen/ n masc
γιεν

iglú /iˈɣɫu/ n masc
ιγκλού
Edifici en forma de casquet esfèric fet de peces de gel usat principalment pels esquimals.

igni /ˈiŋ.ni/ /ˈiɡ.ni/ adj masc
πυριγενής

ignorar /iŋ.noˈɾa/ /iŋ.nuˈɾa/ /iɡ.noˈɾa/ /iɡ.noˈɾaɾ/ v
αγνοώ
Deixar de banda, no fer cas o no voler acceptar algú o alguna cosa.

ignorància /iŋ.noˈɾan.si.a/ /iŋ.noˈɾan.si.ə/ /iŋ.nuˈɾan.si.ə/ /iɡ.noˈɾan.si.a/ n fem
άγνοια

igual /iˈɣwaɫ/ adj
ίσος
Dit de les figures geomètriques que, si són transportades, conserven les característiques topològiques que tenien.

igualtat /i.ɣwaɫˈtat/ /i.ɣwəɫˈtat/ n fem
ισότητα

iguana /iˈɣwa.na/ /iˈɣwa.nə/ n fem
ιγκουάνα

illa /ˈi.ʎa/ n fem
νήσος νησί
Porció de terra isolada per la mar.

illes Britàniques pn
Βρετανικά Νησιά
Arxipèlag europeu al nord-oest de França i a l'Oest de Bèlgica, Països Baixos i Dinamarca. L'illa principal és la Gran Bretanya i inclou la major part del Regne Unit concretament, Anglaterra, Gales i Escòcia. A l'oest de la Gran Bretanya i separada pel mar d'Irlanda, es troba la segona illa més gran de l'arxipèlag, Irlanda, inclou el país homònim i Irlanda del Nord que pertany al Regne Unit. Altres illes importants però de mida molt inferior són Man, Shetland, Wight i els grups d'illes Hèbrides i Òrcades.

illes Cook pn
Νήσοι Κουκ

illes Fèroe /ˌi.ʎesˈfɛ.ɾo.e/ /ˌi.ʎəsˈfɛ.ɾo.e/ pn
Νήσοι Φερόες

illes Mariannes Septentrionals pn
Βόρειες Μαριάνες νήσοι

illes Marshall /ˌi.ʎəzˈmar.ʃəɫ/ pn
Νήσοι Μάρσαλ
Estat independent oceànic que ocupa centenars d'illes i que està situada al nord de Nauru i Kiribati, a l'est dels Estats Federats de Micronèsia i al sud de l'illa de Wake. El nom oficial és República de les Illes Marshall.

il·legal /i.ɫeˈɣaɫ/ /i.ɫəˈɣaɫ/ /iɫ.ɫeˈɣaɫ/ /iɫ.ɫəˈɣaɫ/ adj
έκνομος παράνομος

il·legalment /i.ɫeˌɣaɫˈmen/ /i.ɫəˌɣaɫˈmen/ /iɫ.ɫeˌɣaɫˈmen/ /iɫ.ɫeˌɣaɫˈment/ /iɫ.ɫəˌɣaɫˈmen/ /iɫ.ɫəˌɣaɫˈment/ adv
παράνομα

il·lusió /i.ɫu.ziˈo/ /iɫ.ɫu.ziˈo/ n fem
παραίσθηση
Engany de la percepció.

il·lícit /iɫˈɫi.sit/ /iˈɫi.sit/ adj
παράνομος
Que està fora de la legalitat, de la moral o de les regles establertes.

il·lògic /iɫˈɫɔ.d͡ʒik/ /iɫˈɫɔ.ʒik/ /iˈɫɔ.d͡ʒik/ /iˈɫɔ.ʒik/ adj masc
άλογος

imaginació /i.ma.ʒi.na.siˈo/ /i.mə.ʒi.nə.siˈo/ n fem
φαντασία

imaginar /i.ma.d͡ʒiˈna/ /i.ma.d͡ʒiˈnaɾ/ /i.ma.ʒiˈna/ /i.mə.ʒiˈna/ v
φαντάζομαι
Inventar, recrear una imatge a la ment.

imaginari /i.ma.d͡ʒiˈna.ɾi/ /i.mə.ʒiˈna.ɾi/ adj masc
φανταστικός

imant /iˈman/ /iˈmant/ n masc
μαγνήτης

imatge /iˈma.d͡ʒe/ n fem
εικόνα

imitació n fem
απομίμηση
Acte o efecte d'imitar.
Reproducció d'una cosa que n'imita una altra original.
(psicologia) Reproducció conscient o inconscient d'una conducta observada en altres persones que es prenen com a model.

imitador /i.mi.taˈðo/ /i.mi.taˈðoɾ/ /i.mi.təˈðo/ adj masc
μιμητής
Que imita.

immadur /im.maˈðu/ /im.maˈðuɾ/ /im.məˈðu/ adj
άπλερος

immaduresa /im.ma.ðuˈɾe.za/ /im.mə.ðuˈɾə.zə/ /im.mə.ðuˈɾɛ.zə/ n fem
ανωριμότητα

immediat /im.me.ðiˈat/ /im.mə.ðiˈat/ adj masc
άμεσος

immediatament /im.me.ðiˌa.taˈmen/ /im.me.ðiˌa.taˈment/ /im.mə.ðiˌa.təˈmen/ /im.mə.ðiˌa.təˈment/ adv
αμέσως

immigració /im.mi.ɣɾa.siˈo/ /im.mi.ɣɾə.siˈo/ n fem
μετανάστευση

immobilitat /im.mo.bi.ɫiˈtat/ /im.mu.bi.ɫiˈtat/ /im.mu.βi.ɫiˈtat/ n fem
ακινησία

immobilitzar /im.mo.bi.ɫiˈd͡za/ /im.mo.bi.ɫiˈzaɾ/ /im.mo.βi.ɫiˈd͡za/ /im.mo.βi.ɫiˈza/ /im.mu.bi.ɫiˈd͡za/ /im.mu.βi.ɫiˈd͡za/ v
ακινητοποιώ

immoral /im.moˈɾaɫ/ /im.muˈɾaɫ/ adj
ανήθικος

immortal /im.moɾˈtaɫ/ /im.murˈtaɫ/ adj
αθάνατος
que no és mortal o que no pot morir.

immortalitat /im.moɾ.ta.ɫiˈtat/ /im.mur.tə.ɫiˈtat/ n fem
αθανασία

immunològic /im.mu.noˈɫɔ.d͡ʒik/ /im.mu.noˈɫɔ.ʒik/ /im.mu.nuˈɫɔ.ʒik/ adj masc
ανοσολογικός

impacient /im.pa.siˈen/ /im.pa.siˈent/ /im.pə.siˈen/ /im.pə.siˈent/ adj
ανυπόμονος
Que no té paciència.

impacientment /im.pa.siˌemˈmen/ /im.pa.siˌemˈment/ /im.pə.siˌemˈmen/ /im.pə.siˌemˈment/ adv
ανυπόμονα

impaciència /im.pa.siˈɛn.si.a/ /im.pə.siˈɛn.si.ə/ n fem
ανυπομονησία

impactar /im.pakˈta/ /im.pakˈtaɾ/ /im.pəkˈta/ v
προσκρούω
Xocar violentament.
Causar una forta impressió.

impartir /im.parˈti/ /im.paɾˈtiɾ/ /im.pərˈti/ v
δίνω
Distribuir o assignar la part que correspon a cadascú.

impecable /im.peˈka.bɫe/ /im.peˈka.βɫe/ /im.peˈkab.bɫe/ /im.pəˈka.βɫə/ /im.pəˈkab.bɫə/ adj
άψογος

impediment /im.pe.ðiˈmen/ /im.pe.ðiˈment/ /im.pə.ðiˈmen/ /im.pə.ðiˈment/ n masc
εμπόδιο
impediment impedient, allò que destorba que es contragui matrimoni entre certes persones, fent-lo il·legítim si es contrau però no nul.

impedir /im.peˈði/ /im.peˈðiɾ/ /im.pəˈði/ v
εμποδίζω

impensadament /im.penˌsa.ðaˈmen/ /im.penˌsa.ðaˈment/ /im.pənˌsa.ðəˈmen/ /im.pənˌsa.ðəˈment/ adv
αβασάνιστα

imperatiu /im.pe.ɾaˈtiw/ /im.pə.ɾəˈtiw/ adj masc
επιτακτικός
Que implica una ordre o una prohibició.

imperatiu /im.pe.ɾaˈtiw/ /im.pə.ɾəˈtiw/ n masc
επιτακτικός
(gramàtica) Mode verbal amb què l’emissor expressa una ordre o una prohibició.

imperceptible /im.per.sepˈtib.bɫe/ /im.peɾ.sepˈti.bɫe/ /im.peɾ.sepˈti.βɫe/ /im.pər.səpˈti.βɫə/ /im.pər.səpˈtib.bɫə/ /im.pəɾ.səpˈtib.bɫə/ adj
ανεπαίσθητος

imperdible /im.perˈðib.bɫe/ /im.peɾˈði.bɫe/ /im.peɾˈði.βɫe/ /im.pərˈdi.βɫə/ /im.pərˈdib.bɫə/ /im.pəɾˈðib.bɫə/ n masc
παραμάνα

imperfet /im.peɾˈfet/ /im.pərˈfet/ n masc
παρατατικός

imperi n masc
αυτοκρατορία
Acció d'imperar o manar amb autoritat.
Estats subjectes a l'emperador.
Dignitat de l'emperador.
Espai de temps que dura el govern d'un emperador.

imperial /im.pe.ɾiˈaɫ/ /im.pə.ɾiˈaɫ/ adj
αυτοκρατορικός
pertanyent a l'emperador o a l'imperi

impermeable /im.per.meˈab.bɫe/ /im.peɾ.meˈa.bɫe/ /im.peɾ.meˈa.βɫe/ /im.pər.meˈa.βɫə/ /im.pər.meˈab.bɫə/ /im.pəɾ.meˈab.bɫə/ adj
αδιάβροχος
Qualitat que tenen alguns materials d'impedir el pas de líquids a través.

impermeable /im.per.meˈab.bɫe/ /im.peɾ.meˈa.bɫe/ /im.peɾ.meˈa.βɫe/ /im.pər.meˈa.βɫə/ /im.pər.meˈab.bɫə/ /im.pəɾ.meˈab.bɫə/ n masc
αδιάβροχο
Peça de vestir que es posa per damunt de tot i que es fa servir els dies de pluja perquè està feta d'un material que no permet el pas de líquids a través.

impersonal /im.peɾ.soˈnaɫ/ /im.pər.suˈnaɫ/ /im.pəɾ.soˈnaɫ/ adj
απρόσωπος

implant /imˈpɫan/ /imˈpɫant/ n masc
εμφύτευμα

implícitament /imˌpɫi.si.taˈmen/ /imˌpɫi.si.taˈment/ /imˌpɫi.si.təˈmen/ /imˌpɫi.si.təˈment/ adv
έμμεσα

importació /im.poɾ.ta.siˈo/ /im.poɾ.tə.siˈo/ /im.pur.tə.siˈo/ n fem
εισαγωγή

important /am.pulˈtant/ /im.porˈtan/ /im.poɾˈtan/ /im.poɾˈtant/ /im.purˈtan/ adj
σημαντικός
Que té importància o relleu.

importantment /im.porˌtamˈmen/ /im.poɾˌtamˈmen/ /im.poɾˌtamˈment/ /im.purˌtamˈmen/ adv
σημαντικά

importar /im.porˈta/ /im.poɾˈta/ /im.poɾˈtaɾ/ /im.purˈta/ v
εισάγω
(comerç) Introduir gèneres estrangers en el mercat autòcton.

impossible /im.poˈsi.bɫe/ /im.poˈsi.βɫe/ /im.poˈsib.bɫe/ /im.poˈsib.bɫə/ /im.puˈsi.βɫə/ /im.puˈsib.bɫə/ adj
αδύνατος

impossiblement /im.poˌsi.bɫeˈment/ /im.poˌsi.βɫeˈmen/ /im.poˌsib.bɫeˈmen/ /im.poˌsib.bɫəˈment/ /im.puˌsi.βɫəˈmen/ /im.puˌsib.bɫəˈmen/ adv
ακατορθωτώς

impost n masc
φόρος

impost sobre el valor afegit n masc
φόρος προστιθέμενης αξίας

impressionant /im.pɾe.si.oˈnan/ /im.pɾe.si.oˈnant/ /im.pɾə.si.oˈnant/ /im.pɾə.si.uˈnan/ /im.pɾə.si.uˈnant/ adj
εντυπωσιακός

impressionar /im.pɾe.si.oˈna/ /im.pɾe.si.oˈnaɾ/ /im.pɾə.si.oˈna/ /im.pɾə.si.uˈna/ v
εντυπωσιάζω

impressió /im.pɾe.siˈo/ /im.pɾə.siˈo/ n fem
εντύπωση
Acció o efecte d'imprimir.

impressora /im.pɾeˈso.ɾa/ /im.pɾəˈso.ɾə/ n fem
εκτυπωτής
(informàtica) dispositiu per imprimir

imprimir /im.pɾiˈmi/ /im.pɾiˈmiɾ/ v
εκτυπώνω τυπώνω
Estampar, donar a la impremta.

improvisar /im.pɾo.viˈza/ /im.pɾo.viˈzaɾ/ /im.pɾo.βiˈza/ /im.pɾo.βiˈzaɾ/ /im.pɾu.viˈza/ /im.pɾu.βiˈza/ v
αυτοσχεδιάζω

impuls /imˈpuɫs/ n masc
παρόρμηση

inacció /i.nak.siˈo/ /i.nək.siˈo/ n fem
απραξία

inactiu /i.nakˈtiw/ /i.nəkˈtiw/ adj masc
αδρανής

inactivitat /i.nak.ti.viˈtat/ /i.nak.ti.βiˈtat/ /i.nək.ti.viˈtat/ /i.nək.ti.βiˈtat/ n fem
αδράνεια

inadvertidament /i.nad.berˌti.ðaˈmen/ /i.nad.beɾˌti.ðaˈmen/ /i.nad.veɾˌti.ðaˈment/ /i.nəb.vərˌti.ðəˈmen/ /i.nəb.vəɾˌti.ðəˈment/ /i.nəd.bərˌti.ðəˈmen/ adv
άθελα

incapaç /iŋ.kaˈpas/ /iŋ.kəˈpas/ adj
ανίκανος

incendi n masc
φωτιά πυρκαγιά

incendiari /in.sen.diˈa.ɾi/ /in.sən.diˈa.ɾi/ adj masc
εμπρηστής
Que maliciosament causa incendis.

incentiu n masc
κίνητρο

incert /inˈsɛrt/ adj masc
αβέβαιος
Sense certesa, amb dubte sobre la decisió a prendre.
No conegut amb certesa.

incertament /inˌsɛr.taˈmen/ /inˌsɛr.təˈmen/ /inˌsɛɾ.taˈmen/ /inˌsɛɾ.taˈment/ /inˌsɛɾ.təˈment/ adv
αβέβαια

incinerar /in.si.neˈɾa/ /in.si.neˈɾaɾ/ /in.si.nəˈɾa/ v
αποτεφρώνω

incloure /iŋˈkɫɔw.ɾe/ /iŋˈkɫɔw.ɾə/ v
συμπεριλαμβάνω

incoherent adj neut
ασυνάρτητος

incondicional /iŋ.kon.di.si.oˈnaɫ/ /iŋ.kun.di.si.uˈnaɫ/ adj
άνευ όρων

incondicionalment /iŋ.kon.di.si.oˌnaɫˈmen/ /iŋ.kon.di.si.oˌnaɫˈment/ /iŋ.kun.di.si.uˌnaɫˈmen/ adv
άνευ όρων

inconscientment /iŋ.kon.siˌemˈmen/ /iŋ.kon.siˌemˈment/ /iŋ.kun.siˌemˈmen/ adv
ασυνείδητα

inconstant /iŋ.konsˈtan/ /iŋ.konsˈtant/ /iŋ.kunsˈtan/ adj
άστατος

incorporar /iŋ.kor.poˈɾa/ /iŋ.koɾ.poˈɾaɾ/ /iŋ.kur.puˈɾa/ v
ενσωματώνω
Agregar, unir dos o més coses per a que facin un tot i un cos entre sí.
(pronominal) Entrar en algun cos o col·legi.

incorrectament /iŋ.koˌrɛk.taˈmen/ /iŋ.koˌrɛk.taˈment/ /iŋ.koˌrɛk.təˈment/ /iŋ.kuˌrɛk.təˈmen/ adv
λανθασμένα

increïble /iŋ.kɾeˈi.bɫe/ /iŋ.kɾeˈi.βɫe/ /iŋ.kɾeˈib.bɫe/ /iŋ.kɾəˈi.βɫə/ /iŋ.kɾəˈib.bɫə/ adj
απίστευτος
Impossible de creure.
Extraordinari, sorprenent.

increïblement /iŋ.kɾeˌi.bɫeˈment/ /iŋ.kɾeˌi.βɫeˈmen/ /iŋ.kɾeˌib.bɫeˈmen/ /iŋ.kɾəˌi.βɫəˈmen/ /iŋ.kɾəˌib.bɫəˈmen/ /iŋ.kɾəˌib.bɫəˈment/ adv
απίστευτα

inculpar /iŋ.kuɫˈpa/ /iŋ.kuɫˈpaɾ/ v
ενοχοποιώ

incunable /iŋ.kuˈna.bɫe/ /iŋ.kuˈna.βɫe/ /iŋ.kuˈna.βɫə/ /iŋ.kuˈnab.bɫe/ /iŋ.kuˈnab.bɫə/ n masc
αρχέτυπο

incòmode /iŋˈkɔ.mo.ðe/ /iŋˈkɔ.mu.ðə/ adj masc
άβολος
Que incomoda o que no té comoditat.

indecència /in.deˈsɛn.si.a/ /in.dəˈsɛn.si.ə/ n fem
απρέπεια

indemnització /in.dem.ni.d͡za.siˈo/ /in.dem.ni.za.siˈo/ n masc
αποξημίωσις

independent /in.de.penˈden/ /in.de.penˈdent/ /in.də.pənˈden/ /in.də.pənˈdent/ adj
ανεξάρτητος
Lliure, sense subjecció ni dependència

independència /in.de.penˈdɛn.si.a/ n fem
ανεξαρτησία

indexar /in.dekˈsa/ /in.dekˈsaɾ/ /in.dəkˈsa/ v
καταλογογραφώ

indi n masc
ίνδιο
Element químic de nombre atòmic 49 i símbol In.

indicació /in.di.ka.siˈo/ /in.di.kə.siˈo/ n fem
ένδειξη

indicar /in.diˈka/ /in.diˈkaɾ/ v
δείχνω

indicatiu /in.di.kaˈtiw/ /in.di.kəˈtiw/ n masc
οριστική

indiferent /in.di.feˈɾen/ /in.di.feˈɾent/ /in.di.fəˈɾen/ /in.di.fəˈɾent/ adj
αδιάφορος

indiferència /in.di.feˈɾɛn.si.a/ /in.di.fəˈɾɛn.si.ə/ n fem
αδιαφορία

indignació /in.diŋ.na.siˈo/ /in.diŋ.nə.siˈo/ /in.diɡ.na.siˈo/ n fem
αγανάκτηση

indigne /inˈdiŋ.ne/ /inˈdiŋ.nə/ /inˈdiɡ.ne/ adj masc
ανάξιος
Que no té mèrit ni disposició per alguna cosa.

indirectament /in.diˌɾɛk.taˈmen/ /in.diˌɾɛk.taˈment/ /in.diˌɾɛk.təˈmen/ /in.diˌɾɛk.təˈment/ adv
πλαγίως

individu /in.diˈvi.ðu/ /in.diˈvi.ðu/ /in.diˈβi.ðu/ n masc
άτομο
Persona membre d'un grup social, comunitat.

indoeuropeu /ˌin.do.ew.ɾoˈpɛw/ /ˌin.do.əw.ɾoˈpɛw/ /ˌin.du.əw.ɾuˈpɛw/ adj masc
ινδοευρωπαϊκός

indonesi /in.doˈnɛ.zi/ /in.duˈnɛ.zi/ adj masc
ινδονησιακός
Originari, pertanyent o relatiu a Indonèsia.

indonesi /in.doˈnɛ.zi/ /in.duˈnɛ.zi/ n masc
ινδονησιακός
Natural d'Indonèsia.
(només singular) Llengua pròpia d'Indonèsia que pertany al grup malaiopolinesi i deriva del malai.

indret /inˈdɾet/ /inˈdɾət/ /inˈdɾɛt/ n masc
τόπος

industrial /in.dus.tɾiˈaɫ/ adj
βιομηχανικός
Relatiu o pertanyent a la indústria.

industrial /in.dus.tɾiˈaɫ/ n neut
βιομηχανικός
Individu que es dedica a la indústria, especialment en l'àmbit empresarial.

indústria /inˈdus.tɾi.a/ /inˈdus.tɾi.ə/ n fem
βιομηχανία

inevitable /i.ne.viˈta.bɫe/ /i.ne.βiˈta.βɫe/ /i.ne.βiˈtab.bɫe/ /i.nə.viˈtab.bɫə/ /i.nə.βiˈta.βɫə/ /i.nə.βiˈtab.bɫə/ adj
αναπόφευκτος

inexpert /i.neksˈpɛɾt/ /i.nəksˈpɛrt/ adj masc
άπειρος

infame /iɱˈfa.me/ /iɱˈfa.mə/ adj
διαβόητος
que no té honra, crèdit o estimació.
molt dolent, menyspreable.

infant /iɱˈfan/ /iɱˈfant/ n masc
βρέφος
Nen, persona que encara no ha assolit l'edat adulta, d'entre els 0 i els 13 anys de vida.

infanteria /iɱ.fan.teˈɾi.a/ /iɱ.fən.təˈɾi.ə/ n fem
πεζικό

infantil /iɱ.fanˈtiɫ/ /iɱ.fənˈtiɫ/ adj
παιδικός
Relatiu o pertanyent a l'infant, al nen.

infatuació /iɱ.fa.tu.a.siˈo/ /iɱ.fə.tu.ə.siˈo/ n fem
πάθος

infecció /iɱ.fek.siˈo/ /iɱ.fək.siˈo/ n fem
λοίμωξη μόλυνση

inferir /iɱ.feˈɾi/ /iɱ.feˈɾiɾ/ /iɱ.fəˈɾi/ v
συμπεραίνω

infermer /iɱ.ferˈme/ /iɱ.feɾˈmeɾ/ n masc
νοσοκόμος

infern /iɱˈfɛrn/ n masc
κόλαση
En diverses religions primitives, lloc al subsol on feien vida els esperits dels morts.
En el judaisme, el cristianisme i l'islam, lloc on passen penes i són castigats les ànimes dels difunts que en vida van pecar greument.

infernal /iɱ.feɾˈnaɫ/ /iɱ.fərˈnaɫ/ adj
καταχθόνιος

infestar /iɱ.fesˈta/ /iɱ.fesˈtaɾ/ /iɱ.fəsˈta/ v
λυμαίνομαι

infiltració /iɱ.fiɫ.tɾa.siˈo/ /iɱ.fiɫ.tɾə.siˈo/ n fem
διείσδυση

infiltrar /iɱ.fiɫˈtɾa/ /iɱ.fiɫˈtɾaɾ/ v
διεισδύω

infinit /iɱ.fiˈnit/ adj masc
άπειρο

infinitiu n masc
απαρέμφατο

infix /iɱˈfiks/ n masc
επένθημα

inflació /iɱ.fɫa.siˈo/ n fem
πληθωρισμός

inflamació /iɱ.fɫə.mə.siˈo/ n fem
φλεγμονή

inflar /iɱˈfɫa/ /iɱˈfɫaɾ/ v
πρήζομαι
Omplir de vent alguna cosa.
(per metonímia) Ensuperbir, exagerar.
(pronominal) Elevar-se alguna part del cos per ferida o cop, o per haver-hi acudit algun tumor.

infligir /iɱ.fliˈd͡ʒi/ /iɱ.fliˈd͡ʒiɾ/ /iɱ.fliˈʒi/ v
επιβάλλω

influenciar /iɱ.flu.en.siˈa/ /iɱ.flu.en.siˈaɾ/ /iɱ.flu.ən.siˈa/ v
επηρεάζω

influir /iɱ.fɫuˈi/ /iɱ.fɫuˈiɾ/ v
επηρεάζω
Causar efectes de forma indirecta.

influència /iɱ.fɫuˈɛn.si.a/ n fem
επιρροή
Acció i efecte d'influir.

informació /iɱ.foɾ.ma.siˈo/ /iɱ.foɾ.mə.siˈo/ /iɱ.fur.mə.siˈo/ n fem
πληροφορία πληροφορίες
Acció i efecte d'informar o informar-se.

informar /iɱ.forˈma/ /iɱ.foɾˈma/ /iɱ.foɾˈmaɾ/ /iɱ.furˈma/ v
πληροφορώ
Donar informes o notícies d'alguna cosa.

informe /iɱˈfor.mə/ /iɱˈfoɾ.me/ n masc
αναφορά
Notícia o instrucció que es dóna d'alguna cosa.

informàtica /iɱ.foɾˈma.ti.ka/ /iɱ.foɾˈma.ti.kə/ /iɱ.furˈma.ti.kə/ n fem
πληροφορική
Conjunt de ciències, tècniques o activitats que permeten el tractament automatitzat d'informació amb ordinadors

infraestructura /ˌiɱ.fɾa.es.tɾukˈtu.ɾa/ /ˌiɱ.fɾəs.tɾukˈtu.ɾə/ n fem
υποδομή

infància /iɱˈfan.si.a/ /iɱˈfan.si.ə/ n fem
παιδική ηλικία

ingerir /in.d͡ʒeˈɾi/ /in.d͡ʒeˈɾiɾ/ /iɲ.ʒəˈɾi/ v
καταπίνω
Introduir per la boca a l'estómac.

ingredient /iŋ.ɡɾe.ðiˈen/ /iŋ.ɡɾe.ðiˈent/ /iŋ.ɡɾə.ðiˈen/ /iŋ.ɡɾə.ðiˈent/ n masc
συστατικό

inhalar /in.aˈɫa/ /in.aˈɫaɾ/ /in.əˈɫa/ v
εισπνέω

inherent /i.neˈɾen/ /i.neˈɾent/ /i.nəˈɾen/ /i.nəˈɾent/ adj
συμφυής

inhibició /i.ni.βi.siˈo/ n fem
αναστολή

inhibir /i.niˈbiɾ/ /i.niˈβi/ v
αναστέλλω

inhumà /in.uˈma/ adj
απάνθρωπος

inhòspit /inˈɔs.pit/ adj masc
αφιλόξενος

inicial /i.ni.siˈaɫ/ adj
αρχικό γράμμα

inicialitzar /i.ni.si.a.liˈd͡za/ /i.ni.si.a.liˈzaɾ/ /i.ni.si.ə.lidˈza/ v
αρχικοποιώ

iniciar /i.ni.siˈa/ /i.ni.siˈaɾ/ v
αρχίζω
Donar inici o principi a alguna cosa.

iniciativa /i.ni.si.aˈti.va/ /i.ni.si.aˈti.βa/ /i.ni.si.əˈti.və/ /i.ni.si.əˈti.βə/ n fem
πρωτοβουλία

injecció /iɲ.d͡ʒek.siˈo/ /iɲ.ʒək.siˈo/ n fem
ένεση

innat /inˈnat/ adj masc
έμφυτος

innocent /in.noˈsen/ /in.noˈsent/ /in.noˈsent/ /in.nuˈsen/ /in.nuˈsent/ adj
αθώος
Pur, sense malícia o falta.

innocència /in.noˈsɛn.si.a/ /in.noˈsɛn.si.ə/ /in.nuˈsen.si.ə/ /in.nuˈsɛn.si.ə/ n fem
αθωότητα

innovació /in.no.va.siˈo/ /in.no.və.siˈo/ /in.no.βa.siˈo/ /in.nu.və.siˈo/ /in.nu.βə.siˈo/ n fem
καινοτομία

innovador /in.no.vaˈðoɾ/ /in.no.vəˈðo/ /in.no.βaˈðo/ /in.no.βaˈðoɾ/ /in.nu.vəˈðo/ /in.nu.βəˈðo/ adj masc
καινοτόμος
Que innova.

inoblidable /i.no.bɫiˈða.bɫe/ /i.no.bɫiˈðab.bɫə/ /i.no.βɫiˈða.βɫe/ /i.no.βɫiˈðab.bɫe/ /i.nu.bɫiˈðab.bɫə/ /i.nu.βɫiˈða.βɫə/ /i.nu.βɫiˈðab.bɫə/ adj
αλησμόνητος

inocular /i.no.kuˈɫa/ /i.no.kuˈɫaɾ/ /i.nu.kuˈɫa/ v
εμβολιάζω
Introduir en un organisme l'agent causal d'una malaltia.

inquiet /iŋ.kiˈet/ adj masc
ανήσυχος
Que no està quiet.
Que està desassossegat per alguna agitació de l'ànima.

inqüestionable /iŋ.kwes.ti.oˈna.bɫe/ /iŋ.kwes.ti.oˈna.βɫe/ /iŋ.kwes.ti.oˈnab.bɫe/ /iŋ.kwəs.ti.oˈnab.bɫə/ /iŋ.kwəs.ti.uˈna.βɫə/ /iŋ.kwəs.ti.uˈnab.bɫə/ adj
αδιαμφισβήτητος

inscripció /ins.kɾip.siˈo/ n fem
επιγραφή

inscriure /insˈkɾiw.ɾe/ v
εγγράφω
(matemàtiques) Traçar una figura dins d'una altra de manera que sigui tangent.

insecte /inˈsɛk.te/ /inˈsɛk.tə/ n masc
έντομο
Animal invertebrat molt petit, en comparació als mamífers. Pertany de la classe dels artròpodes i dins en la superclasse dels hexàpodes.

inseparable /in.se.paˈɾa.bɫe/ /in.se.paˈɾa.βɫe/ /in.se.paˈɾab.bɫe/ /in.sə.pəˈɾa.βɫə/ /in.sə.pəˈɾab.bɫə/ adj
αδιαχώριστος
Que no es pot separar una cosa de l’altra.
αχώριστος
Que manté, una persona, una relació molt estreta i pròxima a una altra.

insinuar /in.si.nuˈa/ /in.si.nuˈaɾ/ v
υπαινίσσομαι
Indicar, apuntar lleugerament alguna cosa.
Significar alguna cosa només suggerint-la.
(dret) Fer la manifestació d'algun instrument davant el jutge competent perquè hi interposi la seva autoritat.

insistir /in.sisˈti/ /in.sisˈtiɾ/ v
επιμένω

insolent /in.soˈɫen/ /in.soˈɫent/ /in.soˈɫent/ /in.suˈɫen/ /in.suˈɫent/ adj
αυθάδης
atrevit, desvergonyit, descarat.

inspecció /ins.pek.siˈo/ /ins.pək.siˈo/ n fem
εξέταση

inspiració /ins.pi.ɾa.siˈo/ /ins.pi.ɾə.siˈo/ n fem
εισπνοή
Acció i efecte d'inspirar.
έμπνευση
Desfermament de la creativitat, la idea original d'una obra d'art o el detonant que fa que quelcom es torni estètic.

inspirar /ins.piˈɾa/ /ins.piˈɾaɾ/ v
εμπνέω
Infondre en altre alguna cosa com ànim, valor.

instal·lació /ins.ta.ɫa.siˈo/ /ins.taɫ.ɫa.siˈo/ /ins.tə.ɫə.siˈo/ /ins.təɫ.ɫə.siˈo/ n fem
εγκατάσταση
Acció i efecte d'instal·lar o instal·lar-se.

instant /insˈtan/ /insˈtant/ n masc
στιγμή

instantani /ins.tanˈta.ni/ adj masc
στιγμιαίος

instaurar /ins.tawˈɾa/ /ins.tawˈɾaɾ/ /ins.təwˈɾa/ v
ιδρύω

instint /insˈtin/ /insˈtint/ n masc
ένστικτο

institució /ins.ti.tu.siˈo/ n fem
ίδρυμα

instrucció /ins.tɾuk.siˈo/ n fem
οδηγία εντολή

instructor n masc
δάσκαλος

instrument /ins.truˈmen/ /ins.truˈment/ /ins.truˈment/ n masc
εργαλείο όργανο
Objecte fabricat que serveix d'eina per a fer una cosa.
όργανο
Cadascun dels objectes destinats a produir música.

instrument de música n masc
όργανο

instrumental /ins.tɾu.menˈtaɫ/ /ins.tɾu.mənˈtaɫ/ adj
οργανικός
Part d'una composició musical en què no intervé l'acompanyament d'un cantant.

insuficient /in.su.fi.siˈen/ /in.su.fi.siˈent/ adj
ανεπαρκής

insulina /in.suˈɫi.na/ /in.suˈɫi.nə/ n fem
ινσουλίνη

insulinoma /in.su.ɫiˈno.ma/ /in.su.ɫiˈno.mə/ n masc
ινσουλίνωμα

insult /inˈsuɫ/ /inˈsuɫt/ n masc
προσβολή

insultant /in.suɫˈtan/ /in.suɫˈtant/ adj
προσβλητικός
Que insulta.

insultar /in.suɫˈta/ /in.suɫˈtaɾ/ v
προσβάλλω

insurgent /in.surˈd͡ʒen/ /in.surˈʒen/ /in.suɾˈd͡ʒen/ /in.suɾˈd͡ʒent/ /in.suɾˈʒent/ adj
αντάρτης
Que s'insurgeix, es revolta.

insípid /inˈsi.pit/ adj masc
άγευστος

insòlit /inˈsɔ.lit/ adj masc
ασυνήθης

intacte /inˈtak.te/ /inˈtak.tə/ adj masc
άθικτος

intel·ligent /in.te.ɫiˈd͡ʒen/ /in.te.ɫiˈʒen/ /in.teɫ.ɫiˈd͡ʒent/ /in.teɫ.ɫiˈʒen/ /in.tə.ɫiˈʒen/ /in.təɫ.ɫiˈʒen/ /in.təɫ.ɫiˈʒent/ adj
έξυπνος ευφυής

intel·ligible /in.te.ɫiˈd͡ʒi.βɫe/ /in.te.ɫiˈʒi.βɫe/ /in.teɫ.ɫiˈd͡ʒi.bɫe/ /in.teɫ.ɫiˈʒib.bɫe/ /in.tə.ɫiˈʒi.βɫə/ /in.təɫ.ɫiˈʒib.bɫə/ adj
καταληπτός

intel·ligència /in.te.ɫiˈd͡ʒɛn.si.a/ /in.te.ɫiˈʒɛn.si.a/ /in.teɫ.ɫiˈd͡ʒɛn.si.a/ /in.teɫ.ɫiˈʒɛn.si.a/ /in.təɫ.ɫiˈʒɛn.si.ə/ n fem
νοημοσύνη
(no comptable) Capacitat d'entendre o aprendre; habilitat per resoldre problemes; saviesa, coeficient intel·lectual.

intel·ligència artificial n fem
τεχνητή νοημοσύνη

intel·ligència emocional n fem
συναισθηματική νοημοσύνη

intenció /in.ten.siˈo/ /in.tən.siˈo/ n fem
πρόθεση σκοπός

intens /inˈtens/ /inˈtɛns/ adj masc
έντονος

intensificar /in.ten.si.fiˈka/ /in.ten.si.fiˈkaɾ/ /in.tən.si.fiˈka/ v
εντατικοποιώ

intensitat /in.ten.siˈtat/ /in.tən.siˈtat/ n fem
ένταση

intent /inˈten/ /inˈtent/ n masc
απόπειρα
Acció i efecte d'intentar.

intentar /in.tenˈta/ /in.tenˈtaɾ/ /in.tənˈta/ v
δοκιμάζω
Tenir l'ànim de fer alguna cosa.

interacció /in.te.ɾak.siˈo/ /in.tə.ɾək.siˈo/ n fem
αλληλεπίδραση

interactiu /in.te.ɾakˈtiw/ /in.tə.ɾəkˈtiw/ adj masc
διαδραστικός

interactivitat /in.te.ɾak.ti.viˈtat/ /in.te.ɾak.ti.βiˈtat/ /in.tə.ɾək.ti.viˈtat/ /in.tə.ɾək.ti.βiˈtat/ n fem
διαδραστικότητα

intercedir /in.ter.seˈði/ /in.teɾ.seˈðiɾ/ /in.tər.səˈði/ v
μεσολαβώ

interdisciplinari /in.teɾ.ði.si.pɫiˈna.ɾi/ /in.tər.di.si.pɫiˈna.ɾi/ /in.təɾ.ðis.si.pɫiˈna.ɾi/ adj masc
διεπιστημονικός

interessant /in.te.ɾeˈsan/ /in.te.ɾeˈsant/ /in.tə.ɾəˈsan/ /in.tə.ɾəˈsant/ adj
ενδιαφέρων
Que interessa.

interessar /in.te.ɾeˈsa/ /in.te.ɾeˈsaɾ/ /in.tə.ɾəˈsa/ v
ενδιαφέρω
Convenir, ser útil, suscitar interès.

interessat /in.te.ɾeˈsat/ /in.tə.ɾəˈsat/ adj masc
ενδιαφερόμενος
Que es deixa dominar per l'interès.

interessat /in.te.ɾeˈsat/ /in.tə.ɾəˈsat/ n masc
ενδιαφερόμενος
Qui es deixa dominar per l'interès.

interfície gràfica d'usuari /in.teɾˌfi.si.e n fem
γραφική διεπαφή χρήστη

interjecció /in.teɾ.d͡ʒek.siˈo/ /in.tər.ʒək.siˈo/ n fem
επιφώνημα

intermitent /in.ter.miˈten/ /in.teɾ.miˈten/ /in.teɾ.miˈtent/ /in.tər.miˈten/ /in.təɾ.miˈtent/ n masc
δείκτης πορείας
Llum intermitent, especialment d'un vehicle.

intern /inˈtɛrn/ adj masc
εσωτερικός
ocult a l'interior

internacional /in.teɾ.na.si.oˈnaɫ/ /in.tər.nə.si.uˈnaɫ/ /in.təɾ.nə.si.oˈnaɫ/ adj
διεθνής

internacionalitzar /in.ter.na.si.o.na.ɫiˈd͡za/ /in.teɾ.na.si.o.na.ɫiˈza/ /in.teɾ.na.si.o.na.ɫiˈzaɾ/ /in.tər.nə.si.u.nə.ɫiˈd͡za/ /in.təɾ.nə.si.o.nə.ɫiˈd͡za/ v
διεθνοποιώ

interpolar /in.ter.poˈɫa/ /in.teɾ.poˈɫa/ /in.teɾ.poˈɫaɾ/ /in.tər.puˈɫa/ /in.təɾ.poˈɫa/ v
παρεμβάλλω
Interposar una cosa entre altres que són ordenades.

interpretació /in.teɾ.pɾe.ta.siˈo/ /in.tər.pɾə.tə.siˈo/ n fem
ερμηνεία

interpretar /in.ter.pɾeˈta/ /in.teɾ.pɾeˈta/ /in.teɾ.pɾeˈtaɾ/ /in.tər.pɾəˈta/ v
διερμηνεύω
Explicar o declarar el sentit d'alguna cosa.
Entendre o prendre en bona o mala part alguna acció o paraula.

interrogar /in.te.roˈɣa/ /in.te.roˈɣaɾ/ /in.tə.roˈɣa/ /in.tə.ruˈɣa/ v
ανακρίνω
Preguntar formalment, amb una sèrie de preguntes.

interrompre /in.teˈrom.pɾe/ /in.təˈrom.pɾə/ v
διακόπτω

intersecció /in.teɾ.sek.siˈo/ /in.təɾ.sək.siˈo/ n fem
τομή

intersexualitat /in.teɾ.sek.su.a.ɫiˈtat/ /in.tər.sək.su.ə.ɫiˈtat/ n fem
διαφυλικότητα

intervenció /in.teɾ.ben.siˈo/ /in.teɾ.ven.siˈo/ /in.tər.bən.siˈo/ /in.təɾ.vən.siˈo/ n fem
παρέμβαση

intervenir /in.ter.βeˈni/ /in.teɾ.veˈniɾ/ /in.teɾ.βeˈni/ /in.tər.bəˈni/ /in.təɾ.vəˈni/ v
μεσολαβώ
Assistir amb autoritat a algun negoci.
Intercedir, ser mitjancer en algun negoci o interposar la seva autoritat.

interventricular /in.ter.βen.tɾi.kuˈɫar/ /in.teɾ.ven.tɾi.kuˈɫaɾ/ /in.teɾ.βen.tɾi.kuˈɫaɾ/ /in.tər.bən.tɾi.kuˈɫar/ /in.təɾ.vən.tɾi.kuˈɫaɾ/ adj
μεσοκοιλιακός

interès /in.teˈɾes/ /in.təˈɾes/ /in.təˈɾɛs/ n masc
ενδιαφέρον συμφέρον
Sentiment que alguna cosa desvetlla en nosaltres, el qual ens mou a prestar-li una atenció especial, a ésser-hi favorables o desfavorables.
τόκος ενδιαφέρον
Guany que dona a algú un capital que ha prestat o que li deuen.

intestinal /in.tes.tiˈnaɫ/ /in.təs.tiˈnaɫ/ adj
εντερικός

intestí /in.tesˈti/ n masc
έντερο

intimidar /in.ti.miˈða/ /in.ti.miˈðaɾ/ v
εκφοβίζω

intracomunitari /in.tɾa.ko.mu.niˈta.ɾi/ /in.tɾə.ko.mu.niˈta.ɾi/ /in.tɾə.ku.mu.niˈta.ɾi/ adj masc
ενδοκοινοτικός

intramuscular /ˌin.tɾa.mus.kuˈɫaɾ/ /ˌin.tɾə.mus.kuˈɫar/ adj
ενδομυϊκός

intransitiu /in.tɾan.ziˈtiw/ /in.tɾən.ziˈtiw/ adj masc
αμετάβατος
Que no passa d'un a un altre, contrari a transitiu.
(gramàtica) Dit d'un verb, que no accepta complement directe.

intricat /in.tɾiˈkat/ adj masc
μπερδεμένος

intriga /inˈtɾi.ɣa/ /inˈtɾi.ɣə/ n fem
πλοκή

introducció /in.tɾo.ðuk.siˈo/ /in.tɾu.ðuk.siˈo/ n fem
εισαγωγή
(literatura) Secció inicial el propòsit principal de la qual és contextualitzar el text font o ressenyat que està exposat a continuació, en general en forma de cos o desenvolupament del tema, i posteriorment com a conclusions.

introspecció n fem
ενδοσκόπηση

intubar /in.tuˈbaɾ/ /in.tuˈβa/ v
διασωληνώνω

intuïció n fem
αισθητήριο

intèrpret /inˈtɛɾ.pɾet/ /inˈtɛɾ.pɾət/ n neut
διερμηνέας
El qui interpreta el que algú ha dit i ho transmet en un altre idioma.
(teatre) El qui expressa el que hi ha escrit, respecte a un personatge, en una obra teatral.
(música) El qui interpreta el que hi ha escrit en una partitura musical, respecte d'un instrument.

inundació /i.nun.da.siˈo/ n fem
πλημμύρα

inundar /i.nunˈda/ /i.nunˈdaɾ/ v
πλημμυρίζω

inusual /i.nu.zuˈaɫ/ adj
ασυνήθιστος

invasió n fem
εισβολή
(voleibol, bàdminton) Acció de traspassar els límits del camp propi amb qualsevol part del cos o bé amb la raqueta.

invenció /im.ben.siˈo/ /im.bən.siˈo/ /iɱ.ven.siˈo/ /iɱ.vən.siˈo/ n fem
εφεύρεση

inventar /im.benˈta/ /im.bənˈta/ /iɱ.venˈtaɾ/ /iɱ.vənˈta/ v
εφευρίσκω
Crear una cosa del no res.

inventor /im.benˈto/ /im.benˈtoɾ/ /im.bənˈto/ /iɱ.venˈtoɾ/ /iɱ.vənˈto/ adj masc
εφευρέτης
Que inventa, que fa invencions.

inventor /im.benˈto/ /im.benˈtoɾ/ /im.bənˈto/ /iɱ.venˈtoɾ/ /iɱ.vənˈto/ n masc
εφευρέτης
Persona que fa invencions.

inversió /im.ber.siˈo/ /im.beɾ.siˈo/ /im.bər.siˈo/ /iɱ.veɾ.siˈo/ /iɱ.vəɾ.siˈo/ n fem
επένδυση
Acció de destinar uns diners a un negoci o en una despesa que més endavant portarà profit.

invertir /im.berˈti/ /im.beɾˈti/ /im.bərˈti/ /iɱ.veɾˈtiɾ/ /iɱ.vəɾˈti/ v
εντοπίζω
(economia) Esmerçar, emprar els cabals.

investigació /im.bes.ti.ɣa.siˈo/ /iɱ.ves.ti.ɣa.siˈo/ /iɱ.vəs.ti.ɣə.siˈo/ n fem
έρευνα
Procés de cercar el coneixement d’alguna cosa examinant dades o proves.

investigar /im.bes.tiˈɣa/ /im.bes.tiˈɣaɾ/ /im.bəs.tiˈɣa/ /iɱ.ves.tiˈɣaɾ/ /iɱ.vəs.tiˈɣa/ v
ερευνώ

invisible /im.biˈzi.βɫe/ /im.biˈzi.βɫə/ /im.biˈzib.bɫe/ /im.biˈzib.bɫə/ /iɱ.viˈzi.bɫe/ /iɱ.viˈzib.bɫə/ adj
αόρατος

invitació /im.bi.ta.siˈo/ /im.bi.tə.siˈo/ /iɱ.vi.ta.siˈo/ /iɱ.vi.tə.siˈo/ n fem
πρόσκληση

invocar /im.boˈka/ /im.buˈka/ /iɱ.voˈka/ /iɱ.voˈkaɾ/ /iɱ.vuˈka/ v
επικαλούμαι

invulnerable /im.buɫ.neˈɾa.βɫe/ /im.buɫ.neˈɾab.bɫe/ /im.buɫ.nəˈɾa.βɫə/ /im.buɫ.nəˈɾab.bɫə/ /iɱ.vuɫ.neˈɾa.bɫe/ /iɱ.vuɫ.nəˈɾab.bɫə/ adj
άτρωτος

inèrcia /iˈnɛɾ.si.a/ /iˈnɛɾ.si.ə/ n fem
αδράνεια

inútil /iˈnu.tiɫ/ adj
άχρηστος
Que no és útil, que no serveix per a un propòsit donat.

io-io /ˌjoˈjo/ n masc
γιογιό

iode /ˈjɔ.ðə/ n masc
ιώδιο

iogurt /joˈɣuɾt/ /juˈɣurt/ n masc
γιαούρτι

ionitzar /i.o.niˈd͡za/ /i.o.niˈza/ /i.o.niˈzaɾ/ /i.u.niˈd͡za/ v
ιονίζω

iota /ˈjɔ.ta/ /ˈjɔ.tə/ n fem
γιώτα

iranià /i.ɾa.niˈa/ /i.ɾə.niˈa/ adj masc
Ιρανή
Relatiu o pertanyent a l’Iran o la seva llengua.

iranià /i.ɾa.niˈa/ /i.ɾə.niˈa/ n masc
Ιρανή
Persona que habita o és originària de l’Iran.
(masculí singular) irànic

iraquià /i.ɾa.kiˈa/ /i.ɾə.kiˈa/ adj masc
Ιρακινή
Relatiu o pertanyent a l’Iraq.

iraquià /i.ɾa.kiˈa/ /i.ɾə.kiˈa/ n masc
Ιρακινή
Persona que habita o és originària de l’Iraq.

iridi n masc
ιρίδιο

iris /ˈi.ɾis/ n masc
ίρις
(anatomia) Membrana contràctil de l'ull que conté la pupil·la, que pot ser de diferents colors.

ironia /i.ɾoˈni.a/ /i.ɾoˈni.ə/ /i.ɾuˈni.ə/ n fem
ειρωνία

irracional /i.ra.si.oˈnaɫ/ /i.rə.si.oˈnaɫ/ /i.rə.si.uˈnaɫ/ adj
άρρητος
Mancat de raó.

irracional /i.ra.si.oˈnaɫ/ /i.rə.si.oˈnaɫ/ /i.rə.si.uˈnaɫ/ n masc
άρρητος

irregular /i.re.ɣuˈɫaɾ/ /i.rə.ɣuˈɫa/ /i.rə.ɣuˈɫar/ adj
ακανόνιστος

irreversible /i.re.veɾˈsi.bɫe/ /i.re.βerˈsib.bɫe/ /i.re.βeɾˈsi.βɫe/ /i.rə.vəɾˈsib.bɫə/ /i.rə.βərˈsi.βɫə/ /i.rə.βərˈsib.bɫə/ adj
αδιάστρεπτος

irrupció /i.rup.siˈo/ n fem
εισβολή

irònic adj masc
ειρωνικός

islam /izˈɫam/ n masc
Ισλάμ

islamofòbia /iz.ɫa.moˈfɔ.bi.a/ /iz.ɫə.moˈfɔ.bi.ə/ /iz.ɫə.muˈfɔ.bi.ə/ /iz.ɫə.muˈfɔ.βi.ə/ n fem
ισλαμοφοβία

islandès /iz.ɫənˈdəs/ /iz.ɫənˈdɛs/ adj masc
Ισλανδικά
Relatiu a Islàndia, als seus habitants o a la seva llengua.

islandès /iz.ɫənˈdəs/ /iz.ɫənˈdɛs/ n masc
Ισλανδικά
Habitant d'Islàndia.
(masculí singular) Llengua escandinava occidental parlada a Islàndia.

isquèmia /isˈkɛ.mi.a/ /isˈkɛ.mi.ə/ n fem
ισχαιμία

isquèmic adj masc
ισχαιμικός

israelianopalestí /iz.ra.e.ɫiˌa.no.pa.ɫesˈti/ /iz.rə.e.ɫiˌa.no.pə.ɫəsˈti/ /iz.rə.e.ɫiˌa.nu.pə.ɫəsˈti/ adj masc
Ισραηλινοπαλαιστινιακή

israelià /iz.ra.e.ɫiˈa/ adj masc
ισραηλινός
Relatiu o pertanyent a Israel.

israelià /iz.ra.e.ɫiˈa/ n masc
ισραηλινός
Persona que habita o és originària d'Israel.

istme /ˈiz.me/ /ˈiz.mə/ n masc
ισθμός

isòtop n masc
ισότοπο

italià /i.tə.ɫiˈa/ adj masc
ιταλικά ιταλικός
Relatiu a Itàlia, la cultura, la gent o la llengua.

italià /i.tə.ɫiˈa/ n masc
ιταλικός ιταλικά
(només singular) Llengua romànica parlada a Itàlia i part de Suïssa principalment on és oficial.

iterbi n masc
υττέρβιο

itri n masc
ύττριο

iuan /juˈan/ n masc
γιουάν

iàmbic /ˈjam.bik/ adj masc
ιαμβικός

ió /iˈo/ n masc
ιόν

ja /ˈd͡ʒa/ /ˈja/ adv
ήδη κιόλας
Des d’abans, en un moment anterior.

jaciment /d͡ʒa.siˈmen/ /d͡ʒa.siˈment/ /ʒə.siˈmen/ /ʒə.siˈment/ n masc
κοίτασμα

jade /ˈd͡ʒa.ðe/ /ˈʒa.ðə/ n masc
νεφρίτης

jaguar /ʒəˈɣwar/ n masc
ιαγουάρος

jamaicà /ʒə.məjˈka/ adj masc
τζαμαϊκανός
Relatiu o pertanyent a Jamaica.

jamaicà /ʒə.məjˈka/ n masc
τζαμαϊκανός
Persona que habita o és originària de Jamaica.

japonès /d͡ʒa.poˈnes/ /ʒə.poˈnəs/ /ʒə.puˈnɛs/ adj masc
ιαπωνικός γιαπωνέζικος
Relatiu o pertanyent al Japó.

japonès /d͡ʒa.poˈnes/ /ʒə.poˈnəs/ /ʒə.puˈnɛs/ n masc
Ιαπωνικά ιαπωνικά
(només singular) Idioma parlat al Japó.

jaqueta /d͡ʒaˈke.ta/ /ʒəˈkə.tə/ /ʒəˈkɛ.tə/ n fem
ζακέτα

jardiner /d͡ʒar.ðiˈne/ /d͡ʒaɾ.ðiˈneɾ/ /ʒər.diˈne/ n masc
κηπουρός
(professions) Persona que es dedica a la jardineria, com a afició o com a ofici remunerat.

jardí /d͡ʒaɾˈði/ n masc
περιβόλι κήπος
Conjunt de plantes col·locades d'una manera determinada per una persona dins un espai delimitat.

jazz /ˈd͡ʒas/ /ˈʒas/ n masc
τζαζ

jejú /d͡ʒeˈd͡ʒu/ /d͡ʒeˈʒu/ n masc
νήστις

jerarquia /d͡ʒe.ɾaɾˈki.a/ /ʒə.ɾərˈki.ə/ n fem
ιεραρχία

jeroglífic /d͡ʒe.ɾoˈɣɫi.fik/ /ʒə.ɾuˈɣɫi.fik/ n masc
ιερογλυφικά
Caràcter usat en l'escriptura dels antics egipcis.
(per extensió) Cosa indesxifrable.

jesuïta /d͡ʒe.zuˈi.ta/ adj
ιησουίτης

jeure /ˈd͡ʒɛw.ɾe/ v
κείτομαι
(oriental) Estar estirat, ja sigui al terra o al llit.

jiddisch /ˈi.ðiʃ/ n masc
γίντις
Llengua germànica parlada originàriament pels jueus establerts a l'Europa central i actualment arreu del món. Utilitza l'alfabet hebreu.

jo /ˈjo/ /ˈjɔ/ pronoun
εγώ
Pronom tònic de primera persona del singular.

joc /ˈd͡ʒɔk/ n masc
παιχνίδι
Activitat física o mental que té com a finalitat l'entreteniment i la diversió dels qui el practiquen.
(esports de pilota) Manera d'un esportista o un equip de practicar un esport de pilota determinat.
(esports de pilota) Conjunt complet de les accions de joc executades per tots els adversaris o tots els equips adversaris en el transcurs d'una part d'un partit o una partida o bé en el transcurs de tot un partit o tota una partida.
(tennis) Cadascuna de les divisions d'un set, formades per una successió d'intercanvis de cops fins que un dels adversaris o de les parelles adversàries arriba a un mínim de quatre punts amb dos punts de diferència.

joc d'ordinador /ˌd͡ʒɔɡ.dor.ni.naˈðo/ /ˌʒɔɡ.doɾ.ni.nəˈðo/ /ˌʒɔɡ.dur.ni.nəˈðo/ n masc
παιχνίδι υπολογιστών

joc de paraules n masc
λογοπαίγνιο

joglar /d͡ʒoˈɣɫa/ /d͡ʒoˈɣɫaɾ/ /ʒoɡˈɡɫa/ /ʒuɡˈɡɫa/ /ʒuˈɣɫa/ n masc
μενεστρέλος
(històric) Cantant i recitador medieval d’obres literàries.

joguina /d͡ʒoˈɣi.na/ /d͡ʒuˈɣi.na/ /ʒoˈɣi.nə/ /ʒuˈɣi.nə/ n fem
άθυρμα παιχνίδι

joia /ˈd͡ʒɔ.ja/ /ˈd͡ʒɔ.jɔ/ n fem
χρυσαφικό κόσμημα
Peça de decoració, normalment per adorn personal, feta amb materials preciosos: pedres precioses, metalls preciosos (or, argent, platí), corall, etc.

joier /d͡ʒoˈje/ /d͡ʒoˈjeɾ/ /ʒoˈje/ /ʒuˈje/ n masc
χρυσοχόος
Persona que té per ofici fer joies o vendre-les.

jordà /ʒoɾˈða/ /ʒurˈda/ /ʒurˈða/ adj masc
ιορδανικός
Relatiu o pertanyent a Jordània.

jordà /ʒoɾˈða/ /ʒurˈda/ /ʒurˈða/ n masc
ιορδανικός
Persona que habita o és originària de Jordània.

jorn /ˈd͡ʒoɾn/ /ˈʒorn/ n masc
ημέρα

jota /ˈd͡ʒo.ta/ /ˈʒɔ.tə/ n fem
τζέι

jou /ˈd͡ʒow/ /ˈd͡ʒɔw/ /ˈʒɔw/ n masc
ζυγόν ζυγός
(agricultura) Aparell de fusta o de ferro que s'utilitza per unir en paral·lel dos animals de tir a un carro o a un aladre, amb certa curvatura on encaixa el llom de l'animal.

jova /ˈd͡zɔ.va/ /ˈd͡zɔ.βa/ /ˈʒo.və/ /ˈʒɔ.βa/ n fem
αγγαρεία
(històric) Obligació feudal de treballar la terra del senyor, originalment llaurar una jornada amb una parella de bous.
Prestació obligatòria en treballs d’utilitat pública.

jove /ˈd͡ʒo.ve/ /ˈd͡ʒo.βe/ /ˈʒo.və/ adj
νεαρός νέος
En general referit a qualsevol cosa, que té poc temps des que es va crear.

jove /ˈd͡ʒo.ve/ /ˈd͡ʒo.βe/ /ˈʒo.və/ n neut
νεαρός
Persona d'una edat entre l'adolescència (de vegades incloent-la) i l'edat adulta.

joventut /d͡ʒo.venˈtut/ /d͡ʒo.βenˈtut/ /ʒo.vənˈtut/ /ʒu.vənˈtut/ n fem
νεότητα νιάτα

jubilació n fem
συνταξιοδότηση

jubilar /d͡ʒu.biˈɫaɾ/ /d͡ʒu.βiˈɫa/ /ʒu.βiˈɫa/ v
συνταξιοδοτούμαι

judaisme /d͡ʒu.ðaˈiz.me/ n masc
ιουδαϊσμός

judes /ˈd͡ʒu.ðes/ /ˈʒu.ðəs/ n masc
Εφιάλτης

judici /d͡ʒuˈði.si/ n masc
κρίση
Acte de jutjar.

judo /ˈd͡ʒu.ðo/ /ˈʒu.ðo/ /ˈʒu.ðu/ n masc
τζούντο

jueu /d͡ʒuˈew/ /d͡ʒuˈɛw/ /ʒuˈɛw/ adj masc
ιουδαϊκός

jueu /d͡ʒuˈew/ /d͡ʒuˈɛw/ /ʒuˈɛw/ n masc
Εβραίος
Seguidor de la religió del judaisme.

jugador /d͡ʒu.ɣaˈðo/ /d͡ʒu.ɣaˈðoɾ/ /ʒu.ɣəˈðo/ n masc
παίκτης

jugador de voleibol n masc
πετοσφαιρίστρια

jugar /d͡ʒuˈɣa/ /d͡ʒuˈɣaɾ/ v
παίζω
Divertir-se duent a terme una activitat, usualment en un marc de regles que creen un petit món al marge de la realitat.

juliol /d͡ʒu.ɾiˈɔɫ/ /ʒu.ɫiˈɔɫ/ /ʒu.ɾiˈɔɫ/ n masc
Ιούλιος
Setè mes de l'any.

julivert /d͡ʒu.ɫiˈvɛɾt/ /d͡ʒu.ɫiˈβɛrt/ /d͡ʒu.ɫiˈβɛɾt/ /ʒu.ɫiˈvɛɾt/ n masc
μαϊντανός πετροσέλινο

jungla /ˈd͡ʒuŋ.ɡɫa/ /ˈʒuŋ.ɡɫə/ n fem
ζούγκλα

junt /ˈd͡ʒun/ /ˈd͡ʒunt/ /ˈʒun/ /ˈʒunt/ adj masc
μαζί
Situat proper a un altre.
Al mateix temps.

junt /ˈd͡ʒun/ /ˈd͡ʒunt/ /ˈʒun/ /ˈʒunt/ adv
μαζί

juny /ˈd͡ʒun/ /ˈʒuɲ/ /ˈʒuɲ/ n masc
Ιούνιος Ιούνης
Sisè mes de l'any.

jurament /d͡ʒu.ɾaˈmen/ /d͡ʒu.ɾaˈment/ /ʒu.ɾəˈmen/ /ʒu.ɾəˈment/ n masc
όρκος

jurar /d͡ʒuˈɾa/ /d͡ʒuˈɾaɾ/ /ʒuˈɾa/ v
ορκίζομαι

just /ˈd͡ʒust/ adj masc
δίκαιος
Conforme segons justícia i raó.

justificar /d͡ʒus.ti.fiˈka/ /d͡ʒus.ti.fiˈkaɾ/ /ʒus.ti.fiˈka/ v
αιτιολογώ
Provar la innocència d'algú o la justícia d'alguna cosa.
(religió) Donar Déu la gràcia, fer just a l'home.
(impremta) Igualar les ratlles de una plana segons la mida exacta.

justícia /d͡ʒusˈti.si.a/ /ʒusˈti.si.ə/ n fem
δικαιοσύνη

jutge /ˈd͡ʒu.d͡ʒe/ n neut
δικαστής

jutjar /d͡ʒuˈd͡ʒa/ /d͡ʒuˈd͡ʒaɾ/ /ʒuˈd͡ʒa/ v
δικάζομαι

jutjat /d͡ʒuˈd͡ʒat/ /ʒuˈd͡ʒat/ n masc
δικαστήριο

juxtaposar /d͡ʒuks.ta.poˈza/ /d͡ʒuks.ta.poˈzaɾ/ /ʒuks.tə.poˈza/ /ʒuks.tə.puˈza/ v
αντιπαραβάλλω

kafkià /kaf.kiˈa/ /kəf.kiˈa/ adj masc
καφκικός
Corresponent o pertanyent a Franz Kafka o a la seva obra.

kappa n fem
κάππα

karate /kaˈɾa.te/ /kəˈɾa.te/ n masc
καράτε

karma /ˈkar.mə/ /ˈkaɾ.ma/ n masc
κάρμα

katakana /ka.taˈka.na/ /kə.təˈka.nə/ n masc
κατακάνα

kazakh /kaˈzak/ /kəˈzak/ adj neut
Καζάκα
Relatiu o pertanyent al Kazakhstan, la seva ètnia o la seva llengua.

kazakh /kaˈzak/ /kəˈzak/ n neut
Καζάκα
Persona que habita o és originària del Kazakhstan.
(només singular) Llengua turquesa parlada principalment al Kazakhstan.

khi n fem
χι

kiwi /ˈki.bi/ /ˈki.vi/ /ˈki.wi/ n masc
απτέρυξ

ksi /ˈksi/ n fem
ξι

kurd adj masc
κουρδικά
Relatiu o pertanyent al Kurdistan, als seus habitants o a la llengua kurda.

kurd n masc
κουρδικά
(només singular) Llengua parlada al Kurdistan.

la venjança és un plat que se serveix fred idiom
η εκδίκηση είναι ένα πιάτο που τρώγεται κρύο

laberint /ɫa.beˈɾint/ /ɫa.βeˈɾin/ /ɫə.bəˈɾin/ /ɫə.bəˈɾint/ n masc
λαβύρινθος
Joc en el qual l'objectiu és realitzar un recorregut donades unes condicions sobre un circuit marcat i partint d'un lloc inicial. El més típic és que hi hagi una sola condició, la d'arribar a un destí concret. Pot tenir bifurcacions o bé ser un conjunt de camins diferents no connectats i sense bifurcacions dels quals només un connecta origen i destí; també pot ser una combinació d'ambdós.
Circuit complex sense bifurcacions. Típicament està destinat a ser recorregut per raons místiques mentre es van realitzant oracions o meditacions. També pot estar destinat a que quan l'intentin recorre els mals esperits es perdin. Sovint es troba representat en el terra d'algunes catedrals, en alguns relleus, en medalles i en monedes antigues.
Per extensió, camí o circuit intricat.
Orella interna, llevat dels seus nervis principals (nervi coclear, nervi auditiu i nervi auditiu intern) i del conducte que els cobreix (conducte auditiu intern). Es caracteritza per estar composta per un conjunt de conductes de recorregut complex.

laberíntic /ɫa.beˈɾin.tik/ /ɫə.βəˈɾin.tik/ adj masc
δαιδαλώδης
Que té forma de laberint.
Que és molt complicat.

labialitzar /ɫa.bi.a.ɫiˈzaɾ/ /ɫa.βi.a.ɫiˈd͡za/ /ɫa.βi.a.ɫiˈza/ /ɫə.βi.ə.ɫiˈd͡za/ v
χειλικοποιώ ‎ χειλικοποιώ

labiodental /ˌɫa.bi.o.ðenˈtaɫ/ /ˌɫa.bi.o.ðənˈtaɫ/ /ˌɫa.bi.u.ðənˈtaɫ/ /ˌɫa.βi.u.ðənˈtaɫ/ adj
χειλοδοντικός
(fonètica) Articulat amb el llavi inferior i les incisives superiors.

laboratori /ɫa.bo.ɾaˈtɔ.ɾi/ /ɫə.bo.ɾəˈtɔ.ɾi/ /ɫə.bu.ɾəˈtɔ.ɾi/ n masc
εργαστήριο

lacrosse n masc
λακρός

lacònic /ɫaˈkɔ.nik/ /ɫəˈkɔ.nik/ adj masc
λακωνικός

lama /ˈɫa.ma/ /ˈɫa.mə/ n masc
λάμα

lambda /ˈlam.da/ /ˈlam.də/ n fem
λάμδα

lantani /ɫənˈta.ni/ n masc
λανθάνιο

lapislàtzuli /ɫa.pizˈɫa.d͡zu.ɫi/ n masc
λάπις λάζουλι

laringe /ɫaˈɾiɲ.d͡ʒe/ n fem
λάρυγγας

larva /ˈɫar.bə/ /ˈɫar.βa/ /ˈɫaɾ.va/ /ˈɫaɾ.və/ /ˈɫaɾ.βa/ n fem
προνύμφη

lasanya /ɫaˈza.ɲa/ n fem
λαζάνια

lasciu /ɫaˈsiw/ /ɫəsˈsiw/ adj masc
ασελγής

lateral /la.teˈɾaɫ/ /ɫə.təˈɾaɫ/ adj
έξω

lateral /la.teˈɾaɫ/ /ɫə.təˈɾaɫ/ n neut
έξω
(handbol) Cadascun dels dos jugadors d'un sistema ofensiu 3-3 situats als extrems de la primera línia ofensiva, l'un a la dreta i l'altre a l'esquerra.

latitud /ɫa.tiˈtut/ /ɫə.tiˈtut/ n fem
γεωγραφικό πλάτος

lava /ˈɫa.va/ /ˈɫa.və/ /ˈɫa.βa/ /ˈɫa.βə/ n fem
λάβα

lavabo /ɫaˈva.bo/ /ɫaˈβa.βo/ /ɫəˈva.bo/ /ɫəˈva.bu/ n masc
νιπτήρας τουαλέτα
Recipient per a contenir aigua amb la qual poder rentar-se la cara i les mans.
τουαλέτα
(per metonímia) Cambra d’una casa on hi ha una pica per a rentar-se i complir amb altres necessitats higièniques.

lavanda /ɫaˈvan.da/ /ɫaˈβan.da/ /ɫəˈvan.də/ /ɫəˈβan.də/ n fem
λεβάντα

lector /ɫekˈto/ /ɫekˈtoɾ/ n masc
αναγνώστης
Persona que llegeix tot sol en silenci.

lectura /ɫekˈtu.ɾa/ n fem
ανάγνωση

legal /ɫeˈɣaɫ/ adj
νομικός νόμιμος

legalment /ɫeˌɣaɫˈmen/ /ɫeˌɣaɫˈment/ /ɫəˌɣaɫˈmen/ /ɫəˌɣaɫˈment/ adv
νομίμως

legislar /ɫe.d͡ʒizˈɫa/ /ɫe.d͡ʒizˈɫaɾ/ /ɫe.ʒizˈɫa/ v
νομοθετώ

legió /ɫe.d͡ʒiˈo/ /ɫe.ʒiˈo/ /ɫə.ʒiˈo/ n fem
λεγεώνα

legítim /ɫeˈd͡ʒi.tim/ /ɫeˈʒi.tim/ /ɫəˈʒi.tim/ adj masc
νόμιμος

lema /ˈle.ma/ /ˈɫe.mə/ n masc
ρητό
(literatura) Argument, títol, epígraf o tema que precedeix una composició.
Paraules que acompanyen un emblema o divisa sintetitzant una idea.
λήμμα
(filologia) Unitat lèxica de l'entrada d'un diccionari representada per la forma canònica del lexema.
(filosofia, matemàtiques) Proposició prèvia per a demostrar una altra proposició o teorema.

lent /ˈɫen/ /ˈɫent/ adj masc
αργός
Que es mou molt a poc a poc.

lent de contacte n fem
φακός επαφής

lentament /ˌɫen.taˈmen/ /ˌɫen.taˈment/ /ˌɫen.təˈmen/ /ˌɫen.təˈment/ adv
σιγά

lentitud /ɫen.tiˈtut/ /ɫən.tiˈtut/ n fem
βραδύτητα

lepra /ˈɫe.pɾa/ /ˈɫe.pɾə/ n fem
λέπρα

leprós /ɫeˈpɾos/ /ɫəˈpɾos/ adj masc
λεπρός

leptó n masc
λεπτόνιο

lesbiana /ɫez.biˈa.na/ /ɫəz.biˈa.nə/ n fem
λεσβία

lesbià /ɫez.biˈa/ adj masc
λεσβιακός

letal /leˈtaɫ/ /ɫəˈtaɫ/ adj
φονικός

letargia /ɫe.taɾˈʒi.a/ /ɫə.təɾˈʒi.ə/ n fem
λήθαργος

letó /ɫəˈto/ adj masc
λεττονικά
Relatiu a Letònia o la seva llengua.

letó /ɫəˈto/ n masc
λεττονικά
Individu de Letònia.
(masculí singular) Llengua bàltica pròpia de Letònia.

leu /ˈɫɛw/ n masc
λέι

leucèmia /ɫewˈsɛ.mi.a/ n fem
λευχαιμία

leucòcit /ɫewˈkɔ.sit/ /ɫəwˈkɔ.sit/ n masc
λευκοκύτταρο

lexema /ɫekˈse.ma/ /ɫəkˈsɛ.mə/ n masc
λέξημα

lexicografia /ɫek.si.ko.ɣɾaˈfi.a/ /ɫək.si.ko.ɣɾəˈfi.ə/ /ɫək.si.ku.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
λεξικογραφία

lexicogràfic /ɫek.si.koˈɣɾa.fik/ /ɫək.si.koˈɣɾa.fik/ /ɫək.si.kuˈɣɾa.fik/ adj masc
λεξικογραφικός

lexicologia /ɫek.si.ko.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ɫek.si.ko.ɫoˈʒi.a/ /ɫək.si.ko.ɫoˈʒi.ə/ /ɫək.si.ku.ɫuˈʒi.ə/ n fem
λεξικολογία

libació /ɫi.ba.siˈo/ /ɫi.βə.siˈo/ n fem
σπονδή

libanès /ɫi.baˈnes/ /ɫi.bəˈnəs/ /ɫi.bəˈnɛs/ adj masc
λιβανέζικος
Relatiu o pertanyent al Líban.

libanès /ɫi.baˈnes/ /ɫi.bəˈnəs/ /ɫi.bəˈnɛs/ n masc
λιβανέζικος
Persona que habita o és originària del Líban.

liberal /ɫi.beˈɾaɫ/ /ɫi.βəˈɾaɫ/ adj
φιλελεύθερος

libido /ɫiˈbi.ðo/ /ɫiˈbi.ðu/ /ɫiˈβi.ðu/ n fem
λίμπιντο

libèl·lula /ɫiˈbɛɫ.ɫu.ɫa/ /ɫiˈbɛɫ.ɫu.ɫə/ /ɫiˈβɛ.ɫu.ɫa/ /ɫiˈβɛ.ɫu.ɫə/ n fem
λιβελλούλη

lila /ˈɫi.ɫə/ n masc
πασχαλιά

lilà /ɫiˈɫa/ n masc
πασχαλιά

limanda /ɫiˈman.da/ /ɫiˈman.də/ n fem
λιμάνδη η κοινή

limfa /ˈɫiɱ.fa/ /ˈɫiɱ.fə/ n fem
λέμφος

limfoma /ɫiɱˈfo.ma/ /ɫiɱˈfo.mə/ n masc
λέμφωμα

limfòcit /ɫiɱˈfɔ.sit/ n masc
λεμφοκύτταρο

limitar /ɫi.miˈta/ /ɫi.miˈtaɾ/ v
περιορίζω
Posar límits, fites o termes en algun terreny.
Escassejar, donar amb limitació.

limítrof /ɫiˈmi.tɾof/ /ɫiˈmi.tɾuf/ adj masc
όμορος

lingot /ɫiŋˈɡot/ n masc
πλίνθωμα

lingüístic /ɫiŋˈɡwis.tik/ adj masc
γλωσσολογικός

lingüística /ɫiŋˈɡwis.ti.ka/ /ɫiŋˈɡwis.ti.kə/ n fem
γλωσσολογία
Disciplina que estudia el llenguatge.

linx /ˈɫiŋks/ /ˈɫiŋks/ /ˈɫiŋs/ /ˈɫiɲʃ/ n masc
λύγκας

linòleum /ɫiˈnɔ.ɫe.um/ /ɫiˈnɔ.ɫə.um/ n masc
λινόλεουμ

lipoma /ɫiˈpo.ma/ /ɫiˈpo.mə/ n masc
λίπωμα

liquen /ˈɫi.ken/ /ˈɫi.kən/ n masc
λειχήνα

liquidar /ɫi.kiˈða/ /ɫi.kiˈðaɾ/ v
εκκαθαρίζω
Vendre un bé per obtenir liquiditat, diner líquid.
Resoldre un deute pendent.

lira /ˈli.ɾa/ /ˈɫi.ɾə/ n fem
λύρα
Instrument cordòfon pinçat, que es toca amb un plectre, usat pels antics grecs, especialment per a acompanyar el cant i la recitació.
λίρα
Antiga unitat monetària de Malta.
Unitat monetària de Turquia.

literal /ɫi.teˈɾaɫ/ /ɫi.təˈɾaɫ/ adj
κατά γράμμα

literalment /ɫi.teˌɾaɫˈmen/ /ɫi.teˌɾaɫˈment/ /ɫi.təˌɾaɫˈmen/ /ɫi.təˌɾaɫˈment/ adv
κατά γράμμα

literari /ɫi.teˈɾa.ɾi/ /ɫi.təˈɾa.ɾi/ adj
λογοτεχνικός

literatura /ɫi.te.ɾaˈtu.ɾa/ n fem
λογοτεχνία βιβλιογραφία

liti n masc
λίθιο

lituà adj masc
λιθουανικά λιθουανικός
Relatiu a Lituània o la seva llengua.

lituà n masc
λιθουανικά λιθουανικός
(masculí singular) Llengua bàltica pròpia de Lituània.

litúrgia /ɫiˈtur.ʒi.ə/ /ɫiˈtuɾ.d͡ʒi.a/ n fem
λειτουργία

livermori /ɫi.vəɾˈmɔ.ɾi/ /ɫi.βerˈmɔ.ɾi/ /ɫi.βeɾˈmɔ.ɾi/ /ɫi.βərˈmɔ.ɾi/ n masc
λιβερμόριο

llac n masc
λίμνη

lladrar /ʎaˈðɾa/ /ʎaˈðɾaɾ/ v
γαβγίζω
Fer lladrucs el gos.

lladre /ˈʎa.ðɾe/ n neut
κλέφτης

lladruc /ʎaˈðɾuk/ /ʎəˈðɾuk/ n masc
γάβγισμα

llagosta /ʎaˈɣos.ta/ n fem
ακρίδα
Insecte ortòpter de la família dels acrídids caracteritzat per l’hàbit migratori i la formació de plagues, amb el tercer parell de potes més desenvolupat per a poder saltar millor (Caelifera).
αστακός
Crustaci marí de l’ordre dels decàpodes, d’antenes llargues i fortes, molt apreciat en gastronomia (Palinurus elephas).

llagrimejar /ʎa.ɣɾi.meˈd͡ʒaɾ/ /ʎa.ɣɾi.meˈʒa/ /ʎə.ɣɾi.məˈʒa/ v
κλαψουρίζω

llama /ˈʎa.ma/ /ˈʎa.mə/ n fem
λάμα
Mamífer de la família dels camèlids (Lama glama) que serveix com a bèstia de càrrega a les zones andines.

llamp /ˈʎam/ /ˈʎamp/ /ˈʎamp/ n masc
αστραπή κεραυνός

llamàntol /ʎaˈman.toɫ/ /ʎəˈman.toɫ/ /ʎəˈman.tuɫ/ n masc
αστακός

llana /ˈʎa.na/ n fem
μαλλί
Fibra natural obtinguda a partir del pèl d'alguns animals utilitzada habitualment per a fer teixits.

llanda /ˈʎan.da/ /ˈʎan.də/ n fem
ζάντα
Peça metàl·lica que forma part de la roda d'un vehicle.

llangardaix /ʎaŋ.ɡaɾˈðajʃ/ n masc
σαύρα

llanterna /ʎanˈtɛr.na/ /ʎanˈtɛɾ.na/ /ʎanˈtɛɾ.nɛ/ /ʎənˈtɛr.nə/ n fem
φακός
Llum elèctric portàtil.

llança /ˈʎan.sa/ n fem
λόγχη
Arma composta d'una asta que té, si més no, en una de les seves extremitats un relló.

llançar /ʎanˈsa/ /ʎanˈsaɾ/ v
ρίχνω
Tirar una cosa amb impuls.

llapis n masc
μολύβι
Estri per escriure o dibuixar format per un tros de grafit.

llar /ˈʎar/ n fem
εστία
Lloc d'una casa amb un paviment on es fa foc per cuinar o per escalfar-se.

llar d'infants n fem
νηπιαγωγείο
Cicle no obligatori que forma part de l'educació infantil i que acull infants fins a 3 anys, en el qual es prioritza el desenvolupament del moviment, el control corporal, les primeres manifestacions de la comunicació i del llenguatge, les pautes elementals de convivència i relació social i el descobriment de l'entorn immediat.

llard /ˈʎart/ n masc
λαρδί

llarg /ˈʎark/ adj masc
μακρύς
Que té una llargada superior a la normal.

llatinisme /ʎa.tiˈniz.me/ /ʎə.tiˈniz.mə/ n masc
λατινισμός
Paraula o expressió llatina utilitzada en una altra llengua.

llatí /ʎaˈti/ adj masc
λατινικά
Relatiu al Laci, al seu poble o la seva llengua.

llatí /ʎaˈti/ n masc
λατινικά
(lingüística) Llengua indoeuropea de la branca itàlica, parlada antigament pels romans.

llatí vulgar n masc
Χυδαία λατινικά

llauna /ˈʎaw.na/ /ˈʎaw.nə/ n fem
κονσέρβα
Recipient hermètic d’acer amb estany per a conservar aliments o contenir líquids.

llavi /ˈʎa.vi/ /ˈʎa.vi/ /ˈʎa.βi/ n masc
χείλος χείλι

llavor /ʎaˈvoɾ/ /ʎaˈβo/ /ʎəˈvo/ /ʎəˈvoɾ/ n fem
σπόρος
Embrió vegetal, futura planta i fruit d'aquesta.

llavors /ʎaˈvoɾs/ /ʎaˈvɔɾs/ /ʎaˈβos/ /ʎaˈβɔs/ /ʎəˈvos/ /ʎəˈvɔs/ /ʎəˈβos/ /ʎəˈβɔs/ adv
τότε
aleshores, en aquest cas

llaç /ˈʎas/ n masc
φιόγκος

llaüt /ʎaˈut/ /ʎəˈut/ n masc
λαούτο
Instrument musical de corda, de caixa bombada per la part de sota, que es toca polsant les cordes.

llebeig /ʎeˈbet͡ʃ/ /ʎəˈbət͡ʃ/ /ʎəˈbɛt͡ʃ/ /ʎəˈβɛt͡ʃ/ n masc
γαρμπής

llebre /ˈʎe.bɾe/ n fem
λαγός
Mamífer lagomorf del gènere Lepus. La característica morfològica distintiva de les llebres (que les diferencia a simple vista dels conills) és la presència d'unes orelles grosses amb la punta negra a més de tenir el cos llarg i comprimit lateralment.

llebretó /ʎe.bɾeˈto/ /ʎə.βɾəˈto/ n masc
λαγουδάκι

lledoner /ʎe.ðoˈne/ /ʎe.ðoˈneɾ/ /ʎə.ðoˈne/ /ʎə.ðuˈne/ n masc
μελικοκιά

llegat /ʎeˈɣat/ /ʎəˈɣat/ n masc
κληροδοσία

llegenda n fem
θρύλος υπόμνημα

llegendari /ʎe.d͡ʒenˈda.ɾi/ /ʎe.ʒenˈda.ɾi/ /ʎə.ʒənˈda.ɾi/ adj masc
θρυλικός

llegir /ʎeˈd͡ʒiɾ/ /ʎeˈʒi/ /ʎiˈd͡ʒi/ /ʎəˈd͡ʒi/ /ʎəˈʒi/ v
διαβάζω

llegum /ʎeˈɣum/ /ʎəˈɣum/ n masc
όσπριο

llei /ˈʎej/ /ˈʎəj/ /ˈʎɛj/ n fem
νόμος
Norma d'obligat compliment.
Regla general que explica els fenòmens de la naturalesa.

llei de l'avantatge n fem
πλεονέκτημα

lleial /ʎeˈjaɫ/ /ʎəˈjaɫ/ adj
πιστός

lleialtat /ʎe.jaɫˈtat/ /ʎə.jəɫˈtat/ n fem
αφοσίωση

lleig /ˈʎet͡ʃ/ adj masc
άσχημος

llenceria /ʎen.seˈɾi.a/ /ʎən.səˈɾi.ə/ n fem
λινόχρους
Conjunt de roba d’ús domèstic: de llit, de bany, de taula.

llengua /ˈʎeŋ.ɡo/ /ˈʎeŋ.ɡwa/ /ˈʎeŋ.ɡwɛ/ /ˈʎɛŋ.ɡwə/ /ˈʎɛŋ.ɡə/ n fem
γλώσσα
Llenguatge (ús impropi).
(anatomia) Òrgan muscular de la boca que permet articular determinats sons i percebre el gust.

llengua de signes n fem
νοηματική γλώσσα

llengua oficial n fem
επίσημη γλώσσα

llenguado /ʎeŋˈɡwa.ðo/ /ʎəŋˈɡwa.ðo/ /ʎəŋˈɡwa.ðu/ n masc
γλώσσα
Peix de la família dels soleids de cos molt aplanat i els ulls al costat dret (Solea solea).

llenguatge /ʎeŋˈɡwa.d͡ʒe/ n masc
γλώσσα
Facultat humana de comunicar-se amb un codi lingüístic compartit per una comunitat.
Terminologia pròpia d’un camp, disciplina, activitat.

llentia /ʎenˈti.a/ /ʎənˈti.ə/ n fem
φακή

llenya /ˈʎe.ɲa/ /ˈʎe.ɲə/ /ˈʎɛ.ɲə/ n fem
καυσόξυλα
Fusta que es destina a fer foc.

llenç /ˈʎɛns/ n masc
καμβάς

llençol /ʎenˈsɔɫ/ /ʎənˈsɔɫ/ n masc
σεντόνι

lleopard /ʎe.oˈpaɾt/ /ʎə.oˈpaɾt/ /ʎə.uˈpart/ n masc
λεοπάρδαλη πάνθηρας

llepar /ʎeˈpa/ /ʎeˈpaɾ/ /ʎəˈpa/ v
γλείφω
Passar la llengua per una superfície.

llesca /ˈʎes.ka/ /ˈʎes.kə/ /ˈʎɛs.kə/ n fem
φέτα
Tros tallat de pa de gruix uniforme.

llest /ˈʎest/ adj masc
έξυπνος
Espavilat, intel·ligent per comprendre i descobrir coses.

llet n fem
γάλα

lletra /ˈʎe.tɾa/ /ˈʎə.tɾə/ /ˈʎɛ.tɾə/ n fem
γράμμα
Grafia, cadascun dels signes d'un alfabet

lletrejar /ʎe.tɾeˈd͡ʒa/ /ʎe.tɾeˈd͡ʒaɾ/ /ʎe.tɾeˈʒa/ /ʎə.tɾəˈd͡ʒa/ /ʎə.tɾəˈʒa/ v
συλλαβίζω
Dictar les lletres amb les que s'escriu una paraula.

lleuger /ʎawˈd͡ʒe/ /ʎawˈd͡ʒeɾ/ /ʎewˈd͡ʒe/ /ʎewˈd͡ʒeɾ/ /ʎuˈʒer/ /ʎəwˈʒe/ adj masc
αβαρής ελαφρός
De poc pes.

llevaneu /ˌʎe.vaˈnew/ /ˌʎe.vəˈnew/ /ˌʎe.βaˈnew/ /ˌʎe.βəˈnew/ n fem
εκχιονιστήρας

llevant /ʎeˈvant/ /ʎeˈβan/ /ʎeˈβant/ /ʎəˈvant/ /ʎəˈβan/ n masc
ανατολή
Part de l'horitzó per on surt el sol.
λεβάντες
Vent que ve de llevant del sol.

llevat /ʎeˈvat/ /ʎeˈβat/ /ʎəˈvat/ /ʎəˈβat/ n masc
μαγιά ζύμη
Pasta fermentada que es barreja amb una nova per fer-la fermentar.

llevat /ʎeˈvat/ /ʎeˈβat/ /ʎəˈvat/ /ʎəˈβat/ preposition
εκτός
exceptuant

llevataps /ˌʎe.vaˈtaps/ /ˌʎe.vəˈtaps/ /ˌʎe.βaˈtaps/ /ˌʎe.βəˈtaps/ n masc
τιρμπουσόν

lleó /ʎəˈo/ n masc
λιοντάρι
Mamífer carnívor de la família dels felins de grans dimensions (Panthera leo). És salvatge i molt ferotge. El mascle adult es caracteritza per la crinera que li volta el cap i el coll. Se'l considera el rei dels animals.

lli /ˈʎi/ n masc
λινό λινάρι
Planta, de la tija de la qual se n'obtenen fibres tèxtils.

llibertat /ʎi.beɾˈtat/ n fem
ελευθερία
Estat o qualitat de ser lliure.

llibre /ˈʎi.bɾe/ n masc
βιβλίο
Reproducció impresa d'una obra en fulls de paper reunits per plecs formant un tot amb la finalitat de ser llegits.

llibreria /ʎi.bɾeˈɾi.a/ /ʎi.βɾəˈɾi.ə/ n fem
βιβλιοπωλείο
Botiga on es poden comprar llibres.

llibreta /ʎiˈbɾe.ta/ /ʎiˈbɾə.tə/ /ʎiˈbɾɛ.tə/ /ʎiˈβɾɛ.tə/ n fem
σημειωματάριο
Conjunt de fulls de paper enquadernats destinats a escriure-hi.

llicenciós /ʎi.sen.siˈos/ /ʎi.sən.siˈos/ adj masc
ελευθέριος

llicència /ʎiˈsɛn.si.a/ /ʎiˈsɛn.si.ə/ n fem
άδεια

lliga /ˈʎi.ɣa/ /ˈʎi.ɣə/ n fem
πρωτάθλημα
Campionat esportiu, especialment el nacional de futbol.

lligacama /ˌʎi.ɣaˈka.ma/ /ˌʎi.ɣəˈka.mə/ n fem
καλτσοδέτα
Complement del vestit (cinta o cordill) que rodeja la cama i prem contra ella el mitjó o mitja per tal de subjectar-lo i evitar que caigui.

lligar /ʎiˈɣa/ /ʎiˈɣaɾ/ v
δένω
Assegurar amb una corda o similar.
φλερτάρω
Flirtejar

llima /ˈʎi.ma/ /ˈʎi.mə/ n fem
λίμα
Eina per llimar o reduir diferències al material, de manera que quedi un acabat llis.
μοσχολέμονο
Fruit de la llimera, semblant a una llimona verdosa i àcida.

llimac /ʎiˈmak/ n masc
γυμνοσάλιαγκας

llimona /ʎiˈmo.na/ n fem
λεμόνι
Fruit del llimoner. Es caracteritza per la seva pell lluent, amb petits sotets i de color groc intens i pel seu sabor àcid.

llimonada /ʎi.moˈna.ða/ /ʎi.moˈna.ðə/ /ʎi.muˈna.ðə/ n fem
λεμονάδα

llinatge /ʎiˈna.d͡ʒe/ /ʎiˈna.d͡ʒə/ n masc
γενεαλογία

llinda /ˈʎin.da/ /ˈʎin.də/ n fem
ανώφλι

llindar /ʎinˈda/ /ʎinˈdaɾ/ n masc
κατώφλι
Peça travessera de baix de la porta.
Valor extrem d’una magnitud a partir del qual canvien les seves característiques.
Límit de percepció d’un estímul.

lliri n masc
ίρις

llis /ˈʎis/ adj masc
λείος

lliscós /ʎisˈkos/ adj masc
ολισθηρός

llista /ˈʎis.ta/ n fem
λίστα
Tira o ratlla diferent en una tela.
(informàtica) Representació codificada de dades emmagatzemades o de procés.
καταχωρώ
Registre o full de paper amb una enumeració o compilació d'un conjunt d'elements.

llit n masc
κρεβάτι κλίνη
Moble, en forma de taula molt baixa i de mida suficient per encabir una persona estirada, destinat a que hi dormin persones.

llitera /ʎiˈte.ɾa/ /ʎiˈte.ɾə/ n fem
φορείο
Llit lleuger per al transport de malalts o cadàvers.

lliura /ˈʎiw.ɾa/ /ˈʎiw.ɾə/ n fem
λίρα

lliure /ˈʎiw.ɾe/ adj
ελεύθερος
Que no depèn d'altri.

lliçó n fem
μάθημα
Ensenyament transmès per un mestre.

lloar /ʎoˈa/ /ʎoˈaɾ/ /ʎuˈa/ v
επαινώ

lloba /ˈʎo.ba/ /ˈʎo.βə/ n fem
λύκαινα

llobarro /ʎoˈba.ro/ /ʎuˈba.ru/ /ʎuˈβa.ru/ n masc
πέρκα

llobató /ʎo.baˈto/ /ʎo.bəˈto/ /ʎu.bəˈto/ /ʎu.βəˈto/ n masc
λυκάκι

lloc n masc
τόπος

lloc web n masc
ιστοχώρος

lloctinent /ʎok.tiˈnent/ /ˌʎɔk.tiˈnen/ /ˌʎɔk.tiˈnent/ n masc
πρωτοπαλίκαρο

llogar /ʎoˈɣa/ /ʎoˈɣaɾ/ /ʎuˈɣa/ v
ενοικιάζω
Prendre a lloguer.

llom /ˈʎom/ n masc
λαγόνες

llombrígol /ʎomˈbɾi.ɣoɫ/ /ʎumˈbɾi.ɣu/ /ʎumˈbɾi.ɣuɫ/ n masc
ομφαλός

llop n masc
λύκος
Mamífer de la família dels cànids (Canis lupus), salvatge, gregari, i molt semblant amb el gos amb el qual està fortament emparentat.

llorer /ʎoˈɾe/ /ʎoˈɾeɾ/ /ʎuˈɾe/ n masc
δάφνη
Arbre de fulles sempre verdes, amples, llargues, punxegudes, verinoses i aromàtiques, de fruit semblant a l'oliva.

lloro /ˈʎɔ.ɾo/ /ˈʎɔ.ɾu/ n masc
παπαγάλος
Au de plomatge vistós que pot aprendre a repetir paraules.
(peixos) tord lloro

llotja /ˈʎɔ.d͡ʒa/ /ˈʎɔ.d͡ʒɔ/ /ˈʎɔ.d͡ʒə/ n fem
θεωρείο
Compartiment per ubicar un grup d'espectadors en un teatre.

lluita /ˈʎuj.ta/ /ˈʎwi.ta/ n fem
διαμάχη
Acte de lluitar.

lluitar /ʎujˈta/ /ʎujˈtaɾ/ /ʎwiˈta/ v
παλεύω

llum n fem
φως
Part de l'espectre electromagnètic que pot ser captada per l'ull humà.

llum n masc
λάμπα
Aparell destinat a fer llum (segons la primera accepció del femení).

llum verd n masc
πράσινο
(hoquei sobre gel) Llum de color verd situat darrere una porteria que s'encén per a indicar que el cronòmetre ha quedat aturat.

lluminós /ʎu.miˈnos/ adj masc
φωτεινός
Molt il·luminat.
Que emet força llum.

lluna /ˈʎu.na/ n fem
φεγγάρι σελήνη
Satèl·lit, astre que gira al voltant d'un altre.
(dialectal) mirall
Període menstrual, regla.
(peixos) bot

lluny /ˈʎun/ /ˈʎunt/ adv
μακριά

llunyà /ʎuˈŋa/ adj masc
μακριά

llàgrima /ˈʎa.ɣɾi.ma/ n fem
δάκρυ

llúdria /ˈʎu.ðɾi.a/ /ˈʎu.ðɾi.ə/ n fem
ενυδρίδα

local /ɫoˈkaɫ/ /ɫuˈkaɫ/ adj
τοπικός

localització /ɫo.ka.ɫi.d͡za.siˈo/ /ɫo.ka.ɫi.za.siˈo/ /ɫo.kə.ɫi.d͡zə.siˈo/ /ɫu.kə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
εντοπισμός

logaritme /ɫo.ɣaˈɾid.me/ /ɫo.ɣəˈɾid.mə/ /ɫu.ɣəˈɾid.mə/ n masc
λογάριθμος

logístic /ɫoˈd͡ʒis.tik/ /ɫoˈʒis.tik/ /ɫuˈʒis.tik/ adj masc
λογιστικός

logística /ɫoˈd͡ʒis.ti.ka/ /ɫoˈʒis.ti.ka/ /ɫoˈʒis.ti.kə/ /ɫuˈʒis.ti.kə/ n fem
επιμελητεία

longitud /ɫoɲ.d͡ʒiˈtut/ /ɫoɲ.ʒiˈtut/ /ɫuɲ.ʒiˈtut/ n fem
μήκος

loquaç /ɫoˈkwas/ /ɫuˈkwas/ adj
ομιλητικός
Que parla molt.

loteria /ɫo.teˈɾi.a/ /ɫo.təˈɾi.ə/ /ɫu.təˈɾi.ə/ n fem
λοταρία

lubrificar /ɫu.bɾi.fiˈkaɾ/ /ɫu.βɾi.fiˈka/ v
λιπαίνω

lucratiu /lu.kɾaˈtiw/ /ɫu.kɾəˈtiw/ adj masc
επικερδής
Que produeix benefici en diners.

lupus /ˈɫu.pus/ n masc
λύκος
(medicina) Nom comú a diverses malalties autoimmunitàries cròniques que generalment afecten la pell o les articulacions.

luteci n masc
λουτήτιο

luxemburguès /ɫuk.sem.buɾˈd͡ʒes/ /ɫuk.səm.burˈʒɛs/ /ɫuk.səm.buɾˈʒəs/ n masc
Λουξεμβουργιανά
Persona originària de Luxemburg.
Λουξεμβουργιανά λουξεμβουργιανός
(només singular) Llengua germànica parlada a Luxemburg.

luxúria /ɫukˈsu.ɾi.a/ /ɫukˈsu.ɾi.ə/ n fem
επιθυμία

làser /ˈɫa.zeɾ/ n masc
λέιζερ

làtex /ˈɫa.teks/ /ˈɫa.təks/ n masc
κόμμι

lèxic /ˈɫɛk.sik/ n masc
λεξικό

líder /ˈɫi.ðeɾ/ /ˈɫi.ðər/ n neut
αρχηγός

límit /ˈɫi.mit/ n masc
όριο σύνορο

línia /ˈɫi.ni.a/ /ˈɫi.ni.ə/ n fem
γραμμή
Porció de text d'un mateix nivell, sense retorn de carro ni salt de línia, com per exemple un vers.
Ruta per al transport regular de passatges i mercaderies. Per exemple, línia aèria, línia de metro, etc.
(futbol americà) Cadascun dels dos conjunts de jugadors de cada bàndol que s'arrengleren a banda i banda de la línia de scrimmage, de manera aproximadament paral·lela i encarats els d'un equip amb els de l'altre, en el moment de fer l'esnap.
(hoquei sobre gel) Conjunt de cinc jugadors d'un equip que juguen simultàniament en el transcurs d'un partit, generalment compost per dos defensors i tres davanters.

líquid adj masc
υγρός
Un dels estats de la matèria, el propi de l'aigua entre 0 i 100 graus a la Terra.

líquid n masc
υγρό

lògica /ˈɫɔ.d͡ʒi.ka/ /ˈɫɔ.ʒi.ka/ /ˈɫɔ.ʒi.kə/ n fem
λογική

lògicament /ˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈmen/ /ˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈment/ /ˌɫɔ.ʒi.kaˈmen/ /ˌɫɔ.ʒi.kəˈmen/ /ˌɫɔ.ʒi.kəˈment/ adv
λογικά

macabre /maˈka.bɾe/ /məˈka.βɾə/ adj masc
μακάβριος

madrastra /maˈras.tɾa/ /maˈðɾas.tɾa/ /məˈðɾas.tɾə/ /məˈðɾas.tɾə/ n fem
μητριά

maduixa /maˈðu.ʃa/ /maˈðuj.ʃa/ n fem
φράουλα

madur /maˈðu/ /maˈðuɾ/ /məˈðu/ /məˈðu/ /məˈður/ /məˈðuɾ/ adj masc
ώριμος
Crescut, adult.
En una fruita, que ha passat un temps i està tou i apte per al consum.

maduració n fem
ωρίμανση

madurar /ma.ðuˈɾa/ /ma.ðuˈɾaɾ/ /mə.ðuˈɾa/ v
ωριμάζω

maduresa /ma.ðuˈɾe.za/ /mə.ðuˈɾə.zə/ /mə.ðuˈɾɛ.zə/ n fem
ωριμότητα

mag /ˈmak/ n masc
μάγος
Persona que fa espectacles d'il·lusionisme.

magatzem /ma.ɣaˈd͡zem/ /mə.ɣəˈd͡zəm/ /mə.ɣəˈd͡zɛm/ n masc
αποθήκη

magdalena /maɡ.daˈɫe.na/ /məɡ.dəˈɫə.nə/ /məɡ.dəˈɫɛ.nə/ n fem
μανταλένα

magnesi /maŋˈnɛ.zi/ /məŋˈnɛ.zi/ n masc
μαγνήσιο

magnetisme /maŋ.neˈtiz.me/ /maɡ.neˈtiz.me/ /məŋ.nəˈtiz.mə/ n masc
μαγνητισμός

magnetitzar /maŋ.ne.tiˈd͡za/ /maɡ.ne.tiˈza/ /maɡ.ne.tiˈzaɾ/ /məŋ.nə.tiˈd͡za/ v
μαγνητίζω
Transmetre a un objecte les propietats magnètiques.

magnètic /maɡˈnɛ.tik/ /məɡˈnɛ.tik/ adj masc
μαγνητικός

magnífic /maŋˈni.fik/ /maɡˈni.fik/ /məŋˈni.fik/ adj masc
μεγαλοπρεπής

magrana /maˈɣɾa.na/ n fem
ρόδι

mai adv
ποτέ

maig n masc
Μάιος Μάης
Cinquè mes de l'any.

maionesa /ma.joˈne.za/ /mə.joˈnə.zə/ /mə.juˈnɛ.zə/ n fem
μαγιονέζα

majestat /ma.d͡ʒesˈtat/ /ma.ʒesˈtat/ n fem
μεγαλειότητα

major /maˈd͡ʒor/ /maˈd͡ʒoɾ/ /maˈʒo/ /məˈʒo/ /məˈʒoɾ/ n masc
επισμηναγός
Cap de l’exèrcit.

majordom /ma.d͡ʒoɾˈðɔm/ /ma.ʒorˈðɔm/ /mə.ʒoɾˈðɔm/ /mə.ʒurˈdɔm/ /mə.ʒurˈðɔm/ n masc
αρχιοικονόμος

majoria /ma.d͡ʒoˈɾi.a/ /ma.ʒoˈɾi.a/ /mə.ʒoˈɾi.ə/ /mə.ʒuˈɾi.ə/ n fem
πλειονότητα πλειοψηφία

majorista /ma.d͡ʒoˈɾis.ta/ /ma.d͡ʒoˈɾis.te/ /ma.ʒoˈɾis.ta/ /ma.ʒoˈɾis.te/ /mə.ʒoˈɾis.tə/ /mə.ʒuˈɾis.tə/ n neut
χονδρέμπορος

mal adj masc
κακός
De mala qualitat.(Sempre anteposat al nom)

mal n masc
κακό
Maldat, fet inacceptable moralment.

mal de cap n masc
κεφαλαλγία πονοκέφαλος

malalt /maˈɫaɫ/ /maˈɫaɫt/ /məˈɫaɫ/ /məˈɫaɫt/ adj masc
άρρωστος

malaltia /ma.ɫaɫˈti.a/ n fem
νόσος αρρώστια ασθένεια
(medicina) Afecció, estat de manca de salut corporal.

malaltís /ma.ɫaɫˈtis/ /mə.ɫəɫˈtis/ adj masc
φιλάσθενος

malament /ˌma.ɫaˈmen/ /ˌma.ɫaˈment/ /ˌma.ɫəˈmen/ /ˌma.ɫəˈment/ adv
κακώς

malaquita /mə.ɫəˈki.tə/ n fem
μαλαχίτης

maldecap /ˌmaɫ.deˈkap/ /ˌmaɫ.dəˈkap/ n masc
βάσανο

maldestre /ˌmaɫˈdes.tɾe/ /ˌmaɫˈdes.tɾə/ adj masc
αδέξιος

maledicció /ma.ɫe.ðik.siˈo/ /mə.ɫə.ðik.siˈo/ n fem
κατάρα

maleir /ma.ɫeˈi/ /ma.ɫeˈiɾ/ /mə.ɫəˈi/ v
αναθεματίζω
Fer imprecacions amb el desig de malaurança.

malentendre /ˌmaɫ.enˈten.dɾe/ v
παρεξηγώ

malentès /ˌma.ɫenˈtes/ /ˌma.ɫənˈtəs/ /ˌma.ɫənˈtɛs/ n masc
παρεξήγηση

maleta /maˈɫe.ta/ /məˈɫə.tə/ /məˈɫɛ.tə/ n fem
βαλίτσα

maleït /ma.ɫeˈit/ adj masc
καταραμένος

malformació /maɫ.foɾ.ma.siˈo/ /məɫ.foɾ.mə.siˈo/ /məɫ.fur.mə.siˈo/ n fem
δυσμορφία

malgrat /maɫˈɣɾat/ /məɫˈɣɾat/ preposition
παρά

maliciós /ma.ɫi.siˈos/ /mə.ɫi.siˈos/ adj masc
κακεντρεχής

maligne /maˈɫiŋ.ne/ /maˈɫiɡ.ne/ /məˈɫiŋ.nə/ adj masc
κακοήθης
Propens a fer el mal, dolent.
(dit d'una malaltia o tumor) Que té capacitat de metastatitzar.

malià /ma.ɫiˈa/ /mə.ɫiˈa/ adj masc
Μαλινέζος
Relatiu o pertanyent a Mali.

malià /ma.ɫiˈa/ /mə.ɫiˈa/ n masc
Μαλινέζος
Persona que habita o és originària de Mali.

malson /ˌmaɫˈsɔn/ n masc
εφιάλτης

malt /ˈmaɫ/ /ˈmaɫt/ n masc
βύνη

maltractar /ˌmaɫ.tɾakˈta/ /ˌmaɫ.tɾakˈtaɾ/ /ˌmaɫ.tɾəkˈta/ v
κακοποιώ

maluc /maˈɫuk/ /məˈɫuk/ n masc
ισχίο

malva /ˈmaɫ.va/ /ˈmaɫ.və/ /ˈmaɫ.βa/ /ˈmaɫ.βə/ n fem
μολόχα
Planta de la família de les malvàcies de flors pentàmeres de color porpra, rosa o blanc.

malva /ˈmaɫ.va/ /ˈmaɫ.və/ /ˈmaɫ.βa/ /ˈmaɫ.βə/ n masc
ιώδες
Colorant sintètic d’anilina de color purpuri.

malària /maˈɫa.ɾi.a/ /məˈɫa.ɾi.ə/ n fem
ελονοσία

malèvol /maˈɫe.voɫ/ /maˈɫe.βoɫ/ /məˈɫɛ.voɫ/ /məˈɫɛ.vuɫ/ /məˈɫɛ.βuɫ/ adj masc
μοχθηρός

malícia /maˈɫi.si.a/ /məˈɫi.si.ə/ n fem
εμπάθεια

mama /ˈma.ma/ /ˈma.mə/ n fem
μαμά
(col·loquial) mare

mamada /maˈma.ða/ /məˈma.ðə/ v
πίπα

mamar /maˈma/ /maˈmaɾ/ /məˈma/ v
γαλουχώ
Xuclar amb els llavis i la llengua la llet de les mamelles.

mamari /maˈma.ɾi/ /məˈma.ɾi/ adj masc
μαστικός

mamut /maˈmut/ /məˈmut/ n masc
μαμούθ

mamífer /maˈmi.feɾ/ n masc
θηλαστικό θηλαστικά

manament /ma.naˈmen/ /ma.naˈment/ /mə.nəˈmen/ /mə.nəˈment/ n masc
εντολή
Cosa que cal fer perquè ho ha establert algú amb autoritat.

mandarina /mən.dəˈɾi.nə/ n fem
μανταρίνι

mandarí /man.daˈɾi/ /mən.dəˈɾi/ n masc
μανδαρίνος
Alt funcionari de la Xina imperial.
(només singular) Varietat més parlada del xinès, que conforma la base del xinès estàndard.

mandolina /man.doˈɫi.na/ /mən.doˈɫi.nə/ /mən.duˈɫi.nə/ n fem
μαντολίνο

mandonguilla /man.doŋˈɡi.ʎa/ /mən.doŋˈɡi.ʎə/ /mən.duŋˈɡi.ʎə/ n fem
κεφτές

mandra /ˈman.dɾa/ /ˈman.dɾə/ n fem
τεμπελιά
Peresa, manca de ganes de fer res.

mandíbula /manˈdi.bu.ɫa/ /mənˈdi.βu.ɫə/ n fem
σαγόνι

manganès /məŋ.ɡəˈnəs/ /məŋ.ɡəˈnɛs/ n masc
μαγγάνιο

mango /ˈmaŋ.ɡo/ /ˈmaŋ.ɡu/ n masc
μάνγκο

mania /maˈni.a/ /məˈni.ə/ n fem
μανία

manicomi /ma.niˈkɔ.mi/ /mə.niˈkɔ.mi/ n masc
ψυχιατρικό νοσοκομείο

manifestació /ma.ni.fes.ta.siˈo/ /mə.ni.fəs.tə.siˈo/ n fem
διαδήλωση

manilla /maˈni.ʎa/ /məˈni.ʎə/ n fem
χειροπέδα
Anell de ferro que es posa al voltant del puny i que sovint va lligat a un altre posat a l'altre puny, amb els quals es retenen els presoners.

manipulació /ma.ni.pu.ɫa.siˈo/ /mə.ni.pu.ɫə.siˈo/ n fem
χειραγώγηση

manipular /ma.ni.puˈɫa/ /ma.ni.puˈɫaɾ/ /mə.ni.puˈɫa/ v
χειρίζομαι
Operar amb les mans sobre un aparell, un producte.
χειραγωγώ
Influir, alterar de forma interessada.

maniquí /ma.niˈki/ /mə.niˈki/ n masc
ανδρείκελο
Figura que representa una persona i usada per pintors, escultors, sastres i modistes per la seva feina.

manlleu /maɲˈʎew/ /məɲˈʎew/ n masc
δάνειο
(lingüística) Lèxic originari d’una llengua que s’integra en una altra llengua.

manllevar /maɲ.ʎeˈvaɾ/ /maɲ.ʎeˈβa/ /məɲ.ʎəˈva/ /məɲ.ʎəˈβa/ v
δανείζομαι
Obtenir en préstec.

mans /ˈmans/ adj masc
ήμερος
Referit als animals, dòcil, domesticat.

manta /ˈman.ta/ /ˈman.tə/ n fem
κουβέρτα
Peça rectangular de roba que s’usa com a abrigall.

mantega /mənˈtə.ɣə/ /mənˈtɛ.ɣə/ n fem
βούτυρο

mantell /manˈteʎ/ /mənˈteʎ/ n masc
μανδύας

mantenir /man.teˈni/ /man.teˈniɾ/ v
διατηρώ
Sustentar a algú amb els mitjans bàsics per viure.

manual /ma.nuˈaɫ/ adj
χειροκίνητος
Relatiu a la mà.

manual /ma.nuˈaɫ/ n masc
εγχειρίδιο
Compendi del saber d'una àrea, especialment destinat a l'ensenyament.

manuella /ma.nuˈe.ʎa/ /mə.nuˈe.ʎə/ n fem
αλτήρας
(esports) Barra curta amb pesos en els extrems per manejar amb una mà i fer exercicis.

manuscrit /ma.nusˈkɾit/ n masc
χειρόγραφο

manxa /ˈmaɲ.t͡ʃa/ /ˈmaɲ.ʃə/ n fem
φυσερό

manyà /maˈɲa/ /məˈɲa/ n masc
κλειδαράς

maníac /maˈni.ak/ /məˈni.ək/ adj masc
μανιακός

mapa /ˈma.pa/ n masc
χάρτης

maquiavèl·lic /ma.ki.aˈvɛɫ.ɫik/ /ma.ki.aˈβɛ.ɫik/ /ma.ki.aˈβɛɫ.ɫik/ /mə.ki.əˈvɛɫ.ɫik/ /mə.ki.əˈβɛ.ɫik/ /mə.ki.əˈβɛɫ.ɫik/ adj
μακιαβελικός

maquillatge /ma.kiˈʎa.d͡ʒe/ /mə.kiˈʎa.d͡ʒə/ n masc
μακιγιάζ μέικ απ
Crema que s'aplica sobre la pell de la cara per a millorar el seu aspecte.

maquinari /ma.kiˈna.ɾi/ /mə.kiˈna.ɾi/ n masc
υλισμικό

maquinària /ma.kiˈna.ɾi.a/ /mə.kiˈna.ɾi.ə/ n fem
μηχανοστάσιο

mar /ˈma/ /ˈmar/ /ˈmark/ /ˈmart/ /ˈmaɾ/ n
θάλασσα πέλαγος

maragda /maˈɾaɡ.da/ /məˈɾaɡ.də/ n fem
σμαράγδι

marató /ma.ɾaˈto/ /mə.ɾəˈto/ n fem
μαραθώνιος

marbre /ˈma.bɾə/ /ˈmar.bɾə/ /ˈmaɾ.bɾe/ n masc
μάρμαρο

marc /ˈmark/ n masc
μάρκο
Antiga unitat monetària d’Alemanya.
κάδρο
Bastiment decoratiu i de protecció al voltant d'un objecte.

marca /ˈmar.kə/ /ˈmaɾ.ka/ n fem
μάρκα
Paraula, símbol o ambdós alhora que identifiquen un producte o servei i que sovint pretenen fer-los més atractius per al seu potencial destinatari.

marcià /maɾ.siˈa/ /mər.siˈa/ adj masc
αρειανός
Relatiu o pertanyent al planeta Mart.

marcià /maɾ.siˈa/ /mər.siˈa/ n masc
αρειανός
Habitant del planeta Mart.
Ésser extraterrestre, no necessàriament de Mart.

mare /ˈma.ɾa/ /ˈma.ɾə/ /ˈma.ɾə/ n fem
μητέρα μάνα
Progenitora femenina.

marea /maˈɾe.a/ /məˈɾɛ.ə/ n fem
παλίρροια

mareig /maˈɾet͡ʃ/ /məˈɾət͡ʃ/ /məˈɾɛt͡ʃ/ n masc
ζαλάδα

mareperla /ˌma.ɾeˈpɛr.ɫa/ /ˌma.ɾeˈpɛɾ.ɫa/ /ˌma.ɾeˈpɛɾ.ɫɛ/ /ˌma.ɾəˈpɛr.ɫə/ n fem
φίλντισι

margarida /maɾ.ɣaˈɾi.ða/ /mər.ɡəˈɾi.ðə/ n fem
μαργαρίτα

marge /ˈmaɾ.ʒe/ /ˈmaɾ.ʒə/ n masc
περιθώριο

marieta /ma.ɾiˈe.ta/ /mə.ɾiˈə.tə/ /mə.ɾiˈɛ.tə/ n fem
πασχαλίτσα
Insecte en forma de boleta de color roig amb puntets negres (Coccinella septempunctata).

marina /məˈɾi.nə/ n fem
ναυτικό
Part de l'exèrcit d'un país dedicat a la seva flota, inclosos edificis, personal (fins i tot el de terra), embarcacions i avions embarcats.

mariner /ma.ɾiˈne/ /mə.ɾiˈne/ n masc
ναύτης
En general, qualsevol persona que forma part de la tripulació d'un vaixell, sigui de forma professional, esportiva, etc.

marineria /ma.ɾi.neˈɾi.a/ /mə.ɾi.nəˈɾi.ə/ n fem
πλήρωμα
Tripulació d'una embarcació que en la escala de comandament està per sota dels oficials.

marisc /maˈɾisk/ /məˈɾisk/ n masc
οστρακόδερμο

marit /maˈɾit/ n masc
σύζυγος άνδρας

marital /ma.ɾiˈtaɫ/ /mə.ɾiˈtaɫ/ adj
συζυγικός

marquès /maɾˈkes/ /mərˈkɛs/ /məɾˈkəs/ n masc
μαρκήσιος

marroquí /mə.roˈki/ /mə.ruˈki/ adj masc
μαροκινός Μαροκινή
Relatiu o pertanyent al Marroc.

marroquí /mə.roˈki/ /mə.ruˈki/ n masc
Μαροκινή Μαροκινός
(gentilici) Individu natural del Marroc.

marrà /maˈra/ /məˈra/ n masc
κριάρι
Mascle de l'ovella.

marró /maˈro/ adj
καστανός καφέ
D'un color propi de la castanya.

marró /maˈro/ n masc
καστανό
Color castany.

martell /maɾˈteʎ/ n masc
σφυρί σφύρα
Eina pensada per a copejar i en especial per a clavar claus. Està composta per un mànec, típicament de fusta, i per l'extrem dur que copeja, típicament metàl·lic.

martiri /maɾˈti.ɾi/ /mərˈti.ɾi/ n masc
μαρτύριο

marxista /maɾkˈsis.ta/ /maɾkˈsis.te/ /mərkˈsis.tə/ adj
μαρξιστής

març /ˈmals/ /ˈmars/ n masc
Μάρτιος Μάρτης
Tercer mes de l'any.

marí /maˈɾi/ /məˈɾi/ adj masc
ναυτικός
Relatiu al mar.

mascle /ˈmas.kɫe/ /ˈmas.kɫə/ n masc
αρσενικός
Individu animal o vegetal de sexe masculí, o amb aparell reproductor masculí, o que pertany al gènere sexual masculí; és el gènere o sexe contraposat amb el de la femella.

masclet /masˈkɫet/ /məsˈkɫət/ /məsˈkɫɛt/ n masc
μούσι
Barba petita que només abasta el mentó.

masclisme /masˈkɫiz.me/ /məsˈkɫiz.mə/ n masc
φαλλοκρατία

masculí /mas.kuˈɫi/ /məs.kuˈɫi/ adj masc
αρσενικός ανδρικός
Que pertany al mascle.
αντρίκειος
Metafòricament, dit de les expressions o estil de molta energia.

masmorra /mazˈmo.ra/ /məzˈmo.rə/ n fem
μπουντρούμι

masoquisme /ma.zoˈkiz.me/ /mə.zoˈkiz.mə/ /mə.zuˈkiz.mə/ n masc
μαζοχισμός

masover /ma.zoˈveɾ/ /ma.zoˈβe/ /ma.zoˈβeɾ/ /mə.zoˈve/ /mə.zuˈve/ /mə.zuˈβe/ n masc
μισακάρης

massa /ˈma.sa/ /ˈma.sə/ n fem
ζύμη
Barreja de líquid i matèria polvoritzada que forma una pasta consistent.

massacre /maˈsa.kɾe/ /məˈsa.kɾə/ n fem
σφαγή

massís /maˈsis/ n masc
μασίφ

mastegar /mas.teˈɣa/ /mas.teˈɣaɾ/ /məs.təˈɣa/ v
μασάω
Trinxar el menjar amb les dents.

masturbació /mas.tuɾ.ba.siˈo/ /məs.tur.bə.siˈo/ n fem
αυνανισμός

masturbar /mas.turˈβa/ /mas.tuɾˈbaɾ/ /mas.tuɾˈβa/ /məs.turˈba/ v
αυνανίζομαι

mata /ˈma.ta/ /ˈma.tə/ n fem
θάμνος

matalàs /ma.taˈɫas/ n masc
στρώμα
Sac pla farcit i tancat per a jeure-hi i dormir.

matar /maˈta/ /maˈtaɾ/ v
σκοτώνω
Treure la vida, assassinar.

mateix /maˈtejʃ/ /məˈteʃ/ adj masc
ίδιος
Sense canvis.

matemàtica /ma.teˈma.ti.ka/ n fem
μαθηματικά
(normalment en plural) Ciència pura que tracta la quantitat i la forma amb les seves relacions i estructures.

material /ma.te.ɾiˈaɫ/ /mə.tə.ɾiˈaɫ/ adj
υλικό
Relatiu a la matèria.
Físic, corpori.

material /ma.te.ɾiˈaɫ/ /mə.tə.ɾiˈaɫ/ n masc
υλικό
Base amb què es pot construir o crear alguna cosa donant-li forma.

maternal /ma.teɾˈnaɫ/ /mə.tərˈnaɫ/ adj
μητρικός
Relatiu a la mare.

matines /maˈti.nes/ /məˈti.nəs/ n fem
όρθρος

matricidi /ma.tɾiˈsi.ði/ /mə.tɾiˈsi.ði/ n masc
μητροκτονία

matrimoni /ma.tɾiˈmɔ.ni/ n masc
γάμος
Unió estable de dues persones que formen una nova unitat familiar.

matriu /maˈtɾiw/ /məˈtɾiw/ n fem
μήτρα

matxet /maˈt͡ʃet/ /məˈt͡ʃət/ /məˈt͡ʃɛt/ n masc
μαχαίρα

matèria /maˈtɛ.ɾi.a/ /məˈtɛ.ɾi.ə/ n fem
ύλη
Component de l'Univers que té una massa i un volum.
θέμα
Tema d'un àmbit determinat del coneixement per a l'estudi o l'ensenyament.

matí /maˈti/ n masc
πρωί πρωινό

maurità /maw.ɾiˈta/ /məw.ɾiˈta/ adj masc
Μαυριτανός
Relatiu o pertanyent a Mauritània.

maurità /maw.ɾiˈta/ /məw.ɾiˈta/ n masc
Μαυριτανός
Persona que habita o és originària de Mauritània.

maximitzar /mak.si.miˈd͡za/ /mak.si.miˈza/ /mak.si.miˈzaɾ/ /mək.si.miˈd͡za/ v
μεγιστοποιώ

maça /ˈma.sa/ /ˈma.sə/ n fem
απελατίκι
Arma emprada a l'edat mitjana per a copejar l'enemic, consistent en una bola de ferro lligada amb una cadena a una barra.
ματσόλα
Eina emprada en la construcció per a fixar o anivellar maons quan estan col·locats sobre una pasta de ciment.

maçó /maˈso/ /məˈso/ n masc
ελευθεροτέκτονας

maó /maˈo/ n masc
τούβλο πλίνθος

meandre /meˈandɾe/ /meˈandɾə/ n masc
μαίανδρος

mecanisme /me.kaˈniz.me/ /mə.kəˈniz.mə/ n masc
μηχανισμός

mecanografiar /me.ka.no.ɣɾa.fiˈa/ /me.ka.no.ɣɾa.fiˈaɾ/ /mə.kə.no.ɣɾə.fiˈa/ /mə.kə.nu.ɣɾə.fiˈa/ v
δακτυλογραφώ

mecànic /meˈka.nik/ /məˈka.nik/ adj masc
μηχανικός

mecànica /meˈka.ni.ka/ /məˈka.ni.kə/ n fem
μηχανική

medalla /meˈða.ʎa/ /məˈða.ʎə/ n fem
μετάλλιο

medi /ˈmɛ.ði/ n masc
περιβάλλον

medicament /me.ði.kaˈmen/ /me.ði.kaˈment/ /mə.ði.kəˈmen/ /mə.ði.kəˈment/ n masc
φάρμακο

medicina /me.ðiˈsi.na/ n fem
ιατρική
Ciència que estudia el cos humà i com guarir les malalties que presenta.

medieval /me.ði.eˈvaɫ/ /me.ði.eˈβaɫ/ /mə.ði.əˈvaɫ/ /mə.ði.əˈβaɫ/ adj
μεσαιωνικός
Relatiu a l'edat mitjana, període comprès entre la caiguda de l'imperi romà i el descobriment d'Amèrica aproximadament.

mediocre /me.ðiˈɔ.kɾe/ /mə.ðiˈɔ.kɾə/ adj
μέτριος

meditació /me.ði.ta.siˈo/ /mə.ði.tə.siˈo/ n fem
διαλογισμός
Estat d'abstracció en els pensaments d'un mateix.
Reflexió en silenci sobre un tema transcendent, ja sigui des del punt de vista de la filosofia o de la religió.

meditar /me.ðiˈta/ /me.ðiˈtaɾ/ /mə.ðiˈta/ v
διαλογίζομαι

mediterrani /me.ði.teˈra.ni/ /mə.ði.təˈra.ni/ adj masc
μεσογειακός

medul·la /meˈðu.ɫa/ /meˈðuɫ.ɫa/ /məˈðu.ɫə/ /məˈðuɫ.ɫə/ n fem
μεδούλι

medusa /meˈðu.za/ /məˈðu.zə/ n fem
μέδουσα

mefistofèlic /me.fis.toˈfɛ.ɫik/ /mə.fis.toˈfɛ.ɫik/ /mə.fis.tuˈfɛ.ɫik/ adj masc
μεφιστοφελικός

megaduc /me.ɣaˈðuk/ /mə.ɣəˈðuk/ n masc
μέγας δουξ

megalític /me.ɣaˈɫi.tik/ /mə.ɣəˈɫi.tik/ adj masc
μεγαλιθικός

meitat /mejˈtat/ /məjˈtat/ n fem
μισό

meitneri /məjdˈnɛ.ɾi/ n masc
μαϊτνέριο

mel n fem
μέλι

melanoma /me.ɫaˈno.ma/ /mə.ɫəˈno.mə/ n masc
μελάνωμα

melmelada /meɫ.meˈɫa.ða/ n fem
μαρμελάδα

melodia /me.ɫoˈði.a/ /mə.ɫoˈði.ə/ /mə.ɫuˈði.ə/ n fem
μελωδία

melsa /ˈmɛɫ.sa/ /ˈmɛɫ.sə/ /ˈmɛɫ.sɛ/ n fem
σπλήνα

melòdica /meˈɫɔ.ði.ka/ /məˈɫɔ.ði.kə/ n fem
μελόντικα

meló /məˈɫo/ n masc
πεπόνι

mem /ˈmɛm/ n masc
μιμίδιο
Entitat mínima de pensament.

membre /ˈmem.bɾe/ /ˈmem.bɾə/ n masc
μέλος
Cadascuna de les quatre extremitats del cos.

membre /ˈmem.bɾe/ /ˈmem.bɾə/ n neut
μέλος
Persona que forma part d'una organització, societat, etc.

memoritzar /me.mo.ɾiˈd͡za/ /me.mo.ɾiˈza/ /me.mo.ɾiˈzaɾ/ /mə.mo.ɾiˈd͡za/ /mə.mu.ɾiˈd͡za/ v
απομνημονεύω

memòria /meˈmɔ.ɾi.a/ /məˈmɔ.ɾi.ə/ n fem
μνήμη

mena /ˈme.na/ /ˈmə.nə/ /ˈmɛ.nə/ n fem
μετάλλευμα
Part d'una mina o rocalla d'on s'extreu un determinat mineral.

mendelevi /men.deˈɫɛ.βi/ /mən.dəˈɫɛ.vi/ /mən.dəˈɫɛ.βi/ n masc
μεντελέβιο

meninge /meˈniɲ.d͡ʒe/ /məˈniɲ.ʒə/ n fem
μήνιγγα

meningitis /me.niɲˈd͡ʒi.tis/ /mə.niɲˈʒi.tis/ n fem
μηνιγγίτιδα

menjador /meɲ.d͡ʒaˈðo/ /meɲ.d͡ʒaˈðoɾ/ /məɲ.ʒəˈðo/ n masc
τραπεζαρία
Sala d’un edifici destinada a menjar-hi.

menjar /meɲˈd͡ʒa/ /meɲˈd͡ʒaɾ/ n masc
τροφή
Aliment que es menja.

menjar /meɲˈd͡ʒa/ /meɲˈd͡ʒaɾ/ v
τρώγω τρώω
Ingerir aliments.

menstruació /mens.tɾu.a.siˈo/ /məns.tɾu.ə.siˈo/ n fem
εμμηνόρροια περίοδος

menstrual /mens.tɾuˈaɫ/ /məns.tɾuˈaɫ/ adj
εμμηνορροϊκός

ment /ˈmen/ /ˈment/ n fem
νους μυαλό

menta /ˈmen.ta/ /ˈmen.tə/ n fem
μέντα
Herba del gènere Mentha molt aromàtica i emprada com a condiment.
(especialment) menta pebrera (Mentha piperita)

mental /menˈtaɫ/ /mənˈtaɫ/ adj
διανοητικός
Relatiu a la ment.

mentida /menˈti.ða/ n fem
ψέμα
Afirmació conscient d'una cosa falsa.

mentir /menˈti/ /menˈtiɾ/ v
ψεύδομαι
Dir mentides o falsedats.

mentor /menˈto/ /menˈtoɾ/ /mənˈto/ n masc
μέντορας

mentre /ˈmen.tɾe/ conjunction
καθώς
Durant el mateix temps en què.
en cas que

mentrestant /ˌmen.tɾesˈtan/ /ˌmen.tɾesˈtant/ /ˌmen.tɾəsˈtan/ /ˌmen.tɾəsˈtant/ adv
εν τω μεταξύ

mentó /menˈto/ n masc
σαγόνι

menys /ˈmeɲs/ /ˈmeɲs/ /ˈmɛɲs/ adv
λιγότερο

menys /ˈmeɲs/ /ˈmeɲs/ /ˈmɛɲs/ n masc
μείον

menyspreu /ˌmeɲsˈpɾɛw/ /ˌmeɲsˈpɾɛw/ /ˌmɛɲsˈpɾɛw/ n masc
περιφρόνηση

menú /meˈnu/ /məˈnu/ n masc
εδεσματολόγιο

meravella /me.ɾaˈve.ʎa/ /me.ɾaˈβe.ʎa/ /mə.ɾəˈvə.ʎə/ /mə.ɾəˈvɛ.jə/ /mə.ɾəˈβe.ʎə/ /mə.ɾəˈβɛ.ʎə/ n fem
θαύμα

mercader /mer.kaˈðe/ /meɾ.kaˈðeɾ/ /mər.kəˈðe/ n masc
έμπορος

mercaderia /meɾ.ka.ðeˈɾi.a/ /mər.kə.ðəˈɾi.ə/ n fem
εμπόρευμα

mercat /meɾˈkat/ n masc
αγορά παζάρι
Conjunt d'establiments comercials, fixos o desmuntables, especialment aquests últims, instal·lats en un espai públic.
Edifici o en general qualsevol construcció pública, encara que sigui oberta, destinada a les activitats de les accepcions anteriors.

mercat negre /meɾˌkadˈne.ɣɾe/ /mərˌkadˈnɛ.ɣɾə/ /məɾˌkadˈnə.ɣɾə/ n masc
μαύρη αγορά

mercenari /meɾ.seˈna.ɾi/ /mər.səˈna.ɾi/ n masc
μισθοφόρος

mercuri /mərˈku.ɾi/ n masc
υδράργυρος

merda /ˈmɛr.ða/ /ˈmɛɾ.ða/ /ˈmɛɾ.ðɛ/ n fem
σκατό σκατά
Detritus pudent d'allò ingerit, que s'expulsa del cos mitjançant l'anus.

merenga /meˈɾeŋ.ɡa/ n fem
mαρέγκα

meridià /me.ɾi.ðiˈa/ /mə.ɾi.ðiˈa/ adj masc
μεσημβρινός

merla /ˈmɛr.ɫa/ /ˈmɛr.ɫə/ /ˈmɛɾ.ɫa/ /ˈmɛɾ.ɫɛ/ n fem
κότσυφας
(ocells) Ocell de la família dels muscicàpids, de plomatge negre i bec groc (Turdus merula).

merèixer /meˈɾe.ʃe/ /meˈɾej.ʃe/ /meˈɾej.ʃeɾ/ /məˈɾə.ʃə/ /məˈɾɛ.ʃə/ v
αξίζω

merònim /meˈɾɔ.nim/ /məˈɾɔ.nim/ n masc
μερώνυμο

mes /mes/ /məs/ /ˈmes/ /ˈməs/ /ˈmɛs/ n masc
μήνας

mescla /ˈmes.kɫa/ /ˈməs.kɫə/ /ˈmɛs.kɫə/ n fem
κράμα

mesclar /mesˈkɫa/ /mesˈkɫaɾ/ /məsˈkɫa/ v
ανακατεύω
Ajuntar diversos elements de forma aparentment homogènia.
Formar desordre en la col·locació de les coses.

mesquita /mesˈki.ta/ n fem
τζαμί τέμενος

mestral /mesˈtɾaɫ/ /məsˈtɾaɫ/ n masc
μαΐστρος

mestre /ˈmes.tɾe/ n masc
δάσκαλος
Persona que ensenya d'altres.

mestressa /mesˈtɾe.sa/ /məsˈtɾə.sə/ /məsˈtɾɛ.sə/ n fem
κυρία
Dona que té domini d'alguna cosa.

mestressa de casa n fem
οικοδέσποινα

mesurament /me.zu.ɾaˈmen/ /me.zu.ɾaˈment/ /mə.zu.ɾəˈmen/ /mə.zu.ɾəˈment/ n masc
επιμέτρηση

mesurar /me.zuˈɾa/ /me.zuˈɾaɾ/ v
μετρώ

mesó n masc
μεσόνιο

metaanàlisi /ˌme.ta.aˈna.ɫi.zi/ /ˌmɛ.təˈna.ɫi.zi/ n fem
μεταανάλυση

metall /meˈtaʎ/ n masc
μέταλλο

metallenguatge /ˌme.ta.ʎeŋˈɡwa.d͡ʒe/ /ˌmɛ.tə.ʎəŋˈɡwa.d͡ʒə/ n masc
μεταγλώσσα

metal·lúrgia /me.taɫˈɫuɾ.d͡ʒi.a/ /me.taˈɫuɾ.d͡ʒi.a/ /mə.təɫˈɫur.ʒi.ə/ /mə.təɫˈɫuɾ.ʒi.ə/ /mə.təˈɫur.ʒi.ə/ n fem
μεταλλουργία

metamorfosi /me.ta.moɾˈfɔ.zi/ /mə.tə.moɾˈfɔ.zi/ /mə.tə.murˈfɔ.zi/ n fem
μεταμόρφωση
Canvi en la forma d'un cos, que pot estar induït per processos químics o físics, per exemple en les papallones, o per processos màgics com en la mitologia grega o romana.
(informàtica) Procediment informàtic consistent en la transformació progressiva d'una imatge en una altra de predeterminada per mitjà de la interpolació de dades numèriques.

metamòrfic /me.taˈmɔɾ.fik/ /mə.təˈmɔɾ.fik/ adj masc
μεταμορφωσιγενές

meteor /me.teˈoɾ/ /mə.teˈɔr/ n masc
μετέωρο

meteorit /me.te.oˈɾit/ /mə.tə.uˈɾit/ n masc
μετεωρίτης

metge /ˈme.d͡ʒe/ n neut
ιατρός γιατρός
Professional encarregat de vetllar per la salut de les persones, guarint les seves malalties, diagnosticant malalties i aconsellant com millorar l'estil de vida.

metodista /me.toˈðis.ta/ /me.toˈðis.te/ /mə.toˈðis.tə/ /mə.tuˈðis.tə/ adj
μεθοδίστρια

metodologia n fem
μεθοδολογία

metonímia /me.toˈni.mi.a/ /mə.toˈni.mi.ə/ /mə.tuˈni.mi.ə/ n fem
μετωνυμία

metre /ˈme.tɾe/ /ˈme.tɾə/ /ˈmə.tɾə/ /ˈmɛ.tɾə/ n masc
μέτρο

metre quadrat n masc
τετραγωνικό μέτρο

metro /ˈme.tɾo/ /ˈmɛ.tɾo/ /ˈmɛ.tɾu/ n masc
μετρό

metropolità /me.tɾo.po.ɫiˈta/ /mə.tɾo.po.ɫiˈta/ /mə.tɾu.pu.ɫiˈta/ adj masc
μητροπολίτης
Relatiu o pertanyent a la metròpolis.
Relatiu o pertanyent al metro.

metropolità /me.tɾo.po.ɫiˈta/ /mə.tɾo.po.ɫiˈta/ /mə.tɾu.pu.ɫiˈta/ n masc
μητροπολίτης
metro

metrònom /meˈtɾɔ.nom/ /məˈtɾɔ.nom/ /məˈtɾɔ.num/ n masc
μετρονόμος

metròpolis /meˈtrɔ.po.ɫis/ /məˈtrɔ.pu.ɫis/ n fem
μητρόπολη

metxa /ˈme.t͡ʃa/ /ˈme.t͡ʃə/ n fem
θρυαλλίδα φιτίλι
Corda preparada amb combustibles per a calar foc a les peces d'artilleria, mines, pirotècnia, etc.

metzina /meˈd͡zi.na/ /məˈd͡zi.nə/ n fem
δηλητήριο

metàfora /meˈta.fo.ɾa/ /məˈta.fo.ɾə/ /məˈta.fu.ɾə/ n fem
μεταφορά

metàl·lic /meˈtaɫ.ɫik/ /məˈtaɫ.ɫik/ adj masc
μεταλλικός
Relatiu al metall per la composició, la natura, les característiques.
Element químic que és bon conductor de l'electricitat.

metàtesi /meˈta.te.zi/ /məˈta.tə.zi/ n fem
αντιμετάθεση

metòdic /meˈtɔ.ðik/ /məˈtɔ.ðik/ adj masc
μεθοδικός

mexicà n masc
Μεξικανός
Persona que habita o és originària de Mèxic.

mezuzà /me.zuˈza/ /mə.zuˈza/ n fem
μεζουζά

mi /ˈmi/ n fem
μι
Dotzena lletra de l'alfabet grec: μ ‎(m) Μ ‎(M).

mica /ˈmi.ka/ n fem
μαρμαρυγίας
Mineral d’un grup de la classe dels fil·losilicats, brillant, amb aspecte de làmines.

mico /ˈmi.ko/ /ˈmi.ku/ n masc
πίθηκος μαϊμού
Simi de cua llarga i prènsil.

microfilmar /mi.kɾo.fiɫˈma/ /mi.kɾo.fiɫˈmaɾ/ /mi.kɾu.fiɫˈma/ v
αναπαράγω στο μικροφίλμ

micròfon /miˈkɾɔ.fon/ /miˈkɾɔ.fun/ n masc
μικρόφωνο

mida /ˈmi.ða/ /ˈmi.ðə/ n fem
μέγεθος
Regla, proporció, correspondència d'una cosa amb altra.

midó /miˈðo/ n masc
άμυλο

mig /ˈmit͡ʃ/ adj
μισός
Que és la meitat d'un tot.

mig /ˈmit͡ʃ/ n masc
μισός
(matemàtiques) Meitat, part equivalent a la fracció 1/2.

mig /ˈmit͡ʃ/ n neut
μισός
(esports de pilota) Cadascun dels jugadors situats preferentment en la zona compresa entre la línia defensiva i la línia davantera.

migdia /ˌmid͡ʒˈði.a/ n masc
μεσημέρι
Part del dia entre el matí i la tarda, convencionalment entre les 12 h i les 14 h o 15 h segons l'horari laboral o l'hora de dinar.

migdiada /ˌmid͡ʒ.ðiˈa.ða/ /ˌmid͡ʒ.ðiˈa.ðə/ n fem
σιέστα
Temps destinat a dormir havent dinat.

migjorn /ˌmid͡ʒˈd͡ʒoɾn/ /ˌmiˈd͡ʒorn/ /ˌmiˈd͡ʒoɾn/ n masc
όστρια

migranya /miˈɣɾa.ɲa/ /miˈɣɾa.ɲə/ n fem
ημικρανία

migrar /miˈɣɾa/ /miˈɣɾaɾ/ v
αποδημώ

mil number
χίλιοι
(cardinal) Nou-cents noranta-nou més un, deu vegades cent.
(valor ordinal) Milè, milena.

milanès /mi.ɫəˈnəs/ /mi.ɫəˈnɛs/ adj masc
μιλανέζικος
Relatiu o pertanyent a Milà.

miliard /mi.ɫiˈart/ number masc
δισεκατομμύριο

milionari /mi.ɫi.oˈna.ɾi/ /mi.ɫi.uˈna.ɾi/ adj masc
εκατομμυριούχος

militar /mi.ɫiˈta/ /mi.ɫiˈtar/ /mi.ɫiˈtaɾ/ adj
στρατιωτικός
Relatiu a l'exèrcit.

militar /mi.ɫiˈta/ /mi.ɫiˈtar/ /mi.ɫiˈtaɾ/ n neut
στρατιώτης
Persona que forma part d'un exèrcit.

militància /mi.ɫiˈtan.si.a/ /mi.ɫiˈtan.si.ə/ n fem
μαχητικότητα

milió number masc
εκατομμύριο

mill /ˈmiʎ/ n masc
κεχρί

milla /ˈmi.ʎa/ /ˈmi.ʎə/ n fem
μίλι

millor /miˈʎo/ /miˈʎo/ /miˈʎoɾ/ /miˈʎoɾ/ adj
καλύτερος
En grau superior comparat amb un altre.

millorar /mi.ʎoˈɾa/ /mi.ʎoˈɾaɾ/ /mi.ʎuˈɾa/ v
βελτιώνω
(pronominal) Fer-se una cosa millor a ella mateixa.

mil·lenni /miɫˈɫɛn.ni/ /miˈɫɛn.ni/ n masc
χιλιετία

mil·lennista /mi.ɫenˈnis.ta/ /mi.ɫenˈnis.te/ /mi.ɫənˈnis.tə/ /miɫ.ɫenˈnis.ta/ /miɫ.ɫenˈnis.te/ /miɫ.ɫənˈnis.tə/ n neut
παιδί της χιλιετίας

mil·li- prefix
χιλιοστό-

mil·lisegon /mi.ɫi.seˈɣon/ /mi.ɫi.səˈɣon/ /miɫ.ɫi.seˈɣon/ /miɫ.ɫi.səˈɣon/ n masc
μιλιδευτερόλεπτο

mil·límetre /miɫˈɫi.me.tɾe/ /miɫˈɫi.mə.tɾə/ /miˈɫi.me.tɾe/ /miˈɫi.mə.tɾə/ n masc
χιλιοστόμετρο

milà /miˈɫa/ n masc
τσίφτης
Au rapinyaire de la família Accipitridae i subfamília Milvinae.

mimar /miˈma/ /miˈmaɾ/ v
μιμούμαι

mina /ˈmi.na/ /ˈmi.nə/ n fem
ορυχείο μεταλλείο

minar /miˈna/ /miˈnaɾ/ v
εξορύσσω
Instal·lar mines explosives.

minaret /mi.naˈɾet/ /mi.nəˈɾɛt/ n masc
μιναρές

mineral /mi.neˈɾaɫ/ /mi.nəˈɾaɫ/ n masc
ορυκτό μετάλλευμα
Material format en la natura d'una composició química determinada i definida, generalment inorgànic i d'una estructura ben definida.

mineria /mi.neˈɾi.a/ /mi.nəˈɾi.ə/ n fem
όρυξη εξόρυξη

mini /ˈmi.ni/ n masc
ερυθρομόλυβδος

minifaldilla /mi.ni.faɫˈdi.ʎa/ /mi.ni.fəɫˈdi.ʎə/ n fem
μίνι φούστα

minimitzar /mi.ni.miˈd͡za/ /mi.ni.miˈza/ /mi.ni.miˈzaɾ/ v
ελαχιστοποιώ
Reduir la importància d'una cosa.
(informàtica) Fer que un element visual ocupi un espai reduït preestablert en pantalla.

ministeri /mi.nisˈtɛ.ɾi/ n masc
υπουργείο

minoria /mi.noˈɾi.a/ /mi.noˈɾi.ə/ /mi.nuˈɾi.ə/ n fem
μειονότητα μειοψηφία

minut n masc
λεπτό

minutera /mi.nuˈte.ɾa/ /mi.nuˈte.ɾə/ n fem
λεπτοδείκτη

minúscul /miˈnus.kuɫ/ adj masc
μικροσκοπικός

miocardi /mi.oˈkaɾ.ði/ /mi.uˈkar.di/ n masc
μυοκάρδιο

miol /miˈɔɫ/ n masc
νιαούρισμα

miolar /mi.oˈɫa/ /mi.oˈɫaɾ/ /mi.uˈɫa/ v
νιαουρίζω

miop /miˈop/ adj
μυωπικός
Que té dificultat per a distingir objectes distants.

miop /miˈop/ n neut
μυωπικός
Persona afectada de miopia.

miracle /miˈɾa.kɫe/ n masc
θαύμα

mirada /miˈɾa.ða/ /miˈɾa.ðə/ n fem
βλέμμα

mirall /miˈɾaj/ /miˈɾaʎ/ n masc
καθρέφτης
Material polit que reflecteix imatges.

mirar /miˈɾa/ /miˈɾaɾ/ v
κοιτάζω
Fixar l'atenció visual.

miratge /miˈɾa.d͡ʒe/ /miˈɾa.d͡ʒə/ n masc
αντικατοπτρισμός οφθαλμαπάτη
Il·lusió òptica causada per la refracció de la llum.

mirra /ˈmi.ra/ /ˈmi.rə/ n fem
σμύρνα

misantrop /mi.zanˈtɾɔp/ /mi.zənˈtɾɔp/ n masc
μισάνθρωπος

miscel·lani /mi.seɫˈɫa.ni/ /mi.seˈɫa.ni/ /mi.səɫˈɫa.ni/ /mi.səˈɫa.ni/ /mis.səɫˈɫa.ni/ adj masc
διάφορος

misogínia /mi.zoˈd͡ʒi.ni.a/ /mi.zoˈʒi.ni.a/ /mi.zoˈʒi.ni.ə/ /mi.zuˈʒi.ni.ə/ n fem
μισογυνία

missa /ˈmi.sa/ /ˈmi.sə/ n fem
λειτουργία

missal /miˈsaɫ/ n masc
λειτουργικό

missatge /miˈsa.d͡ʒe/ /miˈsa.d͡ʒə/ n masc
μήνυμα

missatger /mi.saˈd͡ʒe/ /mi.saˈd͡ʒeɾ/ n masc
αγγελιοφόρος

missioner /mi.si.oˈne/ /mi.si.oˈneɾ/ /mi.si.uˈne/ n masc
ιεραπόστολος

missiva /miˈsi.va/ /miˈsi.və/ /miˈsi.βa/ n fem
επιστολή

missió n fem
αποστολή

misteri n masc
μυστήριο
Enigma, cosa oculta, incomprensible.

misteriós /mis.te.ɾiˈos/ /mis.tə.ɾiˈos/ adj masc
μυστήριος

misto /ˈmis.to/ /ˈmis.tu/ n masc
σπίρτο
Petita tija dotada d'un pantaló curt de fusta o cartó amb un cap de productes químics inflamables que s'empra per a l'obtenció de foc.

misàndria /miˈzan.dɾi.a/ /miˈzan.dɾi.ə/ n fem
μισανδρία

misèria /miˈzɛ.ɾi.a/ /miˈzɛ.ɾi.ə/ n fem
αθλιότης
Situació de pobresa.

mite n masc
μύθος
Narració plàstica fabulosa que s'empra sobretot per a expressar conviccions filosòfiques, cosmovisuals o religioses.

mitja lluna n masc
ημισέληνος
Figura que representa la lluna minvant o creixent amb un quart de la cara visible.

mitjana /miˈd͡ʒa.na/ /miˈd͡ʒa.nə/ n fem
μέσος όρος
Quocient de la suma entre diverses quantitats pel nombre de dites quantitats.

mitjanit /mi.d͡ʒaˈnit/ n fem
μεσάνυχτα

mitjà adj
μέσος
Cosa situada a la mateixa distància entre dos.

mitjà n masc
μέσο
Allò necessari perquè es realitzi algun fet.

mitjó /miˈd͡ʒo/ n masc
κάλτσα

mitologia /mi.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /mi.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
μυθολογία

mitomania /mi.to.maˈni.a/ /mi.to.məˈni.ə/ /mi.tu.məˈni.ə/ n fem
μυθομανία

mitosi /miˈtɔ.zi/ n fem
μίτωση

mobilitat /mo.bi.ɫiˈtat/ /mu.bi.ɫiˈtat/ /mu.βi.ɫiˈtat/ n fem
κινητικότητα

moc /ˈmok/ /ˈmɔk/ n masc
μύξα
Humor que penja del nas.

mocador /mo.kaˈðo/ /mo.kaˈðoɾ/ /mo.kəˈðo/ /mu.kəˈðo/ n masc
μαντήλι
Peça de roba o paper pensada per a mocar-se.

moció /mo.siˈo/ /mu.siˈo/ n fem
πρόταση

moda /ˈmɔ.ða/ /ˈmɔ.ðɔ/ n fem
μόδα
Tendència actual en el disseny d'articles que es venen.

model /moˈðɛɫ/ /muˈðɛɫ/ n masc
μακέτα

modern /moˈðɛɾn/ /muˈðɛrn/ adj masc
μοντέρνος
Relatiu al temps present o recent.

modernisme /mo.ðeɾˈniz.me/ /mo.ðəɾˈniz.mə/ /mu.ðərˈniz.mə/ n masc
νεωτερισμός
Tendència a desprendre’s de les tradicions adoptant gustos i idees moderns.
(sovint en majúscula) Moviment cultural occidental, especialment arquitectònic i decoratiu, de final del segle XIX i principi del segle XX, caracteritzat per l'ús de formes i motius molt innovadors.

modernitzar /mo.ðer.niˈd͡za/ /mo.ðeɾ.niˈza/ /mo.ðeɾ.niˈzaɾ/ /mo.ðəɾ.niˈd͡za/ /mu.ðər.niˈd͡za/ v
εκμοντερνίζω

modificació /mo.ði.fi.ka.siˈo/ /mo.ði.fi.kə.siˈo/ /mu.ði.fi.kə.siˈo/ n fem
τροπολογία

modificar /mo.ði.fiˈka/ /mo.ði.fiˈkaɾ/ /mu.ði.fiˈka/ v
μετατρέπω

modèstia /moˈðɛs.ti.a/ /moˈðɛs.ti.ə/ /muˈðɛs.ti.ə/ n fem
μετριοφροσύνη

mofeta /moˈfe.ta/ /moˈfe.tə/ /muˈfe.tə/ n fem
μεφίτιδα

moixera de pastor n fem
σουρβιά η δυσεντερική

mol /ˈmɔɫ/ n masc
γραμμομόριο
Unitat de mesura de quantitat de substància que equival a la constant d'Avogadro.

mola /ˈmɔ.ɫa/ /ˈmɔ.ɫɔ/ /ˈmɔ.ɫə/ /ˈmɔ.ɫɛ/ n fem
μυλόπετρα
Pedra rodona i plana del molí.
Carn informe que s'engendra en el ventre de la dona i creix amb aparença de prenyat.

moldre /ˈmɔɫ.dɾe/ /ˈmɔɫ.dɾə/ v
αλέθω

molestar /mo.ɫesˈta/ /mo.ɫesˈtaɾ/ /mo.ɫəsˈta/ /mu.ɫəsˈta/ v
ενοχλώ

molibdè /mo.ɫibˈdɛ/ /mu.ɫibˈdɛ/ n masc
μολυβδαίνιο

moliner /mo.ɫiˈne/ /mo.ɫiˈneɾ/ /mu.ɫiˈne/ n masc
μυλωνάς

moll adj masc
υγρός
Ple d'aigua.

moll n masc
μεδούλι
Medul·la, substància en les cavitats dels ossos.
αποβάθρα
Obra construïda a la riba d'aigües navegables per amarrar embarcacions i poder embarcar i desembarcar.

molla /ˈmo.ʎə/ /ˈmɔ.ʎa/ /ˈmɔ.ʎɔ/ /ˈmɔ.ʎə/ n fem
ψίχουλο
Part tova del pa en contraposició a la crosta que és més dura.
ελατήριο
Peça metàl·lica pensada perquè es pugui deformar en fer-hi força, però que quan la força de pressió desapareix, la peça torna a la seva forma original, arrossegant, si s'escau, alguna altra peça. Típicament, consisteix en un filferro torçat en alguna forma d'espiral.

molsa /ˈmoɫ.sa/ /ˈmoɫ.sə/ n fem
βρύο μούσκλο
Part blana de la fruita.

molt /ˈmoɫ/ /ˈmoɫt/ /ˈmɔɫ/ /ˈmɔɫt/ adj
πολλά
En gran quantitat o nombre.

mol·lusc /moɫˈɫusk/ /moˈɫusk/ /muɫˈɫusk/ /muˈɫusk/ n masc
μαλάκιο

molècula /moˈɫɛ.ku.ɫa/ /muˈɫɛ.ku.ɫə/ n fem
μόριο
Grup d'àtoms elèctricament neutre unit per elements químics.

molí /moˈɫi/ /muˈɫi/ n masc
μύλος

moment /moˈmen/ /moˈment/ /muˈmen/ n masc
στιγμή

momificar /mo.mi.fiˈka/ /mo.mi.fiˈkaɾ/ /mu.mi.fiˈka/ v
ταριχεύω

monarquia /mo.naɾˈki.a/ /mo.nəɾˈki.ə/ /mu.nərˈki.ə/ n fem
μοναρχία
Sistema polític on el poder el té un rei o altre càrrec nobiliari (per exemple en Luxemburg), no obligatòriament hereditari (com en el cas de les monarquies visigòtiques).

moneda /moˈne.ða/ /moˈnə.ðə/ /muˈnɛ.ðə/ n fem
κέρμα νόμισμα

moneder /mo.neˈðe/ /mo.neˈðeɾ/ /mo.nəˈðe/ /mu.nəˈðe/ n masc
πορτοφόλι
Petita bossa per a portar diners, amb un apartat per a monedes.

monestir /mo.nesˈti/ /mo.nesˈtiɾ/ /mo.nəsˈti/ /mu.nəsˈti/ n masc
μοναστήρι μονή

monetari /mo.neˈta.ɾi/ /mo.nəˈta.ɾi/ /mu.nəˈta.ɾi/ adj masc
νομισματικός

mongeta /moɲˈd͡ʒe.ta/ /moɲˈʒə.tə/ /muɲˈʒɛ.tə/ n fem
φασόλι

mongol /moŋˈɡɔɫ/ /muŋˈɡɔɫ/ n masc
μογγολικά
(masculí invariable) Grup de llengües que són una branca de les llengües uraloaltaiques.

moniato /mo.niˈa.to/ /mu.niˈa.tu/ n masc
γλυκοπατάτα

monitor /mo.niˈto/ /mo.niˈtoɾ/ /mu.niˈto/ n masc
οθόνη
Aparell per supervisar gravacions.

monja /ˈmoɲ.ʒə/ /ˈmɔɲ.d͡ʒa/ /ˈmɔɲ.d͡ʒɔ/ /ˈmɔɲ.ʒə/ n fem
μοναχή

monjo /ˈmoɲ.ʒu/ /ˈmɔɲ.d͡ʒo/ /ˈmɔɲ.ʒo/ /ˈmɔɲ.ʒu/ n masc
μοναχός

monologar /mo.no.ɫoˈɣa/ /mo.no.ɫoˈɣaɾ/ /mu.nu.ɫuˈɣa/ v
μονολογώ

monopatí /mo.no.paˈti/ /mo.no.pəˈti/ /mu.nu.pəˈti/ n masc
σκέιτμπορντ

monstre /ˈmɔns.tɾe/ /ˈmɔns.tɾə/ n masc
τέρας

monsó /monˈso/ /munˈso/ n masc
μουσώνας

montenegrí /mon.te.neˈɣɾi/ /mon.tə.nəˈɣɾi/ /mun.tə.nəˈɣɾi/ adj masc
Μαυροβούνια
Relatiu o pertanyent a Montenegro.

montenegrí /mon.te.neˈɣɾi/ /mon.tə.nəˈɣɾi/ /mun.tə.nəˈɣɾi/ n masc
Μαυροβούνια
Persona que habita o és originària de Montenegro.
Persona que pertany al grup ètnic dels montenegrins.

monument /mo.nuˈmen/ /mo.nuˈment/ /mu.nuˈmen/ n masc
μνημείο

monumental /mo.nu.menˈtaɫ/ /mo.nu.mənˈtaɫ/ /mu.nu.mənˈtaɫ/ adj
μνημειώδης

moral /moˈɾaɫ/ /muˈɾaɫ/ adj
ηθικός

moralitat n fem
ηθική

moralment /moˌɾaɫˈmen/ /moˌɾaɫˈment/ /muˌɾaɫˈmen/ adv
ηθικά

mordassa /moɾˈða.sa/ /moɾˈða.sə/ /murˈda.sə/ /murˈða.sə/ n fem
φίμωτρο
Element emprat per impedir de parlar a algú.

morena /moˈɾe.na/ /moˈɾə.nə/ /muˈɾɛ.nə/ n fem
σμέρνα
(peixos) Peix serpentiforme de la família dels murènids, de color bru clapejat, de pell sense escates recoberta de mucositat (Muraena helena).

morfema /moɾˈfe.ma/ /moɾˈfɛ.mə/ /murˈfɛ.mə/ n masc
μόρφημα

morfologia /moɾ.fo.loˈd͡ʒi.a/ /mur.fu.luˈʒi.ə/ n fem
μορφολογία

morir /moˈɾi/ /moˈɾiɾ/ /muˈɾi/ v
πεθαίνω αποβιώνω
Deixar d'existir, cessar.

morrejar /mo.reˈd͡ʒa/ /mo.reˈd͡ʒaɾ/ /mo.reˈʒa/ /mo.rəˈd͡ʒa/ /mu.rəˈʒa/ v
φασώνομαι
(col·loquial, també pronominal) Besar a algú a la boca persistentment.

morsa /ˈmor.sə/ /ˈmoɾ.sa/ n fem
θαλάσσιος ίππος

mort adj masc
νεκρός θάνατος
Que no viu.
νεκρός πεθαμένος
(esports de pilota) Dit de la pilota, la bola, el volant o el disc que no està en condicions de ser jugat en el transcurs d'un partit o una partida.

mort n fem
θάνατος θανατάς
Fi de la vida.

mort sobtada n fem
αιφνίδιος θάνατος
(golf) Sistema de desempat de determinades competicions consistent en l'eliminació successiva del perdedor de cada forat a mesura que es van jugant els diversos forats.

mortadel·la /mor.taˈðɛɫ.ɫa/ /moɾ.taˈðɛ.ɫa/ /moɾ.taˈðɛ.ɫɛ/ /moɾ.taˈðɛɫ.ɫa/ /moɾ.təˈðɛɫ.ɫə/ /mur.təˈðɛ.ɫə/ /mur.təˈðɛɫ.ɫə/ n fem
μορταδέλα

mortal /moɾˈtaɫ/ /murˈtaɫ/ adj
θανάσιμος
Que pot morir.
Que pot matar, letal.

mortalitat /moɾ.ta.ɫiˈtat/ /mur.tə.ɫiˈtat/ n fem
θνησιμότητα

mosca /ˈmos.kə/ n fem
μύγα
Insecte alat de l'orde dels dípters de la família muscidae

moscovi /mosˈkɔ.vi/ /mosˈkɔ.βi/ /musˈkɔ.vi/ /musˈkɔ.βi/ n masc
μοσκόβιο

moscovita /mos.koˈvi.ta/ /mos.koˈvi.tə/ /mos.koˈβi.ta/ /mus.kuˈvi.tə/ /mus.kuˈβi.tə/ adj neut
Μοσχοβίτης
Relatiu o pertanyent a Moscou o a Moscòvia.

moscovita /mos.koˈvi.ta/ /mos.koˈvi.tə/ /mos.koˈβi.ta/ /mus.kuˈvi.tə/ /mus.kuˈβi.tə/ n neut
Μοσχοβίτης
Persona que habita o és originària de Moscou o a Moscòvia.

mosquet /mosˈket/ /mosˈkət/ /musˈkɛt/ n masc
μουσκέτο

mosquit /mosˈkit/ /musˈkit/ n masc
κουνούπι
Insecte petit i volador (dípter) de la família Culicidae, sovint actua com a paràsit, picant altres éssers vius per extreure’n la sang i alimentar-se.

mossegada /mo.seˈɣa.ða/ /mo.səˈɣa.ðə/ /mu.səˈɣa.ðə/ n fem
δάγκωμα
Acció i efecte de mossegar.

mossegar /mo.seˈɣa/ /mo.seˈɣaɾ/ /mo.səˈɣa/ /mu.səˈɣa/ v
δαγκώνω
Clavar les dents en alguna cosa.

most /ˈmost/ n masc
μούστος

mostassa /mosˈta.sə/ /musˈta.sə/ n fem
μουστάρδα

mostatxo /mosˈta.t͡ʃo/ /musˈta.t͡ʃu/ n masc
μουστάκι

mostela /mosˈtə.ɫə/ /mosˈtɛ.ɫa/ /mosˈtɛ.ɫɛ/ /musˈtə.ɫə/ /musˈtɛ.ɫə/ n fem
νυφίτσα

mostra /ˈmɔs.tɾa/ /ˈmɔs.tɾə/ n fem
δείγμα
(estadística) Porció finita d'una població que és utilitzada per a obtenir informació sobre característiques de la població total.

mostra aleatòria n fem
τυχαίο δείγμα

mostratge /mosˈtɾa.d͡ʒe/ /mosˈtɾa.d͡ʒə/ /musˈtɾa.d͡ʒə/ n masc
δειγματοληψία

mot n masc
λέξη

motivació /mo.ti.va.siˈo/ /mo.ti.və.siˈo/ /mo.ti.βa.siˈo/ /mu.ti.və.siˈo/ /mu.ti.βə.siˈo/ n fem
προθυμία κίνητρο

motlle /ˈmɔɫ.ɫe/ /ˈmɔɫ.ɫə/ /ˈmɔʎ.ʎe/ /ˈmɔʎ.ʎə/ n masc
καλούπι

motocicleta /mo.to.siˈkɫe.ta/ /mo.to.siˈkɫə.tə/ /mu.tu.siˈkɫɛ.tə/ n fem
μοτοσικλέτα

motor /moˈtoɾ/ /muˈtor/ n masc
μηχανή κινητήρας
Màquina que genera un moviment.

mots encreuats n masc
σταυρόλεξα

motxilla /moˈt͡ʃi.ʎa/ /moˈt͡ʃi.ʎə/ /muˈt͡ʃi.ʎə/ n fem
σακίδιο

motí /moˈti/ /muˈti/ n masc
ανταρσία

moure /ˈmɔw.ɾe/ v
κινώ
Canviar de posició o de lloc.

moviment /mo.iˈmen/ /mo.iˈment/ /mo.viˈment/ /mo.βiˈmen/ /mu.iˈmen/ /mu.viˈmen/ /mu.βiˈmen/ n masc
κίνηση κίνημα
Acció de moure.

mudar /muˈða/ /muˈðaɾ/ v
μετακομίζω
Canviar de domicili.

mugró n masc
ρώγα θηλή

muller /muˈje/ /muˈʎe/ /muˈʎeɾ/ n fem
σύζυγος

multa /ˈmuɫ.ta/ /ˈmuɫ.tə/ n fem
πρόστιμο

multar /muɫˈta/ /muɫˈtaɾ/ v
επιβάλλω πρόστιμο

multiculturalisme /muɫ.ti.kuɫ.tu.ɾaˈɫiz.me/ /muɫ.ti.kuɫ.tu.ɾəˈɫiz.mə/ n masc
πολυπολιτισμικότητα

multimèdia /muɫ.tiˈmɛ.ði.a/ /muɫ.tiˈmɛ.ði.ə/ adj
πολυμέσο

multiplicació /muɫ.ti.pli.ka.siˈo/ /muɫ.ti.pɫi.kə.siˈo/ n fem
πολλαπλασιασμός

multiplicar /muɫ.ti.pɫiˈka/ /muɫ.ti.pɫiˈkaɾ/ v
πολλαπλασιάζω

mundialment /mun.diˌaɫˈmen/ /mun.diˌaɫˈment/ adv
παγκοσμίως

municipi n masc
δήμος

munició /mu.ni.siˈo/ n fem
πολεμοφόδια

munt /ˈmun/ /ˈmunt/ n masc
σωρός
(per extensió) Pila de coses (coses que s'apilen fent forma de muntanya).

muntanya /munˈta.ɲa/ n fem
όρος βουνό

muntanyós /mun.taˈɲos/ /mun.təˈɲos/ adj masc
βουνίσιος

munyir /muˈɲi/ /muˈɲiɾ/ v
αρμέγω

mur /ˈmu/ /ˈmuɾ/ n masc
τείχος
Paret gruixuda.

muralla /muˈɾa.ʎa/ /muˈɾa.ʎə/ n fem
τείχος
Tancament d'un terreny o part d'ell amb murs, en especial el dels castells i altres fortificacions.

murmurar /mur.muˈɾa/ /muɾ.muˈɾa/ /muɾ.muˈɾaɾ/ v
μουρμούρισμα

musa /ˈmu.za/ /ˈmu.zə/ n fem
μούσα

musclo /ˈmus.kɫo/ /ˈmus.kɫu/ n masc
μύδι

musell n masc
ρύγχος

museu /muˈzew/ n masc
μουσείο
Edifici o institució dedicada a l'adquisició, conservació, estudi, exhibició i interpretació educativa d'objectes amb valor científic, històric, cultural o artístic.

musical n masc
μιούζικαλ
Espectacle teatral amb música i cançons.

mussol n masc
κουκουβάγια
Ocell de la família dels estrígids del cap gros, ulls grans, potes llargues i cua curta (Athene noctua).

musulmà /mu.zuɫˈma/ adj masc
μουσουλμάνος μουσουλμανικός
Relatiu a l'Islam.

musulmà /mu.zuɫˈma/ n masc
μουσουλμάνος μουσουλμανικός
Persona seguidora de l'Islam

mut /ˈmut/ adj masc
άλαλος

muó n masc
μιόνιο

mà n fem
γέρι χέρι
(anatomia) Part final del braç, dividida en dits.

màgia /ˈma.d͡ʒi.a/ /ˈma.ʒi.a/ n fem
μαγεία

màgic /ˈma.d͡ʒik/ /ˈma.ʒik/ adj masc
μαγικός

mànec /ˈma.nek/ /ˈma.nək/ n masc
χειρολαβή
Peça pensada per ser agafada amb les mans i manegar l'eina a la qual pertany.

mànega /ˈma.ne.ɣa/ n fem
λάστιχο
Tub llarg i flexible utilitzat per a conduir o llançar líquids.
υδροστρόβιλος
Tornado format sobre la superfície de l'aigua.

màniga n fem
μανίκι

màquia /ˈma.ki.a/ /ˈma.ki.ə/ n fem
θαμνώνες

màquina /ˈma.ki.na/ n fem
μηχανή μηχάνημα

màquina de cosir n fem
ραπτομηχανή

màrqueting /ˈmar.kə.tiŋ/ /ˈmaɾ.ke.tiŋ/ /ˈmaɾ.kə.tiŋk/ n masc
αγοραία προώθηση

màrtir /ˈmar.tir/ n neut
μάρτυρας

màscara /ˈmas.ka.ɾa/ n fem
μορμολύκειο μάσκα
Careta per amagar o cobrir el rostre.

màstil /ˈmas.tiɫ/ n masc
κατάρτι

màxim /ˈmak.sim/ adj masc
άκρον άωτον

mèdic adj masc
ιατρικός
Que té relació amb la medicina.

mètode /ˈmɛ.to.ðe/ /ˈmɛ.to.ðə/ /ˈmɛ.tu.ðə/ n masc
μέθοδος

mèu /ˈmɛw/ Interjection
νιάου

més adv
περισσότερος
Diferència comparativa per excés.

més n masc
συν
(aritmètica) El signe + usat per l'operació d'addició i per indicar els nombres positius.

mínim /ˈmi.nim/ adj masc
ελάχιστο όριο

mític /ˈmi.tik/ adj masc
μυθικός

mòbil /ˈmɔ.βiɫ/ n masc
κινητός
Telèfon mòbil.

mòdem /ˈmɔ.ðem/ n masc
διαποδιαμορφωτής

mòdul n masc
δομοστοιχείο

mòmia /ˈmɔ.mi.a/ n fem
μούμια

món n masc
κόσμος
Conjunt de totes les coses naturals i culturals.

móra /ˈmo.ɾa/ /ˈmo.ɾə/ n fem
μούρο
Fruit de la morera.

múscul n masc
μυς

músic /ˈmu.zik/ n masc
μουσικός

música /ˈmu.zi.ka/ n fem
μουσική
Art de combinar sons vocals o provinents d'instruments (o ambdós) per produir bellesa de forma, harmonia i expressió d'emoció.

nabiu /naˈbiw/ /nəˈβiw/ n masc
μύρτιλο

nacional /na.si.oˈnaɫ/ /nə.si.oˈnaɫ/ /nə.si.uˈnaɫ/ adj
εθνικός

nacionalisme /na.si.o.naˈɫiz.me/ /nə.si.o.nəˈɫiz.mə/ /nə.si.u.nəˈɫiz.mə/ n masc
εθνικισμός

nacionalista /na.si.o.naˈɫis.ta/ /na.si.o.naˈɫis.te/ /nə.si.o.nəˈɫis.tə/ /nə.si.u.nəˈɫis.tə/ adj
εθνικίστρια
Relatiu o pertanyent al nacionalisme.

nacionalista /na.si.o.naˈɫis.ta/ /na.si.o.naˈɫis.te/ /nə.si.o.nəˈɫis.tə/ /nə.si.u.nəˈɫis.tə/ n neut
εθνικίστρια
Partidari del nacionalisme.

nacionalitzar /na.si.o.na.ɫiˈd͡za/ /na.si.o.na.ɫiˈza/ /na.si.o.na.ɫiˈzaɾ/ /nə.si.o.nə.ɫiˈd͡za/ /nə.si.u.nə.ɫiˈd͡za/ v
πολιτογραφώ

nació /na.siˈo/ n fem
έθνος
Comunitat de persones que comparteixen un sentiment d'identitat (sigui d'origen, cultural, jurídica, lingüística, històrica o altres).

nacre /ˈna.kɾe/ /ˈna.kɾə/ n masc
φίλντισι

nadala /naˈða.ɫa/ /nəˈða.ɫə/ n fem
κάλαντα

nadalenc /na.ðaˈɫeŋ/ /na.ðaˈɫeŋk/ /nə.ðəˈɫəŋk/ /nə.ðəˈɫɛŋ/ /nə.ðəˈɫɛŋk/ adj masc
χριστουγεννιάτικος

nadó /naˈðo/ /nəˈðo/ n masc
μωρό

naixement n masc
γέννα

nan /ˈnan/ adj
νάνος

nansa /ˈnan.sa/ /ˈnan.sə/ n fem
ψαροκόφινο
Mena de gàbia, generalment feta de vímet, que es fa servir com a parany per pescar.

nap n masc
γογγύλι
Planta de la família de les crucíferes (Brassica napus) que es conrea per la seva arrel comestible i les seves llavors.

napolità /nə.po.ɫiˈta/ /nə.pu.ɫiˈta/ adj masc
ναπολιτάνικος
Relatiu o pertanyent a Nàpols.

napolità /nə.po.ɫiˈta/ /nə.pu.ɫiˈta/ n masc
ναπολιτάνικος
Persona que habita o és originària de Nàpols.

nariu /naˈɾiw/ /nəˈɾiw/ n masc
ρουθούνι

narració /na.ra.siˈo/ /nə.rə.siˈo/ n fem
αφήγηση

narval /narˈβaɫ/ /naɾˈvaɫ/ /naɾˈβaɫ/ /nərˈbaɫ/ /nəɾˈvaɫ/ n masc
φάλαινα νάρβαλ

nas n masc
μύτη
En les persones, part de la cara que es troba entre els dos ulls i per sobre de la boca, que sobresurt de forma evident i que té en la part inferior, dos forats (narius). És la part inicial del sistema respiratori.

nata /ˈna.tə/ n fem
ανθόγαλα
Part greixosa de la llet que se separa per repòs o bé per centrifugació.

natació /na.ta.siˈo/ n fem
κολύμβηση

natja /ˈna.d͡ʒa/ /ˈna.d͡ʒə/ n fem
γλουτός

natura /naˈtu.ɾa/ n fem
φύση
Conjunt de les coses existents i les lleis que les governen.
Principi constitutiu d'una cosa, allò en què consisteix el fons d'un ésser.

natural /na.tuˈɾaɫ/ /nə.tuˈɾaɫ/ adj
φυσικός
Relatiu a la natura.

naturalment /na.tuˌɾaɫˈmen/ /na.tuˌɾaɫˈment/ /nə.tuˌɾaɫˈmen/ /nə.tuˌɾaɫˈment/ adv
φυσικά

natzarè /na.d͡zaˈɾe/ /nə.d͡zəˈɾɛ/ adj masc
Ναζωραίος
Relatiu o pertanyent a Natzaret.

natzarè /na.d͡zaˈɾe/ /nə.d͡zəˈɾɛ/ n masc
Ναζωραίος
Persona que habita o és originària de Natzaret.
Imatge de Jesucrist portant la creu durant el via crucis.
Penitent durant una processó de setmana santa, típicament vestit amb una túnica morada.

nau n fem
καράβι
Embarcació.
Vehicle aeri o espacial.
ναυς
(arquitectura) Espai delimitat per una filera d'arcs o de columnes dins d'una gran construcció.

naufragi /nawˈfɾa.d͡ʒi/ /nawˈfɾa.ʒi/ /nəwˈfɾa.ʒi/ n masc
ναυάγιο

navalla /naˈva.ʎa/ /naˈβa.ʎa/ /nəˈva.ʎə/ /nəˈβa.ʎə/ n fem
ξυράφι
Ganivet de fulla giratòria que es pot amagar dins el mànec.

navegació /na.ve.ɣa.siˈo/ /na.βe.ɣa.siˈo/ /nə.və.ɣə.siˈo/ /nə.βə.ɣə.siˈo/ n fem
ναυσιπλοΐα

navegar /na.veˈɣaɾ/ /na.βeˈɣa/ /nə.vəˈɣa/ /nə.βəˈɣa/ v
πλέω

nazi /ˈna.zi/ n neut
ναζί

naïf /naˈif/ /nəˈif/ adj
ναΐφ

neboda /naˈbo.ɾa/ /neˈbo.ða/ /nəˈbo.ðə/ /nəˈβo.ðə/ n fem
ανεψιά ανιψιά

nebot /naˈbot/ /neˈbot/ /nəˈbot/ n masc
ανιψιός ανεψιός

necessari /ne.seˈsa.ɾi/ adj masc
απαραίτητος

necessitar /ne.se.siˈta/ /ne.se.siˈtaɾ/ v
χρειάζομαι

necessàriament /ne.seˌsa.ɾi.aˈmen/ /ne.seˌsa.ɾi.aˈment/ /nə.səˌsa.ɾi.əˈmen/ /nə.səˌsa.ɾi.əˈment/ adv
αναγκαστικά

necrosi /neˈkɾɔ.zi/ /nəˈkɾɔ.zi/ n fem
νέκρωση

necròpsia /neˈkɾɔp.si.a/ n fem
νεκροψία

nedar /neˈða/ /neˈðaɾ/ v
κολυμπώ κολυμπάω

nefrologia /ne.fɾo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ne.fɾo.ɫoˈʒi.a/ /nə.fɾo.ɫoˈʒi.ə/ /nə.fɾu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
νεφρολογία

nefropatia /ne.fɾo.paˈti.a/ /nə.fɾo.pəˈti.ə/ /nə.fɾu.pəˈti.ə/ n fem
νεφροπάθεια

negació /ne.ɣa.siˈo/ /nə.ɣə.siˈo/ n fem
άρνηση

negar /neˈɣa/ /neˈɣaɾ/ /nəˈɣa/ v
αρνούμαι
Dir que no, no acceptar com a vàlid un fet o una idea.

negatiu /ne.ɣaˈtiw/ /nə.ɣəˈtiw/ adj masc
αρνητικός
Que no és positiu.
Pessimista.
En matemàtiques, nombre menor que zero.
Revers, oposat.

negligent /ne.ɣɫiˈd͡ʒen/ /ne.ɣɫiˈd͡ʒent/ /ne.ɣɫiˈʒen/ /nə.ɣɫiˈʒen/ /nə.ɣɫiˈʒent/ adj
αμελής

negligir /ne.ɣɫiˈd͡ʒi/ /ne.ɣɫiˈd͡ʒiɾ/ /ne.ɣɫiˈʒi/ /nə.ɣɫiˈʒi/ v
παραμελώ
Deixar de tenir cura.
No tenir en compte, no considerar.

negligència /ne.ɣɫiˈd͡ʒɛn.si.a/ /ne.ɣɫiˈʒɛn.si.a/ /nə.ɣɫiˈʒɛn.si.ə/ n fem
αμέλεια

negociació /ne.ɣo.si.a.siˈo/ /nə.ɣo.si.ə.siˈo/ /nə.ɣu.si.ə.siˈo/ n fem
παζάρεμα

negociar /ne.ɣo.siˈa/ /ne.ɣo.siˈaɾ/ /nə.ɣo.siˈa/ /nə.ɣu.siˈa/ v
διαπραγματεύομαι
Fer negoci amb béns, mercaderies.
Discutir un afer amb interessos oposats per tal d’arribar a un acord.

negre /ˈnə.ɣɾə/ /ˈnɛ.ɣɾə/ adj masc
μαύρος μαύρο
Del color del carbó, fosc, sense blancor.

nen /ˈnen/ n masc
παιδί αγορακι
Persona en els primers anys de vida, fins als vuit o deu anys.

neodimi /nə.oˈði.mi/ /nə.uˈði.mi/ n masc
νεοδύμιο

neologisme /ne.o.ɫoˈd͡ʒiz.me/ /ne.o.ɫoˈʒiz.me/ /nə.o.ɫoˈʒiz.mə/ /nə.u.ɫuˈʒiz.mə/ n masc
νεολογισμός

neonazi /ˌne.oˈna.zi/ /ˌnɛ.oˈna.zi/ /ˌnɛ.uˈna.zi/ adj
νεοναζί

neonazisme /ˌne.o.naˈziz.me/ /ˌnɛ.o.nəˈziz.mə/ /ˌnɛ.u.nəˈziz.mə/ n masc
νεοναζισμός

neptuni /nəpˈtu.ni/ n masc
ποσειδώνιο

nervi /ˈner.bi/ /ˈniɾ.vi/ /ˈnɛr.βi/ /ˈnɛɾ.vi/ /ˈnɛɾ.βi/ n masc
νεύρο
Comunicació entre el cervell i les diferents parts del cos que transmet impulsos elèctrics codificant la informació necessària per a l'ésser viu.

nerviós /ner.βiˈos/ /neɾ.viˈos/ /neɾ.βiˈos/ /nər.biˈos/ /nəɾ.viˈos/ adj masc
αγχωμένος
Relatiu al nervi.
Dit d'algú que es mou molt, que canvia d'estat d'humor o que es mostra intranquil.

nespla /ˈnes.pɫa/ /ˈnes.pɫə/ n fem
μέσπιλο

net /ˈnet/ /ˈnət/ /ˈnɛt/ adj masc
καθαρός
Sense armes, sense antecedents judicials, sense passat criminal, sense estar en possessió d'estupefaents o d'indicis delictius.

netbol n masc
νέτμπολ

netejar /ne.teˈd͡ʒa/ /ne.teˈd͡ʒaɾ/ /ne.teˈʒa/ /nə.təˈd͡ʒa/ /nə.təˈʒa/ v
καθαρίζω

neu n fem
χιόνι

neula /ˈnew.ɫa/ /ˈnew.ɫə/ n fem
γκοφρέτα
Pasta de full enrotllada en canó feta de farina, sucre i essència.

neumàtic /newˈma.tik/ /nəwˈma.tik/ n masc
λάστιχο

neuro- /ˈnew.ɾo/ /ˈnɛw.ɾo/ /ˈnɛw.ɾu/ prefix
νευρο-

neurociència /ˌnew.ɾo.siˈɛn.si.a/ /ˌnɛw.ɾo.siˈɛn.si.ə/ /ˌnɛw.ɾu.siˈɛn.si.ə/ n fem
νευροεπιστήμη

neurodegeneratiu /new.ɾo.ðe.d͡ʒe.ne.ɾaˈtiw/ /new.ɾo.ðe.ʒe.ne.ɾaˈtiw/ /nəw.ɾo.ðə.ʒə.nə.ɾəˈtiw/ /nəw.ɾu.ðə.ʒə.nə.ɾəˈtiw/ adj masc
νευροεκφυλιστικός

neurologia /new.ɾo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /new.ɾo.ɫoˈʒi.a/ /nəw.ɾo.ɫoˈʒi.ə/ /nəw.ɾu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
νευρολογία

neurona /newˈɾo.na/ /nəwˈɾo.nə/ n fem
νευρώνας

neurosi /newˈɾɔ.zi/ /nəwˈɾɔ.zi/ n fem
νεύρωση

neutralitat /new.tɾa.ɫiˈtat/ n fem
ουδετερότητα

neutralitzar /new.tɾa.ɫiˈd͡za/ /new.tɾa.ɫiˈza/ /new.tɾa.ɫiˈzaɾ/ v
εξουδετερώνω

neutrí n masc
νετρίνο

neutró /newˈtɾo/ /nəwˈtɾo/ n masc
νετρόνιο

nevada /neˈva.ða/ /neˈβa.ða/ /nəˈva.ðə/ /nəˈβa.ðə/ n fem
χιονόπτωση

nevar /neˈvaɾ/ /neˈβa/ /nəˈva/ v
χιονίζω

newton /ˈniw.ton/ n masc
νιούτον

neó /nəˈo/ n masc
νέο νέον

ni /ni/ /ˈni/ n fem
νι

nicaragüenc /ni.ka.ɾaˈɣweŋ/ /ni.ka.ɾaˈɣweŋk/ /ni.kə.ɾəˈɣwəŋk/ /ni.kə.ɾəˈɣwɛŋ/ /ni.kə.ɾəˈɣwɛŋk/ adj masc
νικαραγουανός
Relatiu o pertanyent a Nicaragua.

nicaragüenc /ni.ka.ɾaˈɣweŋ/ /ni.ka.ɾaˈɣweŋk/ /ni.kə.ɾəˈɣwəŋk/ /ni.kə.ɾəˈɣwɛŋ/ /ni.kə.ɾəˈɣwɛŋk/ n masc
νικαραγουανός
Persona que habita o és originària de Nicaragua.

nicotina /ni.koˈti.na/ /ni.koˈti.nə/ /ni.kuˈti.nə/ n fem
νικοτίνη

nigromància /ni.ɣɾoˈman.si.a/ /ni.ɣɾoˈman.si.ə/ /ni.ɣɾuˈman.si.ə/ n fem
νεκρομαντεία

nihoni n masc
νιχόνιο

nimfa /ˈniɱ.fa/ /ˈniɱ.fə/ n fem
νύμφη

nina /ˈni.na/ n fem
κούκλα
Figura humana femenina usada de joguina pels infants.

ningú /niŋˈɡu/ pronoun
κανένας

nino /ˈni.no/ /ˈni.nu/ n masc
κούκλα
Joguina que representa una figura humana masculina.
(plural) Joguina que representa un animal.

ninot /niˈnɔt/ n masc
ανδρείκελο
Persona que es deixa dominar pels altres.

ninot de neu n masc
χιονάνθρωπος

niobi n masc
νιόβιο

nit n fem
νύχτα
Part del dia on hi ha foscor, període entre la posta de sol i l'alba.
Socialment, temps entre el vespre i la matinada, mentre habitualment es dorm.

nitrogen /niˈtɾɔ.ʒen/ /niˈtɾɔ.ʒən/ n masc
άζωτο

niu n masc
φωλιά
Construcció dels ocells on ponen els ous, els coven i alimenten les cries.
Indret arrecerat on els insectes, els rèptils i els rosegadors alimenten les cries.
Nucli on s’acumulen persones amb unes característiques comunes, especialment perilloses.
Gran quantitat, multitud.

nivell /niˈveʎ/ /niˈveʎ/ /niˈβeʎ/ n masc
επίπεδο

no adv
όχι μη
Partícula de negació o contradicció.

nobeli /noˈbɛ.ɫi/ /nuˈbɛ.ɫi/ /nuˈβɛ.ɫi/ n masc
νομπέλιο

noble /ˈno.bɫe/ /ˈno.βɫe/ /ˈnob.bɫe/ /ˈnɔ.βɫə/ /ˈnɔb.bɫə/ adj
αριστοκρατικός
Relatiu o pertanyent a la noblesa.
Allò que és especialment digne i ètic.

noblesa /nobˈbɫe.za/ /nobˈbɫə.zə/ /noˈbɫe.za/ /noˈβɫe.za/ /nubˈbɫɛ.zə/ /nuˈβɫɛ.zə/ n fem
αριστοκρατία
Classe social formada per aquells que en una alguna època foren distingits amb un títol nobiliari. També els seus hereus quan el títol és hereditari.
Qualitat de noble (en qualsevol dels seus significats).

noció /no.siˈo/ /nu.siˈo/ n fem
άποψη
concepte, idea

nocturn /nokˈtuɾn/ /nukˈturn/ adj masc
νυχτερινός

noguer /noˈɣe/ /noˈɣeɾ/ /nuˈɣe/ n masc
καρυδιά

noia /ˈnɔ.ja/ /ˈnɔ.jɔ/ n fem
κορίτσι

noli /ˈnɔ.ɫi/ n masc
ναύλος

nom /ˈnom/ n masc
όνομα
Apel·latiu personal.

nom propi n masc
κύριο όνομα

nombre /ˈnom.bɾe/ /ˈnom.bɾə/ n masc
αριθμός

nombre atòmic n masc
ατομικός αριθμός

nomenclatura /no.meŋ.kɫaˈtu.ɾa/ /no.məŋ.kɫəˈtu.ɾə/ /nu.məŋ.kɫəˈtu.ɾə/ n fem
νομενκλατούρα

nominatiu /no.mi.naˈtiw/ /no.mi.nəˈtiw/ /nu.mi.nəˈtiw/ adj masc
ονομαστική

nominatiu /no.mi.naˈtiw/ /no.mi.nəˈtiw/ /nu.mi.nəˈtiw/ n masc
ονομαστική

només /noˈmes/ /nuˈmes/ adv
μόνο

nora /ˈnɔ.ɾa/ /ˈnɔ.ɾə/ n fem
νύφη

noranta /noˈɾan.ta/ /noˈɾan.tə/ /nuˈɾan.tə/ /nɔˈɾan.tə/ number
ενενήντα

noranta-cinc /noˌɾan.taˈsiŋ/ /noˌɾan.taˈsiŋk/ /noˌɾan.təˈsiŋk/ /nuˌɾan.təˈsiŋ/ /nuˌɾan.təˈsiŋk/ number
ενενήντα πέντε

noranta-dos /noˌɾan.taˈðos/ /noˌɾan.təˈðos/ /nuˌɾan.təˈðos/ number
ενενήντα δύο

noranta-nou /noˌɾan.taˈnɔw/ /noˌɾan.təˈnɔw/ /nuˌɾan.təˈnɔw/ number
ενενήντα εννέα

noranta-quatre /noˌɾan.taˈkwa.tɾe/ /noˌɾan.təˈkwa.tɾə/ /nuˌɾan.təˈkwa.tɾə/ number
ενενήντα τέσσαρες

noranta-set /noˌɾan.taˈsɛt/ /noˌɾan.təˈsɛt/ /nuˌɾan.təˈsɛt/ number
ενενήντα επτά

noranta-sis /noˌɾan.taˈsis/ /noˌɾan.təˈsis/ /nuˌɾan.təˈsis/ number
ενενήντα έξ

noranta-tres /noˌɾan.taˈtɾes/ /noˌɾan.təˈtɾes/ /nuˌɾan.təˈtɾes/ number
ενενήντα τρείς

noranta-un /noˌɾan.taˈun/ /noˌɾan.təˈun/ /nuˌɾan.təˈun/ number
ενενήντα έν

norantè /no.ɾanˈte/ /nɔ.ɾənˈtə/ number
ενενηκοστή

nord n masc
βορράς

nord-coreà /ˌnɔrk.ku.ɾeˈa/ /ˌnɔrt.ku.ɾeˈa/ /ˌnɔɾk.ko.ɾeˈa/ adj masc
Βορειοκορεάτης

nord-est /ˌnɔrˈtest/ n masc
Βορειοανατολικός

nord-nord-est /ˌnɔrdˌnɔrtˈest/ n masc
Βόρειος-Βορειοανατολικός

nord-oest /ˌnɔr.tuˈest/ /ˌnɔɾ.toˈest/ n masc
Βορειοδυτικός

norma /ˈnor.mə/ /ˈnoɾ.ma/ n fem
κριτήριο

normal /noɾˈmaɫ/ /nurˈmaɫ/ adj
φυσιολογικός
Que segueix una norma.

normalitat /noɾ.ma.ɫiˈtat/ /noɾ.mə.ɫiˈtat/ /nur.mə.ɫiˈtat/ n fem
κανονικότητα

normalització /nor.ma.ɫi.d͡za.siˈo/ /noɾ.ma.ɫi.za.siˈo/ /noɾ.mə.ɫi.d͡zə.siˈo/ /nur.mə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
κανονικοποίηση

normalment /norˌmaɫˈmen/ /noɾˌmaɫˈmen/ /noɾˌmaɫˈment/ /nurˌmaɫˈmen/ adv
κανονικά

noruec /no.ɾuˈɛk/ /nu.ɾuˈɛk/ adj masc
νορβηγικά
Relatiu o pertanyent a Noruega.

noruec /no.ɾuˈɛk/ /nu.ɾuˈɛk/ n masc
νορβηγικά
(només singular) Llengua germànica parlada a Noruega.

nosaltres /noˈza.tɾes/ /noˈzaɫ.tɾes/ /noˈzaɫ.tɾəs/ /nuˈza.tɾəs/ /nuˈzal.trus/ /nuˈzaɫ.tɾəs/ pronoun
εμείς

nostre /ˈnɔs.tɾe/ /ˈnɔs.tɾə/ adj masc
μας

nostàlgia /nosˈtaɫ.d͡ʒi.a/ /nosˈtaɫ.ʒi.ə/ /nusˈtaɫ.ʒi.ə/ n fem
νοσταλγία

nota /ˈnɔ.ta/ /ˈnɔ.tɔ/ /ˈnɔ.tə/ n fem
σημείωμα
Anotació ràpida, avís deixat a una altra persona, apunt.
νότα
Valoració, quantitativa o qualitativa, d'una assignatura, un examen, un exercici escolar, etc. amb vista a una avaluació educativa.
Cada un dels elements de l'escala musical.

notable /noˈta.bɫe/ /noˈta.βɫe/ /noˈtab.bɫe/ /noˈtab.bɫə/ /nuˈta.βɫə/ /nuˈtab.bɫə/ adj
αξιοσημείωτος
Que es fa notar per algunes qualitats o actituds.

notari /noˈta.ɾi/ /nuˈta.ɾi/ n masc
συμβολαιογράφος

nou adj masc
νέος καινούργιος
Recent, modern, que implica novetat.

nou n fem
καρύδι
(botànica) Fruit o llavor de la noguera (Juglans regia); és mengívola i de forma molt rugosa.
(botànica) Tipus de fruit sec indehiscent.

nou number
εννέα εννιά
(cardinal) Vuit més un.

nounat /ˌnɔwˈnat/ adj masc
νεογέννητος

novel·la /noˈvɛɫ.ɫa/ /noˈvɛɫ.ɫə/ /noˈβɛ.ɫa/ /noˈβɛ.ɫɛ/ /noˈβɛɫ.ɫa/ /nuˈvɛɫ.ɫə/ /nuˈβɛ.ɫə/ /nuˈβɛɫ.ɫə/ n fem
μυθιστόρημα

novel·lista /no.veɫˈɫis.ta/ /no.veɫˈɫis.te/ /no.vəɫˈɫis.tə/ /no.βeɫˈɫis.ta/ /no.βeɫˈɫis.te/ /no.βeˈɫis.ta/ /no.βeˈɫis.te/ /nu.vəɫˈɫis.tə/ /nu.βəɫˈɫis.tə/ /nu.βəˈɫis.tə/ n neut
μυθιστοριογράφος

novembre /noˈvem.bɾe/ /noˈvem.bɾə/ /noˈβem.bɾe/ /nuˈvem.bɾə/ /nuˈβem.bɾə/ n masc
Νοέμβριος
Onzè mes de l'any.

novici /noˈvi.si/ /noˈβi.si/ /nuˈvi.si/ /nuˈβi.si/ n masc
πρωτάρης

novè /noˈve/ /noˈvə/ /noˈβe/ /nuˈvɛ/ number
ένατος

nu adj masc
γυμνός
Sense roba o vestit.

nuclear /nu.kɫeˈar/ adj
πυρηνικός

nucleó n masc
νουκλεόνιο

nucli /ˈnu.kli/ n masc
πυρήνας

nuesa /nuˈe.za/ /nuˈə.zə/ /nuˈɛ.zə/ n fem
γυμνότητα

numerar /nu.meˈɾa/ /nu.meˈɾaɾ/ /nu.məˈɾa/ v
αριθμώ

numismàtic n masc
νομισματικός

numismàtica /nu.mizˈma.ti.ka/ /nu.mizˈma.ti.kə/ n fem
νομισματολογία
Ciència que estudia les monedes i les medalles: les diferents formes, les diferents maneres de fabricar-les, la seva història.

numèric /nuˈmɛ.ɾik/ adj masc
αριθμητικός

nus n masc
κόμπος
Unió forta de dues cordes o peces semblant que es creuen formant un lligam fort.

nus gordià n masc
γόρδιος δεσμός

nutrició /nu.tɾi.siˈo/ n fem
διατροφή

nuvi /ˈnu.vi/ /ˈnu.vi/ /ˈnu.βi/ n masc
γαμπρός

nyu /ˈɲu/ n masc
γκνου

nàusea /ˈnaw.ze.a/ n fem
ναυτία
(normalment en plural) Situació de malestar estomacal associada a la sensació de la proximitat del vòmit.

nàutic /ˈnaw.tik/ adj masc
ναυτικός

néixer /ˈne.ʃe/ /ˈnej.ʃe/ /ˈnej.ʃeɾ/ v
γεννιέμαι
Sortir a llum del ventre de la mare.

nét n masc
εγγονός

néta /ˈne.ta/ n fem
εγγονή

níquel /ˈni.kəɫ/ n masc
νικέλιο

nòmina /ˈnɔ.mi.na/ /ˈnɔ.mi.nə/ n fem
μισθοδοσία
Full en el què s'anomena la quantitat de diners que rebrà un treballador a canvi del treball realitzat en un període de temps.

número /ˈnu.me.ɾo/ /ˈnu.mə.ɾo/ /ˈnu.mə.ɾu/ n masc
αριθμός
Expressió (amb paraules o símbols) que s'utilitza per designar ordre dins d'una llista.

núvia /ˈnu.vi.a/ /ˈnu.vi.ə/ /ˈnu.βi.a/ /ˈnu.βi.ə/ n fem
νύφη

núvol /ˈnu.voɫ/ /ˈnu.vuɫ/ /ˈnu.βoɫ/ n masc
σύννεφο νέφος
Condensació d'aigua al cel.
σύννεφο
Espai d'internet per a desar arxius de manera que puguin ser consultats per l'usuari des de qualsevol lloc on hi hagi un ordinador.

o /o/ /ˈo/ /ˈɔ/ conjunction
ή
Partícula disjuntiva que expressa alternativa o contraposició dels elements.

o /o/ /ˈo/ /ˈɔ/ n fem
όου

oasi /oˈa.zi/ /uˈa.zi/ n masc
όαση

obeir /o.beˈiɾ/ /o.bəˈi/ /o.βeˈi/ /u.bəˈi/ /u.βəˈi/ v
υπακούω

obelisc /o.beˈɫisk/ /o.bəˈɫisk/ /u.bəˈɫisk/ /u.βəˈɫisk/ n masc
οβελίσκος

obert /oˈbɛɾt/ /uˈβɛrt/ /uˈβɛɾt/ adj masc
ανοιχτός

obesitat /o.βe.ziˈtat/ /u.βə.ziˈtat/ n fem
παχυσαρκία

objecte /obˈd͡ʒɛk.te/ /obˈʒɛk.tə/ /ubˈʒek.tə/ /ubˈʒɛk.tə/ n masc
αντικείμενο

objectiu /ob.d͡ʒekˈtiw/ /ob.ʒəkˈtiw/ /ub.ʒəkˈtiw/ adj masc
αντικειμενικός
Imparcial i no subjectiu.

objectiu /ob.d͡ʒekˈtiw/ /ob.ʒəkˈtiw/ /ub.ʒəkˈtiw/ n masc
στόχος
(militar) Diana, blanc o objecte sobre el que es dispara.
αντικείμενο
Meta, fi o objecte sobre el que es dirigeix una acció.

objectivament /ob.d͡ʒekˌti.vaˈment/ /ob.d͡ʒekˌti.βaˈmen/ /ob.ʒəkˌti.vəˈment/ /ub.ʒəkˌti.vəˈmen/ /ub.ʒəkˌti.βəˈmen/ adv
αντικειμενικά

objectivitat /ob.d͡ʒek.ti.viˈtat/ /ob.d͡ʒek.ti.βiˈtat/ /ob.ʒək.ti.viˈtat/ /ub.ʒək.ti.viˈtat/ /ub.ʒək.ti.βiˈtat/ n fem
αντικειμενικότητα

oblada /oˈbɫa.ða/ /oˈbɫa.ðə/ /uˈbɫa.ðə/ /uˈβɫa.ðə/ n fem
μελανούρι

oblidar /o.bɫiˈða/ /o.bɫiˈðaɾ/ /o.βɫiˈða/ /u.bɫiˈða/ v
ξεχνώ
No recordar.

obligació /o.bɫi.ɣa.siˈo/ /ob.bɫi.ɣə.siˈo/ /ub.bɫi.ɣə.siˈo/ n fem
υποχρέωση

obligar /o.bɫiˈɣaɾ/ /o.βɫiˈɣa/ /ob.bɫiˈɣa/ /u.βɫiˈɣa/ /ub.bɫiˈɣa/ v
αναγκάζω

obligatori /o.bɫi.ɣaˈtɔ.ɾi/ /ob.bɫi.ɣəˈtɔ.ɾi/ /u.βɫi.ɣəˈtɔ.ɾi/ /ub.bɫi.ɣəˈtɔ.ɾi/ adj masc
υποχρεωτικός

oblit /oˈbɫit/ /uˈbɫit/ /uˈβɫit/ n masc
λησμονιά

oblong /oˈbɫoŋk/ /oˈβɫoŋ/ /uˈbɫoŋk/ /uˈβɫoŋ/ adj masc
στενόμακρος

oboè /o.boˈe/ /o.boˈɛ/ /u.buˈɛ/ n masc
όμποε οξύαυλος

obreampolles /ˌɔ.bɾe.amˈpo.ʎes/ /ˌɔ.βɾəmˈpo.ʎəs/ n masc
ανοιχτήρι

obrir /oˈbɾi/ /oˈbɾiɾ/ /oˈβɾi/ /uˈbɾi/ v
ανοίγω

obscè /opˈse/ /upˈse/ /upˈsɛ/ adj masc
αισχρός

observació /op.ser.βa.siˈo/ /op.seɾ.va.siˈo/ /op.seɾ.βa.siˈo/ /op.səɾ.və.siˈo/ /up.sər.və.siˈo/ n fem
παρατήρηση
Acte o efecte d'observar.

observar /op.serˈβa/ /op.seɾˈvaɾ/ /op.seɾˈβaɾ/ /op.səɾˈva/ /up.sərˈba/ /up.səɾˈva/ v
παρατηρώ
Seguir puntualment allò prescrit.
Mirar amb atenció.

obsessivament /op.seˌsi.vaˈment/ /op.seˌsi.βaˈmen/ /op.səˌsi.vəˈment/ /up.səˌsi.vəˈmen/ /up.səˌsi.βəˈmen/ adv
ιδεοληπτικά

obsessió /op.se.siˈo/ /op.sə.siˈo/ /up.sə.siˈo/ n fem
ιδεοληψία

obsidiana /op.si.ðiˈa.na/ /op.si.ðiˈa.nə/ /up.si.ðiˈa.nə/ n fem
οψιδιανός

obsolet /op.soˈlet/ /up.suˈɫɛt/ adj
απαρχαιωμένος

obstacle /opsˈta.kɫe/ /opsˈta.kɫə/ /osˈta.kɫe/ /upsˈta.kɫə/ n masc
εμπόδιο

obvi /ˈɔb.bi/ /ˈɔb.vi/ /ˈɔb.vi/ adj masc
προφανής

obès /oˈbes/ /oˈbɛs/ /uˈbɛs/ /uˈβɛs/ adj masc
παχύσαρκος

oca /ˈɔ.ka/ /ˈɔ.kɔ/ /ˈɔ.kə/ n fem
χήνα εταχτόχηνα

ocarina /o.kaˈɾi.na/ /o.kəˈɾi.nə/ /u.kəˈɾi.nə/ n fem
οκαρίνα

ocasionalment /o.ka.zi.oˌnaɫˈmen/ /o.ka.zi.oˌnaɫˈment/ /o.kə.zi.oˌnaɫˈment/ /u.kə.zi.uˌnaɫˈmen/ adv
περιστασιακά

ocasió /o.ka.ziˈo/ /o.kə.ziˈo/ /u.kə.ziˈo/ n fem
ευκαιρία
Moment determinat, vegada, cop, cas.
Moment d'oportunitat.

occità /ok.siˈta/ /uk.siˈta/ n masc
οξιτανικά
(només singular) Llengua històricament parlada a l'Occitània.

ocell /oˈseʎ/ /uˈseʎ/ n masc
πουλί πτηνό

oceà /o.seˈa/ /u.seˈa/ n masc
ωκεανός

oceànic /o.seˈa.nik/ /u.seˈa.nik/ adj masc
ωκεάνιος
Pertanyent o relatiu als oceans.

ocra /ˈo.kɾa/ /ˈo.kɾə/ n fem
μπάμια

ocre /ˈɔ.kɾə/ n masc
ώχρα

octubre /okˈtu.bɾə/ /ukˈtu.bɾə/ /ukˈtu.βɾə/ n masc
Οκτώβριος Οκτώβρης
Desè mes de l'any.

octàgon /okˈta.ɣon/ /ukˈta.ɣun/ n masc
οκτάγωνο

ocupar /o.kuˈpa/ /o.kuˈpaɾ/ /u.kuˈpa/ v
καταλαμβάνω
Apoderar-se, prendre possessió d'un lloc.
Omplir un lloc o espai.
Exercir una ocupació.

oda /ˈɔ.ða/ /ˈɔ.ðə/ n fem
ωδή

odi n masc
μίσος έχθρα

odiar /o.ðiˈa/ /o.ðiˈaɾ/ /u.ðiˈa/ v
μισώ

oest /oˈest/ /uˈest/ n masc
δύση

oest-nord-oest /oˌest /uˌest n masc
Δυτικός-Βορειοδυτικός

oest-sud-oest /oˌesˌsut.oˈest/ /oˌeˌsut.oˈest/ /uˌesˌsut.uˈest/ /uˌeˌsut.uˈest/ n masc
Δυτικός-Νοτιοδυτικός

ofegar /aw.feˈɣa/ /aw.feˈɣaɾ/ /o.feˈɣa/ /o.feˈɣaɾ/ /o.fəˈɣa/ /u.fəˈɣa/ /əw.fəˈɣa/ v
πνίγομαι
Impedir la respiració per immersió en aigua.

ofendre /oˈfen.dɾe/ /oˈfen.dɾə/ /uˈfen.dɾə/ /uˈfɛn.dɾə/ v
πικάρω

ofensa /oˈfen.sa/ /oˈfɛn.sa/ /uˈfɛn.sə/ n fem
προσβολή

ofensiu /o.fenˈsiw/ /o.fənˈsiw/ /u.fənˈsiw/ adj masc
προσβλητικός

oferir /o.feˈɾi/ /o.feˈɾiɾ/ /o.fəˈɾi/ /u.fəˈɾi/ /uˈfɾiɾ/ v
προσφέρομαι
Posar alguna cosa a disposició d'algú.

oferta /oˈfɛr.ta/ /oˈfɛɾ.ta/ /oˈfɛɾ.tə/ /oˈfɛɾ.tɛ/ /uˈfɛr.tə/ n fem
πρόταση
Producte que s’ofereix a millor preu.

oficial /o.fi.siˈaɫ/ /u.fi.siˈaɫ/ n masc
αξιωματικός
Càrrec militar de sergent en amunt.

oficina /o.fiˈsi.na/ /o.fiˈsi.nə/ /u.fiˈsi.nə/ n fem
γραφείο

oganessó /o.ɣə.nəˈso/ /u.ɣə.nəˈso/ n masc
ογκανέσσιο

ogre /ˈɔ.ɣɾe/ /ˈɔ.ɣɾə/ n masc
δράκοντας

oir /oˈi/ /oˈiɾ/ /uˈi/ v
ακούω
sentir (amb l'oïda)
Atendre les al·legacions abans de dictar sentència.

olfacte /oɫˈfak.te/ /uɫˈfak.tə/ n masc
όσφρηση

oli n masc
λάδι έλαιο
(normalment incomptable) Líquid espès extret d'animals o vegetals usat per greixar màquines o amanir aliments.

olimpíada /o.ɫimˈpi.a.ða/ /o.ɫimˈpi.ə.ðə/ /u.ɫimˈpi.ə.ðə/ n fem
ολυμπιάδα

oliva /awˈɫi.βɛ/ /oˈɫi.va/ /oˈɫi.və/ /oˈɫi.βa/ /uˈɫi.və/ /uˈɫi.βə/ /əwˈɫi.βə/ n fem
ελιά

olivera /o.ɫiˈve.ɾa/ /o.ɫiˈve.ɾə/ /o.ɫiˈβe.ɾa/ /u.ɫiˈve.ɾə/ /u.ɫiˈβe.ɾə/ n masc
ελαιόδεντρο

olla /ˈo.ʎə/ /ˈɔ.ʎa/ /ˈɔ.ʎɔ/ /ˈɔ.ʎə/ n fem
χύτρα

olor /oˈɫo/ /oˈɫoɾ/ /oˈɫoɾ/ /uˈɫo/ /uˈɫor/ n fem
μυρωδιά άρωμα

olímpic /oˈɫim.pik/ /uˈɫim.pik/ adj masc
Ολυμπικός

om /ˈom/ /ˈom/ /ˈum/ n masc
λεύκα φτελιά

ombra /ˈom.bɾa/ n fem
σκιά ίσκιος
Silueta fosca que projecta un objecte sota la llum.

omega /oˈme.ɣa/ /oˈmɛ.ɣə/ /uˈmɛ.ɣə/ n fem
ωμέγα

ometre /oˈme.tɾe/ /oˈmə.tɾə/ /uˈmɛ.tɾə/ v
παραλείπω

omissió /o.mi.siˈo/ /u.mi.siˈo/ n fem
παράλειψη
Delicte consistent en no actuar quan la llei ho fa obligatori.

omniscient /om.ni.siˈen/ /om.ni.siˈent/ /om.nis.siˈent/ /um.ni.siˈen/ /um.nis.siˈen/ adj
παντογνώστης

on adv
πού

ona /ˈo.na/ n fem
κύμα

onada /oˈna.ða/ /oˈna.ðə/ /uˈna.ðə/ n fem
κύμα
Ona gran.
Seguit de fets que es produeixen de forma massiva, sobtada i, de vegades, periòdica.

oncle /ˈoŋ.kɫe/ n masc
θείος
Germà del pare o de la mare.

oncologia /oŋ.ko.ɫoˈd͡ʒi.a/ /oŋ.ko.ɫoˈʒi.a/ /oŋ.ko.ɫoˈʒi.ə/ /uŋ.ku.ɫuˈʒi.ə/ n fem
ογκολογία

onomatopeia /o.no.ma.toˈpe.ja/ /o.no.mə.toˈpɛ.jə/ /u.nu.mə.tuˈpɛ.jə/ n fem
ονοματοποιία

onomatopeic /o.no.ma.toˈpɛjk/ /o.no.mə.toˈpɛjk/ /u.nu.mə.tuˈpɛjk/ adj masc
ηχομιμητικός

onsevulga /on.seˈvuɫ.ɣa/ /on.seˈβuɫ.ɣa/ /on.səˈvuɫ.ɣə/ /on.səˈβuɫ.ɣə/ adv
οπουδήποτε

onze /ˈon.ze/ number
έντεκα

onzè /onˈze/ /onˈzə/ /unˈzɛ/ number
ενδέκατος

oníric /oˈni.ɾik/ /uˈni.ɾik/ adj
ονειρικός
Pertanyent o relatiu al somni.

opac /oˈpak/ /uˈpak/ adj masc
αδιαφανής

opció n fem
επιλογή
Elecció entre dues o més possibilitats.

operació /o.pe.ɾa.siˈo/ /o.pə.ɾə.siˈo/ /u.pə.ɾə.siˈo/ n fem
εγχείρηση
Intervenció quirúrgica realitzada per millorar la salut d'un malalt.

opinió /o.pi.niˈo/ /u.pi.niˈo/ n fem
γνώμη

opinió pública /o.pi.niˌo /u.pi.niˌo n fem
κοινή γνώμη

oportunitat /o.poɾ.tu.niˈtat/ /u.pur.tu.niˈtat/ n fem
ευκαιρία

oposat /o.poˈzat/ /u.puˈzat/ adj masc
απέναντι

oposició /o.po.zi.siˈo/ /u.pu.zi.siˈo/ n fem
αντιπολίτευση
Acció o efecte d'oposar o oposar-se.
Concurs per a l'obtenció de certes ocupacions, especialment de la funció pública o en un concurs literari.

optimisme /op.tiˈmiz.me/ /op.tiˈmiz.mə/ /up.tiˈmiz.mə/ n masc
αισιοδοξία

optimista /op.tiˈmis.ta/ /op.tiˈmis.te/ /op.tiˈmis.tə/ /up.tiˈmis.tə/ adj
αισιόδοξος
Persona que veu les coses de manera positiva

or /ˈoɾ/ /ˈɔ/ /ˈɔr/ /ˈɔrt/ n masc
χρυσός χρυσάφι

orador /o.ɾaˈðo/ /o.ɾaˈðoɾ/ /o.ɾəˈðo/ /u.ɾəˈðo/ n masc
αγορητής

orangutan /o.ɾaŋ.ɡuˈtan/ /o.ɾəŋ.ɡuˈtan/ /u.ɾəŋ.ɡuˈtan/ n masc
ουρακοτάγκος

oratòria /o.ɾaˈtɔ.ɾi.a/ /o.ɾəˈtɔ.ɾi.ə/ /u.ɾəˈtɔ.ɾi.ə/ n fem
ρητορική

orca /ˈɔr.ka/ /ˈɔr.kə/ /ˈɔɾ.ka/ /ˈɔɾ.kɔ/ n fem
όρκα

orde /ˈor.də/ /ˈoɾ.ðe/ n masc
τάγμα

ordenar /or.ðeˈna/ /oɾ.ðeˈna/ /oɾ.ðeˈnaɾ/ /oɾ.ðəˈna/ /ur.dəˈna/ /ur.ðəˈna/ v
διατάζω
Arranjar en un ordre.
Donar ordres, manar.
τακτοποιώ
Concedir un orde sagrat.

ordi /ˈɔl.di/ /ˈɔɾ.ði/ /ˈɔɾ.ði/ n masc
κριθάρι

ordinador /or.ði.naˈðo/ /oɾ.ði.nəˈðo/ /ur.ði.nəˈðo/ n masc
υπολογιστής κομπιούτερ

ordinari /oɾ.ðiˈna.ɾi/ /uɾ.ðiˈna.ɾi/ adj masc
κοινός

ordre /ˈoɾ.ðɾe/ n fem
διαταγή
Manament o prescripció d’una autoritat.

ordre /ˈoɾ.ðɾe/ n masc
τάξη διαταγή
Distribució o organització de les coses segons un criteri concret.

orella /oˈɾe.ʎa/ /oˈɾə.ʎə/ /uˈɾɛ.jə/ n fem
αυτί αφτί

oreneta /o.ɾeˈne.ta/ /o.ɾəˈnə.tə/ /u.ɾəˈnɛ.tə/ n fem
χελιδόνι

orenga /oˈɾeŋ.ɡa/ /oˈɾəŋ.ɡə/ /uˈɾɛŋ.ɡə/ n fem
ρίγανη
Planta aromàtica, perenne, de la família de les lamiàcies (Origanum vulgare).

orfe /ˈɔr.fə/ /ˈɔɾ.fe/ n masc
ορφανός

orfebre /oɾˈfɛ.βɾe/ /urˈfɛ.βɾə/ n neut
χρυσοχόος

orfenat /oɾ.feˈnat/ /oɾ.fəˈnat/ /ur.fəˈnat/ n masc
ορφανοτροφείο

organisme /oɾ.ɣaˈniz.me/ /oɾ.ɣəˈniz.mə/ /ur.ɡəˈniz.mə/ /ur.ɣəˈniz.mə/ n masc
οργανισμός

organista /oɾ.ɣaˈnis.ta/ /oɾ.ɣaˈnis.te/ /oɾ.ɣəˈnis.tə/ /ur.ɡəˈnis.tə/ /ur.ɣəˈnis.tə/ n neut
οργανίστας

organització /or.ɣa.ni.d͡za.siˈo/ /oɾ.ɣa.ni.za.siˈo/ /oɾ.ɣə.ni.d͡zə.siˈo/ /ur.ɡə.ni.d͡zə.siˈo/ /ur.ɣə.ni.d͡zə.siˈo/ n fem
οργάνωση οργανισμός
Acció i efecte d'organitzar o organitzar-se
(metonímia) Conjunt de persones que pertanyen a una organització o que s'encarreguen d'organitzar quelcom

organitzar /or.ɣa.niˈd͡za/ /oɾ.ɣa.niˈza/ /oɾ.ɣa.niˈzaɾ/ /oɾ.ɣə.niˈd͡za/ /ur.ɡə.niˈd͡za/ /ur.ɣə.niˈd͡za/ v
οργανώνω
Estructurar convenientment per acomplir la seva funció.

orgasme /oɾˈɣaz.me/ /oɾˈɣaz.mə/ /urˈɣaz.mə/ n masc
οργασμός

orgia /oɾˈd͡ʒi.a/ /oɾˈʒi.ə/ /urˈʒi.ə/ n fem
όργιο

orgue /ˈɔr.ɡə/ /ˈɔɾ.ɣe/ n masc
όργανο εκκλησιαστικό όργανο

orgull /oɾˈɣuʎ/ /urˈɡuʎ/ /urˈɣuʎ/ n masc
υπερηφάνεια

orgullós /oɾ.ɣuˈʎos/ /ur.ɡuˈʎos/ /ur.ɣuˈʎos/ adj
περήφανος
Persona que té orgull.

orgànic /oɾˈɣa.nik/ /urˈɡa.nik/ /urˈɣa.nik/ adj masc
οργανικος

orient /o.ɾiˈen/ /o.ɾiˈent/ /u.ɾiˈen/ n masc
ανατολή

orientació /o.ɾi.en.ta.siˈo/ /o.ɾi.ən.tə.siˈo/ /u.ɾi.ən.tə.siˈo/ n fem
προσανατολισμός

oriental /o.ɾi.enˈtaɫ/ /o.ɾi.ənˈtaɫ/ /u.ɾi.ənˈtaɫ/ adj
ανατολικός

origen /oˈɾi.d͡ʒen/ /oˈɾi.ʒen/ /oˈɾi.ʒən/ /uˈɾi.ʒən/ n masc
αρχή

original /o.ɾi.d͡ʒiˈnaɫ/ /o.ɾi.ʒiˈnaɫ/ /u.ɾi.ʒiˈnaɫ/ adj
αρχικός
Que es remunta a l’origen.
Que no és una còpia, sinó el model que altres imiten.
πρωτότυπος
Creat des d'un punt de vista innovador.

originar /o.ɾi.d͡ʒiˈna/ /o.ɾi.d͡ʒiˈnaɾ/ /o.ɾi.ʒiˈna/ /u.ɾi.ʒiˈna/ v
γεννώ

orina /oˈɾi.na/ /oˈɾi.nə/ /uˈɾi.nə/ n fem
ούρα

orinar /o.ɾiˈna/ /o.ɾiˈnaɾ/ /u.ɾiˈna/ v
ουρώ

oriol /o.ɾiˈɔɫ/ /u.ɾiˈɔɫ/ n masc
συκοφάγος
Ocell passeriforme molt vistós, amb un groc brillant al cos i les ales i la cua principalment negra, de cant fort i aflautat amb un xiulet característic (Oriolus oriolus).

ornitorinc /orˌni.toˈriŋ/ /oɾˌni.toˈriŋ/ /oɾˌni.toˈriŋk/ /urˌni.tuˈriŋ/ /urˌni.tuˈriŋk/ n masc
πλατύποδας

orquestra /oɾˈkes.tɾa/ /oɾˈkes.tɾə/ /urˈkes.tɾə/ n fem
ορχήστρα

orquestrar /or.kesˈtɾa/ /oɾ.kesˈtɾa/ /oɾ.kesˈtɾaɾ/ /oɾ.kəsˈtɾa/ /ur.kəsˈtɾa/ v
ενορχηστρώνω

orquídia /oɾˈki.ði.ə/ /urˈki.ði.ə/ n fem
ορχιδέα

ortodox /oɾ.toˈðɔks/ /ur.tuˈðɔks/ adj masc
ορθόδοξος
Relatiu o pertanyent a la ortodòxia.

ortodox /oɾ.toˈðɔks/ /ur.tuˈðɔks/ n masc
ορθόδοξος
Individu membre o partidari d'una església ortodoxa.

ortodòxia /oɾ.toˈðɔk.si.a/ /oɾ.toˈðɔk.si.ə/ /ur.tuˈðɔk.si.ə/ n fem
ορθοδοξία

ortografia /oɾ.to.ɣɾaˈfi.a/ /oɾ.to.ɣɾəˈfi.ə/ /ur.tu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
ορθογραφία

orwel·lià /oɾ.we.ɫiˈa/ /oɾ.weɫ.ɫiˈa/ /oɾ.wəɫ.ɫiˈa/ /ur.wə.ɫiˈa/ /ur.wəɫ.ɫiˈa/ adj masc
οργουελικός
(literatura) Corresponent o pertanyent a George Orwell o a la seva obra.

os /ˈos/ n masc
οστό κόκκαλο
Òrgan dur i resistent, no gaire pesant, que forma l'esquelet dels vertebrats.

oscil·lar /o.siɫˈɫa/ /o.siɫˈɫaɾ/ /o.siˈɫa/ /os.siɫˈɫa/ /u.siɫˈɫa/ /u.siˈɫa/ /us.siɫˈɫa/ v
ταλαντεύομαι
Moure's d'un costat a un altre, en relació a un punt fix.

osmi n masc
όσμιο

osmòtic /ozˈmɔ.tik/ /uzˈmɔ.tik/ adj masc
ωσμωτικός

ostatge /osˈta.d͡ʒe/ /osˈta.d͡ʒə/ /usˈta.d͡ʒə/ n neut
όμηρος

ostentació /os.ten.ta.siˈo/ /os.tən.tə.siˈo/ /us.tən.tə.siˈo/ n masc
επίδειξη

ostra /ˈɔs.tɾa/ /ˈɔs.tɾɔ/ n fem
στρείδι

otitis /oˈti.tis/ /uˈti.tis/ n fem
ωτίτιδα

otomà /o.toˈma/ /u.tuˈma/ adj masc
οθωμανικός
Relatiu o pertanyent a l'Imperi Otomà o als otomans.

otomà /o.toˈma/ /u.tuˈma/ n masc
Οθωμανός
Persona que habita o és originària de l'Imperi Otomà.
Persona originària dels pobles turcs de l'Àsia Central

otorinolaringologia /ˌɔ.toˌri.no.ɫa.ɾiŋ.ɡo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ˌɔ.toˌri.no.ɫa.ɾiŋ.ɡo.ɫoˈʒi.a/ /ˌɔ.toˌri.no.ɫə.ɾiŋ.ɡo.ɫoˈʒi.ə/ /ˌɔ.tuˌri.nu.ɫə.ɾiŋ.ɡu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
ωτορινολαρυγγολογία

otorinolaringòleg /ˌɔ.toˌri.no.ɫa.ɾiŋˈɡɔ.ɫek/ /ˌɔ.toˌri.no.ɫə.ɾiŋˈɡɔ.ɫək/ /ˌɔ.tuˌri.nu.ɫə.ɾiŋˈɡɔ.ɫək/ n masc
ωτορινολαρυγγολόγος

ou /ˈow/ n masc
αβγό
Cèl·lula de la què surt el nou ésser viu en els animals ovípars; òvul.
(col·loquial) testicle
αβγό αυγό
(aliments) Aliment consistent en un rovell envoltat per una clara.

ou de Pasqua /ˌɔw.ðəˈpas.kwə/ n masc
πασχαλινό αβγό

ou ferrat n masc
τηγανητό αβγό

oval /oˈvaɫ/ /oˈβaɫ/ /uˈvaɫ/ /uˈβaɫ/ adj
ωόδης
De forma curvilínia allargada per un dels caps, com un ou.

oval /oˈvaɫ/ /oˈβaɫ/ /uˈvaɫ/ /uˈβaɫ/ n masc
ωόδης
Figura geomètrica tancada, oblonga amb corba convexa i simètrica respecte a un o a dos eixos.

ovari /oˈva.ɾi/ /oˈβa.ɾi/ /uˈva.ɾi/ /uˈβa.ɾi/ n masc
ωοθήκη

ovella /oˈve.ʎa/ /oˈvə.ʎə/ /oˈβe.ʎa/ /uˈvɛ.jə/ n fem
πρόβατο

ovular /o.vuˈɫa/ /o.vuˈɫaɾ/ /o.βuˈɫa/ /o.βuˈɫar/ /o.βuˈɫaɾ/ /u.vuˈɫa/ /u.vuˈɫar/ /u.βuˈɫa/ /u.βuˈɫar/ v
έχω ωορρηξία
L’ovari, deixar anar un òvul, tenir una ovulació.

oxigen /okˈsi.ʒen/ /okˈsi.ʒən/ /ukˈsi.ʒən/ n masc
οξυγόνο

oxigenar /ok.si.d͡ʒeˈna/ /ok.si.d͡ʒeˈnaɾ/ /ok.si.ʒeˈna/ /ok.si.ʒəˈna/ /uk.si.ʒəˈna/ v
οξυγονώνω

oxímoron /okˈsi.mo.ɾon/ /ukˈsi.mu.ɾun/ n masc
οξύμωρο σχήμα

ozó /oˈzo/ /uˈzo/ n masc
όζον

oïda /oˈi.ða/ /oˈi.ðə/ /uˈi.ðə/ n fem
ακοή
Sentit responsable de la percepció dels sons.

pa n masc
ψωμί άρτος
(aliments, no comptable) Aliment fet d'una pasta de farina i aigua, en especial quan la pasta està fermentada i fornejada.

pacient /pa.siˈen/ /pa.siˈent/ /pə.siˈen/ /pə.siˈent/ adj
υπομονετικός
Que té paciència.

pacient /pa.siˈen/ /pa.siˈent/ /pə.siˈen/ /pə.siˈent/ n neut
ασθενής

pacientment /pa.siˌemˈmen/ /pa.siˌemˈment/ /pə.siˌemˈmen/ /pə.siˌemˈment/ adv
υπομονετικά

pacifisme /pa.siˈfiz.me/ /pə.siˈfiz.mə/ n masc
πασιφισμός

paciència /pa.siˈɛn.si.a/ /pə.siˈen.si.ə/ n fem
υπομονή
(no comptable) Virtut que ensenya a sofrir, sofriment, constància, tolerància.
(no comptable) Espera, aguant, lentitud, tardança, patxorra, assossec.

padrastre /paˈras.tɾa/ /paˈðɾas.tɾe/ /pəˈðɾas.tɾə/ /pəˈðɾas.tɾə/ n masc
θετός πατέρας
El marit de la mare quan ha quedat vídua o s'ha divorciat i es casa una altra vegada.

padrina /paˈðɾi.na/ n fem
νονά

padrí /paˈðɾi/ /pəˈðɾi/ n masc
νονός κουμπάρος
Persona que assisteix qui rep el sagrament de la confirmació, del matrimoni, de l'ordenació, qui professa en un orde.

paella /paˈe.ʎa/ n fem
τηγάνι
Recipient de metall amb un mànec llarg, de forma ampla i no massa fondo, emprat per cuinar principalment aliments que es vol fregir.

pagament /pa.ɣaˈmen/ /pa.ɣaˈment/ /pə.ɣəˈmen/ /pə.ɣəˈment/ n masc
πληρωμή

pagar /paˈɣa/ /paˈɣaɾ/ v
πληρώνω

pagès /paˈd͡ʒes/ /paˈʒes/ /pəˈʒəs/ /pəˈʒɛs/ n masc
αγρότης

paisatge /pajˈza.d͡ʒe/ /pəjˈza.d͡ʒə/ n masc
τοπίο

pakistanès /pa.kis.taˈnes/ /pə.kis.təˈnəs/ /pə.kis.təˈnɛs/ adj masc
Πακιστανός
Relatiu o pertanyent a Pakistan.

pakistanès /pa.kis.taˈnes/ /pə.kis.təˈnəs/ /pə.kis.təˈnɛs/ n masc
Πακιστανός
Persona que habita o és originària de Pakistan.

paladar /pa.ɫaˈða/ /pa.ɫaˈðaɾ/ /pə.ɫəˈða/ n masc
ουρανίσκος
Sostre de la boca en els humans i els animals vertebrats.
Sentit del gust

palanca /paˈɫaŋ.ka/ n fem
μοχλός

palangre /paˈɫaŋ.ɡɾe/ /pəˈɫaŋ.ɡɾə/ n masc
παραγάδι

palau n masc
παλάτι

palejar /pa.ɫeˈd͡ʒa/ /pa.ɫeˈd͡ʒaɾ/ /pa.ɫeˈʒa/ /pə.ɫəˈd͡ʒa/ /pə.ɫəˈʒa/ v
φτυαρίζω
Treballar amb la pala.

paleografia /pa.ɫe.o.ɡɾaˈfi.a/ /pə.ɫə.u.ɡɾəˈfi.ə/ n fem
παλαιογραφία

paleolític /pa.ɫe.oˈɫi.tik/ /pə.ɫe.uˈɫi.tik/ adj masc
παλαιολιθικός

paleta /paˈɫe.ta/ /pəˈɫə.tə/ /pəˈɫɛ.tə/ n neut
χτίστης
Mestre obrer de la construcció.

pali /ˈpa.li/ n masc
πάλι
Llengua indoària, usada en els llibres canònics del budisme theravada.

palimpsest /pa.ɫimˈsest/ /pə.ɫimˈsest/ n masc
παλίμψηστο
Document, normalment de pergamí, escrit, esborrat i tornat a ser escrit.

palla /ˈpa.jə/ /ˈpa.ʎa/ /ˈpa.ʎə/ n fem
άχυρο

paller /paˈʎe/ /paˈʎeɾ/ /pəˈje/ /pəˈʎe/ n masc
θημωνιά

palmell /paɫˈmeʎ/ /pəɫˈmeʎ/ n masc
παλάμη
(anatomia) Part interior de la mà entre els dits i el canell.

palmera /paɫˈme.ɾa/ /pəɫˈme.ɾə/ n fem
φοίνικας
Nom comú de les espècies de la família de les arecàcies.

pal·ladi /paɫˈɫa.ði/ /pəɫˈɫa.ði/ /pəˈɫa.ði/ n masc
παλλάδιο

pal·liatiu /pa.ɫi.aˈtiw/ /paɫ.ɫi.aˈtiw/ /pə.ɫi.əˈtiw/ /pəɫ.ɫi.əˈtiw/ adj masc
καταπραϋντικός

panacea /pa.naˈse.a/ /pə.nəˈse.ə/ n fem
πανάκεια

panda /ˈpan.da/ /ˈpan.də/ n masc
πάντα

pandereta /pan.deˈɾe.ta/ /pən.dəˈɾə.tə/ /pən.dəˈɾɛ.tə/ n fem
ντέφι

pandèmia /panˈdɛ.mi.a/ /pənˈdɛ.mi.ə/ n fem
πανδημία

pandèmic /panˈdɛ.mik/ adj masc
πανδημικός

panerola /pa.neˈɾɔ.ɫa/ /pa.neˈɾɔ.ɫɔ/ n fem
κατσαρίδα

pansa /ˈpan.sa/ /ˈpan.sə/ n fem
σταφίδα
Gra de raïm dessecat al sol.

pantalla /panˈta.ʎa/ /pənˈta.ʎə/ n fem
οθόνη
(voleibol) Falta de servei en què un o més jugadors de l'equip servidor es disposen de manera que impedeixen la visió de la trajectòria de la pilota en el moment d'efectuar un servei.

pantaló /pan.taˈɫo/ /pən.təˈɫo/ n masc
παντελόνι

panteó /pan.teˈo/ /pən.təˈo/ n masc
πάνθεο

pantà /panˈta/ /pənˈta/ n masc
έλος

panxa /ˈpaɲ.t͡ʃa/ n fem
κοιλιά
Ventre, estómac, abdomen dels animals.

panxell /paɲˈt͡ʃeʎ/ /pəɲˈʃeʎ/ n masc
γάμπα

pany n masc
κλειδαριά
Mecanisme de metall incorporat a portes i calaixos per controlar llur tancament i obertura.

papallona /pa.paˈʎo.na/ /pə.pəˈjo.nə/ /pə.pəˈʎo.nə/ n fem
πεταλούδα
Insecte lepidòpter.

paper /paˈpe/ /pəˈpe/ n masc
χαρτί
Suport per a l'escriptura fet de cel·lulosa provinent de la fusta o altres fibres vegetals.
ρόλος
rol, actuació

paper higiènic n masc
χαρτί υγείας

papessa /paˈpe.sa/ /pəˈpə.sə/ /pəˈpɛ.sə/ n fem
πάπισσα

papir /paˈpiɾ/ /pəˈpir/ n masc
πάπυρος

papiroflèxia /ˌpa.pi.ɾoˈfɫɛk.si.a/ /ˌpa.pi.ɾoˈfɫɛk.si.ə/ /ˌpa.pi.ɾuˈfɫɛk.si.ə/ n fem
οριγκάμι

papissot /pa.piˈsɔt/ /pə.piˈsɔt/ n masc
ψευδισμός

papissotejar /pa.pi.so.teˈd͡ʒa/ /pa.pi.so.teˈd͡ʒaɾ/ /pa.pi.so.teˈʒa/ /pə.pi.so.təˈd͡ʒa/ /pə.pi.su.təˈʒa/ v
ψευδίζω

paquet /paˈket/ /pəˈkɛt/ n masc
πακέτο
Conjunt d'objectes lligats o embolicats junts.

parada /paˈɾa.ða/ /pəˈɾa.ðə/ n fem
στάση
Lloc establert on paren els vehicles de transport públic.

paradigma /pa.ɾaˈðiɡ.ma/ /pə.ɾəˈðiɡ.mə/ n masc
παράδειγμα

paradoxa /pa.ɾaˈðɔk.sa/ /pa.ɾaˈðɔk.sɔ/ /pə.ɾəˈðɔk.sə/ n fem
παραδοξολογία παράδοξο

paradís /pa.ɾaˈðis/ /pə.ɾəˈðis/ n masc
παράδεισος

parafang /ˌpa.ɾaˈfaŋ/ /ˌpa.ɾaˈfaŋk/ /ˌpa.ɾəˈfaŋ/ /ˌpa.ɾəˈfaŋk/ n masc
λασπωτήρας

parafrasejar /pa.ɾa.fɾa.zeˈd͡ʒa/ /pa.ɾa.fɾa.zeˈd͡ʒaɾ/ /pa.ɾa.fɾa.zeˈʒa/ /pə.ɾə.fɾə.zəˈd͡ʒa/ /pə.ɾə.fɾə.zəˈʒa/ v
παραφράζω

paraguaià /pə.ɾə.ɣwəˈja/ adj masc
Παραγουανή
Relatiu o pertanyent al Paraguai.

paraguaià /pə.ɾə.ɣwəˈja/ n masc
Παραγουανή
Persona que habita o és originària del Paraguai.

paraigua /paˈɾaj.ɣwa/ /pəˈɾaj.ɣo/ /pəˈɾaj.ɣə/ n masc
ομπρέλα

paralitzar /pa.ɾa.ɫiˈd͡za/ /pa.ɾa.ɫiˈza/ /pa.ɾa.ɫiˈzaɾ/ /pə.ɾə.ɫiˈd͡za/ v
παραλύω

paral·laxi /pa.ɾaɫˈɫak.si/ /pa.ɾaˈɫak.si/ /pə.ɾəɫˈɫak.si/ /pə.ɾəˈɫak.si/ n fem
παράλλαξη

paral·lel /pa.ɾaɫˈɫɛɫ/ /pa.ɾaˈɫɛɫ/ /pə.ɾəɫˈɫɛɫ/ /pə.ɾəˈɫɛɫ/ adj masc
παράλληλος

paral·lelament /pa.ɾaɫˌɫɛ.ɫaˈmen/ /pa.ɾaɫˌɫɛ.ɫaˈment/ /pa.ɾaˌɫɛ.ɫaˈmen/ /pə.ɾəɫˌɫɛ.ɫəˈmen/ /pə.ɾəɫˌɫɛ.ɫəˈment/ /pə.ɾəˌɫɛ.ɫəˈmen/ adv
παράλληλα

paral·lelogram /pa.ɾa.ɫe.ɫoˈɣɾam/ /pa.ɾaɫ.ɫe.ɫoˈɣɾam/ /pə.ɾə.ɫə.ɫuˈɣɾam/ /pə.ɾəɫ.ɫə.ɫoˈɣɾam/ /pə.ɾəɫ.ɫə.ɫuˈɣɾam/ n masc
παραλληλόγραμμο

paramilitar /ˌpa.ɾa.mi.ɫiˈtaɾ/ /ˌpa.ɾə.mi.ɫiˈtar/ adj
παραστρατιωτικός

parany /paˈɾaɲ/ /pəˈɾaɲ/ n masc
παγίδα

paraplegia /pa.ɾa.pɫeˈd͡ʒi.a/ /pa.ɾa.pɫeˈʒi.a/ /pə.ɾə.pɫəˈʒi.ə/ n fem
παραπληγία

parasíntesi /ˌpa.ɾaˈsin.te.zi/ /ˌpa.ɾəˈsin.tə.zi/ n fem
παρασύνθεση

paraula /paˈɾaw.ɫa/ n fem
λέξη λόγος
Allò que es diu.

parc /ˈpark/ n masc
πάρκο
Dins d'una població, espai públic destinat a l'esbarjo que sovint té vegetació, especialment gespa i alguns arbres.
Fora de les poblacions, terreny ampli destinat a la cria ornamental de vegetació o a l'esbarjo o bé a la cacera.

parcial /paɾ.siˈaɫ/ /pər.siˈaɫ/ n masc
μερικός

parcialment /par.siˌaɫˈmen/ /paɾ.siˌaɫˈmen/ /paɾ.siˌaɫˈment/ /pər.siˌaɫˈmen/ /pəɾ.siˌaɫˈment/ adv
εν μέρει

pardal /pərˈdaɫ/ n masc
σπουργίτι σπουργίτης
(ocells, especialment a Catalunya) Petit ocell (normalment té menys de 16 cm de llarg) que abunda en les ciutats i altres zones poblades per l'home. Es caracteritza pels saltets que fa en desplaçar-se pel terra, pel seu plomatge blanquinós al pit (llevat d'una taca fosca en els mascles) i grisós o marronós per les ales i l'esquena (Passer domesticus).

pare /ˈpa.ɾa/ /ˈpa.ɾə/ /ˈpa.ɾə/ n masc
πατέρας
Progenitor masculí.

parell /paˈɾeʎ/ /pəˈɾəʎ/ /pəˈɾɛj/ /pəˈɾɛʎ/ adj masc
άρτιος
(matemàtiques) Divisible per dos.

parell /paˈɾeʎ/ /pəˈɾəʎ/ /pəˈɾɛj/ /pəˈɾɛʎ/ n masc
ζευγάρι
Conjunt de dues coses de la mateixa espècie.
(agronomia) Conjunt de dos animals de jou.

parell mínim n masc
ελάχιστο ζεύγος

parella /paˈɾe.ʎa/ /pəˈɾə.ʎə/ /pəˈɾɛ.jə/ /pəˈɾɛ.ʎə/ n fem
ζευγάρι
Conjunt de dues persones o animals en una unió sentimental.
ζεύγος ζευγάρι
(esports de raqueta, petanca, botxes) Bàndol de dos jugadors que disputen un partit o una partida.

parental /pa.ɾenˈtaɫ/ /pə.ɾənˈtaɫ/ adj
γονεϊκός

pareo /paˈɾe.o/ /paˈɾɛ.o/ /pəˈɾɛ.o/ /pəˈɾɛ.u/ n masc
παρεό

pares /ˈpa.ɾəs/ n masc
γονείς
Pare i mare.

paret /paˈɾet/ /pəˈɾət/ /pəˈɾɛt/ n fem
τοίχος
Barrera física permanent que serveix per a separar les diferents cambres d'un habitatge.

parir /paˈɾi/ /paˈɾiɾ/ /pəˈɾi/ v
γεννώ

parisenc /pa.ɾiˈzeŋ/ /pa.ɾiˈzeŋk/ /pə.ɾiˈzəŋk/ /pə.ɾiˈzɛŋ/ /pə.ɾiˈzɛŋk/ adj masc
παριζιάνικος
Relatiu o pertanyent a París.

parisenc /pa.ɾiˈzeŋ/ /pa.ɾiˈzeŋk/ /pə.ɾiˈzəŋk/ /pə.ɾiˈzɛŋ/ /pə.ɾiˈzɛŋk/ n masc
παριζιάνικος
Persona que habita o és originària de París.

parkour /parˈkur/ n masc
παρκούρ

parla /ˈpar.ɫə/ /ˈpaɾ.ɫa/ n fem
λόγος

parlament /par.ɫaˈmen/ /paɾ.ɫaˈmen/ /paɾ.ɫaˈment/ /pər.ɫəˈmen/ /pəɾ.ɫəˈment/ n masc
κοινοβούλιο βουλή
Assemblea que exerceix el poder legislatiu

parlamentari /paɾ.ɫa.menˈta.ɾi/ /pər.ɫə.mənˈta.ɾi/ adj masc
κοινοβουλευτικός
Relatiu o pertanyent a un parlament.

parlant /parˈɫan/ /paɾˈɫan/ /paɾˈɫant/ /pərˈɫan/ /pəɾˈɫant/ adj
ομιλητής

parlar /parˈɫa/ /paɾˈɫa/ /paɾˈɫaɾ/ /pəɫˈɫa/ v
μιλάω μιλώ
Expressar amb sons articulats per tal de comunicar-se amb altres.

parodiar /pa.ɾo.ðiˈa/ /pa.ɾo.ðiˈaɾ/ /pə.ɾo.ðiˈa/ /pə.ɾu.ðiˈa/ v
παρωδώ

parpella /paɾˈpe.ʎa/ n fem
βλέφαρο

parrell /paˈreʎ/ n masc
γύψος
Guix amb què s’acostuma a mesclar el vi.

parrup /paˈrup/ /pəˈrup/ n masc
γουργούρισμα
Cant del colom, de la tórtora i d’altres colúmbids.

parrupar /pa.ruˈpa/ /pa.ruˈpaɾ/ /pə.ruˈpa/ v
γουργουρίζω

parròquia /paˈrɔ.ki.a/ /pəˈrɔ.ki.ə/ n fem
ενορία

part n fem
μέρος
Porció, tros, fragment, divisió d'un tot.

part n masc
γέννα τοκετός
Acte de donar a llum a un infant.

participació /paɾ.ti.si.pa.siˈo/ n fem
συμμετοχή

participant /par.ti.siˈpan/ /paɾ.ti.siˈpan/ /paɾ.ti.siˈpant/ /pər.ti.siˈpan/ /pəɾ.ti.siˈpant/ adj
μετέχων
Que participa en alguna cosa

participant /par.ti.siˈpan/ /paɾ.ti.siˈpan/ /paɾ.ti.siˈpant/ /pər.ti.siˈpan/ /pəɾ.ti.siˈpant/ n neut
μετέχων
Individu que participa en alguna cosa.

participar /par.ti.siˈpa/ /paɾ.ti.siˈpa/ /paɾ.ti.siˈpaɾ/ /pər.ti.siˈpa/ v
συμμετέχω
(intransitiu) Prendre part d'alguna activitat o grup.

partit /paɾˈtit/ n masc
κόμμα
Agrupació de persones amb interessos polítics comuns.
ματς
(esports de pilota) Encontre entre dos jugadors o dos equips en un esport de pilota per a determinar un guanyador, consistent en un encadenament de jugades que se succeeixen fins que un dels dos arriba a una puntuació determinada o fins que s'esgota el temps establert.

partitura /paɾ.tiˈtu.ɾa/ /pər.tiˈtu.ɾə/ n fem
παρτιτούρα

partícula /paɾˈti.ku.ɫa/ /pərˈti.ku.ɫə/ n fem
μόριο

paràbola /paˈɾa.bo.ɫa/ /pəˈɾa.bo.ɫə/ /pəˈɾa.bu.ɫə/ /pəˈɾa.βu.ɫə/ n fem
παραβολή

paràgraf /paˈɾa.ɣɾaf/ /pəˈɾa.ɣɾəf/ n masc
παράγραφος

paràlisi cerebral n fem
εγκεφαλική παράλυση

paràmetre /paˈɾa.me.tɾe/ /pəˈɾa.mə.tɾə/ n masc
παράμετρος

paràsit /paˈɾa.zit/ /pəˈɾa.zit/ n masc
παράσιτο
Persona que viu aprofitant-se d'altres.

parèmia n fem
παροιμία
Enunciat autònom breu i estable amb caràcter didàctic.

parèntesi /paˈɾɛn.te.zi/ /pəˈɾɛn.tə.zi/ n masc
παρένθεση

paròdia n masc
παρωδία

parònim /paˈɾɔ.nim/ /pəˈɾɔ.nim/ n masc
παρώνυμο

pas n masc
βήμα
Cadascun dels moviments repetitius que hom realitza amb cada cama, avançant-la, per a caminar.

pascal /pasˈkaɫ/ /pəsˈkaɫ/ n masc
πασκάλ

passa /ˈpa.sa/ /ˈpa.sə/ n fem
διασκελισμός
Pas com a unitat de compte en una marxa i com a mida.

passadís /pa.saˈðis/ /pə.səˈðis/ n masc
διάδρομος
Pas que comunica diferents habitacions o sales d'una casa.

passaport /ˌpa.saˈpɔɾt/ n masc
διαβατήριο

passar /paˈsa/ /paˈsaɾ/ v
περνάω
Anar per un camí o travessar un lloc per anar a un altre.
Canviar, portar, d'un lloc a un altre.
(esports de pilota) Fer arribar la pilota, la bola o el disc a un company d'equip.

passat /paˈsat/ /pəˈsat/ n masc
παρελθόν

passatemps /ˌpa.saˈtems/ /ˌpa.səˈtems/ n masc
πάρεργο

passatge /paˈsa.d͡ʒe/ /pəˈsa.d͡ʒə/ n masc
απόσπασμα
Total dels passatgers d'un vehicle, en especial en les embarcacions.

passatger /pa.saˈd͡ʒe/ /pa.saˈd͡ʒeɾ/ /pə.səˈd͡ʒe/ n masc
αργόμισθος
Persona que viatja en un vehicle sense haver de tripular-lo ni participar en qualsevol altra feina. En especial les que viatgen en embarcacions.

passivitat n fem
παθητικότητα

passió /pa.siˈo/ /pə.siˈo/ n fem
πάθος

pasta /ˈpas.ta/ /ˈpas.tə/ n fem
ζυμαρικά

pastanaga /pas.taˈna.ɣa/ n fem
καρότο
Arrel comestible de la planta anterior.

pastar /pasˈta/ /pasˈtaɾ/ /pəsˈta/ v
ζυμώνω
Fer la pasta barrejant farina o guix o substàncies semblants, amb aigua.

pasteuritzar /pas.tew.ɾiˈd͡za/ /pas.tew.ɾiˈza/ /pas.tew.ɾiˈzaɾ/ /pəs.təw.ɾiˈd͡za/ v
παστεριώνω

pastilla /pasˈti.ʎa/ /pəsˈti.ʎə/ n fem
χάπι
Medicament sòlid molt petit d’administració oral.

pastisser /pas.tiˈse/ /pas.tiˈseɾ/ /pəs.tiˈse/ n masc
ζαχαροπλάστης

pastor /pasˈto/ /pasˈtoɾ/ /pəsˈto/ n masc
βοσκός ποιμένας
Persona encarregada de portar a pasturar un ramat, generalment d'ovelles o de cabres.

pasturar /pas.tuˈɾa/ /pas.tuˈɾaɾ/ /pəs.tuˈɾa/ v
βόσκω

pastís /pasˈtis/ n masc
τούρτα κέικ
Menja fornejada que té com a principals ingredients la farina i sovint també la mantega. Normalment, és dolç i es pren per postres, però també pot ser salat.

patata /pəˈta.tə/ n fem
πατάτα

patent /paˈten/ /paˈtent/ /pəˈten/ /pəˈtent/ adj
πατέντα
evident

patent /paˈten/ /paˈtent/ /pəˈten/ /pəˈtent/ n fem
πατέντα
Dret d’explotació exclusiva d’un invent.

patern /paˈtɛɾn/ /pəˈtɛrn/ adj masc
πατρικός
Relatiu al pare.
De la part del pare.

patge /ˈpa.d͡ʒe/ /ˈpa.d͡ʒə/ n masc
σελίδα

pati /ˈpa.ti/ n masc
αυλή

patiment /pa.tiˈmen/ /pa.tiˈment/ /pə.tiˈmen/ /pə.tiˈment/ n masc
βάσανο

patinet /pa.tiˈnet/ /pə.tiˈnət/ /pə.tiˈnɛt/ n masc
πατίνι

patir /paˈti/ /paˈtiɾ/ /pəˈti/ v
υποφέρω
Penar, tolerar, sofrir amb resignació.

patogen /paˈtɔ.d͡ʒen/ /paˈtɔ.ʒen/ /pəˈtɔ.ʒən/ adj masc
παθογόνος

patriarca /pa.tɾiˈaɾ.ka/ /pə.tɾiˈar.kə/ n masc
πατριάρχης

patrimoni /pa.tɾiˈmɔ.ni/ /pə.tɾiˈmɔ.ni/ n masc
κληρονομιά
Béns que el fill té heretats del seu pare o avis.
Conjunt de béns que cadascú té adquirits per qualsevol títol.

patrulla /paˈtɾu.ʎa/ /pəˈtɾu.ʎə/ n fem
περίπολος

patrullar /pa.tɾuˈʎa/ /pa.tɾuˈʎaɾ/ /pə.tɾuˈʎa/ v
περιπολώ

patètic /paˈtɛ.tik/ /pəˈtɛ.tik/ adj masc
άθλιος

patí de rodes n masc
πατίνι

pau n fem
ειρήνη ησυχία
Absència de guerra.
ειρήνη
Estat de calma i benestar.

pausa /ˈpaw.za/ /ˈpaw.zə/ n fem
παύση

paviment /pa.viˈment/ /pa.βiˈmen/ /pə.viˈmen/ /pə.viˈment/ /pə.βiˈmen/ n masc
πλακόστρωτο

país /paˈis/ n masc
χώρα
Unitat fisiogràfica o paisatgística.
Territori propi d'una ètnia determinada.

paó /paˈo/ n masc
παγώνι

pe /ˈpe/ n fem
πι
Lletra p/P.

peatge /peˈa.d͡ʒe/ /peˈa.d͡ʒə/ n masc
διόδια

pebre /ˈpe.bɾe/ /ˈpə.bɾə/ /ˈpɛ.bɾə/ n masc
πιπέρι

pebrot /peˈbɾɔt/ /pəˈβɾɔt/ n masc
πιπεριά
Fruit de la pebrotera, una baia verda, vermella o groga, inflada i buida.

pecador /pe.kaˈðo/ /pe.kaˈðoɾ/ /pə.kəˈðo/ adj masc
αμαρτωλός

pecar /peˈka/ /peˈkaɾ/ /pəˈka/ v
αμαρτάνω
Transgredir la llei divina o un precepte de l’Església.

pecat /peˈkat/ n masc
αμάρτημα αμαρτία

pedagogia /pe.ða.ɣoˈd͡ʒi.a/ /pe.ða.ɣoˈʒi.a/ /pə.ðə.ɣoˈʒi.ə/ /pə.ðə.ɣuˈʒi.ə/ n fem
παιδαγωγική

pedaç /peˈðas/ n masc
επίθεμα
Peça de roba afegida a posteriori en una altra de més gran típicament amb la intenció de cobrir algun desperfecte.
(informàtica) Fitxer que conté una o diverses modificacions d'un programa destinades a corregir-ne un error, a incorporar-hi funcions noves o a actualitzar-lo.

pediatre /pe.ðiˈa.tɾe/ n masc
παιδίατρος

pediatria /pe.ði.aˈtɾi.a/ /pə.ði.əˈtɾi.ə/ n fem
παιδιατρική

pedra /ˈpe.ðɾa/ n fem
πέτρα λίθος
Material natural d'origen mineral, sòlid i d'elevada consistència

pedra angular n fem
ακρογωνιαίος λίθος
Part essencial.

pedra cantonera n fem
ακρογωνιαίος λίθος

pedrera /peˈðɾe.ɾa/ /pəˈðɾe.ɾə/ n fem
λατομείο

pegar /peˈɣa/ /peˈɣaɾ/ /piˈɣa/ v
χτυπώ
Donar un cop o cops amb una certa força.

peix /ˈpej/ /ˈpejʃ/ /ˈpeʃ/ n masc
ψάρι ιχθύς
Animal vertebrat aquàtic ovípar.

peixater /pe.ʃaˈteɾ/ /pej.ʃaˈte/ /pej.ʃaˈteɾ/ /pə.ʃəˈte/ n masc
ιχθυοπώλης

pelar /peˈɫa/ /peˈɫaɾ/ /pəˈɫa/ v
ξεφλουδίζω

pelar-se-la /peˈɫaɾ.se.ɫa/ /pəˈɫar.sə.ɫə/ v
τα ξύνω

pelegrí /pe.ɫeˈɣɾi/ /pə.ɫəˈɣɾi/ n masc
προσκυνητής
Aquell que viatja a un lloc sant de la seva religió com a mostra de fe o per a complir una promesa.
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Cetorhinus maximus)

pelicà /pe.ɫiˈka/ /pə.ɫiˈka/ n masc
πελεκάνος

pell /ˈpeʎ/ /ˈpɛʎ/ n fem
δέρμα πετσί
Capa que recobreix tot el cos dels animals i que separa els òrgans de l'exterior.

pel·lícula /peɫˈɫi.ku.ɫa/ /peˈɫi.ku.ɫa/ /pəɫˈɫi.ku.ɫə/ /pəˈɫi.ku.ɫə/ n fem
ταινία
Enregistrament cinematogràfic d'imatges amb càmeres, tècniques d'animació o efectes especials.

penal /peˈnaɫ/ /pəˈnaɫ/ n masc
πέναλτι
(esports de pilota) Penalització imposada a l'equip defensor per determinades faltes que consisteix en un llançament d'un jugador de l'equip atacant en direcció a la porteria contrària, defensada només pel porter.

penediment /pe.ne.ðiˈmen/ /pe.ne.ðiˈment/ /pə.nə.ðiˈmen/ /pə.nə.ðiˈment/ n masc
λύπη

penedir-se /pe.neˈðiɾ.se/ /pə.nə.ðirˈsə/ /pə.nəˈðir.sə/ /pə.nəˈðiɾ.sə/ v
μετανιώνω

penell /peˈneʎ/ n masc
ανεμοδείκτης

penelló /pe.neˈʎo/ /pə.nəˈʎo/ n masc
χιονίστρα

penetració /pe.ne.tɾa.siˈo/ /pə.nə.tɾə.siˈo/ n fem
διείσδυση
(voleibol) Acció de joc d'un saguer consistent a desplaçar-se momentàniament a la zona d'atac per fer de col·locador, de manera que tots els davanters puguin fer d'atacants.

penetrar /pe.neˈtɾa/ /pe.neˈtɾaɾ/ /pə.nəˈtɾa/ v
μπαίνω

penicil·lina /pe.ni.siɫˈɫi.na/ /pe.ni.siˈɫi.na/ /pə.ni.siɫˈɫi.nə/ /pə.ni.siˈɫi.nə/ n fem
πενικιλίνη

penis /ˈpe.nis/ /ˈpɛ.nis/ n masc
πέος εργαλείο

penja-robes /ˌpeɲ.d͡ʒaˈrɔ.bes/ n masc
κρεμάστρα
Estri per tenir la roba penjada.

penjar /paɲˈd͡ʒa/ /peɲˈd͡ʒa/ /peɲˈd͡ʒaɾ/ /pəɲˈʒa/ /pəɲˈʒa/ v
κρεμάω
Disposar una cosa de manera que estigui agafada només per dalt i el seu pes no reposi en lloc.
Estrangular algun animal o persona deixant el seu cos suspès d'una corda agafada al voltant del coll.

penjoll /peɲˈd͡ʒɔʎ/ /pəɲˈʒɔj/ /pəɲˈʒɔʎ/ n masc
μενταγιόν

pensament /pen.saˈmen/ /pen.saˈment/ /pən.səˈmen/ /pən.səˈment/ n masc
σκέψη

pensament crític n masc
κριτική σκέψη

pensar /penˈsa/ /penˈsaɾ/ v
σκέφτομαι νομίζω

pensionar /pen.si.oˈna/ /pen.si.oˈnaɾ/ /pən.si.oˈna/ /pən.si.uˈna/ v
συνταξιοδοτώ

pensió /pen.siˈo/ /pən.siˈo/ n fem
ξενώνας
Establiment on el client té dret al servei d'allotjar-se a canvi d'uns diners. Les pensions o hostals poden ser d'una o dos estrelles segons els serveis que ofereixin.
Diners percebuts periòdicament per a les necessitats bàsiques d'una persona.
Pagament que alguns estats donen als treballadors jubilats.

pentagrama /pen.taˈɣɾa.ma/ /pən.təˈɣɾa.mə/ n fem
πεντάγραμμο

pentinar /pan.tiˈna/ /pen.tiˈna/ /pen.tiˈnaɾ/ /pən.tiˈna/ /pən.tiˈna/ v
χτενίζω
Posar en ordre els cabells amb una pinta.

penya-segat /ˌpe.ɲa.seˈɣat/ /ˌpə.ɲə.səˈɣat/ /ˌpɛ.ɲə.səˈɣat/ n masc
βουνοπλαγιά

península /peˈnin.su.ɫa/ n fem
χερσόνησος

per /peɾ/ /ˈper/ /ˈperk/ preposition
γιατί

per a /pe.ɾa/ /pə.ɾə/ preposition
για

per casualitat /peɾ adv
τυχαία

per molts anys Interjection
να τα εκατοστήσεις
Felicitació, especialment per l’aniversari, amb el desig d'una vida llarga a qui fa anys.

per què adv
γιατί

per si de cas adv
για κάθε ενδεχόμενο

pera /ˈpə.ɾə/ /ˈpɛ.ɾə/ n fem
αχλάδι απίδι

perca /ˈpeɾ.ka/ /ˈpɛr.kə/ n fem
πέρκα

percebe /peɾˈse.be/ /pərˈse.βə/ /pərˈsɛ.βə/ n masc
λεπάς θυσανόποδο

percebre /peɾˈse.bɾe/ /pərˈsɛ.bɾə/ /pərˈsɛ.βɾə/ /pəɾˈsə.bɾə/ v
αντιλαμβάνομαι
Copsar per mitjà dels sentits.

percentatge /peɾ.senˈta.d͡ʒe/ /pər.sənˈta.d͡ʒə/ n masc
εκατοστιαία αναλογία

percepció /peɾ.sep.siˈo/ /pər.səp.siˈo/ n fem
αντίληψη αίσθηση

perdiu /peɾˈðiw/ n fem
πέρδικα

perdonar /pal.duˈna/ /per.ðoˈna/ /peɾ.ðoˈna/ /peɾ.ðoˈnaɾ/ /pər.duˈna/ /pər.ðuˈna/ /pəɾ.ðoˈna/ v
συγχωρώ
Oblidar una ofensa o acceptar les disculpes d'algú.

perdre /ˈpɛ.ðɾe/ /ˈpɛɾ.ðɾe/ v
ηττώμαι
No saber on es troba una cosa pròpia. No trobar alguna cosa que es tenia o que estava a la vista. Extraviar.
En un joc, aposta, competició o batalla, treure menys puntuació que un altre, fracassar, o no guanyar.
(esports de pilota) Deixar de tenir, un jugador o un equip, la pilota, la bola o el disc controlats.

perdó /peɾˈðo/ /pərˈdo/ n masc
συγγνώμη
Acció i efecte de perdonar.

perepunyetes /ˌpe.ɾe.puˈɲe.tes/ /ˌpe.ɾə.puˈɲə.təs/ /ˌpe.ɾə.puˈɲɛ.təs/ adj
εξεζητημένος

perfeccionar /per.fek.si.oˈna/ /peɾ.fek.si.oˈna/ /peɾ.fek.si.oˈnaɾ/ /pər.fək.si.uˈna/ /pəɾ.fək.si.oˈna/ v
τελειοποιώ

perfeccionisme /peɾ.fek.si.oˈniz.me/ /pər.fək.si.uˈniz.mə/ /pəɾ.fək.si.oˈniz.mə/ n masc
τελειομανία

perfecció /peɾ.fek.siˈo/ /pər.fək.siˈo/ n fem
τελειότητα

perfectament /perˌfɛk.taˈmen/ /peɾˌfɛk.taˈmen/ /peɾˌfɛk.taˈment/ /pərˌfek.təˈmen/ /pərˌfɛk.təˈmen/ /pəɾˌfɛk.təˈment/ adv
τέλεια

perfecte /peɾˈfɛk.te/ /pərˈfek.tə/ /pəɾˈfɛk.tə/ adj masc
τέλειος
Sense cap defecte o mancança.

perfum /peɾˈfum/ n masc
άρωμα

pergamí /pər.ɡəˈmi/ n masc
περγαμηνή

perible /peˈɾi.bɫe/ /peˈɾi.βɫe/ /peˈɾib.bɫe/ /pəˈɾi.βɫə/ /pəˈɾib.bɫə/ adj
φθαρτός

pericardi /pe.ɾiˈkaɾ.ði/ /pə.ɾiˈkar.di/ n masc
περικάρδιο

pericarditis /pe.ɾi.kaɾˈði.tis/ /pə.ɾi.kərˈdi.tis/ n fem
περικαρδίτιδα

perifràstic /pe.ɾiˈfɾas.tik/ /pə.ɾiˈfɾas.tik/ adj masc
περιφραστικός

perill /peˈɾiʎ/ n masc
κίνδυνος

perillosament /pe.ɾiˌʎo.zaˈmen/ /pe.ɾiˌʎo.zaˈment/ /pə.ɾiˌʎo.zəˈmen/ /pə.ɾiˌʎo.zəˈment/ adv
επικίνδυνα

perillós /pe.ɾiˈʎos/ /pə.ɾiˈʎos/ adj masc
επικίνδυνος

periodisme /pe.ɾi.oˈðiz.me/ /pə.ɾi.oˈðiz.mə/ /pə.ɾi.uˈðiz.mə/ n masc
δημοσιογραφία

periodista /pe.ɾi.oˈðis.ta/ /pe.ɾi.oˈðis.te/ /pə.ɾi.oˈðis.tə/ /pə.ɾi.uˈðis.tə/ n neut
δημοσιογράφος

periodístic /pe.ɾi.oˈðis.tik/ /pə.ɾi.oˈðis.tik/ /pə.ɾi.uˈðis.tik/ adj masc
δημοσιογραφικός

periòdic /pe.ɾiˈɔ.ðik/ adj masc
περιοδικός
Que és repeteix rítmicament, és a dir, cada (període).

perjuri /peɾˈd͡ʒu.ɾi/ /pərˈʒu.ɾi/ n masc
ψευδορκία

perla /ˈpɛr.ɫa/ /ˈpɛɾ.ɫa/ /ˈpɛɾ.ɫɛ/ n fem
μαργαριτάρι μαργαριτάρ
Figura nacrada, normalment rodona o ovalada, creada accidentalment per alguns mol·luscos, especialment les creades per les ostres.

permanent /per.maˈnen/ /peɾ.maˈnen/ /peɾ.maˈnent/ /pər.məˈnen/ /pəɾ.məˈnent/ adj
αδιάκοπος

permanentment /per.maˌnemˈmen/ /peɾ.maˌnemˈmen/ /peɾ.maˌnemˈment/ /pər.məˌnemˈmen/ /pəɾ.məˌnemˈment/ adv
μονίμως

permeable /per.meˈab.bɫe/ /peɾ.meˈa.bɫe/ /peɾ.meˈa.βɫe/ /pər.meˈa.βɫə/ /pər.meˈab.bɫə/ /pəɾ.meˈab.bɫə/ adj
διαπερατός

permetre /peɾˈme.tɾe/ /pərˈmɛ.tɾə/ /pəɾˈmə.tɾə/ v
επιτρέπω

pernil /pərˈniɫ/ n masc
χοιρομέρι ζαμπόν
(aliments) Embotit format amb la carn del porc.

perpendicular /peɾ.pen.di.kuˈɫaɾ/ /pər.pən.di.kuˈɫar/ /pəɾ.pən.di.kuˈɫa/ adj
κάθετος

perquè /peɾˈke/ /pərˈkɛ/ /pəɾˈkə/ conjunction
διότι
Nexe causal.

perruca /peˈru.ka/ /pəˈru.kə/ n fem
περούκα

persa /ˈpɛr.sa/ /ˈpɛr.sə/ /ˈpɛɾ.sa/ /ˈpɛɾ.sɛ/ adj
περσικός
Originari, pertanyent o relatiu a Pèrsia.

persa /ˈpɛr.sa/ /ˈpɛr.sə/ /ˈpɛɾ.sa/ /ˈpɛɾ.sɛ/ n neut
Πέρσης
Natural de Pèrsia.
περσικά
(només singular) Idioma de Pèrsia.

persecució /peɾ.se.ku.siˈo/ /pər.sə.ku.siˈo/ n fem
καταδίωξη δίωξη

perseverar /per.se.βeˈɾa/ /peɾ.se.veˈɾaɾ/ /peɾ.se.βeˈɾa/ /pər.sə.βəˈɾa/ /pəɾ.sə.vəˈɾa/ v
αντέχω

persiana /peɾ.siˈa.na/ /pər.siˈa.nə/ n fem
γρίλλια

persona /peɾˈso.na/ n fem
άνθρωπος άτομο

persona jurídica n fem
νομικό πρόσωπο

personal /peɾ.soˈnaɫ/ /pər.suˈnaɫ/ adj
προσωπικός
Relatiu o pertanyent a la persona.

personalitat n fem
προσωπικότητα
Conjunt de trets que determinen la manera de ser de les persones.

personatge /peɾ.soˈna.d͡ʒe/ /pər.suˈna.d͡ʒə/ /pəɾ.soˈna.d͡ʒə/ n masc
χαρακτήρας
Persona ideada en una obra de ficció, còmics, literària, cinema, teatre, etc.

personificació /peɾ.so.ni.fi.ka.siˈo/ /pər.su.ni.fi.kə.siˈo/ /pəɾ.so.ni.fi.kə.siˈo/ n fem
προσωποποίηση

personificar /pal.su.ni.fiˈka/ /per.so.ni.fiˈka/ /peɾ.so.ni.fiˈka/ /peɾ.so.ni.fiˈkaɾ/ /pər.su.ni.fiˈka/ /pəɾ.so.ni.fiˈka/ v
προσωποποιώ

pertot /peɾˈtot/ /pərˈtot/ adv
παντού

pertànyer /perˈta.ɲe/ /peɾˈta.ɲe/ /peɾˈta.ɲeɾ/ /pərˈta.ɲə/ v
ανήκω
Ésser alguna cosa propietat d'algú.

peruà /pə.ɾuˈa/ adj masc
περουβιανός
Relatiu o pertanyent al Perú o la seva llengua.

peruà /pə.ɾuˈa/ n masc
περουβιανός
Persona que habita o és originària del Perú.

perífrasi /peˈɾi.fɾa.zi/ /pəˈɾi.fɾə.zi/ n fem
περίφραση

perímetre /peˈɾi.me.tɾe/ /pəˈɾi.mə.tɾə/ n masc
περίμετρος

període /peˈɾi.o.ðe/ /pəˈɾi.o.ðə/ /pəˈɾi.u.ðə/ n masc
περίοδος
Fracció de temps, especialment quan en aquest temps ha passat quelcom significatiu.

pes /pəs/ /ˈpes/ /ˈpəs/ /ˈpɛs/ n masc
βάρος
(no comptable) Força amb què la Terra atreu un objecte; es mesura en newtons.

pesar /peˈza/ /peˈzaɾ/ /pəˈza/ v
ζυγίζω
(transitiu) Mesurar el pes.

pesat /peˈzat/ /pəˈzat/ adj masc
βαρύς

pesca /ˈpejʃ.ka/ /ˈpes.ka/ /ˈpəs.kə/ /ˈpɛs.kə/ n fem
αλιεία

pescador /pas.kaˈɾo/ /pejʃ.kaˈðoɾ/ /pes.kaˈðo/ /pes.kaˈðoɾ/ /pəs.kəˈðo/ /pəs.kəˈðo/ n masc
αλιεύς
Persona que pesca.

pescar /pejʃˈka/ /pesˈka/ /pesˈkaɾ/ /pəsˈka/ v
ψαρεύω
Capturar peix o altres animals aquàtics amb un ormeig.

pessebre /peˈse.bɾe/ /pəˈse.βɾə/ n masc
φάτνη

pesseta /peˈse.ta/ /pəˈsə.tə/ /pəˈsɛ.tə/ n fem
πεσέτα
Moneda espanyola utilitzada abans de l'euro.

pessic /peˈsik/ /pəˈsik/ n masc
πρέζα
Premuda de la pell feta amb dos dits, especialment el polze i l’índex.
Senyal que es deixa en la pell quan es prem amb dos dits.
Quantitat petita que es pren amb la punta dels dits.

pessigolles /pe.siˈɣɔ.ʎes/ /pə.siˈɣɔ.jəs/ /pə.siˈɣɔ.ʎəs/ n fem
γαργαλητό

pessimisme /pe.siˈmiz.me/ /pə.siˈmiz.mə/ n masc
απαισιοδοξία

pessimista /pe.siˈmis.ta/ /pe.siˈmis.te/ /pə.siˈmis.tə/ adj
απαισιόδοξος
Que tot ho veu negativament, que no té gaire esperança.

pesta /ˈpes.tə/ /ˈpɛs.ta/ /ˈpɛs.tə/ /ˈpɛs.tɛ/ n fem
πανώλη πανούκλα

pestanya /pesˈta.ɲa/ n fem
βλεφαρίδα ματοτσίνορο
Cadascun dels pèls que es troba a l'extrem de les parpelles i que ajuda a evitar l'arribada a l'ull d'elements intrusos.

pestell /pesˈteʎ/ /pəsˈteʎ/ n masc
μάνταλο

pet /ˈpet/ /ˈpət/ /ˈpɛt/ n masc
πορδή
Ventositat expel·lida per l'anus.

petanca /peˈtaŋ.ka/ /pəˈtaŋ.kə/ n fem
πετάνκ

petar /peˈta/ /peˈtaɾ/ /pəˈta/ v
κλάνω
(pronominal) Expulsar gas per l'anus, resultat de la digestió.

petard /peˈtaɾt/ /pəˈtart/ n masc
κροτίδα
Petit explosiu, fet normalment de pólvora premsada i retinguda amb paper o cartró, pensat per a fer un soroll explosiu en algunes festes o celebracions.

petició /pe.ti.siˈo/ /pə.ti.siˈo/ n fem
αίτηση

petit /peˈtit/ adj masc
μικρός
De poca grandària, volum o alçada.

petjada /peˈd͡ʒa.ða/ /pəˈd͡ʒa.ðə/ n fem
ίχνος

petrificar /pe.tɾi.fiˈka/ /pe.tɾi.fiˈkaɾ/ /pə.tɾi.fiˈka/ v
απολιθώνω
Transformar alguna cosa en material petri o de la mateixa solidesa.
(pronominal) Evolucionar un material fins a ser pedra.
(figurat) Quedar algú fortament sobtat i sense reaccionar durant uns moments.

petroli /peˈtɾɔ.ɫi/ n masc
πετρέλαιο
Líquid viscós d'origen mineral altament combustible. Està compost per una barreja d'hidrocarburs. Dels seus derivats se'n fan principalment combustibles i materials sintètics, en especial plàstic.

petrolier /pe.tɾo.ɫiˈe/ /pe.tɾo.ɫiˈeɾ/ /pə.tɾo.ɫiˈe/ /pə.tɾu.ɫiˈe/ n masc
πετρελαιοφόρο
Vaixell de càrrega dissenyat per al transport de petroli o altres combustibles líquids.

petxina /peˈt͡ʃi.na/ /pəˈt͡ʃi.nə/ n fem
όστρακο
La conquilla d'aquests mol·luscs.

petó /peˈto/ n masc
φιλί

peu n masc
οπλή πόδι
Part final de l'extremitat inferior, el suport de la cama.

peça /ˈpe.sa/ /ˈpe.sə/ n fem
κομμάτι

peó /peˈo/ n masc
πιόνι στρατιώτης
(escacs) Cadascuna de les peces més menudes dels escacs (vuit per a cada jugador) i que sovint són considerades les de menys valor estratègic i que representen soldats d'infanteria.
πεζικάριος
(històric) Soldat d'infanteria que lluitava a peu.

peülla /peˈu.ʎa/ /pəˈu.ʎə/ n fem
οπλή

pi n fem
πι
Setzena lletra de l'alfabet grec: π ‎(p) Π ‎(P).

pi n masc
πεύκο
(botànica) Arbre de fulla perenne, generalment de tronc dret i elevat de la família de les pinàcies i del gènere Pinus.

pianista /pi.aˈnis.ta/ /pi.aˈnis.te/ /pi.əˈnis.tə/ n neut
πιανίστας

piano /piˈa.no/ /piˈa.nu/ n masc
πιάνο κλειδοκύμβαλο
Instrument cordòfon en què les cordes, paral·leles a la taula harmònica, són colpejades per martellets maniobrats per mitjà d'un teclat.

piano de cua n masc
πιάνο

piano de maneta n masc
λατέρνα

piano vertical n masc
όρθιο πιάνο

pica /ˈpi.ka/ /ˈpi.kə/ n fem
κολυμβήθρα
Llança llarga composta d'un bastó llarg amb un ferro petit i punxegut al capdamunt.
Peça gran regularment de pedra, còncava i fonda, en la que cau o s'hi tira aigua per diferents usos o en la que raja aigua de les fonts.
aigüera
(jocs) Carta d’un dels quatre colls de la baralla francesa.
Pic, cim d'una muntanya.
μπαστούνι κολυμβήθρα
(jocs, plural) Coll de la baralla de cartes francesa representat per la punta d’una llança (♠).

piemontès /pi.e.monˈtes/ /pi.ə.monˈtəs/ /pi.ə.munˈtɛs/ adj masc
πιεμοντέζικα
Relatiu o pertanyent a Piemont o a la seva parla.

piemontès /pi.e.monˈtes/ /pi.ə.monˈtəs/ /pi.ə.munˈtɛs/ n masc
πιεμοντέζικα
Persona que habita o és originària de Piemont.

pietat /pi.eˈtat/ /pi.əˈtat/ n fem
ευσέβεια

piga /ˈpi.ɣa/ /ˈpi.ɣə/ n fem
φακίδα

pigment /piɡˈmen/ /piɡˈment/ n masc
χρωστική ουσία

pilar /piˈɫa/ /piˈɫaɾ/ n neut
κολώνα
Element vertical de suport en una construcció.

pilot /piˈɫɔt/ n neut
πιλότος
Persona destinada a dirigir un vehicle, especialment quan és aquàtic o aeri, o de qualsevol tipus quan és de competició. En alguns vehicles amb més d'un tripulant (típicament vaixells), el pilot no és responsable del govern de la nau, només de mantenir la direcció indicada.

pilota /piˈɫɔ.ta/ /piˈɫɔ.tɔ/ n fem
μπάλα
Cos esfèric o ovalat de diverses mides, pesos i materials segons els reglaments que generalment té una trajectòria llarga després d'un bot, a conseqüència de la seva elasticitat, utilitzat per a practicar diferents esports.

pilotar /pi.ɫoˈta/ /pi.ɫoˈtaɾ/ /pi.ɫuˈta/ v
κυβερνώ

pinacle /piˈna.kɫe/ /piˈna.kɫə/ n masc
κορωνίδα

pingüí n masc
πιγκουίνος

pinta /ˈpin.ta/ n fem
χτένα κτένι
Estri per a posar en ordre els cabells, consistent en una làmina de material dur que té una filera de palets.

pintallavis /ˌpin.taˈʎa.vis/ /ˌpin.taˈʎa.βis/ /ˌpin.təˈʎa.vis/ /ˌpin.təˈʎa.βis/ n masc
κραγιόν

pintar /pinˈta/ /pinˈtaɾ/ v
βάφω ζωγραφίζω
Donar color a un dibuix.

pintor /pinˈto/ /pinˈto/ /pinˈtor/ /pinˈtoɾ/ n masc
ζωγράφος μπογιατζής

pintura /pinˈtu.ɾa/ n fem
χρώμα βαφή
Material que s'empra per a pintar, especialment quan és pastós o líquid o ho ha de ser en el moment de pintar.

pinya /ˈpi.ɲə/ n fem
ανανάς
Estròbil de les coníferes, especialment el dels pins pinyoners.
Part de diverses plantes que recorden un estròbil.

pinya tropical n fem
ανανάς

pinyol /piˈɲɔɫ/ n masc
κουκούτσι

pinzell n masc
πινέλο

pipa /ˈpi.pa/ /ˈpi.pə/ n fem
πίπα
Instrument per a fumar compost per una cassoleta on es crema el tabac connectada per un costat de la seva base a un tub el final del qual és per on el fumador xucla el fum.

pira /ˈpi.ɾa/ /ˈpi.ɾə/ n fem
πυρά

piranya /piˈɾa.ɲa/ /piˈɾa.ɲə/ n fem
πιράνχας

pirata /piˈɾa.ta/ /piˈɾa.tə/ adj
πειρατής
Relatiu als pirates o la pirateria.

pirata /piˈɾa.ta/ /piˈɾa.tə/ n neut
πειρατής
Lladre que aborda vaixells per robar mercaderies.

piratejar /pi.ɾa.teˈd͡ʒa/ /pi.ɾa.teˈd͡ʒaɾ/ /pi.ɾa.teˈʒa/ /pi.ɾə.təˈd͡ʒa/ /pi.ɾə.təˈʒa/ v
πειρατεύω
Robar, saquejar o atacar com un pirata (del mar).
Fer còpies sense respectar els drets d'autor.

piromania /pi.ɾo.maˈni.a/ /pi.ɾu.məˈni.ə/ n fem
πυρομανία

pirotècnia /pi.ɾoˈtɛŋ.ni.a/ /pi.ɾoˈtɛŋ.ni.ə/ /pi.ɾoˈtɛɡ.ni.a/ /pi.ɾuˈtɛŋ.ni.ə/ n fem
πυροτεχνία

piràmide /piˈɾa.mi.ðe/ /piˈɾa.mi.ðə/ n fem
πυραμίδα

piròman /piˈɾɔ.man/ /piˈɾɔ.mən/ n masc
πυρομανής

piscina /pisˈsi.nə/ /piˈsi.na/ n fem
πισίνα
Dipòsit d’aigua construït per a banyar-s’hi i practicar esports aquàtics.

pissarra /piˈsa.ra/ /piˈsa.rə/ n fem
μαυροπίνακας
Placa de llicorella o superfície preparada per a escriure-hi amb un guix o retolador.

pista /ˈpis.ta/ /ˈpis.tə/ n fem
στίβος
Indici indicador d'un camí a seguir en una investigació.
Cadascun dels solcs o espais en un disc d'enregistraments.

pista de joc n fem
γήπεδο

pistola /pisˈtɔ.ɫa/ n fem
πιστόλι

pit n masc
στήθος
Tòrax humà.
Part exterior del tòrax humà.
στήθος μαστός
Mamella, especialment de la dona.

pitet /piˈtet/ /piˈtət/ /piˈtɛt/ n masc
σαλιάρα
Peça de roba lligada al coll que es posa a les criatures perquè no s'embrutin, especialment quan mengen.

pitjor /piˈd͡ʒo/ /piˈd͡ʒoɾ/ /piˈd͡ʒoɾ/ adj
χειρότερος
De resultats insatisfactoris comparats amb d'altres.
El més dolent comparat amb tots els del seu gènere.

piular /piwˈɫa/ /piwˈɫaɾ/ v
κελαηδώ

pixar /piˈʃa/ /piˈʃaɾ/ v
κατουρώ
(col·loquial) orinar

pizza /ˈpi.d͡za/ /ˈpi.tsa/ n fem
πίτσα

pla adj masc
επίπεδος
Llis, sense elevacions.

pla n masc
πεδιάδα
Zona geogràfica sense grans elevacions.
σχέδιο
Projecte, previsió, organització prèvia d'una actuació.

placa /ˈpɫa.ka/ /ˈpɫa.kə/ n masc
μασέλα
Làmina rígida aplicada sobre una superfície.

placenta /pɫaˈsen.ta/ /pɫəˈsen.tə/ n fem
πλακούντας

plaer /pɫaˈe/ /pɫaˈeɾ/ /pɫəˈə/ /pɫəˈɛ/ n masc
ευχαρίστηση απόλαυση
Satisfacció, gust, diversió, que resulta agradable als sentits.

plaga /ˈpɫa.ɣa/ /ˈpɫa.ɣə/ n fem
πανδημία

plagi /ˈpɫa.d͡ʒi/ /ˈpɫa.ʒi/ n masc
λογοκλοπή

plagiar /pɫa.d͡ʒiˈa/ /pɫa.d͡ʒiˈaɾ/ /pɫa.ʒiˈa/ v
λογοκλοπώ

plana /ˈpɫa.na/ /ˈpɫa.nə/ n fem
πλευρονήκτης
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Platichthys flesus)

planejar /pɫa.neˈd͡ʒa/ /pɫa.neˈd͡ʒaɾ/ /pɫa.neˈʒa/ /pɫə.nəˈd͡ʒa/ /pɫə.nəˈʒa/ v
σχεδιάζω
(transitiu) Fer plans, planificar.

planeta /pɫaˈne.ta/ /pɫəˈnə.tə/ /pɫəˈnɛ.tə/ n masc
πλανήτης

planetari n masc
πλανητάριο

planificació /pɫa.ni.fi.ka.siˈo/ /pɫə.ni.fi.kə.siˈo/ n fem
προγραμματισμός

planta n fem
φυτό
Vegetal herbaci.
όροφος
Pis o nivell d'una construcció.

planta del peu n fem
πέλμα

plantar /pɫanˈta/ /pɫanˈtaɾ/ /pɫənˈta/ /pɫənˈtar/ v
φυτεύω
Ficar una planta o esqueix amb les arrels dins de terra fèrtil.

plantatge /pɫanˈta.d͡ʒe/ /pɫənˈta.d͡ʒə/ n masc
αρνόγλωσσο

planter /pɫanˈte/ /pɫanˈteɾ/ n masc
φυτώριο
Lloc on es crien plantes.
Lloc de formació professional.

planxa /ˈpɫaɲ.t͡ʃa/ /ˈpɫaɲ.ʃə/ n fem
σίδερο
Estri que acumula i comunica calor, utilitzat per allisar arrugues de la roba de vestir.

planxar /pɫaɲˈt͡ʃa/ /pɫaɲˈt͡ʃaɾ/ /pɫəɲˈʃa/ v
σιδερώνω

plaqueta /pɫaˈke.ta/ /pɫəˈkə.tə/ /pɫəˈkɛ.tə/ n fem
αιμοπετάλιο

plat n masc
πιάτο
Recipient emprat per sostenir-hi la vianda mentre es menja. Quan conté sólids sol ser de mida més o menys plana i quan sosté líquids còncava.
Per metonímia, qualsevol àpat cuinat.

plat suspès n masc
πιατίνι

plataforma /pɫa.taˈfoɾ.ma/ /pɫə.təˈfɔr.mə/ n fem
εξέδρα
Superfície plana, horitzontal i elevada.

platja /ˈpɫa.d͡ʒa/ /ˈpɫa.ʒə/ n fem
παραλία αμμουδιά

platí /pɫəˈti/ n masc
λευκόχρυσος πλατίνα

platònic /pɫaˈtɔ.nik/ /pɫəˈtɔ.nik/ adj masc
πλατωνικός

plaça /ˈpɫa.sə/ n fem
πλατεία

ple /ˈpɫe/ /ˈpɫə/ /ˈpɫɛ/ adj masc
πλήρης γεμάτος
Que està farcit fins a estar complet.

plegar /pɫeˈɣa/ /pɫeˈɣaɾ/ /pɫəˈɣa/ v
διπλώνω
Doblegar, especialment la roba o el paper.

pleura /ˈpɫɛw.ɾa/ /ˈpɫɛw.ɾə/ /ˈpɫɛw.ɾɛ/ n fem
υπεζωκώς

plom n masc
μόλυβδος

ploma /ˈpɫo.ma/ n fem
φτερό πούπουλο
Estructura de ceratines de la pell dels ocells.

plor /ˈpɫo/ /ˈpɫu/ /ˈpɫɔ/ /ˈpɫɔɾ/ /ˈpɫɔɾ/ n masc
κλάμα

plorar /pɫoˈɾa/ /pɫoˈɾaɾ/ /pɫuˈɾa/ v
κλαίω

ploure /ˈpɫɔw.ɾe/ /ˈpɫɔw.ɾə/ /ˈpɾɔw.ɾa/ /ˈpʎow.ɾe/ v
βρέχω βρέχει
Precipitar en forma d'aigua, caure líquid des dels núvols

ploure a bots i barrals /ˌpɫɔw.ɾe.aˌbot.si.baˈraɫs/ idiom
βρέχει με το τουλούμι ρίχνει καρεκλοπόδαρα

pluja /ˈpɫu.d͡ʒa/ /ˈpɫu.ʒa/ n fem
βροχή

pluja d'idees n fem
ιδεοκαταιγισμός

plural adj
πληθυντικός
Que denota més d’un.

plural n masc
πληθυντικός
Forma de la categoria gramatical de nombre que denota més d’una entitat.

plusquamperfet /pɫus.kwam.peɾˈfet/ /pɫus.kwəm.pərˈfet/ n masc
υπερσυντέλικος

plutoni n masc
πλουτώνιο

plàstic n masc
πλαστικό πλαστικός
Material sòlid, orgànic i polimèric d'alta massa molecular. Es caracteritzen per les seves bones propietats d'elasticitat i flexibilitat i sovint també de transparència, cosa que provoca un consum massiu. El seu origen és sintètic o semisintètic i majoritàriament deriva del petroli.

pneumònia /newˈmɔ.ni.a/ /nəwˈmɔ.ni.ə/ n fem
πνευμονία
Pulmonia

població /po.bɫa.siˈo/ /po.βɫa.siˈo/ /pob.bɫa.siˈo/ /pob.bɫə.siˈo/ /pu.βɫə.siˈo/ /pub.bɫə.siˈo/ n fem
πληθυσμός
Conjunt de gent residint a una zona.
(estadística) Conjunt de tots els individus o casos amb determinades característiques comunes, a partir dels quals es pot extreure una mostra, que s'utilitzen com a base en una operació estadística o en una recerca.

poble /ˈpɔ.βɫe/ /ˈpɔ.βɫə/ /ˈpɔb.bɫe/ /ˈpɔb.bɫə/ n masc
λαός έθνος
Conjunt de persones amb vincles socials, polítics, ètnics, religiosos, històrics.
χωριό
(castellanisme) Població amb pocs habitants, menor que una ciutat o vila.

pobre /ˈpɔ.bɾe/ /ˈpɔ.bɾə/ /ˈpɾɔ.ba/ adj masc
φτωχός
Que no té recursos per viure o són insuficients.

pobresa /poˈbɾe.za/ /poˈbɾə.zə/ /puˈbɾɛ.zə/ /puˈβɾɛ.zə/ n fem
φτώχια
Manca de diners o recursos.

poc adj masc
λίγο
En quantitat escassa.

poc adv
λίγο
De manera escassa.

poció /po.siˈo/ /pu.siˈo/ n fem
φίλτρο

poder /poˈðe/ /poˈðeɾ/ /poˈðə/ /puˈðe/ /puˈðɛ/ /puˈðɛr/ v
μπορώ
Tenir la facultat o potència per fer alguna cosa, ser capaç de fer-la.
Tenir domini, autoritat.
Ser possible o contingent que succeeixi alguna cosa.

poderós /po.ðeˈɾos/ /po.ðəˈɾos/ /pu.ðəˈɾos/ adj masc
ισχυρός

podrir /poˈðɾi/ /poˈðɾiɾ/ /puˈðɾi/ v
σαπίζω

poema /poˈe.ma/ /puˈɛ.mə/ n masc
ποίημα

poesia /po.eˈzi.a/ /po.əˈzi.ə/ /pu.əˈzi.ə/ n fem
ποιητική ποίηση

poeta /poˈe.ta/ /poˈə.tə/ /puˈɛ.tə/ n neut
ποιητής

pogrom /poˈɣɾom/ /puˈɣɾom/ n masc
πογκρόμ

pol /ˈpɔɫ/ n masc
πόλος

policia /po.ɫiˈsi.a/ /po.ɫiˈsi.ə/ /pu.ɫiˈsi.ə/ n fem
αστυνομία
Cos de seguretat civil.

polifonia /po.ɫi.foˈni.a/ /po.ɫi.foˈni.ə/ /pu.ɫi.fuˈni.ə/ n fem
πολυφωνία

poliglot /po.ɫiˈɣɫɔt/ /pu.ɫiˈɣɫɔt/ adj masc
πολύγλωσσος

polimorfisme /po.ɫi.moɾˈfiz.me/ /po.ɫi.moɾˈfiz.mə/ /pu.ɫi.murˈfiz.mə/ n masc
πολυμορφισμός
Multiplicitat de possibles estats per a una determinada propietat; qualitat de polimòrfic.

polinesi /po.ɫiˈnɛ.zi/ /pu.ɫiˈnɛ.zi/ adj masc
Πολυνήσια
Originari, pertanyent o relatiu a la Polinèsia, als seus habitant o a la seva llengua.

polinesi /po.ɫiˈnɛ.zi/ /pu.ɫiˈnɛ.zi/ n masc
Πολυνήσια
Natural de la Polinèsia (part d'Oceania).
Persona d’un poble establert a la Polinèsia i estès per Oceania, que tenen trets comuns en la fisonomia i la cultura.
(només singular) Conjunt de llengües pròpies de la Polinèsia, del grup austronèsic.

polir /poˈɫi/ /poˈɫiɾ/ /puˈɫi/ v
γυαλίζω
Fregar amb un drap fins a aconseguir brillantor.

polisèmia /po.ɫiˈsɛ.mi.a/ /po.ɫiˈsɛ.mi.ə/ /pu.ɫiˈsɛ.mi.ə/ n fem
πολυσημία

politeisme /po.ɫi.teˈiz.me/ /po.ɫi.təˈiz.mə/ /pu.ɫi.təˈiz.mə/ n masc
πολυθεϊσμός

polititzar /po.ɫi.tiˈd͡za/ /po.ɫi.tiˈza/ /po.ɫi.tiˈzaɾ/ /pu.ɫi.tiˈd͡za/ v
πολιτικοποιώ

politja /poˈɫi.d͡ʒa/ /poˈɫi.d͡ʒə/ /puˈɫi.d͡ʒə/ n fem
τροχαλία

polièdric /po.ɫiˈɛ.ðɾik/ /pu.ɫiˈɛ.ðɾik/ adj masc
πολυεδρικός
(geometria) Corresponent o pertanyent a un poliedre.

poll /ˈpoj/ /ˈpoʎ/ /ˈpoʎ/ /ˈpuʎ/ n masc
ψείρα
Insecte paràsit que s'alimenta de la sang de persones i viu agafat als pèls.

polla /ˈpo.ʎa/ /ˈpo.ʎə/ n fem
πουλάδα
Gallina jove.

pollancre /poˈʎaŋ.kɾe/ /poˈʎaŋ.kɾə/ /puˈʎaŋ.kɾə/ n masc
λεύκα

pollastre /poˈʎas.tɾə/ /puˈʎas.tɾə/ n masc
κοτόπουλο

pollet /poˈʎet/ /poˈʎət/ /puˈʎɛt/ n masc
κοτοπουλάκι

poloni /poˈɫɔ.ni/ /puˈɫɔ.ni/ n masc
πολώνιο

polonès /po.ɫoˈnəs/ /pu.ɫuˈnɛs/ adj masc
πολωνικός
Relatiu a Polònia, als seus habitants o a la seva llengua.

polonès /po.ɫoˈnəs/ /pu.ɫuˈnɛs/ n masc
Πολωνικά πολωνικά
Habitant de Polònia.
(masculí singular) Llengua parlada a Polònia.

pols n fem
σκόνη
Partícules fines i seques alçades pel vent, normalment de terra i altres materials diminuts.

pols n masc
παλμός σφυγμός
Impuls amb què el cor envia la sang per tot l'organisme.

poltre n masc
πουλάρι
Cavall jove.

polze /ˈpoɫ.ze/ n masc
αντίχειρας

pol·len /ˈpɔ.ɫen/ /ˈpɔ.ɫən/ /ˈpɔɫ.ɫen/ /ˈpɔɫ.ɫən/ n masc
γύρη

polígon n masc
πολύγωνο
Figura geomètrica plana i tancada formada per un nombre limitat de segments lineals. Cada un d'aquests segments és un costat, i cada un dels punts on s'uneixen dos costats és un vèrtex. Sovint, el terme polígon també s'utilitza per descriure l'àrea compresa dins de la figura, o la unió de la figura i l'àrea.

polític /poˈɫi.tik/ /puˈɫi.tik/ n masc
πολιτικός
Persona que s'ocupa professionalment dels afers públics. Que busca l'adquisició i la gestió del poder en institucions públiques.

política /poˈɫi.ti.ka/ /poˈɫi.ti.kə/ /puˈɫi.ti.kə/ n fem
πολιτική
En general, ciència que estudia l'organització i el govern de qualsevol organització.

pom /ˈpom/ n masc
πόμολο
Mànec arrodonit que hi ha a les portes o en baranes.

poma /ˈpo.mə/ n fem
μήλο

pomada /poˈma.ða/ /puˈma.ðə/ n fem
αλοιφή
Preparació farmacèutica de textura cremosa que s'aplica damunt la pell.

pomera /poˈme.ɾa/ /poˈme.ɾə/ /puˈme.ɾə/ n fem
μηλιά

pomes amb peres n fem
άλλα τα μάτια του λαγού κι άλλα της κουκουβάγιας

pompa /ˈpom.pa/ /ˈpom.pə/ n fem
αίγλη

ponent /poˈnen/ /poˈnent/ /puˈnen/ n masc
ζέφυρος
Vent que bufa procedent de l'oest.
δύση
(punt cardinal) oest

pont /ˈpon/ /ˈpɔn/ /ˈpɔnt/ n masc
γέφυρα
Estructura que serveix per passar persones, vehicles, etc. per sobre d'un curs d'aigua o un altre obstacle.
(billar) Posició especial de la mà lliure d'un jugador sobre el feltre, que serveix per a guiar el final de la fletxa del tac, impulsat amb l'altra mà.

pop n masc
χταπόδι
Nom genèric de mol·luscs marins de vuit tentacles que expulsen tinta per defensar-se i dels quals se'n menja la carn.

popa /ˈpo.pa/ /ˈpo.pə/ n fem
πρύμνη
(nàutica) Part del darrere d'un vaixell, on es troba el timó i les eines de navegació.
Part del darrere d'una aeronau.

popular /po.puˈɫa/ /po.puˈɫaɾ/ /pu.puˈɫa/ /pu.puˈɫar/ /pu.puˈɫaɾ/ /pu.puˈɾaɾ/ adj
δημοφιλής

popularitat /po.pu.ɫa.ɾiˈtat/ /pu.pu.ɫə.ɾiˈtat/ n fem
δημοτικότητα

popularment /po.puˌɫarˈmen/ /po.puˌɫaɾˈmen/ /po.puˌɫaɾˈment/ /pu.puˌɫarˈmen/ adv
ευρέως

por /ˈpo/ /ˈpu/ /ˈpɔ/ /ˈpɔɾ/ n fem
φόβος τρόμος

porc n masc
γουρούνι
Mamífer de la família dels suids (Sus domestica), d'estatura baixa i gras, destinat normalment a fer embotits.

porcellana /poɾ.seˈʎa.na/ /poɾ.səˈʎa.nə/ /pur.səˈʎa.nə/ n fem
πορσελάνη

porció /poɾ.siˈo/ /pur.siˈo/ n fem
μερίδα

pornografia /poɾ.no.ɣɾaˈfi.a/ /poɾ.no.ɣɾəˈfi.ə/ /pur.nu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
πορνογραφία

pornogràfic /poɾ.noˈɣɾa.fik/ /pur.nuˈɣɾa.fik/ adj masc
πορνογραφικός

pornògraf /poɾˈnɔ.ɣɾaf/ /poɾˈnɔ.ɣɾəf/ /purˈnɔ.ɣɾəf/ n masc
πορνογράφος

porpra /ˈpoɾ.pɾa/ adj
πορφυρός
De color vermell fosc tirant a morat.

porpra /ˈpoɾ.pɾa/ n fem
πορφυρός
Colorant vermell extret de la conquilla del múrex.
Dignitat que usa un vestit tenyit com a símbol d’autoritat.

porpra /ˈpoɾ.pɾa/ n masc
πορφυρός
Color vermell fosc tirant a morat.

porro /ˈpo.ro/ /ˈpo.ru/ /ˈpɔ.ro/ /ˈpɔ.ru/ n masc
πράσο
Tipus de ceba allargada que es fa servir per donar gust a les sopes (Allium porrum).
τσιγαριλίκι
(argot) Cigarreta de tabac amb marihuana o altre estupefaent.

port /ˈpɔrt/ n masc
λιμάνι λιμένας
Construcció al mar per protegir i ancorar vaixells.

porta /ˈpɔl.ta/ /ˈpɔr.ta/ /ˈpɔɾ.ta/ /ˈpɔɾ.tɔ/ /ˈpɔɾ.tə/ n fem
πόρτα θύρα
Obertura vertical per accedir a un indret tancat, usualment un edifici.
Per extensió i sovint metafòricament, qualsevol tipus d'accés.
θύρα πόρτα
(futbol americà) Espai obert pels jugadors de la línia ofensiva d'un equip entre els defensors adversaris, amb l'objectiu que hi puguin avançar els propis corredors.

portaavions /ˌpɔr.ta.a.βiˈons/ /ˌpɔr.tə.βiˈons/ /ˌpɔɾ.ta.a.viˈons/ /ˌpɔɾ.ta.a.βiˈons/ /ˌpɔɾ.tə.viˈons/ n masc
αεροπλανοφόρο

portabilitat /poɾ.ta.bi.ɫiˈtat/ /poɾ.tə.bi.ɫiˈtat/ /pur.tə.bi.ɫiˈtat/ /pur.tə.βi.ɫiˈtat/ n fem
φορητότητα

portar /porˈta/ /poɾˈta/ /poɾˈtaɾ/ /pulˈta/ /purˈta/ v
φορώ
Vestir una roba concreta.
κουβαλώ
Transportar quelcom amb si mateix.

porter /porˈte/ /poɾˈte/ /poɾˈteɾ/ /purˈte/ n masc
ερματοφύλακας τερματοφύλακας
(esports de pilota) Jugador encarregat de defensar la porteria, que pot jugar la pilota, la bola o el disc amb les mans dintre una determinada àrea.

porteria /poɾ.teˈɾi.a/ /poɾ.təˈɾi.ə/ /pur.təˈɾi.ə/ n fem
τέρμα

portuguès /poɾ.tuˈɣəs/ /pur.tuˈɣɛs/ adj masc
πορτογαλικός πορτογαλικά
Relatiu o pertanyent a Portugal o a l'idioma portuguès.

portuguès /poɾ.tuˈɣəs/ /pur.tuˈɣɛs/ n masc
πορτογαλικά πορτογαλικός
Natural de Portugal.

posar /poˈza/ /poˈzaɾ/ /puˈza/ v
θέτω
Col·locar alguna cosa a algun lloc o situació o al grau que li pertoca.

posició n fem
θέση

positiu /po.ziˈtiw/ /pu.ziˈtiw/ adj
θετικός
Afirmatiu, per oposició a negatiu.

positivament /po.ziˌti.vaˈment/ /po.ziˌti.vəˈment/ /po.ziˌti.βaˈmen/ /pu.ziˌti.vəˈmen/ /pu.ziˌti.βəˈmen/ adv
θετικά

positivisme /po.zi.tiˈviz.me/ /po.zi.tiˈviz.mə/ /po.zi.tiˈβiz.me/ /pu.zi.tiˈviz.mə/ /pu.zi.tiˈβiz.mə/ n masc
θετικισμός

positró /po.ziˈtɾo/ /pu.ziˈtɾo/ n masc
ποζιτρόνιο

posposar /pos.poˈza/ /pos.poˈzaɾ/ /pus.puˈza/ v
αναβάλλω

posseir /po.seˈi/ /po.seˈiɾ/ /po.səˈi/ /pu.səˈi/ v
έχω
Tenir la pertinença d'alguna cosa, ser-ne propietari o gaudir-ne.

possessiu /po.seˈsiw/ /po.səˈsiw/ /pu.səˈsiw/ adj masc
κτητικός

possibilitat /po.si.bi.ɫiˈtat/ /pu.si.bi.ɫiˈtat/ /pu.si.βi.ɫiˈtat/ n fem
δυνατότητα

possible /poˈsi.bɫe/ /poˈsi.βɫe/ /poˈsib.bɫe/ /poˈsib.bɫə/ /puˈsi.βɫə/ /puˈsib.bɫə/ adj
πιθανός δυνατός
Que pot tenir lloc.

post de planxar n fem
σιδερώστρα

postres /ˈpɔs.tɾes/ /ˈpɔs.tɾəs/ n fem
γλυκό
(no comptable) Part complementària i normalment final d'un àpat principal (dinar o sopar). Típicament és una menja dolça.

pota /ˈpɔ.ta/ /ˈpɔ.tɔ/ n fem
πόδι
Peülla o peu gros d’animal.

potassi /poˈta.si/ /puˈta.si/ n masc
κάλιο

potencial /po.ten.siˈaɫ/ /po.tən.siˈaɫ/ /pu.tən.siˈaɫ/ adj
δυναμικό
Relatiu o pertanyent a la potència.
Que té possibilitats de donar-se.

potencial /po.ten.siˈaɫ/ /po.tən.siˈaɫ/ /pu.tən.siˈaɫ/ n masc
δυναμικό
Potència o capacitat de provocar un resultat.
(física) Funció escalar de les coordenades espacials el gradient de la qual dona un camp de forces conservatiu.

potser /potˈseɾ/ /ˌpɔtˈse/ /ˌpɔtˈsə/ /ˌpɔtˈsɛ/ adv
ίσως

potència /poˈtɛn.sia/ /puˈtɛn.siə/ n fem
δύναμη

pou /ˈpow/ /ˈpow/ /ˈpɔw/ n masc
πηγάδι
Forat vertical que comunica la superfície del terra amb un corrent d'aigua subterrani i que s'utilitza per agafar aquesta aigua.

poèticament /poˌɛ.ti.kaˈmen/ /poˌɛ.ti.kaˈment/ /poˌɛ.ti.kəˈment/ /puˌɛ.ti.kəˈmen/ adv
ποιητικά

practicar /pɾak.tiˈka/ /pɾak.tiˈkaɾ/ /pɾək.tiˈka/ v
προπονούμαι

praseodimi /pɾə.zə.oˈði.mi/ /pɾə.zə.uˈði.mi/ n masc
πρασεοδύμιο

prat /ˈpɾat/ n masc
λιβάδι

precedir /pɾe.seˈði/ /pɾe.seˈðiɾ/ /pɾə.səˈði/ v
προηγούμαι

precepte /pɾeˈsɛp.te/ /pɾəˈsep.tə/ n masc
εντολή

preciós /pɾe.siˈos/ /pɾə.siˈos/ adj masc
πολύτιμος

precoç /pɾeˈkos/ adj
πρώιμος

precís /pɾeˈsis/ /pɾəˈsis/ adj masc
ακριβής
Concret, amb el detall necessari, sense lloc per a les ambigüitats.

predicador /pɾe.ði.kaˈðo/ /pɾe.ði.kaˈðoɾ/ /pɾə.ði.kəˈðo/ n masc
ιεροκήρυκας
Orador evangèlic que predica o declara la paraula de Deu.

predicat /pɾe.ðiˈkat/ /pɾə.ðiˈkat/ n masc
κατηγόρημα

predicció n fem
πρόβλεψη

predir /pɾeˈði/ /pɾeˈðiɾ/ /pɾəˈði/ v
προβλέπω

preferir /pɾe.feˈɾi/ /pɾe.feˈɾiɾ/ v
προτιμάω

prefix /pɾeˈfiks/ /pɾəˈfiks/ n masc
πρόθημα
En gramàtica, afix quan s'afegeix al davant del mot.

pregar /pɾeˈɣa/ /pɾeˈɣaɾ/ /pɾəˈɣa/ v
προσεύχομαι
(intransitiu) Dirigir una oració cap a la divinitat.

pregunta /pɾeˈɣun.ta/ n fem
ερώτηση
Fet de demanar a algú sobre una qüestió, una dada, una informació.

preguntar /pɾe.ɣunˈta/ /pɾe.ɣunˈtaɾ/ v
ρωτώ

pregària /pɾeˈɣa.ɾi.a/ n fem
προσευχή

prehistòria /pɾe.isˈtɔ.ɾi.a/ /pɾə.isˈtɔ.ɾi.ə/ n fem
προϊστορία

premi /ˈpɾe.mi/ /ˈpɾɛ.mi/ /ˈpɾɛ.mit/ n masc
βραβείο έπαθλο

premiar /pɾe.miˈa/ /pɾe.miˈaɾ/ /pɾə.miˈa/ v
απονέμω

premonició /pɾe.mo.ni.siˈo/ /pɾə.mo.ni.siˈo/ /pɾə.mu.ni.siˈo/ n fem
προαίσθημα

premsa /ˈpɾem.sa/ /ˈpɾem.sə/ n fem
τύπος
Màquina que serveix per a comprimir entre dos elements que fan pressió.

prendre /ˈpen.dɾe/ /ˈpən.dɾə/ /ˈpɛn.dɾə/ /ˈpɾen.dɾa/ /ˈpɾen.dɾe/ /ˈpɾɛn.dɾə/ v
παίρνω
(transitiu) Apoderar-se d'alguna cosa abans que altres, que també la desitgen, se la quedin.

preocupació /pɾə.u.ku.pə.siˈo/ n fem
ανησυχία
Problema pendent que ocupa i cansa la ment.

preparació /pɾe.pa.ɾa.siˈo/ n fem
παρασκευή
Allò que es fa per tenir tot a punt abans de fer una cosa.

preparar /pɾe.paˈɾa/ /pɾe.paˈɾaɾ/ /pɾə.pəˈɾa/ v
προετοιμάζω
Deixar una cosa llesta per al seu ús.

preposició /pɾe.po.zi.siˈo/ /pɾə.po.zi.siˈo/ /pɾə.pu.zi.siˈo/ n fem
πρόθεση

prerrogativa /pɾe.ro.ɣaˈti.va/ /pɾe.ro.ɣaˈti.βa/ /pɾə.ro.ɣəˈti.və/ /pɾə.ru.ɣəˈti.və/ /pɾə.ru.ɣəˈti.βə/ n fem
προνόμιο
Dret que es té pel fet de pertànyer a la noblesa, generalment relacionat amb el cobrament d'impostos.

presa /ˈpɾe.za/ /ˈpɾə.zə/ /ˈpɾɛ.zə/ n fem
φράγμα
Obra que es fa en algun riu, canal, etc., per prendre aigua i conduir-la a altra part.

present /pɾeˈzen/ /pɾeˈzent/ /pɾəˈzen/ /pɾəˈzent/ adj
παρών
Que assisteix.

present /pɾeˈzen/ /pɾeˈzent/ /pɾəˈzen/ /pɾəˈzent/ n masc
παρόν
Moment actual.

presentar /pɾe.zenˈta/ /pɾe.zenˈtaɾ/ v
παρουσιάζω
Mostrar, posar alguna cosa a la presència d'algú.

presidencial /pɾe.zi.ðen.siˈaɫ/ /pɾə.zi.ðən.siˈaɫ/ adj
προεδρικός

president /pɾe.ziˈðen/ /pɾe.ziˈðent/ /pɾə.ziˈðen/ /pɾə.ziˈðent/ n masc
πρόεδρος

pressa /ˈpɾe.sa/ /ˈpɾe.sə/ n fem
βιασύνη

pressió /pɾe.siˈo/ /pɾə.siˈo/ n fem
πίεση
Acció d'una força que prem o empeny.

pressupost /pɾe.suˈpɔst/ n masc
προϋπολογισμός

prestar /pɾasˈta/ /pɾesˈta/ /pɾesˈtaɾ/ /pɾəsˈta/ /pɾəsˈta/ v
δανείζω
Donar una cosa a una persona perquè la faci servir durant un temps i amb la condició que la torni.

prestatgeria /pɾes.ta.d͡ʒeˈɾi.a/ /pɾəs.tə.d͡ʒəˈɾi.ə/ n fem
ράφι

prestigi /pɾesˈti.d͡ʒi/ /pɾesˈti.ʒi/ /pɾəsˈti.ʒi/ n masc
γόητρο

presumir /pɾe.zuˈmi/ /pɾe.zuˈmiɾ/ /pɾə.zuˈmi/ v
κομπάζω
Creure i fer notar el fet de posseir una qualitat, un mèrit, atribut, etc.
υποθέτω
Sospitar o creure que succeeix un cosa o fet basant-se en pistes, senyals, etc.

presència /pɾeˈzɛn.si.a/ /pɾəˈzen.si.ə/ /pɾəˈzɛn.si.ə/ n fem
παρουσία

presó /pɾeˈzo/ /pɾəˈzo/ n fem
φυλακή

pretendent /pɾe.tenˈden/ /pɾe.tenˈdent/ /pɾə.tənˈden/ /pɾə.tənˈdent/ n masc
ενάγων

preu n masc
τιμή
Valor acordat entre venedor i comprador.

prevenció /pɾe.ven.siˈo/ /pɾe.βen.siˈo/ /pɾə.vən.siˈo/ /pɾə.βən.siˈo/ n fem
αποτροπή

priapisme /pɾi.aˈpiz.me/ /pɾi.əˈpiz.mə/ n masc
πριαπισμός

prim /ˈpɾim/ adj masc
αδύνατος λεπτός
Cos de poca amplària o gruix

primavera /pɾi.maˈve.ɾa/ /pɾi.maˈβe.ɾa/ /pɾi.məˈve.ɾə/ /pɾi.məˈβɛ.ɾə/ n fem
άνοιξη έαρ
Estació de l'any entre l'hivern i l'estiu i que en l'hemisferi nord coincideix amb la floració.

primer /pɾiˈme/ /pɾiˈmeɾ/ adj masc
πρώτος
El del començament.

primer /pɾiˈme/ /pɾiˈmeɾ/ number
πρώτος πρώτη
(ordinal) Corresponent a l'u en una sèrie.

primera persona n fem
πρωτοπρόσωπος

primitiu /pɾi.miˈtiw/ adj masc
πρωτόγονος

princesa /pɾinˈse.za/ /pɾinˈsə.zə/ /pɾinˈsɛ.zə/ n fem
πριγκίπισσα βασιλοπούλα

principal adj
κύριος
El més important.

principalment /pɾin.siˌpaɫˈmen/ /pɾin.siˌpaɫˈment/ adv
κυρίως

principat /pɾin.siˈpat/ n masc
πριγκιπάτο

principi n masc
αρχή
Norma o idea fonamental que regeix el pensament o la conducta.

prismàtics /pɾizˈma.tiks/ n masc
διόπτρες

privat adj masc
ιδιωτικός
No públic.

privilegi /pɾi.viˈɫɛ.d͡ʒi/ /pɾi.viˈɫɛ.ʒi/ /pɾi.βiˈɫɛ.d͡ʒi/ /pɾi.βiˈɫɛ.ʒi/ n masc
προνόμιο

proa /ˈpɾo.a/ /ˈpɾo.ə/ n fem
πρώρα

probable /pɾoˈba.bɫe/ /pɾoˈbab.bɫə/ /pɾoˈβa.βɫe/ /pɾoˈβab.bɫe/ /pɾuˈbab.bɫə/ /pɾuˈβa.βɫə/ /pɾuˈβab.bɫə/ adj
πιθανός

probablement /pɾoˌba.bɫeˈment/ /pɾoˌbab.bɫəˈment/ /pɾoˌβa.βɫeˈmen/ /pɾoˌβab.bɫeˈmen/ /pɾuˌbab.bɫəˈmen/ /pɾuˌβa.βɫəˈmen/ /pɾuˌβab.bɫəˈmen/ adv
μάλλον

problema /pɾobˈbɫɛ.mə/ /pɾoˈbɫe.ma/ /pɾubˈbɫɛ.mə/ n masc
πρόβλημα

procediment /pɾo.se.ðiˈmen/ /pɾo.se.ðiˈment/ /pɾo.sə.ðiˈment/ /pɾu.sə.ðiˈmen/ n masc
διαδικασία
Manera de fer, de procedir, per aconseguir un resultat.
Conjunt de regles preestablertes per actuar en una situació en concret.
(programació) Conjunt d'instruccions que són cridades a executar des d'una altra part d'un programa (o, fins i tot, des del mateix procediment quan l'entorn permet recursivitat) i que tornen el control del programa, a la línia següent on ha estat realitzada la crida; no poden retornar un valor implícitament, però sí mitjançant paràmetres.

processó /pɾo.seˈso/ /pɾo.səˈso/ /pɾu.səˈso/ n fem
λιτανεία

proclític /pɾoˈkɫi.tik/ /pɾuˈkɫi.tik/ adj masc
προκλιτικό

procrastinació /pɾo.kɾas.ti.na.siˈo/ /pɾo.kɾəs.ti.nə.siˈo/ /pɾu.kɾəs.ti.nə.siˈo/ n fem
αναβλητικότητα

procrastinar /pɾo.kɾas.tiˈna/ /pɾo.kɾas.tiˈnaɾ/ /pɾo.kɾəs.tiˈna/ /pɾu.kɾəs.tiˈna/ v
αναβάλλω

procés /pɾoˈses/ /pɾuˈses/ n masc
διαδικασία
Manera en com es desenvolupa una acció progressiva.
Successió de fases que es donen en un fenomen natural o un procediment.

procònsol /pɾoˈkɔn.soɫ/ /pɾuˈkɔn.suɫ/ n masc
ανθύπατος

producció n fem
παραγωγή

producte /pɾoˈðuk.te/ /pɾoˈðuk.tə/ /pɾuˈðuk.tə/ n masc
προϊόν

produir /pɾo.ðuˈi/ /pɾo.ðuˈiɾ/ /pɾu.ðuˈi/ v
παράγω
Treure de si amb activitat o acció vital alguna cosa.

proer /pɾoˈe/ /pɾoˈeɾ/ /pɾuˈe/ n masc
πρόκωπος

professional /pɾo.fe.si.oˈnaɫ/ /pɾo.fə.si.oˈnaɫ/ /pɾu.fə.si.uˈnaɫ/ adj
επαγγελματίας
Relatiu o pertanyent a una professió.

professional /pɾo.fe.si.oˈnaɫ/ /pɾo.fə.si.oˈnaɫ/ /pɾu.fə.si.uˈnaɫ/ n neut
επαγγελματίας
Persona que exerceix una professió o que treballa en un sector determinat.

professor /pɾo.feˈso/ /pɾo.feˈsoɾ/ /pɾo.fəˈso/ /pɾu.fəˈso/ n masc
καθηγητής
Persona que ensenya alguna cosa a alguna altra.
Docent d'educació secundària o d'educació universitària.

profeta /pɾoˈfe.ta/ /pɾoˈfe.tə/ /pɾuˈfe.tə/ n neut
προφήτης

profit /pɾoˈfit/ /pɾuˈfit/ n masc
κέρδος

profund /pɾoˈfun/ /pɾoˈfunt/ /pɾuˈfun/ adj masc
βαθύς
Que s'enfonsa en la terra o una altra superfície, d'alçada.

profunditat /pɾo.fun.diˈtat/ /pɾu.fun.diˈtat/ n fem
βάθος
Qualitat de ser profund.

programa /pɾoˈɣɾa.ma/ /pɾoˈɣɾa.mə/ /pɾuˈɣɾa.mə/ n masc
πρόγραμμα
Anunci detallat d'un concert, representació teatral, un acte públic.
Enunciació de les matèries d'aprenentatge que es tractaran durant un curs.
Cadascun dels espais televisius o de ràdio.

programació /pɾo.ɣɾa.ma.siˈo/ /pɾo.ɣɾə.mə.siˈo/ /pɾu.ɣɾə.mə.siˈo/ n fem
προγραμματισμός

programació orientada a objectes n fem
αντικειμενοστρεφής προγραμματισμός

programari /pɾo.ɣɾaˈma.ɾi/ /pɾo.ɣɾəˈma.ɾi/ /pɾu.ɣɾəˈma.ɾi/ n masc
λογισμικό

progressivament /pɾo.ɣɾeˌsi.vaˈment/ /pɾo.ɣɾeˌsi.βaˈmen/ /pɾo.ɣɾəˌsi.vəˈment/ /pɾu.ɣɾəˌsi.vəˈmen/ /pɾu.ɣɾəˌsi.βəˈmen/ adv
προοδευτικά

progressió /pɾo.ɣɾe.siˈo/ /pɾo.ɣɾə.siˈo/ /pɾu.ɣɾə.siˈo/ n fem
προχώρηση

prohibició /pɾo.i.bi.siˈo/ /pɾu.i.bi.siˈo/ /pɾu.i.βi.siˈo/ n fem
απαγόρευση

prohibir /pɾo.iˈbi/ /pɾo.iˈbiɾ/ /pɾo.iˈβi/ /pɾu.iˈbi/ v
απαγορεύω

projecte /pɾoˈd͡ʒɛk.te/ /pɾoˈʒɛk.te/ /pɾoˈʒɛk.tə/ /pɾuˈʒɛk.tə/ n masc
έργο
Estudi detallat d'una cosa a realitzar.

projectil /pɾo.d͡ʒekˈtiɫ/ /pɾu.ʒəkˈtiɫ/ n masc
βλήμα

projector /pɾo.d͡ʒekˈtoɾ/ /pɾo.ʒekˈto/ /pɾo.ʒəkˈto/ /pɾu.ʒəkˈto/ n masc
προβολέας

promesa /pɾoˈme.za/ /pɾoˈmə.zə/ /pɾuˈmɛ.zə/ n fem
υπόσχεση

prometi /pɾoˈme.ti/ /pɾoˈmə.ti/ /pɾoˈmɛ.ti/ /pɾuˈmɛ.ti/ n masc
προμήθειο

prometre /pɾoˈme.tɾe/ /pɾoˈmə.tɾə/ /pɾuˈmɛ.tɾə/ v
υπόσχομαι

promoció /pɾo.mo.siˈo/ /pɾu.mu.siˈo/ n masc
τάξη
Conjunt de persones promogudes a un grau superior.

pronunciació /pɾo.nun.si.a.siˈo/ /pɾo.nun.si.ə.siˈo/ /pɾu.nun.si.ə.siˈo/ n fem
προφορά

proparoxíton /pɾo.pa.ɾokˈsi.ton/ /pɾo.pə.ɾokˈsi.ton/ /pɾu.pə.ɾukˈsi.tun/ adj masc
προπαροξύτονος

propietari /pɾo.pi.eˈta.ɾi/ /pɾo.pi.əˈta.ɾi/ /pɾu.pi.əˈta.ɾi/ n masc
ιδιοκτήτης

proporcionalment /pɾo.por.si.oˌnaɫˈmen/ /pɾo.poɾ.si.oˌnaɫˈmen/ /pɾo.poɾ.si.oˌnaɫˈment/ /pɾu.pur.si.uˌnaɫˈmen/ adv
ανάλογα

proporció /pɾo.poɾ.siˈo/ /pɾu.pur.siˈo/ n fem
αναλογία

proposar /pɾo.poˈza/ /pɾo.poˈzaɾ/ /pɾu.puˈza/ v
προτείνω
Exposar a algú una cosa perquè la consideri o l’adopti.

proposta /pɾoˈpɔs.ta/ /pɾoˈpɔs.tɔ/ /pɾoˈpɔs.tə/ /pɾuˈpɔs.tə/ n fem
πρόταση

propòsit /pɾoˈpɔ.zit/ /pɾuˈpɔ.zit/ n masc
σκοπός στόχος

prosa /ˈpɾɔ.za/ /ˈpɾɔ.zə/ n fem
πεζογραφία

proselitisme /pɾo.ze.ɫiˈtiz.me/ /pɾo.zə.ɫiˈtiz.mə/ /pɾu.zə.ɫiˈtiz.mə/ n masc
προσηλυτισμός

prosperitat /pɾos.pe.ɾiˈtat/ /pɾus.pə.ɾiˈtat/ n fem
ευημερία

prostatitis /pɾos.taˈti.tis/ /pɾos.təˈti.tis/ /pɾus.təˈti.tis/ n fem
προστατίτιδα

prostitució /pɾos.ti.tu.siˈo/ /pɾus.ti.tu.siˈo/ n fem
πορνεία

prostituir /pɾos.ti.tuˈi/ /pɾos.ti.tuˈiɾ/ /pɾus.ti.tuˈi/ v
πορνεύω

prostituta /pɾos.tiˈtu.ta/ /pɾos.tiˈtu.tə/ /pɾus.tiˈtu.tə/ n fem
πόρνη

prosèlit /pɾoˈzɛ.ɫit/ /pɾuˈzɛ.ɫit/ n masc
προσήλυτος

protagonista /pɾo.ta.ɣoˈnis.ta/ /pɾo.ta.ɣoˈnis.te/ /pɾo.tə.ɣoˈnis.tə/ /pɾu.tə.ɣuˈnis.tə/ n neut
πρωταγωνιστής

protecció /pɾo.tek.siˈo/ /pɾo.tək.siˈo/ /pɾu.tək.siˈo/ n fem
προστασία
Acció o efecte de protegir.
(esports de pilota) Acció de defensar la pilota, la bola o el disc de l'atac d'un o més adversaris amb el tronc, les cames, els braços o l'estic.

protegir /pɾo.teˈd͡ʒi/ /pɾo.teˈd͡ʒiɾ/ /pɾo.teˈʒi/ /pɾo.təˈʒi/ /pɾu.təˈʒi/ v
προστατεύω
Resguardar algú o alguna cosa d’un perjudici o perill.

protesta /pɾoˈtes.ta/ /pɾoˈtes.tə/ /pɾuˈtes.tə/ n fem
διαμαρτυρία

protestar /pɾo.tesˈta/ /pɾo.tesˈtaɾ/ /pɾo.təsˈta/ /pɾu.təsˈta/ v
διαμαρτύρομαι
(intransitiu) Manifestar l’oposició de forma solemne.

proteïna /pɾo.teˈi.na/ /pɾo.təˈi.nə/ /pɾu.təˈi.nə/ n fem
πρωτεΐνη

protoactini /pɾo.to.əkˈti.ni/ /pɾu.tu.əkˈti.ni/ n masc
πρωτακτίνιο

protocol /pɾo.toˈkɔɫ/ /pɾu.tuˈkɔɫ/ n masc
πρωτόκολλο

prototip /pɾo.toˈtip/ /pɾu.tuˈtip/ n masc
πρωτότυπο

protó /pɾoˈto/ /pɾuˈto/ n masc
πρωτόνιο

prou /ˈpɾow/ /ˈpɾɔw/ adv
αρκετά

prova /ˈpɾɔ.va/ /ˈpɾɔ.və/ /ˈpɾɔ.βa/ /ˈpɾɔ.βɔ/ /ˈpɾɔ.βə/ n fem
απόδειξη
Acció de provar.

proveir /pɾo.veˈiɾ/ /pɾo.vəˈi/ /pɾo.βeˈi/ /pɾu.vəˈi/ /pɾu.βəˈi/ v
παρέχω

proverbi /pɾoˈvɛɾ.bi/ /pɾoˈβɛr.βi/ /pɾoˈβɛɾ.βi/ /pɾuˈvɛr.bi/ n masc
παροιμία

proveïdor /pɾo.ve.iˈðoɾ/ /pɾo.və.iˈðo/ /pɾo.βe.iˈðo/ /pɾo.βe.iˈðoɾ/ /pɾu.və.iˈðo/ /pɾu.βə.iˈðo/ adj masc
προμηθευτής

provocar /pɾo.voˈka/ /pɾo.voˈkaɾ/ /pɾo.βoˈka/ /pɾu.vuˈka/ /pɾu.βuˈka/ v
εξοργίζω
Incitar algú a fer una cosa.

província /pɾoˈvin.si.a/ /pɾoˈvin.si.ə/ /pɾoˈβin.si.a/ /pɾuˈvin.si.ə/ /pɾuˈβin.si.ə/ n fem
επαρχία

pruna n fem
δαμάσκηνο

pràctic /ˈpɾak.tik/ adj masc
πρακτικός
Relacionat amb la pràctica o l'experiència personal.

pràctica /pɾəkˈti.kə/ /ˈpɾak.ti.ka/ /ˈpɾak.ti.kə/ n fem
εξάσκηση
Exercici del que prèviament s'ha après de forma teòrica.

préssec n masc
ροδάκινο

préstec /ˈpɾes.tek/ /ˈpɾes.tək/ n masc
δάνειο

príncep /ˈpɾin.sep/ /ˈpɾin.səp/ n masc
πρίγκιπας βασιλόπουλο
Fill del rei, hereu del tron.

pròsper /ˈpɾɔs.peɾ/ adj masc
επιτυχής
Que li van bé les coses, que prospera, creix feliç o es desenvolupa.

pròstata /ˈpɾɔs.ta.ta/ /ˈpɾɔs.tə.tə/ n fem
προστάτης

pròtesi /ˈpɾɔ.te.zi/ /ˈpɾɔ.tə.zi/ n fem
πρόσθεση
Peça o aparell artificial implantat en el cos en substitució d’un òrgan.

pròxim /ˈpɾɔk.sim/ adj masc
ακόλουθος

pseudociència /ˌpsɛw.ðu.siˈɛn.si.ə/ /ˌsew.ðo.siˈɛn.si.a/ /ˌsɛw.ðo.siˈɛn.si.ə/ /ˌsɛw.ðu.siˈɛn.si.ə/ n fem
ψευδοεπιστήμη

psi /ˈpsi/ /ˈsi/ n fem
ψι

psicoanàlisi n fem
ψυχανάλυση

psicologia /si.ko.ɫoˈd͡ʒi.a/ /si.ko.ɫoˈʒi.a/ /si.ko.ɫoˈʒi.ə/ /si.ku.ɫuˈʒi.ə/ n fem
ψυχολογία

psicopatologia n fem
ψυχοπαθολογία

psicosi /psiˈkɔ.zi/ /siˈkɔ.zi/ n fem
ψύχωση

psicoteràpia /ˌpsi.ku.təˈɾa.pi.ə/ /ˌsi.ko.teˈɾa.pi.a/ /ˌsi.ko.təˈɾa.pi.ə/ /ˌsi.ku.təˈɾa.pi.ə/ n fem
ψυχοθεραπεία

psicòleg /siˈkɔ.ɫek/ /siˈkɔ.ɫək/ n masc
ψυχολόγος

psicòpata n neut
ψυχοπαθής

psique /ˈpsi.ke/ /ˈpsi.kə/ /ˈsi.ke/ /ˈsi.kə/ n fem
ψυχή

psiquiatre /psi.kiˈa.tɾə/ /si.kiˈa.tɾe/ /si.kiˈa.tɾə/ n masc
ψυχίατρος

psiquiatria /psi.ki.əˈtɾi.ə/ /si.ki.aˈtɾi.a/ /si.ki.əˈtɾi.ə/ n fem
ψυχιατρική

publicació /pu.bɫi.ka.siˈo/ /pu.βɫi.ka.siˈo/ /pu.βɫi.kə.siˈo/ /pub.bɫi.ka.siˈo/ /pub.bɫi.kə.siˈo/ n fem
έκδοση

publicar /pu.bɫiˈkaɾ/ /pu.βɫiˈka/ /pub.bɫiˈka/ v
εκδίδω

pudir /puˈði/ /puˈðiɾ/ v
βρομάω
Produir o causar pudor.

pudor /puˈðo/ /puˈðo/ /puˈðor/ /puˈðoɾ/ /puˈðu/ n fem
μπόχα
Mala olor, olor desagradable.

pujar /puˈd͡ʒa/ /puˈd͡ʒaɾ/ /puˈʒa/ v
ανεβαίνω
Entrar en un vehicle.
Portar alguna cosa de baix a dalt.
Anar creixent.
αναδύομαι
Augmentar de nivell.

pulmó n masc
πνεύμονας

pulsació /puɫ.sa.siˈo/ /puɫ.sə.siˈo/ n fem
παλμός

punir /puˈni/ /puˈniɾ/ v
τιμωρώ

punt /ˈpun/ /ˈpunt/ n masc
τελεία σημείο
Signe de puntuació que separa frases.
θέση σημείο
Grau d'una escala de qualificació.
βαθμός σημείο
Recompenses en el joc.

punt de penal n masc
σημείο του πέναλτι

punta /ˈpun.ta/ n fem
αιχμή
Extrem agut d'una cosa.
Extrem d'alguna cosa que remata en angle.
Tros de terra estreta que entra dins el mar.
Sabor que es comença a notar.
(golf) Part anterior del cap d'un bastó.
(pilota basca) Extrem d'una cesta punta, que serveix per a encestar la pilota i per a dirigir-la en l'acció de llançar-la.

puntuació /pun.tu.a.siˈo/ /pun.tu.ə.siˈo/ n fem
στίξη
Signes que marquen les pauses en la lectura d'un escrit.

puntual /pun.tuˈaɫ/ adj
ακριβώς
Que fa les coses en el moment previst.

punxó /puɲˈt͡ʃo/ /puɲˈʃo/ n masc
σουβλί

punyal /puˈɲaɫ/ n masc
εγχειρίδιο

pupil·la /puˈpi.ɫa/ /puˈpi.ɫə/ /puˈpiɫ.ɫa/ /puˈpiɫ.ɫə/ n fem
κόρη
Obertura central de l'iris.

puput /puˈput/ n
τσαλαπετεινός

pur /ˈpu/ /ˈpuɾ/ adj masc
άψογος

puré /puˈɾe/ n masc
πουρές

pus /ˈpus/ n masc
πύον

puta /ˈpu.ta/ /ˈpu.tə/ n fem
πουτάνα

puça /ˈpu.sa/ n fem
ψύλλος
Insecte endopterigot ectoparàsit de mamífers i aus.

pàgina /ˈpa.d͡ʒi.na/ /ˈpa.ʒi.na/ n fem
σελίδα

pàl·lid /ˈpa.ɫit/ /ˈpaɫ.ɫit/ adj masc
χλωμός ωχρός

pàncrees /ˈpaŋ.kɾe.es/ n masc
πάγκρεας

pànic n masc
πανικός

pàtria /ˈpa.tɾi.a/ n fem
πατρίδα

pèl /ˈpəɫ/ /ˈpɛɫ/ n masc
τρίχα
Filament propi dels mamífers, que cobreix el cos o part d'ell. Es creen a partir de cèl·lules mortes i tenen un alt contingut de proteïna queratina.

pèl-llarg /ˌpəˈʎaɾk/ /ˌpɛʎˈʎark/ /ˌpɛˈʎark/ /ˌpɛˈʎaɾk/ adj masc
μακρύτριχη

pèndol /ˈpɛn.doɫ/ /ˈpɛn.duɫ/ n masc
εκκρεμές

pèrdua /ˈpɛr.du.ə/ /ˈpɛɾ.ðu.a/ n fem
απώλεια

pèsol /ˈpe.zoɫ/ /ˈpə.zoɫ/ /ˈpɛ.zuɫ/ n masc
αρακάς μπιζέλι

pètal /ˈpɛ.taɫ/ /ˈpɛ.təɫ/ n masc
πέταλο

pícea /ˈpi.se.a/ /ˈpi.se.ə/ n fem
ερυθρελάτη

píndola /ˈpin.do.ɫa/ /ˈpin.do.ɫə/ /ˈpin.du.ɫə/ n fem
χάπι

píxel /ˈpik.seɫ/ /ˈpik.səɫ/ n masc
εικονοστοιχείο

pòlip /ˈpɔ.ɫip/ n masc
πολύποδας
(medicina) Creixement anormal, tumor tou que s'implanta en una membrana mucosa.

pòstum /ˈpɔs.tum/ adj masc
κοιλάρφανος

pólvora /ˈpoɫ.vo.ɾa/ /ˈpoɫ.vo.ɾə/ /ˈpoɫ.vu.ɾə/ /ˈpoɫ.βo.ɾa/ /ˈpoɫ.βu.ɾə/ n fem
μπαρούτι
Explosiu compost per diverses substàncies polvoritzades.

públic /ˈpu.bɫik/ /ˈpu.βɫik/ /ˈpub.bɫik/ adj masc
δημόσιος κοινός
Comú, que no és privat.

públic /ˈpu.bɫik/ /ˈpu.βɫik/ /ˈpub.bɫik/ n masc
δημόσιος
Audiència, persones que assisteixen a un acte o espectacle.

quadern /kwaˈðeɾn/ /kwəˈðern/ n masc
σημειωματάριο
Conjunt de fulls de paper plegats, encaixats i units.

quadrat /kwaˈðɾat/ adj masc
τετράγωνος τετράγωνο
Que té la forma d'un quadrat.
τετράγωνο τετράγωνος
(aritmètica) Potència segona d'un número, és a dir, un número elevat a dos.

quadrat /kwaˈðɾat/ n masc
τετράγωνο τετράγωνος
(geometria) Polígon regular quatre costats, és a dir, el quadrat és una figura plana amb quatre costats iguals i que també té tots quatre angles iguals, de noranta graus.

quadre /ˈkwa.ðɾe/ /ˈkwa.ðɾə/ n masc
ζωγραφιά
Obra pictòrica enquadrada en un marc.

qualitat /kwa.ɫiˈtat/ n fem
ποιότητα

quall /ˈkwaʎ/ n masc
πυτιά
Enzim que té la propietat de quallar la llet, originalment extret de l'estómac dels remugants.

quallada /kwaˈʎa.ða/ /kwəˈʎa.ðə/ n fem
τυρόπηγμα

quan /ˈkon/ adv
πότε όταν
En quin moment o temps en què es realitza una acció.

quan les gallines pixin adv
του αγίου ποτέ

quant /ˈkwan/ /ˈkwant/ adj
πόση
(seguit de substantiu, sovint amb la preposició de) Quina quantitat de.

quantitat /kwan.tiˈtat/ n fem
ποσότητα

quaranta /koˈɾan.ta/ /koˈɾan.tə/ /kuˈɾan.ta/ /kuˈɾan.tə/ /kwaˈɾan.ta/ /kwəˈɾan.tə/ n masc
σαράντα
(tennis) Tercer punt guanyat en un joc per un jugador o un equip.

quaranta /koˈɾan.ta/ /koˈɾan.tə/ /kuˈɾan.ta/ /kuˈɾan.tə/ /kwaˈɾan.ta/ /kwəˈɾan.tə/ number
σαράντα

quaranta-cinc /kwaˌɾan.taˈsiŋ/ /kwaˌɾan.taˈsiŋk/ /kwəˌɾan.təˈsiŋ/ /kwəˌɾan.təˈsiŋk/ number
σαράντα πέντε

quaranta-dos /kwaˌɾan.taˈðos/ /kwəˌɾan.təˈðos/ number
σαράντα δύο

quaranta-nou /kwaˌɾan.taˈnɔw/ /kwəˌɾan.təˈnɔw/ number
σαράντα εννέα

quaranta-quatre /kwaˌɾan.taˈkwa.tɾe/ /kwəˌɾan.təˈkwa.tɾə/ number
σαράντα τέσσαρες

quaranta-set /kwaˌɾan.taˈsɛt/ /kwəˌɾan.təˈsɛt/ number
σαράντα επτά

quaranta-sis /kwaˌɾan.taˈsis/ /kwəˌɾan.təˈsis/ number
σαράντα έξ

quaranta-tres /kwaˌɾan.taˈtɾes/ /kwəˌɾan.təˈtɾes/ number
σαράντα τρείς

quaranta-un /kwaˌɾan.taˈun/ /kwəˌɾan.təˈun/ number
σαράντα έν

quarantena /kwa.ɾanˈte.na/ /kwə.ɾənˈtə.nə/ /kwə.ɾənˈtɛ.nə/ n fem
απομόνωση

quarantè /ko.ɾanˈte/ /ku.ɾənˈtə/ /ku.ɾənˈtɛ/ number
τεσσαρακοστό

quaresma /koˈɾez.ma/ /koˈɾə.mə/ /kuˈrɛz.mə/ /kuˈɾɛ.mə/ /kwaˈɾez.ma/ /kwəˈɾəz.mə/ /kwəˈɾɛz.mə/ n fem
Τεσσαρακοςτή

quark /ˈkwark/ n masc
κουάρκ

quart number
τέταρτος
(ordinal) Que va just darrere del tercer.

quatre /ˈkwa.tɾe/ number
τέσσερα τέσσερις

quatre-cents /ˌkwa.tɾeˈsens/ /ˌkwa.tɾəˈsens/ number
τετρακόσιοι

que /ke/ adv
πολύ
Valor de ponderació quantitativa, emfatització o intensificació de quant.

que /ke/ conjunction
για να
Nexe copulatiu d'unió, emprat per introduir una frase subordinada.

quedar /keˈða/ /keˈðaɾ/ /kəˈða/ v
συναντώ
Tenir una cita.

quefir /keˈfiɾ/ /kəˈfir/ n masc
κεφίρ

queixa /ˈke.ʃə/ /ˈkej.ʃa/ n fem
παράπονο

queixal /kejˈʃaɫ/ /keˈʃaɫ/ /kiˈʃaɫ/ /kəˈʃaɫ/ n masc
γομφίος

queixal del seny n masc
φρονιμίτης σωφρονιστήρας

qui /ˈki/ pronoun
ποιος

quiet /kiˈet/ adj masc
ακούνητος

quilla /ˈki.ʎa/ /ˈki.ʎə/ n fem
καρίνα

quilo /ˈki.ɫo/ /ˈki.ɫu/ n masc
κιλό
(col·loquial) quilogram

quilogram /ki.ɫoˈɣɾam/ /ki.ɫuˈɣɾam/ n masc
χιλιόγραμμο

quilòmetre /kiˈɫɔ.me.tɾe/ n masc
χιλιόμετρο

quimera /kiˈme.ɾa/ /kiˈme.ɾə/ n fem
χίμαιρα
Monstre que té forma de meitat lleó i meitat cabra amb ales i cua de drac, filla del monstre Tifó i d'una serp anomenada Equidna.

quin /ˈkin/ adj masc
ποιος
Emprat per interrogar i obtenir informació sobre una cosa o persona en concret.
Emprat en exclamacions.

quinze /ˈkin.ze/ n masc
δεκαπέντε
(tennis, pilota valenciana) Primer punt guanyat en un joc per un jugador o un equip.

quinze /ˈkin.ze/ number
δεκαπέντε

quiosc /kiˈɔsk/ n masc
περίπτερο

quiquiriquic /ki.ki.ɾiˈkik/ Interjection
κικιρίκου

quitrà n masc
πίσσα κατράμι

quocient intel·lectual n masc
δείκτης νοημοσύνης

quotidià adj masc
ημερήσιος

què /ˈke/ /ˈkə/ /ˈkɛ/ pronoun
τί
Pronom interrogatiu que pregunta per l'objecte del discurs, quina cosa?

químic /ˈki.mik/ adj masc
χημικός
Relatiu o pertanyent a la química.

química /ˈki.mi.ka/ n fem
χημεία
Ciència que estudia les substàncies, els elements i el seu comportament.
Forma femenina de químic.

quítxua /ˈki.t͡ʃu.a/ /ˈki.t͡ʃu.ə/ n masc
Κέτσουα

quòrum /ˈkwɔ.ɾum/ n masc
απαρτία

qüestionar /kwes.ti.oˈna/ /kwes.ti.oˈnaɾ/ /kwəs.ti.oˈna/ /kwəs.ti.uˈna/ v
αμφισβητώ
(transitiu) Posar en dubte un fet, una qüestió, l’assumpte què es tracta.

qüestionari /kwes.ti.oˈna.ɾi/ /kwəs.ti.uˈna.ɾi/ n masc
ερωτηματολόγιο

racional /ra.si.oˈnaɫ/ /rə.si.oˈnaɫ/ /rə.si.uˈnaɫ/ adj
ρητός

racisme /raˈsiz.me/ /rəˈsiz.mə/ n masc
φυλετισμός ρατσισμός

racó /raˈko/ /rəˈko/ n masc
γωνία
Espai definit per dues parets en angle.

radi n masc
ράδιο
Element químic de nombre atòmic 88 i símbol Ra.

radiació /ra.ði.a.siˈo/ /rə.ði.ə.siˈo/ n fem
ακτινοβολία

radiador /ra.ði.aˈðo/ /ra.ði.aˈðoɾ/ /rə.ði.əˈðo/ n masc
καλοριφέρ

radical /ra.ðiˈkaɫ/ /rə.ðiˈkaɫ/ adj
ριζοσπάστης

radicalització /ra.ði.ka.ɫi.d͡za.siˈo/ /ra.ði.ka.ɫi.za.siˈo/ /rə.ði.kə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
ριζοσπαστικοποίηση

radicalitzar /ra.ði.ka.ɫiˈd͡za/ /ra.ði.ka.ɫiˈza/ /ra.ði.ka.ɫiˈzaɾ/ /rə.ði.kə.ɫiˈd͡za/ v
ριζοσπαστικοποιώ

radó /rəˈðo/ n masc
ραδόνιο

rai /ˈraj/ n masc
σχεδία
Embarcació feta de troncs de fusta, per transportar-los riu avall per les aigües navegables, típic del Pirineu oriental.

raig /ˈrat͡ʃ/ n masc
ακτίνα
Emissió de llum que fa la sensació de seguir una línia recta.

rajada /raˈʒa.ða/ /rəˈʒa.ðə/ n fem
σαλάχι
(peixos) Peix del gènere Raja, de forma romboide, caracteritzat per tenir unes aletes cartilaginoses que, vistes de prop semblen les ratlles d'una pinta.

rajola /raˈd͡ʒɔ.ɫa/ /raˈd͡ʒɔ.ɫɔ/ /raˈʒɔ.ɫa/ n fem
πλακάκι
Peça plana de ceràmica, sovint de forma quadrada, que es va servir per revestir sòls o parets de banys i cuines
πλάκα
Porció quadriculada d'un bloc de xocolata.

ral·li /ˈra.ɫi/ /ˈraɫ.ɫi/ n masc
ράλι

ram /ˈram/ n masc
ανθοδέσμη

ramat /raˈmat/ /rəˈmat/ n masc
κοπάδι

rampa /ˈram.pa/ /ˈram.pə/ n fem
κράμπα
Contracció dolorosa d'un múscul.

rancor /raŋˈko/ /raŋˈkoɾ/ /rəŋˈko/ n
μνησικακία

raonament /ra.o.naˈmen/ /ra.o.naˈment/ /rə.o.nəˈment/ /rə.u.nəˈmen/ n masc
σκεπτικό

rap /ˈrap/ n masc
πεσκαντρίτσα
(Lophius budegassa)

raqueta /raˈke.ta/ /rəˈkə.tə/ /rəˈkɛ.tə/ n fem
ρακέτα

rar /ˈrar/ adj masc
σπάνιος
Que hi ha pocs elements de la mateixa classe, en petit nombre.

rasclet /rasˈkɫet/ /rəsˈkɫət/ /rəsˈkɫɛt/ n masc
τσουγκράνα

raspall /rasˈpaʎ/ /rəsˈpaj/ /rəsˈpaʎ/ n masc
βούρτσα
Estri per a desembolicar cabells que té molts brins arrenglerats.

raspallar /ras.paˈʎa/ /ras.paˈʎaɾ/ /rəs.pəˈja/ /rəs.pəˈʎa/ v
βούρτσισμα

rastell /rasˈteʎ/ /rəsˈteʎ/ n masc
τσουγκράνα
Eina en forma de pinta per remoure la terra o arreplegar fulles seques caigudes a terra.

rata /ˈra.tə/ n fem
αρουραίος
Mamífer rosegador de la família dels múrids (Rattus norvegicus).

ratapinyada /ˌra.ta.piˈɲa.ða/ n fem
νυχτερίδα

ratificació /ra.ti.fi.ka.siˈo/ /rə.ti.fi.kə.siˈo/ n fem
επικύρωση

ratolí /rə.toˈɫi/ /rə.tuˈɫi/ n masc
ποντίκι ποντικός
Petit mamífer rosegador caracteritzat per la llarga cua, els ulls petits i brillants i el cos nerviós i pelut. En especial aquell que viu en les cases com a inquilí no desitjat.
(informàtica) Dispositiu informàtic de diàleg que transmet la informació necessària per al desplaçament de la busca per la pantalla d'un ordinador i que generalment incorpora uns botons per a activar determinades funcions.

rauc /ˈrawk/ n masc
κουάξ

raucar /rawˈka/ /rawˈkaɾ/ /rəwˈka/ v
κοάζω

rave /ˈra.ve/ /ˈra.və/ /ˈra.βe/ /ˈra.βə/ /ˈrejf/ n masc
ραπάνι
Arrel comestible de la ravenera, de color rogenc.

raça /ˈra.sa/ /ˈra.sə/ n fem
φυλή

raïm /rəˈim/ n masc
σταφύλι
(normalment no comptable) Fruit de la vinya (Vitis spp.)

raó /raˈo/ n fem
λόγος
Facultat humana que permet el pensament.

reacció /re.ak.siˈo/ /re.ək.siˈo/ n fem
αντίδραση

reacció en cadena de la polimerasa n fem
αλυσιδωτή αντίδραση πολυμεράσης

real adj
αληθινός
Allò que pertany a un món cert, existent, no fictici.

realitat /re.a.ɫiˈtat/ n fem
πραγματικότητα

realitzar /re.a.ɫiˈd͡za/ /re.a.ɫiˈza/ /re.a.ɫiˈzaɾ/ v
πιστοποιώ
Dur a terme, fer real el que es tenia pensat.

rebel·lia /re.beɫˈɫi.a/ /re.βeˈɫi.a/ /rə.bəɫˈɫi.ə/ /rə.βəɫˈɫi.ə/ /rə.βəˈɫi.ə/ n fem
, απουσία

rebel·lió /re.beɫ.ɫiˈo/ /re.βe.ɫiˈo/ /rə.bəɫ.ɫiˈo/ /rə.βə.ɫiˈo/ /rə.βəɫ.ɫiˈo/ n fem
ανταρσία

rebló /rebˈbɫo/ /reˈbɫo/ /reˈβɫo/ /rəbˈbɫo/ /rəˈβɫo/ n masc
πριτσίνι

rebost /reˈβɔst/ /rəˈβɔst/ n masc
αποθήκη τροφίμων

rebre /ˈre.bɾe/ /ˈrə.bɾə/ /ˈrɛ.bɾə/ v
δέχομαι
Ser el destinatari d'alguna cosa: d'un cop, d'un missatge, d'un esquitx, d'un premi, d'un honor, d'un insult ...

rebuig /reˈbut͡ʃ/ /rəˈβut͡ʃ/ n masc
απόρριψη
(esports de pilota) Acció i efecte d'allunyar al màxim la pilota, la bola o el disc de la pròpia porteria per neutralitzar l'acció ofensiva de l'equip adversari.

recent /reˈsen/ /reˈsent/ /rəˈsen/ /rəˈsent/ adj
πρόσφατος

recepció n fem
υποδοχή
Lloc a l'entrada d'un hotel, en què els hostes demanen habitació i s'inscriuen.
Acte social de curta durada: l'organitzador envia invitacions i ofereix alguna beguda.
(esports de pilota) Acció i efecte de controlar la pilota, la bola, el volant o el disc procedent d'una passada.
(voleibol) Acció de colpejar la pilota procedent d'un servei o una rematada de l'equip adversari.

recepta /reˈsep.ta/ /reˈsɛp.ta/ /rəˈsep.tə/ n fem
συνταγή
Indicació sobre la manera de preparar un plat, una beguda, un medicament, etc. a partir d’uns ingredients.

receptor /re.sepˈto/ /re.sepˈtoɾ/ n masc
δέκτης
Aparell que rep senyals de comunicació d'un altre aparell a distància d'aquest.

recer /raˈse/ /raˈseɾ/ /reˈse/ /reˈseɾ/ /rəˈse/ n masc
καταφύγιο

recerca /reˈseɾ.ka/ /rəˈsəɾ.kə/ /rəˈsɛr.kə/ n fem
έρευνα αναζήτηση
Conjunt d’activitats de cerca curosa per trobar respostes en un àmbit concret del coneixement.

reciclar /re.siˈkɫa/ /re.siˈkɫaɾ/ /rə.siˈkɫa/ v
ανακυκλώνω
Donar una nova utilitat a un material que havia estat rebutjat com a inservible.
Aprendre nous continguts per continuar sent una persona laboralment útil.

reciclatge /re.siˈkla.d͡ʒe/ /rə.siˈklad.ʒə/ n masc
ανακύκλωση
Acció i efecte de reciclar.

recobrar /re.koˈbɾaɾ/ /re.koˈβɾa/ /rə.koˈbɾa/ /rə.kuˈbɾa/ /rə.kuˈβɾa/ v
ανακτώ

recollir /re.koˈʎi/ /re.koˈʎiɾ/ /re.kuˈʎi/ /rə.koˈʎi/ /rə.kuˈji/ /rə.kuˈʎi/ v
μαζεύω

recolzar /re.koɫˈza/ /re.koɫˈzaɾ/ /rə.koɫˈza/ /rə.kuɫˈza/ v
ενισχύω

recomanació /re.ko.ma.na.siˈo/ /rə.ko.mə.nə.siˈo/ /rə.ku.mə.nə.siˈo/ n fem
σύσταση

recomanar /re.ko.maˈna/ /re.ko.maˈnaɾ/ /rə.ko.məˈna/ /rə.ku.məˈna/ v
προτείνω

recompensa /re.komˈpen.sa/ /rə.komˈpɛn.sə/ /rə.kumˈpɛn.sə/ n fem
ανταμοιβή

recompensar /re.kom.penˈsa/ /re.kom.penˈsaɾ/ /rə.kum.pənˈsa/ v
αμείβω

reconeixement /re.ko.ne.ʃeˈmen/ /re.ko.nej.ʃeˈmen/ /re.ko.nej.ʃeˈment/ /rə.ko.nə.ʃəˈment/ /rə.ku.nə.ʃəˈmen/ n masc
αναγνώριση

reconstruir /re.kons.tɾuˈi/ /re.kons.tɾuˈiɾ/ /rə.kons.tɾuˈi/ /rə.kuns.tɾuˈi/ v
ανοικοδομώ

reconèixer /re.koˈne.ʃe/ /re.koˈnej.ʃe/ /re.koˈnej.ʃeɾ/ /rə.koˈnə.ʃə/ /rə.kuˈnɛ.ʃə/ v
αναγνωρίζω
Distingir, adonar-se d'allò que ja era conegut.

record /reˈkɔɾt/ /rəˈkɔrt/ n masc
μνήμη ανάμνηση

recordar /re.korˈða/ /re.koɾˈða/ /re.koɾˈðaɾ/ /rə.koɾˈða/ /rə.kurˈda/ /rə.kurˈða/ v
θυμάμαι

rectangle /rekˈtaŋ.ɡɫe/ /rəkˈtaŋ.ɡɫə/ n masc
ορθογώνιο παραλληλόγραμμο

recte /ˈrɛk.te/ /ˈrɛk.tə/ n masc
ορθό
Part final de l'intestí.

recuperació /re.ku.pe.ɾa.siˈo/ n fem
ανάκτηση
(bàdminton) Fase quarta d'un cop, corresponent al moviment de retorn a la posició d'espera.

recusar /re.kuˈza/ /re.kuˈzaɾ/ /rə.kuˈza/ v
εξαιρώ

recíproc /reˈsi.pɾok/ /rəˈsi.pɾuk/ adj masc
αμοιβαίος

reducció /re.ðuk.siˈo/ /rə.ðuk.siˈo/ n fem
μείωση

reemplaçament /re.em.pɫa.saˈmen/ /re.em.pɫa.saˈment/ /rə.əm.pɫə.səˈmen/ /rə.əm.pɫə.səˈment/ n masc
αλλαγή

reemplaçar /re.em.pɫaˈsa/ /re.em.pɫaˈsaɾ/ /rə.əm.pɫəˈsa/ v
αντικαθιστώ

refer /reˈfe/ /reˈfeɾ/ /rəˈfe/ v
ξανακάνω
Tornar a fer.

referir /re.feˈɾi/ /re.feˈɾiɾ/ /rə.fəˈɾi/ v
αναφέρω

referència /re.feˈɾɛn.si.a/ n masc
πηγές
Fet de referir o referir-se.
Indicació en un text que cita un altre text o un autor per a secundar les idees exposades al primer.

referèndum /re.feˈɾɛn.dum/ /rə.fəˈɾɛn.dum/ n masc
δημοψήφισμα

reflex /reˈfɫɛks/ /rəˈfɫɛks/ n masc
αντανακλαστικό
Reacció fisiològica i involuntària davant d'un estímul, l’ordre de la qual s'origina a la medul·la espinal.

reflexiu /re.fɫekˈsiw/ /rə.fɫəkˈsiw/ adj masc
αυτοπαθής

refredat /re.fɾeˈðat/ /rə.fɾəˈðat/ n masc
κρυολόγημα

refugi /reˈfu.d͡ʒi/ /reˈfu.ʒi/ /rəˈfu.ʒi/ n masc
καταφύγιο

refutar /re.fuˈta/ /re.fuˈtaɾ/ /rə.fuˈta/ v
ανασκευάζω

regal /reˈɣaɫ/ n masc
δώρο

regalar /re.ɣaˈɫa/ /re.ɣaˈɫaɾ/ /rə.ɣəˈɫa/ v
δωρίζω
Obsequiar graciosament amb un present.

regar /reˈɣa/ /reˈɣaɾ/ /rəˈɣa/ v
ποτίζω

regent /reˈd͡ʒent/ /reˈʒen/ /rəˈʒen/ /rəˈʒent/ n neut
αντιβασιλέας

reggaeton /re.ɣeˈton/ n masc
ρεγκετόν

regiment /re.d͡ʒiˈmen/ /re.d͡ʒiˈment/ /re.ʒiˈmen/ /rə.ʒiˈmen/ /rə.ʒiˈment/ n masc
σύνταγμα

regional /re.d͡ʒi.oˈnaɫ/ /re.ʒi.oˈnaɫ/ /rə.ʒi.oˈnaɫ/ /rə.ʒi.uˈnaɫ/ adj
τοπικός

registre /reˈd͡ʒis.tɾe/ /reˈʒis.tɾe/ /rəˈʒis.tɾə/ n masc
μητρώο

regió /re.d͡ʒiˈo/ /re.ʒiˈo/ n fem
περιοχή

regla /ˈre.ɣɫa/ /ˈre.ɣɫə/ /ˈreɡ.ɡɫa/ /ˈreɡ.ɡɫə/ n fem
κανόνας
Norma, guia.

regle /ˈre.ɣɫe/ /ˈre.ɣɫə/ /ˈreɡ.ɡɫe/ /ˈreɡ.ɡɫə/ n masc
χάρακας

regna /ˈreŋ.na/ /ˈreŋ.nə/ /ˈreɡ.na/ n fem
ηνίο

regne /ˈreŋ.ne/ /ˈreŋ.nə/ /ˈreɡ.ne/ n masc
βασίλειο
Estat governat o representat per una monarquia.
Classificació dels ens naturals.

regressar /re.ɣɾeˈsa/ /re.ɣɾeˈsaɾ/ /rə.ɣɾəˈsa/ v
υποστρέφω

regularment /re.ɣuˌɫarˈmen/ /re.ɣuˌɫaɾˈmen/ /re.ɣuˌɫaɾˈment/ /rə.ɣuˌɫarˈmen/ /rə.ɣuˌɫaɾˈment/ adv
τακτικά

rehabilitació n fem
αποκατάσταση

rei /ˈrɛj/ n masc
βασιλιάς ρήγας
Cap del regne, monarca.
(escacs) Peça dels escacs a prendre per guanyar la partida i que es mou una sola casa en totes direccions.

reial /reˈjaɫ/ /rəˈjaɫ/ adj
βασιλικός

reina /ˈrej.na/ /ˈrɛj.nə/ n fem
βασίλισσα
Forma femenina de rei.

relacionat /re.ɫa.si.oˈnat/ /rə.ɫə.si.oˈnat/ /rə.ɫə.si.uˈnat/ adj masc
συγγενικός

relació /re.ɫa.siˈo/ /rə.ɫə.siˈo/ n fem
σχέση

relació sexual n fem
συνουσία

relatiu /re.ɫaˈtiw/ adj masc
σχετικός
Que està en relació amb alguna cosa

relaxació /re.ɫak.sa.siˈo/ /rə.ɫək.sə.siˈo/ n fem
χαλάρωση

religió /re.ɫi.d͡ʒiˈo/ /re.ɫi.ʒiˈo/ n fem
θρησκεία

religiós /re.ɫi.d͡ʒiˈos/ /re.ɫi.ʒiˈos/ n masc
θρήσκος

rella /ˈre.ʎa/ /ˈre.ʎə/ /ˈrə.ʎə/ /ˈrɛ.jə/ /ˈrɛ.ʎə/ n fem
αλετροπόδα

relleu /reˈʎew/ /rəˈʎew/ n masc
ανάγλυφο

relliscada /re.ʎisˈka.ða/ /rə.ʎisˈka.ðə/ n fem
γλίστρημα

relliscar /re.ʎisˈka/ /re.ʎisˈkaɾ/ /rə.ʎisˈka/ v
γλιστρώ

rellotge /reˈʎɔ.d͡ʒe/ n masc
ρολόι ωρολόγιο

rellotger /re.ʎoˈd͡ʒe/ /re.ʎoˈd͡ʒeɾ/ /rə.ʎoˈd͡ʒe/ /rə.ʎuˈd͡ʒe/ n masc
ρολογάς
(professions) Un artesà que fa, repara o ven rellotges.

relíquia /reˈɫi.ki.a/ /rəˈɫi.ki.ə/ n fem
κειμήλιο

rem /ˈrem/ /ˈrəm/ /ˈrɛm/ n masc
κουπί
Instrument de fusta que es fa servir per remar.

remar /reˈma/ /reˈmaɾ/ /rəˈma/ v
κωπηλατώ

remei /reˈmej/ /rəˈməj/ /rəˈmɛj/ n masc
φάρμακο

remeiar /re.meˈja/ /re.meˈjaɾ/ /rə.məˈja/ v
γιατρεύω

remolc /reˈmoɫk/ /rəˈmoɫk/ n masc
ρυμούλκα

remolcar /re.moɫˈka/ /re.moɫˈkaɾ/ /rə.moɫˈka/ /rə.muɫˈka/ v
ρυμουλκώ

remolí /re.moˈɫi/ /rə.moˈɫi/ /rə.muˈɫi/ n masc
δίνη

remuntada /re.munˈta.ða/ n fem
ανατροπή
(esports) Acció i efecte d'un esportista o un equip d'aconseguir superar l'adversari en una prova, un encontre o una competició després d'haver-hi mantingut un resultat o una posició desfavorable en el transcurs d'un determinat període de temps.

ren /ˈren/ /ˈrɛn/ n masc
τάρανδος

rendició /ren.di.siˈo/ /rən.di.siˈo/ n fem
παράδοση

rendir /renˈdi/ /renˈdiɾ/ /rənˈdi/ v
παραδίνομαι
Donar-se per vençut a l'enemic, posant-se a la seva disposició.

reni n masc
ρήνιο

rentadora /ren.taˈðo.ɾa/ /rən.təˈðo.ɾə/ n fem
πλυντήριο πλυντήριο ρούχων

rentar /renˈta/ /renˈtaɾ/ v
πλένω

repartiment /re.par.tiˈmen/ /re.paɾ.tiˈmen/ /re.paɾ.tiˈment/ /rə.pər.tiˈmen/ /rə.pəɾ.tiˈment/ n masc
μερισμός

repeló /re.peˈɫo/ /rə.pəˈɫo/ n masc
παρωνυχίδα

repetició n fem
επανάληψη
(esports de raqueta) Acció i efecte de tornar a començar un intercanvi de cops en substitució de l'anterior, que no compta a efectes de puntuació com a conseqüència d'una anul·lació.

repetir /re.peˈti/ /re.peˈtiɾ/ /rə.pəˈti/ v
επαναλαμβάνω

reporter /re.porˈte/ /re.poɾˈteɾ/ /rə.poɾˈte/ /rə.purˈte/ n masc
δημοσιογράφος

representació /re.pɾe.zen.ta.siˈo/ /rə.pɾə.zən.tə.siˈo/ n fem
αναπαράσταση
Grup de persones que assisteixen a una cita en nom d'una altra persona o d'una entitat.
Interpretar els actors una obra teatral davant d'un públic.
Expressió, mitjançant símbols, d'una realitat.

representant /re.pɾe.zenˈtan/ /re.pɾe.zenˈtant/ /rə.pɾə.zənˈtan/ /rə.pɾə.zənˈtant/ adj neut
βουλευτής

representar /re.pɾe.zenˈta/ /re.pɾe.zenˈtaɾ/ /rə.pɾə.zənˈta/ v
ἐϊκάσδω
Imitar la figura d'una cosa a través d'un dibuix o esquema.

repressió /re.pɾe.siˈo/ /rə.pɾə.siˈo/ n fem
καταστολή

reproducció /re.pɾo.ðuk.siˈo/ /rə.pɾo.ðuk.siˈo/ /rə.pɾu.ðuk.siˈo/ n fem
αναπαραγωγή

repte /ˈrep.te/ /ˈrəp.tə/ /ˈrɛp.tə/ n masc
πρόκληση
Objectiu que hom dona prioritat i que requereix cert esforç.
Acte d'empènyer a algú a un enfrontament.

republicà /re.pu.bɫiˈka/ /re.pu.βɫiˈka/ /re.pub.bɫiˈka/ /rə.pu.βɫiˈka/ /rə.pub.bɫiˈka/ adj masc
δημοκρατικός

reputació /re.pu.ta.siˈo/ /rə.pu.tə.siˈo/ n fem
φήμη

república /reˈpu.bɫi.ka/ /reˈpu.βɫi.ka/ /reˈpub.bɫi.ka/ /rəˈpu.βɫi.kə/ /rəˈpub.bɫi.kə/ n fem
δημοκρατία

república bananera n fem
μπανανία

rerepaís /ˌre.ɾe.paˈis/ n masc
ενδοχώρα

res /ˈre/ /ˈres/ /ˈrəs/ /ˈrɛ/ /ˈrɛs/ pronoun
τίποτε τίποτα
(negatiu) Cap cosa, buit o absència.

resar /raˈza/ /reˈza/ /reˈzaɾ/ /rəˈza/ /rəˈza/ v
προσεύχομαι

rescat /resˈkat/ /rəsˈkat/ n masc
διάσωση
Acció de rescatar.
λύτρα
Preu que es paga per obtenir la llibertat d'algú.

resident /re.ziˈðen/ /re.ziˈðent/ /rə.ziˈðen/ /rə.ziˈðent/ adj
ένοικος
Que resideix.

resident /re.ziˈðen/ /re.ziˈðent/ /rə.ziˈðen/ /rə.ziˈðent/ n neut
ένοικος
Ministre o ministra que resideix prop d'un govern estranger, de grau inferior al d'ambaixador.
Metge o metgessa que realitza el període de formació anomenat residència.

residir /re.ziˈði/ /re.ziˈðiɾ/ /rə.ziˈði/ v
μένω

residència /re.ziˈðɛn.si.a/ /rə.ziˈðɛn.si.ə/ n fem
κατοικία

resiliència /re.zi.ɫiˈɛn.si.a/ /rə.zi.ɫiˈɛn.si.ə/ n fem
ανακαμψιμότητα

resina /reˈzi.na/ /rəˈzi.nə/ n fem
ρητίνη
(halterofília, boxa, pilota basca) Substància polvoritzada que s'aplica a la sola d'una bota, el terra d'un ring o bé l'empunyadura d'una pala o una paleta, utilitzada per a facilitar al màxim l'adherència de l'esportista amb la superfície de contacte.

resistència /re.zisˈtɛn.si.a/ n fem
αντίσταση
Acció i efecte de resistir o resistir-se.

resolució /re.zo.ɫu.siˈo/ /rə.zo.ɫu.siˈo/ /rə.zu.ɫu.siˈo/ n fem
απόφαση
Acció de resoldre.
(videojocs) Mesura de la quantitat d'informació que es pot mostrar en un dispositiu digital.

respectar /res.pekˈta/ /res.pekˈtaɾ/ /rəs.pəkˈta/ v
σέβομαι
Oferir respecte a alguna cosa, en especial a les persones.

respecte /resˈpɛk.te/ /rəsˈpek.tə/ /rəsˈpɛk.tə/ n masc
σεβασμός

respectivament /res.pekˌti.vaˈment/ /res.pekˌti.βaˈmen/ /rəs.pəkˌti.vəˈmen/ /rəs.pəkˌti.vəˈment/ /rəs.pəkˌti.βəˈmen/ adv
αντιστοίχως

respiració /res.pi.ɾa.siˈo/ /rəs.pi.ɾə.siˈo/ n fem
αναπνοή

respirar /res.piˈɾa/ /res.piˈɾaɾ/ v
αναπνέω

respondre /resˈpɔn.dɾe/ v
απαντώ
(transitiu) Dir quelcom en resposta a una demanda.

responsabilitat /res.pon.sa.bi.ɫiˈtat/ /rəs.pon.sə.bi.ɫiˈtat/ /rəs.pun.sə.bi.ɫiˈtat/ n fem
ευθύνη υπευθυνότητα

responsable /res.ponˈsa.bɫe/ /res.ponˈsa.βɫe/ /res.ponˈsab.bɫe/ /rəs.ponˈsab.bɫə/ /rəs.punˈsa.βɫə/ /rəs.punˈsab.bɫə/ adj
υπεύθυνος
Que ha de respondre sobre algú o alguna cosa.

resposta /resˈpɔs.ta/ /resˈpɔs.tɔ/ n fem
απάντηση
Acció de respondre una pregunta, una acusació o una objecció, o a qui el crida o li truca.
Allò que es diu o s'escriu per contestar una pregunta.

ressonància /re.soˈnan.si.a/ /rə.suˈnan.si.ə/ n fem
απήχηση

restar /resˈta/ /resˈtaɾ/ /rəsˈta/ v
μένω
No moure’s del lloc on hom és.

restaurant /res.tawˈɾan/ /res.tawˈɾant/ /rəs.təwˈɾan/ /rəs.təwˈɾant/ n masc
εστιατόριο

restaurar /res.tawˈɾa/ /res.tawˈɾaɾ/ /rəs.təwˈɾa/ v
αποκαθιστώ

resultat /re.zuɫˈtat/ n masc
αποτέλεσμα

resurrecció /re.zu.rek.siˈo/ /rə.zu.rək.siˈo/ n fem
ανάσταση

ret /ˈret/ /ˈrɛt/ n masc
φιλέ

retina /reˈti.na/ /rəˈti.nə/ n fem
αμφιβληστροειδής

retrat /reˈtɾat/ /rəˈtɾat/ n masc
προσωπογραφία πορτρέτο

retratar /re.tɾaˈta/ /re.tɾaˈtaɾ/ /rə.tɾəˈta/ v
απεικονίζω

retrovirus /re.tɾoˈvi.ɾus/ /re.tɾoˈβi.ɾus/ /rə.tɾoˈvi.ɾus/ /rə.tɾuˈvi.ɾus/ /rə.tɾuˈβi.ɾus/ n masc
ρετροϊός

retòrica /reˈtɔ.ɾi.ka/ /rəˈtɔ.ɾi.kə/ n fem
ρητορική

revelar /re.veˈɫaɾ/ /re.βeˈɫa/ /rə.vəˈɫa/ /rə.βəˈɫa/ v
αποκαλύπτω
Fer conèixer alguna cosa amagada.

reviscolar /re.vis.koˈɫaɾ/ /re.βis.koˈɫa/ /rə.vis.koˈɫa/ /rə.vis.kuˈɫa/ /rə.βis.kuˈɫa/ v
αναζωογονώ

revolucionari /re.vo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /re.βo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /rə.vo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /rə.vu.ɫu.si.uˈna.ɾi/ /rə.βu.ɫu.si.uˈna.ɾi/ adj masc
επαναστατικός
Relatiu o pertanyent a la revolució.

revolucionari /re.vo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /re.βo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /rə.vo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /rə.vu.ɫu.si.uˈna.ɾi/ /rə.βu.ɫu.si.uˈna.ɾi/ n masc
επαναστατικός
Individu partidari de la revolució.

revolució /re.vo.ɫu.siˈo/ /re.βo.ɫu.siˈo/ /rə.vo.ɫu.siˈo/ /rə.vu.ɫu.siˈo/ n fem
επανάσταση
Canvi dràstic polític, social o econòmic.

rialla /riˈa.jə/ /riˈa.ʎa/ /riˈa.ʎə/ n fem
γέλιο

riba /ˈri.ba/ n fem
όχθη

ribot /riˈβɔt/ n masc
πλάνη

ric /ˈrik/ adj masc
πλούσιος εύπορος
Amb molts diners o recursos.

ridícul /riˈði.kuɫ/ adj masc
γελοίος
Que fa que altres se'n riguin per vergonyós, fora de lloc o per diferent.

rierol /ri.eˈɾɔɫ/ n masc
ρυάκι

rima /ˈri.ma/ /ˈri.mə/ n fem
ομοιοκαταληξία
Concordança fonètica entre paraules a partir de la darrera vocal accentuada, especialment al final dels versos d'un poema.

rinoceront /ri.no.seˈɾon/ /ri.no.seˈɾont/ /ri.no.səˈɾɔnt/ /ri.nu.səˈɾɔn/ n masc
ρινόκερος

riquesa /riˈke.za/ /riˈkə.zə/ /riˈkɛ.zə/ n fem
πλούτος

risc n masc
κίνδυνος ρίσκο

ritme /ˈrid.me/ n masc
ρυθμός

ritu /ˈri.tu/ n masc
τελετουργία

riu n masc
ποτάμι ποταμός
Curs d'aigua que flueix de manera força contínua.

riure /ˈriw.ɾe/ n masc
γέλιο γελώ
El resultat de l'acció de riure.

riure /ˈriw.ɾe/ v
γελάω γελώ
Fer un moviment facial repetitiu, i sovint incontrolat, amb la boca, normalment acompanyat de so, que expressa alegria sobtada o burla.

rival /riˈvaɫ/ /riˈvaɫ/ /riˈβaɫ/ n neut
αντίζηλος

rivalitat /ri.va.ɫiˈtat/ /ri.və.ɫiˈtat/ /ri.βa.ɫiˈtat/ /ri.βə.ɫiˈtat/ n fem
ανταγωνισμός

ro /ˈro/ n fem
ρο

roba /ˈrɔ.ba/ /ˈrɔ.βa/ /ˈrɔ.βɔ/ /ˈrɔ.βə/ n fem
ρούχο

robar /roˈba/ /roˈbaɾ/ /roˈβa/ /ruˈba/ v
κλέβω

robot /roˈbɔt/ /ruˈbɔt/ n masc
ρομπότ
Màquina amb certa capacitat de decisió que duu a terme tasques de forma autònoma, en especial la que té forma humanoide.
(tennis de taula) Màquina que llança pilotes al camp d'un jugador, utilitzada per a practicar diferents tipus de cops en les sessions d'entrenament.

robust /roˈbust/ /ruˈbust/ /ruˈβust/ adj masc
ρωμαλέος

robí /roˈbi/ /ruˈbi/ /ruˈβi/ n masc
ρουμπίνι
Pedra preciosa molt dura, lluenta i no molt pesant, de color rosa o carmí.

robòtica /roˈbɔ.ti.ka/ /roˈbɔ.ti.kə/ /ruˈbɔ.ti.kə/ /ruˈβɔ.ti.kə/ n fem
ρομποτική

rock-and-roll /ˌrɔk.anˈrɔɫ/ /ˌrɔk.ənˈrɔɫ/ n masc
ροκ εντ ρολ

roda /ˈrɔ.ða/ /ˈrɔ.ðɔ/ n fem
ρόδα τροχός
Objecte circular, on normalment el diàmetre és molt més gran que la base, i que pot girar al voltant de l’eix central, facilitant el moviment de vehicles o de peces mecàniques.

rodi n masc
ρόδιο

rodó /roˈðo/ /ruˈðo/ adj masc
στρογγυλός
De forma de cercle.

roentgeni n masc
ρεντγκένιο

roig /ˈrot͡ʃ/ adj masc
κόκκινος
Pertanyent o relacionat amb les idees polítiques d'esquerres.

rol /ˈrɔɫ/ n masc
ρόλος
Conjunt de documents que es porten a bord d'una nau on consta la llista dels membres de la tripulació, entre altres dades.
Conjunt de funcions, pautes, comportaments que una societat determinada espera que una persona compleixi segons el seu estatus social adquirit o atribuït.

rom /ˈrom/ n masc
ρούμι
(aliments) Beguda alcohòlica basada en la canya de sucre.

romanització /ro.ma.ni.d͡za.siˈo/ /ro.ma.ni.za.siˈo/ /ru.mə.nid.zə.siˈo/ n fem
λατινική μεταγραφή

romanès /ro.məˈnəs/ /ru.məˈnɛs/ n masc
Ρουμανικά
Natural de Romania.
(masculí singular) Llengua romànica parlada principalment a Romania i a Moldàvia.

romaní /ro.maˈni/ /ro.məˈni/ /ru.məˈni/ n masc
δενδρολίβανο
(botànica) Arbust mediterrani de la família de les labiades, amb fulles glàndules que contenen olis aromàtics, usades com a condiment i amb propietats estimulants (Rosmarinus officinalis).

rombe /ˈrom.be/ /ˈrom.bə/ n masc
ρόμβος

romà /roˈma/ /ruˈma/ adj masc
ρωμαϊκός
Relatiu o pertanyent a l'església romana i a la seva litúrgia.

romà /roˈma/ /ruˈma/ n masc
Ρωμαίος
Habitant de Roma.

romàntic /roˈman.tik/ /ruˈman.tik/ adj masc
ρομαντικός

ronc /ˈroŋ/ /ˈroŋk/ /ˈroŋk/ adj masc
βραχνός
Veu o so tosc i aspre.

roncar /roŋˈka/ /roŋˈkaɾ/ /ruŋˈka/ v
ροχαλίζω

rondinar /ron.diˈna/ /ron.diˈnaɾ/ /run.diˈna/ v
γκρινιάζω
(intransitiu) Expressar murmurant algun tipus de malestar o crítica negativa.

ronyó /roˈɲo/ /ruˈɲo/ n masc
νεφρό νεφρός
Cadascun dels dos òrgans de l'aparell circulatori i excretori de les persones i dels altres animals vertebrats encarregats de filtrar i netejar la sang. Es troben a banda i banda del cos en la part de l'abdomen just sota les costelles.

rorqual comú n masc
πτεροφάλαινα

rorqual d'aleta blanca n masc
ρυγχοφάλαινα

ros /ˈros/ /ˈrɔs/ adj masc
ξανθός

rosa /ˈrɔ.za/ /ˈrɔ.zɔ/ adj
ροζ
De color de la rosa.

rosa /ˈrɔ.za/ /ˈrɔ.zɔ/ n fem
τριανταφυλλιά τριαντάφυλλο ρόδο
(botànica) Flor que cria el roser.

rosa /ˈrɔ.za/ /ˈrɔ.zɔ/ n masc
ροζ ρόδο
Color format a partir del vermell i el blanc.

rosada /roˈza.ða/ /roˈza.ðə/ /ruˈza.ðə/ n fem
πάχνη

rosari /roˈza.ɾi/ /ruˈza.ɾi/ n masc
ροζάριο
(religió) Pregària tradicional de l'església catòlica, consistent en la recitació de tres sèries d'oracions, en la qual es commemoren els 15 misteris principals de la vida de Cirst i de la verge.

rosbif /rozˈbif/ /ˌrɔzˈbif/ n masc
ροσμπίφ

rosegador /ro.ze.ɣaˈðo/ /ro.ze.ɣaˈðoɾ/ /ro.zə.ɣəˈðo/ /ru.zə.ɣəˈðo/ adj masc
τρωκτικό
Que rossega.

rosegador /ro.ze.ɣaˈðo/ /ro.ze.ɣaˈðoɾ/ /ro.zə.ɣəˈðo/ /ru.zə.ɣəˈðo/ n masc
τρωκτικό
(masculí) Individu del grup d'animals que forma un ordre dins dels mamífers. Es caracteritza per tenir quatres potes, normalment curtes, cua, i uns incisius especialment llargs que no para de moure (rosegar) per desgastar-los i evitar que creixin en excés.

rosegar /ro.zeˈɣa/ /ro.zeˈɣaɾ/ /ro.zəˈɣa/ /ru.zəˈɣa/ v
τσιμπώ
Mossegar una cosa dura emportant-se petites parts, esmicar-la a poc a poc.
ροκανίζω
Un fort sentiment, turmentar continuadament.

rosella /roˈze.ʎa/ /roˈze.ʎə/ /ruˈze.ʎə/ n fem
παπαρούνα

rossinyol /ro.siˈɲɔɫ/ /ru.siˈɲɔɫ/ n masc
αηδόνι
Ocell de la família dels muscicàpids, notable pel seu cant (Luscinia megarhynchos).

rostir /rosˈti/ /rosˈtiɾ/ /rusˈti/ v
ψήνω

rostit /rosˈtit/ /rusˈtit/ n masc
ψητός

rostoll /rosˈtoʎ/ /rusˈtoj/ /rusˈtoʎ/ n masc
καλαμιά

rot /ˈrot/ n masc
ερευγμός

rotar /roˈta/ /roˈtaɾ/ /ruˈta/ v
ρεύομαι

rotonda /roˈton.da/ /roˈton.də/ /ruˈton.də/ n fem
κόμβος
Cruïlla amb un illot central i una calçada circular on conflueixen les diferents vies d’intersecció.

roure /ˈrɔw.ɾe/ /ˈrɔw.ɾə/ n masc
δρυς βελανιδιά

rovell /roˈveʎ/ /roˈvəʎ/ /roˈβeʎ/ /ruˈvɛj/ /ruˈβɛʎ/ n masc
σκουριά
Pàtina rogenca que agafa el ferro quan es podreix.
κρόκος κροκάδι
Nucli d'un ou, de color ataronjat.

rubidi n masc
ρουβίδιο

ruble /ˈru.bɫe/ /ˈru.βɫe/ /ˈru.βɫə/ /ˈrub.bɫe/ /ˈrub.bɫə/ n masc
ρούβλι

ruca /ˈru.ka/ /ˈru.kə/ n fem
ρόκα
Herba de la família de les brassicàcies, de flors amb quatre pètals en creu blanquinoses o groguenques, de fulles amb sabor picant usades en amanides o com a condiment i de llavors que se n’obté un oli emprat en medicina popular per a la ronquera (Eruca vesicaria).

rugbi n masc
ράγκμπι

rumor n
κουτσομπολιό

rural /ruˈɾaɫ/ adj
αγροτικός

rus adj masc
ρωσικά
Relatiu o pertanyent a Rússia.

rusc /ˈrusk/ n masc
κυψέλη

russo-ucraïnès /ˌru.so.kɾə.iˈnəs/ /ˌru.so.u.kɾa.iˈnes/ /ˌru.su.kɾə.iˈnɛs/ adj masc
Ρωσο-Ουκρανικό

ruta /ˈru.ta/ /ˈru.tə/ n fem
διαδρομή

ruteni n masc
ρουθήνιο

rutherfordi /ru.tərˈfɔr.di/ n masc
ραδερφόρντιο

ruïna /ruˈi.na/ n fem
ερείπιο

ràbia /ˈra.bi.a/ n fem
οργή
Ira, sentiment d'odi i agressivitat.
λύσσα
Malaltia vírica transmesa pels gossos.

ràdio /ˈra.ði.o/ /ˈra.ði.u/ n fem
ράδιο ραδιόφωνο
Dispositiu receptor de radiodifusió, radioreceptor.

ràpid /ˈra.pit/ adj masc
γρήγορος
Que va a molta velocitat.

règim /ˈrɛ.d͡ʒim/ /ˈrɛ.ʒim/ n masc
διοίκηση

rèptil /ˈrɛp.tiɫ/ n masc
ερπετό

rímel /ˈri.meɫ/ /ˈri.məɫ/ n masc
μάσκαρα

ròtula /ˈrɔ.tu.ɫa/ /ˈrɔ.tu.ɫə/ n fem
επιγονατίδα

sa /sa/ /sə/ adj masc
υγιής
Que té salut i no està malalt.

sa i estalvi adj masc
σώος και αβλαβής

sabana /saˈba.na/ /səˈβa.nə/ n fem
σαβάνα

sabata /saˈba.ta/ n fem
παπούτσι

sabater /sa.baˈteɾ/ /sa.βaˈte/ /sə.βəˈte/ n masc
παπουτσής τσαγκάρης υποδηματοποιός
Persona que fa o ven sabates.

sabatilla /sa.baˈti.ʎa/ /sə.βəˈti.ʎə/ n fem
παντόφλα
Sabata lleugera per estar per casa.

saber /saˈbeɾ/ /saˈβe/ v
ξέρω
(transitiu) Conèixer o tenir notícia d'alguna cosa.
(transitiu) Estar instruït o ser destre en algun art o facultat.

sabor /saˈboɾ/ /səˈbo/ /səˈβor/ n
γεύση

sabre /ˈsa.bɾe/ /ˈsa.βɾə/ n masc
μάχαιρα
Arma blanca normalment d'un sol tall, amb la fulla corba cap enrere i llarga, utilitzada principalment per la cavalleria.

sabó /saˈbo/ n masc
σαπούνι

sac /ˈsak/ n masc
τσάντα
Receptacle de roba.

sacerdot /sa.seɾˈðɔt/ n masc
ιερέας

sacerdotessa /sa.seɾ.ðoˈte.sa/ /sə.sər.duˈtɛ.sə/ /sə.sər.ðuˈtɛ.sə/ /sə.səɾ.ðoˈtə.sə/ n fem
ιέρεια

sacre /ˈsa.kɾe/ /ˈsa.kɾə/ n masc
ιερό οστό

sacrifici /sa.kɾiˈfi.si/ /sə.kɾiˈfi.si/ n masc
θυσία

sacsejar /sak.seˈd͡ʒa/ /sak.seˈd͡ʒaɾ/ /sak.seˈʒa/ /sək.səˈd͡ʒa/ /sək.səˈʒa/ v
τινάζω

safata /saˈfa.ta/ /səˈfa.tə/ n fem
δίσκος

safir /səˈfir/ n masc
ζαφείρι

safrà /səˈfɾa/ n masc
κρόκος ζαφορά

sagnant /saŋˈnan/ /saɡˈnan/ /saɡˈnant/ /səŋˈnan/ /səŋˈnant/ adj
αιματηρός
De l’acció, acte o situació en què es vessa sang.

sagnar /saŋˈna/ /saɡˈna/ /saɡˈnaɾ/ /səŋˈna/ v
αιμορραγώ
(intransitiu) Perdre sang un ésser viu, vessar-la.

sagrament /sa.ɣɾaˈmen/ /sa.ɣɾaˈment/ /sə.ɣɾəˈmen/ n masc
μυστήριο

sagrat /saˈɣɾat/ /səˈɣɾat/ adj masc
ιερός

sagristà /sa.ɣɾisˈta/ /sə.ɣɾisˈta/ n masc
εκκλησάρης

sal n fem
άλας αλάτι
Substància blanca de clorur de sodi, obtinguda principalment de l’aigua de mar, usada com a condiment i conservant.
αλάτι
(química) Compost derivat de la neutralització d’un àcid amb una base o un metall.

sala /ˈsa.ɫa/ n fem
δωμάτιο

salar /saˈɫa/ /saˈɫaɾ/ /səˈɫa/ v
αλατίζω
Posar sal en aliments o begudes, especialment quan és en excés.

salari /saˈɫa.ɾi/ /səˈɫa.ɾi/ n masc
μισθός
Retribució del treballador (assalariat) pel seu treball.

saler /saˈɫe/ /saˈɫeɾ/ /səˈɫe/ n masc
αλατιέρα

saliva /saˈɫi.va/ /saˈɫi.βa/ /səˈɫi.və/ /səˈɫi.βə/ n fem
σίελος σάλιο

salivar /sa.ɫiˈvaɾ/ /sa.ɫiˈβa/ /sə.ɫiˈva/ /sə.ɫiˈβa/ v
σαλιάζω

salmó /səɫˈmo/ adj
σολομός
Que és de color rosat com el salmó.

salmó /səɫˈmo/ n masc
σολομός
Peix de la família dels salmònids amb la carn vermella que neix, es reprodueix i mort en aigües dolces tot i viure la major part de la seva vida en aigua salada (Salmo salar).
Color rosa ataronjat com la carn del peix Salmo salar.

salsa /ˈsaɫ.sa/ /ˈsaɫ.sə/ n fem
σάλτσα
Acompanyament semilíquid del menjar per donar-li millor sabor.

salsitxa /səɫˈsi.t͡ʃə/ n fem
λουκάνικο

salt /ˈsaɫ/ /ˈsaɫt/ n masc
άλμα
Moviment cap endavant o cap amunt, conseqüència de saltar.
(billar) Jugada consistent a fer saltar la bola jugadora sobre el feltre per mitjà d'un cop efectuat amb un angle d'incidència del tac entre 36 i 45°, que generalment s'utilitza per a evitar el contacte amb una bola interposada en el camí de la bola d'atac.

salt entre dos n masc
τζάμπολ

saltamartí /ˌsaɫ.ta.maɾˈti/ /ˌsaɫ.tə.mərˈti/ n masc
ακρίδα
Insecte saltador de l’ordre dels ortòpters, de color verd.

saltar /saɫˈta/ /saɫˈtaɾ/ v
πηδάω πηδώ
Fer un moviment elevant els dos peus del terra per impulsar-se cap amunt o cap endavant.

saltiri /saɫˈti.ɾi/ /səɫˈti.ɾi/ n masc
ψαλτήριο
Recull de salms.

saludar /sa.ɫuˈða/ /sa.ɫuˈðaɾ/ /sə.ɫuˈða/ v
χαιρετώ

salut /saˈɫut/ Interjection
γείτσες
Exclamació feta en esternudar.

salut /saˈɫut/ n fem
υγεία
Estat de benestar físic i absència de malaltia.

salut /saˈɫut/ n masc
χαιρετισμός
Salutació, acció de saludar.

salvador /saɫ.vaˈðoɾ/ /saɫ.βaˈðo/ /saɫ.βaˈðoɾ/ /səɫ.vəˈðo/ /səɫ.βəˈðo/ n masc
σωτήρας

salvar /saɫˈvaɾ/ /saɫˈβa/ /səɫˈva/ /səɫˈβa/ v
σώζω

salvatge /saɫˈva.d͡ʒe/ /saɫˈβa.d͡ʒe/ /səɫˈva.d͡ʒə/ adj
άγριος
No domesticat.

salze /ˈsaɫ.ze/ n masc
ιτιά

samari /səˈma.ɾi/ n masc
σαμάριο

samarreta /sa.maˈre.ta/ /sə.məˈrə.tə/ /sə.məˈrɛ.tə/ n fem
φανέλα
Peça interior de roba que cobreix bona part del tronc, normalment fins poc més enllà de la cintura.

sandàlia /sanˈða.ɫi.a/ /sənˈða.ɫi.ə/ n fem
σανδάλι πέδιλο

sang /ˈsaŋ/ /ˈsaŋk/ /ˈsaŋk/ n fem
αίμα

sanglot /saŋˈɡɫot/ /səŋˈɡɫot/ n masc
αναφιλητό
Sospir amb inspiració i expiració convulsives.

sanglotar /saŋ.ɡɫoˈta/ /saŋ.ɡɫoˈtaɾ/ /səŋ.ɡɫoˈta/ /səŋ.ɡɫuˈta/ v
κλαίω με λυγμούς
Fer sanglots.

sangonera /saŋ.ɡoˈne.ɾa/ /səŋ.ɡoˈne.ɾə/ /səŋ.ɡuˈne.ɾə/ n fem
βδέλλα

sanitat /sa.niˈtat/ /sə.niˈtat/ n fem
υγεία

sant /sent/ /sənt/ /ˈsan/ /ˈsant/ adj masc
άγιος
Venerable per motius religiosos.

sant i senya n masc
σύνθημα

sarcòfag /saɾˈkɔ.fak/ /sərˈkɔ.fək/ n masc
σαρκοφάγος

sard adj masc
σαρδηνιακά
Relatiu o pertanyent a Sardenya, als seus habitants o a la seva llengua.

sard n masc
σαρδηνιακά
Natiu de Sardenya.
(només singular) Llengua històricament parlada a Sardenya.

sardina /sərˈdi.nə/ n fem
σαρδέλα

sargantana /saɾ.ɣanˈta.na/ n fem
σαύρα

sastre /ˈsas.tɾe/ n masc
ράπτης ράφτης

satisfacció /sa.tis.fak.siˈo/ /sə.tis.fək.siˈo/ n fem
ικανοποίηση

satisfer /sa.tisˈfe/ /sa.tisˈfeɾ/ /sə.tisˈfe/ v
ικανοποιώ
Acomplir un anhel o una necessitat.

satèl·lit /saˈtɛɫ.ɫit/ /səˈtɛɫ.ɫit/ n masc
δορυφόρος

sauna /ˈsaw.na/ /ˈsaw.nə/ n fem
σάουνα

savi /ˈsa.βi/ adj masc
σοφός
Assenyat, que actua apropiadament.

savi /ˈsa.βi/ n masc
σοφός
Persona que acumula molts sabers, molts coneixements.

saviesa /sa.viˈe.za/ /sa.βiˈe.za/ /sə.viˈə.zə/ /sə.viˈɛ.zə/ /sə.βiˈɛ.zə/ n fem
σοφία

saxòfon /sakˈsɔ.fon/ /səkˈsɔ.fon/ /səkˈsɔ.fun/ n masc
σαξόφωνο

seaborgi /siˈβɔr.ɡi/ n masc
σιμπόργκιο

sec /ˈsek/ /ˈsək/ /ˈsɛk/ adj masc
στεγνός
Sense humitat o amb poca aigua.

seca /ˈse.ka/ /ˈsə.kə/ /ˈsɛ.kə/ n fem
νομισματοκοπείο

secant /seˈkan/ /seˈkant/ /səˈkan/ /səˈkant/ adj
τέμνουσα

secret /seˈkɾet/ /səˈkɾet/ /səˈkɾət/ /səˈkɾɛt/ adj masc
μυστικός
Que la seva comprensió resulta difícil o es té insuficients coneixements.

secret /seˈkɾet/ /səˈkɾet/ /səˈkɾət/ /səˈkɾɛt/ n masc
μυστικό μυστικός

secretar /se.kɾeˈta/ /se.kɾeˈtaɾ/ /sə.kɾəˈta/ v
εκκρίνω

secretari /se.kɾeˈta.ɾi/ /sə.kɾəˈta.ɾi/ n masc
γραμματεύς

secta /ˈsɛk.ta/ /ˈsɛk.tɛ/ n fem
αίρεση

sector /sekˈto/ /sekˈtoɾ/ /səkˈto/ n masc
τομέας

secularització /se.ku.la.ri.za.siˈo/ /se.ku.ɫa.ri.d͡za.siˈo/ /sə.ku.ɫə.rid.za.siˈo/ n fem
εκκοσμίκευση

secundari /se.kunˈda.ɾi/ /sə.kunˈda.ɾi/ adj masc
δευτερεύων

seda /ˈse.ða/ /ˈsə.ðə/ /ˈsɛ.ðə/ n fem
μέταξα μετάξι

sedentari /se.ðenˈta.ɾi/ /sə.ðənˈta.ɾi/ adj masc
καθιστικός

sedició /se.ði.siˈo/ /sə.ði.siˈo/ n fem
στάση

seduir /se.ðuˈi/ /se.ðuˈiɾ/ /sə.ðuˈi/ v
αποπλανώ
Guanyar-se una persona el favor sexual d'una altra.

segar /seˈɣa/ /seˈɣaɾ/ /səˈɣa/ v
θερίζω
(agricultura) Tallar plantes (blat, etc.) per a arreplegar-les.

segell /seˈd͡ʒeʎ/ /seˈʒeʎ/ /səˈʒeʎ/ n masc
γραμματόσημο
Objecte destinat estampar alguna mena de marca que té perfilada en volum. Aquesta marca s'utilitza principalment per a indicar una propietat, una autenticitat o la identificació de l'emissor.
Paper petit estampat que cal enganxar en l'element a tractar i que demostra un pagament previ a un dels següents serveis: enviament per correu d'una carta, postal o paquet o bé realització d'una gestió mitjançant un document (instància, pòlissa, etc).

segellar /se.d͡ʒeˈʎa/ /se.d͡ʒeˈʎaɾ/ /se.ʒeˈʎa/ /sə.ʒəˈʎa/ v
σφραγίζω

segle /ˈse.ɣɫe/ /ˈse.ɣɫə/ /ˈseɡ.ɡɫe/ /ˈseɡ.ɡɫə/ /ˈsɛ.ɣɫə/ /ˈsɛɡ.ɡɫə/ n masc
αιώνας

segon /seˈɣon/ n masc
δευτερόλεπτο
Unitat de temps del sistema internacional que equival a la duració de 9.192.631.770 períodes de radiació corresponents a la transició entre dos nivells de l'estructura hiperfina de l'estat fonamental del cesi 133.

segon /seˈɣon/ number
δεύτερος
(ordinal) Que va just darrere del primer.

segons /seˈɣons/ /səˈɣons/ conjunction
σύμφωνα με

segregar /se.ɣɾeˈɣa/ /se.ɣɾeˈɣaɾ/ /sə.ɣɾəˈɣa/ v
διαχωρίζω

segrest /seˈɣɾest/ /səˈɣɾest/ n masc
απαγωγή

seguidor /se.ɣiˈðo/ /se.ɣiˈðoɾ/ /sə.ɣiˈðo/ n masc
ακόλουθος

seguir /seˈɣi/ /seˈɣiɾ/ /səˈɣi/ v
ακολουθώ
Anar darrere d'algú o d’alguna cosa que es mou en la mateixa direcció.

segur /seˈɣu/ /seˈɣuɾ/ /səˈɣu/ adj masc
ασφαλής
ferm, sense perill
cert, evident

seguretat /se.ɣu.ɾeˈtat/ n fem
ασφάλεια
Absència de perill, qualitat de segur.

segó /seˈɣo/ /səˈɣo/ n masc
πίτουρο

següent /seˈɣwen/ /seˈɣwent/ /səˈɣwen/ /səˈɣwent/ adj
ακόλουθος

seient /seˈjen/ /seˈjent/ /səˈjen/ /səˈjent/ n masc
κάθισμα

seixanta /sejˈʃan.ta/ /seˈʃan.ta/ /siˈʃan.ta/ /siˈʃan.tə/ /ʃiˈʃan.ta/ /ʃiˈʃan.tə/ number
εξήντα

seixanta-cinc /sejˌʃan.taˈsiŋ/ /sejˌʃan.taˈsiŋk/ /seˌʃan.taˈsiŋ/ /səˌʃan.təˈsiŋ/ /səˌʃan.təˈsiŋk/ number
εξήντα πέντε

seixanta-dos /sejˌʃan.taˈðos/ /seˌʃan.taˈðos/ /səˌʃan.təˈðos/ number
εξήντα δύο

seixanta-nou /sejˌʃan.taˈnɔw/ /seˌʃan.taˈnɔw/ /səˌʃan.təˈnɔw/ number
εξήντα εννέα

seixanta-quatre /sejˌʃan.taˈkwa.tɾe/ /seˌʃan.taˈkwa.tɾe/ /səˌʃan.təˈkwa.tɾə/ number
εξήντα τέσσαρες

seixanta-set /sejˌʃan.taˈsɛt/ /seˌʃan.taˈsɛt/ /səˌʃan.təˈsɛt/ number
εξήντα επτά

seixanta-sis /sejˌʃan.taˈsis/ /seˌʃan.taˈsis/ /səˌʃan.təˈsis/ number
εξήντα έξ

seixanta-tres /sejˌʃan.taˈtɾes/ /seˌʃan.taˈtɾes/ /səˌʃan.təˈtɾes/ number
εξήντα τρείς

seixanta-un /sejˌʃan.taˈun/ /seˌʃan.taˈun/ /səˌʃan.təˈun/ number
εξήντα έν

seixantè /se.ʃanˈte/ /sej.ʃanˈte/ /sə.ʃənˈtə/ /sə.ʃənˈtɛ/ number
εξηκοστός

seleccionar /se.ɫek.si.oˈna/ /se.ɫek.si.oˈnaɾ/ /sə.ɫək.si.uˈna/ v
επιλέγω

seleni /səˈɫɛ.ni/ n masc
σελήνιο

sella /ˈse.ʎa/ /ˈse.ʎə/ n fem
σέλλα

semblant /semˈbɫan/ /semˈbɫant/ /səmˈbɫan/ /səmˈbɫant/ adj
παρόμοιος
Que és gairebé igual a un altre.

semblar /semˈbɫa/ /semˈbɫaɾ/ /səmˈbɫa/ v
φαίνομαι

sembrar /semˈbɾa/ /semˈbɾaɾ/ /səmˈbɾa/ v
σπέρνω

semen /ˈse.men/ /ˈsɛ.mən/ n masc
σπέρμα

seminari /se.miˈna.ɾi/ /sə.miˈna.ɾi/ n masc
θεολογική σχολή
Institució catòlica on es formen i eduquen els qui volen ser sacerdots.

sempre /ˈsem.pɾe/ adv
πάντα πάντοτε

semàfor /seˈma.foɾ/ /səˈma.foɾ/ /səˈma.fur/ n masc
φανάρι

semàntica /seˈman.ti.ka/ /səˈman.ti.kə/ n fem
σημασιολογία

senat /seˈnat/ /səˈnat/ n masc
γερουσία

senegalès /sə.nə.ɣəˈɫəs/ /sə.nə.ɣəˈɫɛs/ adj masc
Σενεγαλέζα
Relatiu o pertanyent a Senegal.

senegalès /sə.nə.ɣəˈɫəs/ /sə.nə.ɣəˈɫɛs/ n masc
Σενεγαλέζα
Persona que habita o és originària de Senegal.

senglar /seŋˈɡɫa/ /səŋˈɡɫa/ n masc
κάπρος αγριογούρουνο

sensacional /sen.sa.si.oˈnaɫ/ /sən.sə.si.uˈnaɫ/ adj
εντυπωσιακός

sensació n fem
αίσθηση

sense /ˈsen.sa/ /ˈsen.se/ /ˈsən.sə/ /ˈsɛn.sə/ preposition
χωρίς άνευ

sensible /senˈsi.bɫe/ /senˈsi.βɫe/ /senˈsib.bɫe/ /sənˈsi.βɫə/ /sənˈsib.bɫə/ adj
ευαίσθητος
Que està dotat de sensibilitat.

sensor /senˈso/ /senˈsoɾ/ /sənˈso/ n masc
αισθητήρας

sentiment /sen.tiˈmen/ /sen.tiˈment/ /sən.tiˈmen/ /sən.tiˈment/ n masc
συναίσθημα
Experiència subjectiva de l'emoció, estable i més o menys duradora.

sentimental /sen.ti.menˈtaɫ/ /sən.ti.mənˈtaɫ/ adj
συναισθηματικός

sentinella /sen.tiˈne.ʎa/ /sən.tiˈne.ʎə/ n masc
σκοπός

sentir /senˈti/ /senˈtiɾ/ v
αισθάνομαι
Percebre amb els sentits, tret del visual.

sentir-se /senˈtiɾ.se/ /sənˈtir.sə/ v
νιώθω
Adonar-se del propi estat físic.

sentit /senˈtit/ n masc
αίσθηση
Facultat per relacionar el cos i l'exterior (la vista, el tacte....)
έννοια
Intencionalitat d’allò que es diu.

sentència /senˈtɛn.si.a/ /sənˈtɛn.si.ə/ n fem
καταδίκη

seny /ˈseɲ/ /ˈsəɲ/ /ˈsɛɲ/ n masc
κοινή λογική
Qualitat de ponderar les conseqüències dels actes abans de portar-los a terme.

senyal /seˈɲaɫ/ /siˈɲaɫ/ n masc
σημάδι
Marca feta a alguna cosa.

senyor /seˈɲo/ /seˈɲoɾ/ /siˈɲo/ /siˈɲoɾ/ /səˈɲo/ /səˈɲu/ n masc
κύριος κύριε
(usat especialment pels nens) Home gran o desconegut.

senyora /seˈɲo.ɾa/ /səˈɲo.ɾə/ n fem
κυρία
Tractament de cortesia donat a una dona.

separació /se.pa.ɾa.siˈo/ /se.pə.ɾə.siˈo/ n fem
χωρισμός

separadament /se.paˌɾa.ðaˈmen/ /se.paˌɾa.ðaˈment/ /sə.pəˌɾa.ðəˈmen/ /sə.pəˌɾa.ðəˈment/ adv
χωριστά

separar /se.paˈɾa/ /se.paˈɾaɾ/ /sə.pəˈɾa/ v
χωρίζω

septentrional /sep.ten.tɾi.oˈnaɫ/ /səp.tən.tɾi.uˈnaɫ/ adj
βόρειος

sepulcre /seˈpuɫ.kɾe/ /səˈpuɫ.kɾə/ n masc
μνήμα

seqüela /seˈkwɛ.ɫa/ /seˈkwɛ.ɫɛ/ /səˈkwɛ.ɫə/ n fem
συνέχεια
Conseqüència produïda arran d'un fet.
(literatura, cinema, videojocs) Producte audiovisual que pertany a una saga en relació amb aquell que el precedeix.

seqüència /seˈkwɛn.si.a/ /səˈkwɛn.si.ə/ n fem
ακολουθία

ser /ˈse/ /ˈser/ /ˈseɾ/ /ˈsə/ /ˈsɛ/ /ˈsɛr/ v
είμαι
ésser, existir

serbi adj masc
σερβικός σερβικά
Relatiu a Sèrbia o la seva llengua.

serbi n masc
σερβικός σερβικά
(només singular) Llengua eslava pròpia de Sèrbia.

serendipitat /se.ɾen.di.piˈtat/ /sə.ɾən.di.piˈtat/ n fem
ευτύχημα

serf /ˈserf/ n masc
δουλοπάροικος

sergent /serˈd͡ʒen/ /seɾˈd͡ʒen/ /seɾˈd͡ʒent/ /sərˈʒen/ /səɾˈʒent/ n masc
λοχίας

serietat /se.ɾi.eˈtat/ /sə.ɾi.əˈtat/ n fem
σοβαρότητα

seriós /se.ɾiˈos/ /sə.ɾiˈos/ adj masc
σοβαρός

serjant /serˈd͡ʒan/ /seɾˈd͡ʒan/ /seɾˈd͡ʒant/ /sərˈʒan/ /səɾˈʒant/ n masc
μέγγενη

sermó /seɾˈmo/ /sərˈmo/ n masc
κήρυγμα

serp n fem
φίδι όφις
Rèptil sense extremitats (Serpentes).

serra /ˈsa.rə/ /ˈsa.rɛ/ /ˈsɛ.ra/ /ˈsɛ.rɛ/ n fem
πριόνι
Fulla d’acer que no té dents i serveix per tallar la pedra amb l'ajuda d'aigua i sorra.

serralada /se.raˈɫa.ða/ /sə.rəˈɫa.ðə/ n fem
οροσειρά

serrar /seˈra/ /seˈˈɾaɾ// /səˈra/ v
πριονίζω
Fer servir la serra o el xerrac.
Tancar la mà fortament, agafant la d'un altre.

serrà /seˈra/ /səˈra/ n masc
σερράνος

serva /ˈser.bə/ /ˈser.βa/ /ˈseɾ.va/ /ˈseɾ.və/ /ˈseɾ.βa/ /ˈsəɾ.və/ /ˈsɛr.bə/ /ˈsɛr.və/ n fem
σούρβο

servei de córner n masc
κόρνερ

servent /serˈβen/ /seɾˈvent/ /seɾˈβen/ /sərˈben/ /sərˈven/ /səɾˈvent/ n masc
υπηρέτης

servidor /ser.βiˈðo/ /seɾ.viˈðoɾ/ /seɾ.βiˈðoɾ/ /sər.biˈðo/ /səɾ.viˈðo/ n masc
εξυπηρετητής
(informàtica) Ordinador que emmagatzema informació per fer-la accessible a través d'una xarxa informàtica.
(pilota, esports de raqueta) Jugador encarregat de posar la pilota o el volant en joc.

sessió /se.siˈo/ /sə.siˈo/ n fem
συνεδρίαση
Reunió oficial dels membres d'una junta administrativa o d'un jutjat.
Temps de treball entre l'inici de la jornada i el primer descans o entre un descans i el següent, en alguns oficis com ara el de fotògraf, informàtic, etc.

set /ˈset/ /ˈsət/ /ˈsɛt/ n fem
δίψα
Necessitat, desig o sensació de necessitar beure.

set /ˈset/ /ˈsət/ /ˈsɛt/ n masc
σετ
(tennis, anglicisme) Cadascuna de les divisions d'un partit.

set /ˈset/ /ˈsət/ /ˈsɛt/ number
επτά εφτά
(cardinal) Sis més un.
(valor ordinal) Setè, setena.

setanta /seˈtan.ta/ number
εβδομήντα

setanta-cinc /seˌtan.taˈsiŋ/ /seˌtan.taˈsiŋk/ /səˌtan.təˈsiŋ/ /səˌtan.təˈsiŋk/ number
εβδομήντα πέντε

setanta-dos /seˌtan.taˈðos/ /səˌtan.təˈðos/ number
εβδομήντα δύο

setanta-dosè /seˌtan.ta.ðoˈze/ /səˌtan.tə.ðoˈzə/ /səˌtan.tə.ðuˈzɛ/ number
ἑβδομηκοστοδεύτερος

setanta-nou /seˌtan.taˈnɔw/ /səˌtan.təˈnɔw/ number
εβδομήντα εννέα

setanta-quatre /seˌtan.taˈkwa.tɾe/ /səˌtan.təˈkwa.tɾə/ number
εβδομήντα τέσσαρες

setanta-set /seˌtan.taˈsɛt/ /səˌtan.təˈsɛt/ number
εβδομήντα επτά

setanta-sis /seˌtan.taˈsis/ /səˌtan.təˈsis/ number
εβδομήντα έξ

setanta-tres /seˌtan.taˈtɾes/ /səˌtan.təˈtɾes/ number
εβδομήντα τρείς

setanta-un /seˌtan.taˈun/ /səˌtan.təˈun/ number
εβδομήντα έν

setantè /se.tanˈte/ /sə.tənˈtə/ /sə.tənˈtɛ/ number
εβδομηκοστός

setembre /səˈtem.bɾə/ n masc
Σεπτέμβριος
Novè mes de l'any.

setge /ˈse.d͡ʒe/ /ˈse.d͡ʒə/ /ˈsɛ.d͡ʒə/ n masc
πολιορκία
Acció d'assetjar, encerclament d'una població, fortalesa, vaixell... per a bloquejar-la o per a combatre-la.

setmana /semˈma.na/ /seˈma.na/ n fem
εβδομάδα βδομάδα

setmanal /se.maˈnaɫ/ /sem.maˈnaɫ/ adj
εβδομαδιαίος

setze /ˈse.d͡ze/ number
δεκαέξι

setè /seˈte/ /səˈtə/ /səˈtɛ/ number
έβδομος

seu /ˈsew/ /ˈsəw/ /ˈsɛw/ n fem
επισκοπή
Lloc o centre de poder o autoritat.

seu /ˈsew/ /ˈsəw/ /ˈsɛw/ pronoun
του
Allò (una cosa en masculí) d'ell, d’ella, d’ells o d’elles.

sexe /ˈsɛk.se/ /ˈsɛk.sə/ n masc
φύλο
Conjunt de les peculiaritats bioquímiques, fisiològiques i orgàniques que divideixen els individus d'una espècie en mascles i femelles i fan possible entre ells, mitjançant els adequats processos de conjugació o fecundació, una periòdica modificació de la informació genètica.
συνουσία σεξ
Sexualitat, activitat sexual.

sexual /sek.suˈaɫ/ /sək.suˈaɫ/ adj
σεξουαλικός

sexualitat /sek.su.a.ɫiˈtat/ /sək.su.ə.ɫiˈtat/ n fem
σεξουαλικότητα

sexualment /sek.suˌaɫˈmen/ /sek.suˌaɫˈment/ /sək.suˌaɫˈmen/ /sək.suˌaɫˈment/ adv
σεξουαλικά

si conjunction
αν εάν
Nexe condicional que introdueix un supòsit, una premissa.

siberià /si.be.ɾiˈa/ /si.βə.ɾiˈa/ adj masc
σιβηρικός
Relatiu o pertanyent a Sibèria.

siberià /si.be.ɾiˈa/ /si.βə.ɾiˈa/ n masc
σιβηρικός
Persona que habita o és originària de Sibèria.

sibil·la /siˈbiɫ.ɫa/ /siˈbiɫ.ɫə/ /siˈβi.ɫa/ /siˈβi.ɫə/ /siˈβiɫ.ɫə/ n fem
Σίβυλλα

sicilià adj masc
σικελικά
Originari, pertanyent o relatiu a Sicília.

sifó /siˈfo/ n masc
σιφώνι
Canonada amb una curvatura que reté el líquid i impedeix el pas de gasos.

sigma /ˈsiɡ.ma/ /ˈsiɡ.mə/ n fem
σίγμα

sigmoide /siɡˈmɔj.ðe/ /siɡˈmɔj.ðə/ adj
σιγμοειδής

signar /siŋˈna/ /siɡˈna/ /siɡˈnaɾ/ v
υπογράφω
Una persona, posar la seva signatura en un escrit o una obra.

signe /ˈsiŋ.ne/ /ˈsiɡ.ne/ n masc
σημάδι

significar /siŋ.ni.fiˈka/ /siɡ.ni.fiˈka/ /siɡ.ni.fiˈkaɾ/ v
σημαίνω
Voler dir, ser equivalent, tenir com a conseqüència.

significat /siŋ.ni.fiˈkat/ /siɡ.ni.fiˈkat/ n masc
σημασία

significativament /siŋ.ni.fi.kaˌti.βaˈmen/ /siŋ.ni.fi.kəˌti.vəˈmen/ /siŋ.ni.fi.kəˌti.vəˈment/ /siɡ.ni.fi.kaˌti.vaˈment/ /siɡ.ni.fi.kaˌti.βaˈmen/ adv
αξιοσημείωτα

silenci /siˈɫen.si/ n masc
σιωπή σιγή ησυχία
Estat d'absència de soroll o de no parlar.

silenciosament /si.ɫen.siˌo.zaˈmen/ /si.ɫen.siˌo.zaˈment/ /si.ɫən.siˌo.zəˈmen/ /si.ɫən.siˌo.zəˈment/ adv
αθόρυβα

silenciós /si.ɫen.siˈos/ /si.ɫən.siˈos/ adj masc
ήρεμος
Que no parla, que guarda silenci.
αθόρυβος
Lloc on, moment en què, regna el silenci.
Que no fa gaire soroll.

silici n masc
πυρίτιο

sil·logisme /si.ɫoˈd͡ʒiz.me/ /si.ɫoˈʒiz.me/ /si.ɫuˈʒiz.mə/ /siɫ.ɫoˈd͡ʒiz.me/ /siɫ.ɫoˈʒiz.me/ /siɫ.ɫoˈʒiz.mə/ /siɫ.ɫuˈʒiz.mə/ n masc
συλλογισμός

sil·làbic /siɫˈɫa.bik/ /siˈɫa.βik/ adj masc
συλλαβικός
Pertanyent o relatiu a la síl·laba.
(lingüística) Que és el nucli d'una síl·laba.

simbolitzar /sim.bo.ɫiˈd͡za/ /sim.bo.ɫiˈza/ /sim.bo.ɫiˈzaɾ/ /sim.bu.ɫiˈd͡za/ v
συμβολίζω

simetria /si.meˈtɾi.a/ /si.məˈtɾi.ə/ n fem
συμμετρία

simfonia /siɱ.foˈni.a/ /siɱ.foˈni.ə/ /siɱ.fuˈni.ə/ n fem
συμφωνία

simonia /si.moˈni.a/ /si.moˈni.ə/ /si.muˈni.ə/ n fem
σιμωνία

simpatia /sim.paˈti.a/ /sim.pəˈti.ə/ n fem
συμπάθεια

simple /ˈsim.pɫe/ adj
απλός
Que no presenta complexitat, que no és res més que allò.

simplificar /sim.pɫi.fiˈka/ /sim.pɫi.fiˈkaɾ/ v
απλοποιώ

simposi /simˈpɔ.zi/ n masc
συμπόσιον

simètric /siˈmɛ.tɾik/ adj masc
συμμετρικός

sincer /sinˈse/ /sinˈseɾ/ adj masc
ειλικρινής
Dit de la persona que diu la veritat, honesta.

sincerament /sinˌse.ɾaˈmen/ /sinˌse.ɾaˈment/ /sinˌse.ɾəˈmen/ /sinˌse.ɾəˈment/ adv
ειλικρινά

sincretisme /siŋ.kɾeˈtiz.me/ /siŋ.kɾəˈtiz.mə/ n masc
συγκρητισμός

sinergia /si.neɾˈʒi.a/ /si.nəɾˈʒi.ə/ n fem
συνεργία

singalès /siŋ.ɡaˈɫes/ /siŋ.ɡəˈɫəs/ /siŋ.ɡəˈɫɛs/ adj masc
Σριλανκέζα
Relatiu o pertanyent a Sri Lanka o la seva llengua.

singalès /siŋ.ɡaˈɫes/ /siŋ.ɡəˈɫəs/ /siŋ.ɡəˈɫɛs/ n masc
Σριλανκέζα
Persona que habita o és originària de Sri Lanka.
(només singular) Llengua indoirànica parlada a Sri Lanka.

singlot /siŋˈɡlot/ n masc
λόξιγκας λόξυγκας
Moviment inspiratori espasmòdic, que generalment es repeteix a intervals més o menys llargs, degut a una contracció sobtosa del diafragma i acompanyat d'un soroll de l'aire en forçar el seu pas per la glotis closa.

singularitat /siŋ.ɡu.ɫa.ɾiˈtat/ /siŋ.ɡu.ɫə.ɾiˈtat/ n fem
ιδιομορφία
Característica d'allò que és singular, únic, que no té semblant amb què ser comparat.

sintaxi n fem
σύνταξη
Part de la gramàtica que s'ocupa d'establir les relacions entre les paraules d'una frase i la funció que hi fan.

sinus /ˈsi.nus/ n masc
ημίτονο

sinusitis /si.nuˈzi.tis/ n fem
ιγμορίτιδα

sinònim /siˈnɔ.nim/ n masc
συνώνυμο
Mot amb un significat igual o similar al d'un altre.

sirena /siˈɾe.na/ /siˈɾɛ.nə/ n fem
γοργόνα σειρήνα
Criatura mitològica meitat dona meitat peix que amb els seus cants feia distreure els mariners fins a fer-los naufragar.
σειρήνα Σειρήνα
So llarg i estrident emprat per cridar l'atenció en vehicles d'urgències o per anunciar l'arribada de les barques al port.

sirenis /siˈɾɛ.nis/ n masc
σειρηνοειδή

sirtaki /sirˈta.ki/ n masc
συρτάκι

siríac /siˈɾi.ak/ /siˈɾi.ək/ n masc
συριακά
Llengua semítica de l’antiga Síria.

sis number
έξι

sistema /sisˈte.ma/ /sisˈtɛ.mə/ n masc
σύστημα

sitar /siˈtar/ n masc
σιτάρ

sitja /ˈsi.d͡ʒa/ /ˈsi.d͡ʒə/ n fem
σιλό

situació /si.tu.a.siˈo/ /si.tu.ə.siˈo/ n fem
κατάσταση
Manera d'estar quelcom situat.

sivella /siˈve.ʎa/ /siˈve.ʎə/ /siˈβe.ʎa/ /siˈβe.ʎə/ n fem
αγκράφα

so /so/ /su/ /ˈso/ /ˈsɔ/ n masc
ήχος
Pertorbació de l'aire audible pels éssers vius.

sobirania /so.bi.ɾaˈni.a/ /so.bi.ɾəˈni.ə/ /su.bi.ɾəˈni.ə/ /su.βi.ɾəˈni.ə/ n fem
κυριαρχία

sobirà /so.biˈɾa/ /su.biˈɾa/ n masc
ηγεμόνας κυρίαρχος
Persona que té l'autoritat suprema o sobirania dins un estat. Antigament a l'alta edat mitjana també se li deia un sobirà a les tinences d'un camperol.

sobre /ˈso.bɾe/ /ˈsɔ.bɾe/ /ˈsɔ.βɾə/ n masc
φάκελος
Objecte per contenir una carta o targeta.

sobrenatural /ˌso.bɾe.na.tuˈɾaɫ/ /ˌso.βɾə.nə.tuˈɾaɫ/ adj
υπερφυσικός

sobrenom /ˌso.bɾeˈnɔm/ /ˌso.βɾəˈnɔm/ n masc
παρατσούκλι

sobretot /ˌso.bɾeˈtot/ /ˌso.βɾəˈtot/ adv
προπαντός

sobreviure /ˌso.bɾeˈviw.ɾe/ /ˌso.bɾəˈviw.ɾə/ /ˌso.βɾeˈβiw.ɾe/ /ˌso.βɾəˈβiw.ɾə/ v
επιβιώνω

sobri /ˈsɔ.βɾi/ adj masc
εγκρατής

sobtat /sopˈtat/ /supˈtat/ adj masc
ξαφνικός

soc /ˈsɔk/ n
σουκ
Mercat, especialment en països àrabs.

soca /ˈso.kə/ /ˈsɔ.ka/ /ˈsɔ.kɔ/ /ˈsɔ.kə/ n fem
κούτσουρο

social /so.siˈaɫ/ /su.siˈaɫ/ adj
κοινωνικός
Pertanyent a un grup de persones.
Destinat a l'atenció de persones desafavorides.

socialdemòcrata /so.siˌaɫ.deˈmɔ.kɾa.ta/ /so.siˌaɫ.dəˈmɔ.kɾə.tə/ /su.siˌaɫ.dəˈmɔ.kɾə.tə/ adj
σοσιαλδημοκράτης
Relatiu o pertanyent a la socialdemocràcia.

socialdemòcrata /so.siˌaɫ.deˈmɔ.kɾa.ta/ /so.siˌaɫ.dəˈmɔ.kɾə.tə/ /su.siˌaɫ.dəˈmɔ.kɾə.tə/ n neut
σοσιαλδημοκράτης
Partidari de la socialdemocràcia.

socialisme /so.si.aˈɫiz.me/ /so.si.əˈɫiz.mə/ /su.si.əˈɫiz.mə/ n masc
σοσιαλισμός

socialista /so.si.aˈɫis.ta/ /so.si.aˈɫis.te/ /so.si.əˈɫis.tə/ /su.si.əˈɫis.tə/ adj
κοινωνιστής
Relatiu o pertanyent al socialisme.

socialista /so.si.aˈɫis.ta/ /so.si.aˈɫis.te/ /so.si.əˈɫis.tə/ /su.si.əˈɫis.tə/ n neut
κοινωνιστής
Partidari del socialisme.

societat /so.si.eˈtat/ /so.si.əˈtat/ /su.si.əˈtat/ n fem
κοινωνία
Grup permanent de gent des de la perspectiva de les accions i interaccions que les afecten en comú.

sociolecte /so.si.oˈɫɛk.te/ /so.si.oˈɫɛk.tə/ /su.si.uˈɫɛk.tə/ n masc
κοινωνιόλεκτος

sociolingüística /so.si.o.liŋˈɡwis.ti.ka/ /su.zi.u.ɫiŋˈɡ.wisˈti.kə// n fem
κοινωνιογλωσσολογία

sociologia /so.si.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /so.si.o.ɫoˈʒi.a/ /so.si.o.ɫoˈʒi.ə/ /su.si.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
κοινωνιολογία

socórrer /soˈko.re/ /soˈko.reɾ/ /soˈko.rə/ /suˈko.rə/ v
αρωγή

sodi n masc
νάτριο
Element químic de nombre atòmic 11 i símbol Na.

sofraja /soˈfɾa.d͡ʒa/ /soˈfɾa.ʒa/ /soˈfɾa.ʒə/ /suˈfɾa.ʒə/ n fem
ιγνύα
Part interior del plec de la cama oposada al genoll.

sofre /ˈso.fɾə/ n masc
θείο

softbol /ˌsovˈbɔɫ/ /ˌsɔvˈβɔɫ/ n masc
σόφτμπολ

sofà /soˈfa/ /suˈfa/ n masc
καναπές
Seient per a més d'una persona amb respatller i reposabraços format per components relativament tous, semblant a la textura dels coixins.

sogra /ˈsɔ.ɣɾa/ /ˈsɔ.ɣɾɔ/ n fem
πεθερά

sograstre /soˈɣɾas.tɾe/ /soˈɣɾas.tɾə/ /suˈɣɾas.tɾə/ n masc
πατριός πεθερός

sogre /ˈsɔ.ɣɾe/ n masc
πεθερός

sol /ˈsoɫ/ /ˈsuɫ/ /ˈsɔɫ/ n masc
ήλιος
Astre estel·lar, estrella.
Lluentor o escalfor que produeix el sol.

sola /ˈsɔ.ɫa/ /ˈsɔ.ɫə/ n fem
σόλα
Part del calçat que està format per un material més resistent per a protegir la planta del peu.

solar /soˈɫa/ /soˈɫaɾ/ /suˈɫa/ adj
ηλιακός

solc /ˈsoɫk/ n masc
αυλάκι

soldar /soɫˈda/ /soɫˈdaɾ/ /suɫˈda/ v
ηλεκτροσυγκολλώ

soldat /soɫˈdat/ /suɫˈdat/ n masc
στρατιώτης
Persona que forma part d'un exèrcit.

soldà /soɫˈda/ /suɫˈda/ n masc
σουλτάνος

solemne /soˈɫem.ne/ /suˈɫɛm.nə/ adj
επίσημος

solidaritat /so.ɫi.ða.ɾiˈtat/ /so.ɫi.ðə.ɾiˈtat/ /su.ɫi.ðə.ɾiˈtat/ n fem
αλληλεγγύη

solitari /so.ɫiˈta.ɾi/ /su.ɫiˈta.ɾi/ n masc
πασιέντζα
Joc de cartes per al qual només cal un jugador.

solstici /suɫsˈti.si/ n masc
ηλιοστάσιο

solter /soɫˈte/ /soɫˈteɾ/ /suɫˈte/ adj masc
ανύπαντρος
(central, nord-occidental) Sense parella, no casat.

solució /so.ɫu.siˈo/ /su.ɫu.siˈo/ n fem
λύση διάλυμα
Fet de finalitzar adequadament algun tipus de problema.
διάλυμα
Qualsevol cosa que permet finalitzar adequadament un problema.
(química) Barreja homogènia de components químics que no reaccionen entre si.

somali /soˈma.ɫi/ /suˈma.ɫi/ adj
Σομαλή
Relatiu o pertanyent a Somàlia o la seva llengua.

somali /soˈma.ɫi/ /suˈma.ɫi/ n neut
Σομαλή
Persona que habita o és originària de Somàlia.
(només singular) Llengua cuixítica parlada a Djibuti, Etiòpia, Kenya, Somàlia i Tanzània.

somiar /so.miˈa/ /so.miˈaɾ/ /su.miˈa/ v
ονειρεύομαι
Veure representacions fictícies de la realitat durant la pèrdua de consciència del son.

somni /ˈsɔm.ni/ n masc
όνειρο ενύπνιο

somriure /somˈɾiw.ɾe/ /somˈɾiw.ɾə/ /sumˈɾiw.ɾə/ n masc
χαμόγελο χαμογελώ
Gest corbant la boca cap amunt com si s'estigués a punt de riure, però sense fer soroll.

somriure /somˈɾiw.ɾe/ /somˈɾiw.ɾə/ /sumˈɾiw.ɾə/ v
χαμογελώ
Riure lleument.

son /son/ /sun/ n masc
ύπνος
Estat de somni, de suspensió de la consciència

sonar /soˈna/ /soˈnaɾ/ /suˈna/ v
ακούγομαι
Emetre so.

sonet /soˈnet/ /soˈnət/ /suˈnɛt/ n masc
σονέτο

sonso /ˈson.so/ /ˈson.su/ /ˈsɔn.su/ adj masc
άγευστος

sopa /ˈso.pa/ n fem
σούπα

sopar /soˈpa/ /soˈpaɾ/ /suˈpa/ n masc
δείπνο βραδινό
Àpat principal del vespre o de la nit.

sorbet /soɾˈbet/ /soɾˈbət/ /surˈbɛt/ n masc
σορμπέ

sord /ˈsort/ adj masc
κωφός

sordesa /soɾˈðe.za/ /soɾˈðə.zə/ /surˈðɛ.zə/ n fem
κώφωση

sordmut /ˌsordˈmut/ adj masc
κωφάλαλος

soroll /soˈɾoʎ/ /suˈɾoʎ/ n masc
θόρυβος
So no articulat i confús més o menys fort.
So procedent d'una multitud enrabiada.

sorollosament /so.ɾoˌʎo.zaˈmen/ /so.ɾoˌʎo.zaˈment/ /so.ɾoˌʎo.zəˈment/ /su.ɾuˌʎo.zəˈmen/ adv
δυνατά

sorollós /so.ɾoˈʎos/ /su.ɾuˈʎos/ adj masc
θορυβώδης

sorprendre /soɾˈpen.dɾe/ /soɾˈpən.dɾə/ /surˈpɛn.dɾə/ v
εκπλήσσω αιφνιδιάζω

sorprenent /soɾ.pɾeˈnen/ /soɾ.pɾeˈnent/ /suɾ.pɾəˈnen/ adj
εκπληκτικός

sorpresa /soɾˈpɾe.za/ /soɾˈpɾə.zə/ /surˈpɾɛ.zə/ n fem
έκπληξη

sorra /ˈso.ra/ n fem
άμμος

sorrenc /soˈreŋk/ /suˈrɛŋ/ adj masc
αμμοειδής

sort n fem
τύχη γούρι

sortida /soɾˈti.ða/ /soɾˈti.ðə/ /surˈti.ðə/ n fem
έξοδος
En un lloc tancat, zona que permet l'accés al seu exterior.

sortir /sorˈti/ /soɾˈti/ /soɾˈtiɾ/ /surˈti/ v
βγαίνω
Passar a fora.

sortir de l'armari /soɾ.tiɾ v
εκδηλώνομαι

sosa /ˈso.za/ /ˈso.zə/ n fem
τέφρα σόδας
Cendra de barrella.

sospirar /sos.piˈɾa/ /sos.piˈɾaɾ/ /sus.piˈɾa/ v
αναστενάζω

sospita /sosˈpi.ta/ /sosˈpi.tə/ /susˈpi.tə/ n fem
υπόνοια

sospitar /sos.piˈta/ /sos.piˈtaɾ/ /sus.piˈta/ v
υποπτεύομαι
Tenir una creença negativa no confirmada sobre algú, malfiar-se.

sospitós /sos.piˈtos/ /sus.piˈtos/ adj masc
ύποπτος

sostenidors /sos.te.niˈðos/ /sos.te.niˈðoɾs/ /sos.tə.niˈðos/ /sus.tə.niˈðos/ n masc
σουτιέν

sostracció /sos.tɾak.siˈo/ /sos.tɾək.siˈo/ /sus.tɾək.siˈo/ n fem
αφαίρεση

sostre /ˈsos.tɾe/ /ˈsos.tɾə/ n masc
ταβάνι οροφή
Part interior d'una casa, habitació o construcció que la limita per dalt, oposada al sòl.

sota /ˈso.ta/ /ˈso.tə/ n fem
βαλές

soterrani /so.teˈra.ni/ /so.təˈra.ni/ /su.təˈra.ni/ n masc
υπόγειο κελάρι

sotmetre /somˈme.tɾe/ /somˈmə.tɾə/ /soˈme.tɾe/ /sudˈmɛ.tɾə/ /sumˈmɛ.tɾə/ v
υποβάλλω
Lliurar a la decisió d’altri.

sou /ˈsow/ /ˈsɔw/ n masc
μισθός
Diners que es perceben per un treball, salari.

sovint /soˈvint/ /soˈβin/ /suˈvin/ adv
συχνά

suahili /swaˈhi.li/ /swəˈhi.li/ n masc
σουαχίλι

suar /suˈa/ /suˈaɾ/ v
ιδρώνω

suavitat /su.a.viˈtat/ /su.a.βiˈtat/ /su.ə.viˈtat/ /su.ə.βiˈtat/ n fem
απαλότητα

subestimar /su.pes.tiˈma/ /su.pes.tiˈmaɾ/ /su.pəs.tiˈma/ /su.βes.tiˈma/ v
υποεκτιμώ

subhasta /suˈbas.ta/ /suˈβas.tə/ n fem
δημοπρασία

subhastar /su.basˈtaɾ/ /su.βasˈta/ /su.βəsˈta/ v
πλειστηριάζω

subjecte /subˈd͡ʒɛk.te/ /subˈʒek.tə/ /subˈʒɛk.tə/ n masc
υποκείμενο

sublim /suˈβɫim/ adj
επιβλητικός

submarí /sub.maˈɾi/ /sum.maˈɾi/ /sum.məˈɾi/ n masc
υποβρύχιο υποβρύχιος
Vaixell construït per a navegar per sota la superfície de l'aigua. Gairebé sempre són de propòsit militar.

submón /subˈmon/ /sumˈmon/ n masc
υπόκοσμος

suborn /suˈβorn/ n masc
δωροδοκία

subornar /su.boɾˈna/ /su.boɾˈnaɾ/ /su.burˈna/ /su.βorˈna/ /su.βoɾˈna/ /su.βurˈna/ v
δωροδοκώ

substantiu /sups.tanˈtiw/ /sus.tanˈtiw/ n masc
ουσιαστικό

substància /supsˈtan.si.a/ /supsˈtan.si.ə/ /susˈtan.si.a/ /susˈtan.si.ə/ n fem
ουσία

subterrani /sup.teˈra.ni/ adj masc
υπόγειος

subtítol /supˈti.toɫ/ /supˈti.tuɫ/ n masc
υπότιτλος

subvencionar /sub.ben.si.oˈna/ /sub.bən.si.uˈna/ /sub.ven.si.oˈnaɾ/ /sub.vən.si.oˈna/ /sub.vən.si.uˈna/ v
επιδοτώ

subíndex /suˈpin.deks/ /suˈpin.dəks/ /suˈβin.deks/ n masc
δείκτης

suc n masc
χυμός
Substància líquida obtinguda esprement fruita.

successiu /suk.seˈsiw/ /suk.səˈsiw/ adj masc
αλλεπάλληλος

successivament /suk.seˌsi.vaˈment/ /suk.seˌsi.βaˈmen/ /suk.səˌsi.vəˈmen/ /suk.səˌsi.vəˈment/ /suk.səˌsi.βəˈmen/ adv
διαδοχικά

succió /suk.siˈo/ n fem
αναρρόφηση

sucre /ˈsu.kɾe/ n masc
ζάχαρη

sud n masc
νότος

sud-coreà /ˌsuk.ko.ɾeˈa/ /ˌsuk.ku.ɾeˈa/ /ˌsut.ko.ɾeˈa/ /ˌsut.ku.ɾeˈa/ adj masc
Νοτιοκορεάτης

sud-est /ˌsuˈtest/ n masc
Νοτιοανατολικός

sud-oest /ˌsu.toˈest/ /ˌsu.tuˈest/ n masc
νοτιοδυτικά

sud-sud-est /ˌsutˌsutˈest/ n masc
Νότιος-Νοτιοανατολικός

sud-sud-oest /ˌsutˌsut.oˈest/ /ˌsutˌsut.uˈest/ n masc
Νότιος-Νοτιοδυτικός

suec adj masc
σουηδικά
Relatiu o pertanyent a Suècia.

suec n masc
σουηδικά
(només singular) Llengua germànica escandinava oriental parlada a Suècia i Finlàndia.

suficientment /su.fi.siˌemˈmen/ /su.fi.siˌemˈment/ adv
επαρκώς

sufix /suˈfiks/ n masc
επίθημα

suggeriment /su.d͡ʒe.ɾiˈmen/ /su.d͡ʒe.ɾiˈment/ /su.d͡ʒə.ɾiˈmen/ /su.d͡ʒə.ɾiˈment/ n masc
πρόταση

suggerir /su.d͡ʒeˈɾi/ /su.d͡ʒeˈɾiɾ/ /su.d͡ʒəˈɾi/ v
υπαινίσσομαι

suite /ˈsujt/ n fem
σουίτα
(gal·licisme) Composició musical per a instruments de corda, consistent en un seguit de peces escrites en una mateixa clau però amb ritmes diferents i generalment amb un preludi molt elaborat.
(gal·licisme) Conjunt d'habitacions connectades entre si per portes que, en els hotels s'ofereixen com a una única estança.

suma /ˈsu.ma/ n fem
άθροισμα

sumar /suˈma/ /suˈmaɾ/ v
αθροίζω
Comptar plegades dues quantitats o més per establir-ne el total.

suor /suˈo/ /suˈoɾ/ n fem
ιδρώτας

superficial /su.peɾ.fi.siˈaɫ/ /su.pər.fi.siˈaɫ/ adj
αβαθής
Relatiu a la superfície.

superflu /suˈpɛr.fɫu/ adj masc
περιττός

superfície /su.peɾˈfi.si.e/ /su.pərˈfi.si.ə/ n fem
επιφάνεια
extensió plana, cara.

superior /su.pe.ɾiˈoɾ/ /su.pə.ɾiˈo/ n neut
ανώτερος
Persona situada jeràrquicament per sobre i amb poder.

superlatiu /su.peɾ.ɫaˈtiw/ /su.pər.ɫəˈtiw/ n masc
υπερθετικός

supermercat /su.peɾ.meɾˈkat/ /su.pər.mərˈkat/ n masc
υπεραγορά
Autoservei de mida mitjana o gran destinat a la venda de queviures, productes de neteja i altres articles d'ús quotidià.

superstició n fem
δεισιδαιμονία πρόληψη
Creença, no basada en fets científics ni en el raonament, segons la qual la conducta pot influir en els esdeveniments.

supervivent /su.per.βiˈβen/ /su.peɾ.viˈvent/ /su.peɾ.βiˈβen/ /su.pər.biˈβen/ /su.pər.viˈven/ /su.pəɾ.viˈvent/ n masc
επιζών

suplent /suˈpɫen/ /suˈpɫent/ adj
πληρωτής

suplicar /su.pɫiˈka/ /su.pɫiˈkaɾ/ v
ικετεύω

suposar /su.poˈza/ /su.poˈzaɾ/ /su.puˈza/ v
υποθέτω
Considerar com a cert o real a partir d’indicis.

supositori /su.po.ziˈtɔ.ɾi/ /su.pu.ziˈtɔ.ɾi/ n masc
υπόθετο

suprem /suˈpɾem/ adj masc
ανώτατος

supremacia /su.pɾe.maˈsi.a/ /su.pɾə.məˈsi.ə/ n fem
υπεροχή

supressió /su.pɾe.siˈo/ /su.pɾə.siˈo/ n fem
κατάργηση

supèrbia /suˈpɛr.bi.ə/ /suˈpɛɾ.bi.a/ n fem
ακαταδεξιά

supí /suˈpi/ adj masc
σουπίνο

sura /ˈsu.ɾa/ /ˈsu.ɾə/ n fem
σουράτ

suro /ˈsu.ɾo/ /ˈsu.ɾu/ n masc
φελλός

sushi /ˈsu.t͡ʃi/ /ˈsu.ʃi/ n masc
σούσι

sutge /ˈsu.d͡ʒe/ n masc
αιθάλη

sutura /suˈtu.ɾa/ /suˈtu.ɾə/ n fem
ραφή

suís /suˈis/ adj masc
ελβετικός
Relatiu o pertanyent a Suïssa o la seva llengua.

suïcida /su.iˈsi.ða/ /su.iˈsi.ðə/ n neut
αυτόχειρας

suïcidar-se /su.i.si.ðərˈsə/ /su.i.siˈðar.sə/ /su.i.siˈðaɾ.se/ /su.i.siˈðaɾ.sə/ v
αυτοκτονώ
Matar-se a un mateix.

suïcidi /su.iˈsi.ði/ n masc
αυτοκτονία αυτοχειρία

sàdic /ˈsa.ðik/ adj masc
σαδιστής

sàndal /ˈsan.daɫ/ /ˈsan.dəɫ/ n masc
σανταλόξυλο
Planta asiàtica del gènere Santalum apreciada per la seva fusta.

sànscrit /ˈsans.kɾit/ n masc
σανσκριτικά
Llengua clàssica de l'Índia i litúrgica de l'hinduisme, el budisme i el jainisme.

sàtira /ˈsa.ti.ɾa/ /ˈsa.ti.ɾə/ n fem
σάτιρα

sàtrapa /ˈsa.tɾa.pa/ /ˈsa.tɾə.pə/ n masc
σατράπης

sàviament /ˌsa.vi.aˈment/ /ˌsa.vi.əˈmen/ /ˌsa.vi.əˈment/ /ˌsa.βi.aˈmen/ /ˌsa.βi.əˈmen/ adv
σοφά

sègol /ˈse.ɣoɫ/ /ˈsɛ.ɣoɫ/ /ˈsɛ.ɣuɫ/ n masc
σίκαλη

sèmola /ˈsɛ.mo.ɫa/ /ˈsɛ.mo.ɫə/ /ˈsɛ.mu.ɫə/ n fem
σιμιγδάλι

sèrie /ˈse.ɾi.e/ /ˈse.ɾje/ /ˈsɛ.ɾi.ə/ /ˈsɛ.ɾjə/ n fem
σειρά
Conjunt ordenat d'elements
Ficció televisiva o radiofònica per capítols.

sèu /ˈsew/ /ˈsəw/ /ˈsɛw/ n masc
ξίγκι
El greix dur i sòlid tret d'alguns animals, del qual fos, abans se'n feien candeles.

sí adv
ναι ναί
Expressió d'afirmació com a resposta.

sí n masc
ναι
Afirmació, consentiment.

síl·laba /ˈsi.ɫa.βa/ /ˈsi.ɫə.βə/ /ˈsiɫ.ɫa.ba/ /ˈsiɫ.ɫə.bə/ n fem
συλλαβή
Unió de diversos sons en un sol cop de veu, cadascuna de les divisions fonètiques d'una paraula segons les espiracions necessàries per pronunciar-la.

símbol /ˈsim.boɫ/ /ˈsim.buɫ/ n masc
σύμβολο

símptoma /ˈsim.to.ma/ /ˈsim.to.mə/ /ˈsim.tu.mə/ n masc
σύμπτωμα

síncope /ˈsiŋ.ko.pe/ /ˈsiŋ.ko.pə/ /ˈsiŋ.ku.pə/ n fem
λιποθυμία
(patologia) Pèrdua transitòria de la consciència.

síndria /ˈsin.dɾi.a/ n fem
καρπούζι

síndrome /ˈsin.dɾo.me/ /ˈsin.dɾu.mə/ n fem
σύνδρομο

síndrome de Down n fem
σύνδρομο Down

síntesi /ˈsin.te.zi/ /ˈsin.tə.zi/ n fem
σύνθεση

sípia /ˈsi.pi.a/ /ˈsi.pi.ə/ n fem
σουπιά
Mol·lusc cefalòpode de la família dels sèpids, de cos oval i amb glàndula de tinta (Sepia officinalis).
(col·loquial) Color sèpia.
(col·loquial, penedesenc, menorquí) Gargall.

sòl n masc
έδαφος

sòlid /ˈsɔ.ɫit/ n masc
στερεός
Estat de la matèria que es caracteritza per resistir-se a la deformació.

tabac /taˈbak/ n masc
καπνός νικοτιανή

tabular /ta.buˈɫaɾ/ /ta.βuˈɫa/ /tə.βuˈɫa/ /tə.βuˈɫar/ adj
πινακοειδήσ
De superfície plana.
Organitzat formant una taula.

taca /ˈta.ka/ /ˈta.kə/ n fem
κηλίδα λεκές
Brutícia que es troba sobre un objecte o persona.

tacar /taˈka/ /taˈkaɾ/ /təˈka/ v
λεκιάζω

taciturn /ta.siˈtuɾn/ /tə.siˈtuɾn/ adj masc
ολιγόλογος

tacte /ˈtak.te/ /ˈtak.tə/ n masc
αφή
Sentit pel qual es percep l'exterior a partir de les terminacions nervioses situades a la pell del cos.

tafaner /ta.faˈne/ /ta.faˈneɾ/ /tə.fəˈne/ n masc
κουτσομπόλης

tafonomia /ta.fo.noˈmi.a/ /tə.fo.noˈmi.ə/ /tə.fu.nuˈmi.ə/ n fem
ταφονομία

tahitià /ta.i.tiˈa/ /tə.i.tiˈa/ adj masc
ταϊτιανά
Relatiu a Tahití, als seus habitants o a la seva llengua.

tahitià /ta.i.tiˈa/ /tə.i.tiˈa/ n masc
ταϊτιανά
(només singular) Llengua del grup polinesi oriental de la família austronèsica parlada a Tahití i les illes de la Societat.

taigà /tajˈɣa/ /təjˈɣa/ n fem
τάιγκα

talent /taˈɫen/ /taˈɫent/ /təˈɫen/ /təˈɫent/ n masc
ταλέντο
Especial aptitud intel·lectual, natural o adquirida, per a dur a terme tasques que, en general, requereixen una elevada participació de continguts de tota mena.

talentós /ta.ɫenˈtos/ /tə.ɫənˈtos/ adj masc
ταλαντούχος

tall /ˈtaj/ /ˈtaʎ/ n masc
κόψιμο
Incisió feta pel contacte amb un objecte esmolat.

tallahams /ˌta.ʎaˈams/ /ˌta.ʎəˈams/ n masc
γοφάρι

tallar /taˈʎa/ /taˈʎaɾ/ /təˈja/ /təˈʎa/ v
κόβω
Trencar o separar un objecte amb ajuda d'un instrument de tall.
Esculpir, treure material d'una peça perquè agafi una forma determinada.
(pilota) Llançar la pilota amb força i amb una trajectòria tan baixa com sigui possible.

taller /taˈʎe/ /taˈʎeɾ/ /təˈʎe/ n masc
εργαστήριο

talp n masc
τυφλοπόντικας ασπάλακας

tal·li /ˈta.ɫi/ /ˈtaɫ.ɫi/ n masc
θάλλιο

taló /taˈɫo/ n masc
φτέρνα τακούνι
Part del peu oposada a la banda dels dits.
τακούνι φτέρνα
Part d'una sabata sobre la qual descansa el taló del peu.
(golf) Part posterior del cap d'un bastó.
(hoquei sobre gel) Part angular intermèdia d'un estic.

tambor /tamˈbo/ /tamˈboɾ/ /təmˈbo/ n masc
τύμπανο
Cilindre, sovint buit i giratori, que recorda la forma de l'instrument membranòfon de percussió.

tamboret /tam.boˈɾet/ /təm.boˈɾət/ /təm.buˈɾɛt/ n masc
σκίμπους
Seient per a una persona sense respatller.

tamborinejar /tam.bo.ɾi.neˈd͡ʒaɾ/ /tam.bo.ɾi.neˈʒa/ /təm.bu.ɾi.nəˈʒa/ v
τυμπανίζω

també /tamˈbe/ adv
επίσης
Adverbi d'afirmació que serveix per unir dos conceptes en forma de suma o addició.

tamisar /ta.miˈza/ /ta.miˈzaɾ/ /tə.miˈza/ v
κοσκινίζω

tampoc /tamˈpɔk/ /təmˈpɔk/ adv
ούτε

tampó /tamˈpo/ /təmˈpo/ n masc
ταμπόν
Feltre amb tinta on se suca un segell o altre marca que es vol estampar.
Apòsit per obstruir una ferida o una secreció orgànica, especialment l'hemorràgia menstrual.

tanatofòbia /ta.na.toˈfɔ.bi.a/ /tə.nə.toˈfɔ.bi.ə/ /tə.nə.tuˈfɔ.bi.ə/ /tə.nə.tuˈfɔ.βi.ə/ n fem
θανατοφοβία

tanc /ˈtaŋ/ /ˈtaŋk/ /ˈtaŋk/ n masc
άρμα μάχης
Dipòsit destinat a contenir líquids, gasos o sòlids de mida molt petita (gra, sorra, ...).
Vehicle de combat blindat mogut sobre erugues que disposa d'una o més torretes giratòries les quals tenen instal·lats un o més armaments pesants (canó d'artilleria, canó llançaflames, metralladora pesant, llançacoets o llançamíssils).

tanca /ˈtaŋ.ka/ n fem
φράχτης
Barrera col·locada en un terreny per impedir o dificultar el pas.

tancar /taŋˈka/ /taŋˈkaɾ/ v
κλείνω
Posar algun impediment per a privar l'entrada o sortida d'algun lloc.

tancat /taŋˈkat/ /təŋˈkat/ adj
κλειστός

tango /ˈtaŋ.go/ /ˈtaŋ.gu/ n masc
τάγκο

tant /ˈtan/ /ˈtant/ adj masc
τόσο
La mateixa quantitat.
Tal quantitat, tal nombre.

tant /ˈtan/ /ˈtant/ adv
τόσο
En tal quantitat o grau.

tant de bo Interjection
είθε

tap /ˈtap/ n masc
φελλός
Peça que impedeix la sortida del contingut d'un envàs.

tapa /ˈta.pa/ /ˈta.pə/ n fem
καπάκι
Peça d'un recipient o envàs que serveix per tancar o segellar i evitar que el contingut del recipient es vessi o s'espargeixi.

tapar /taˈpa/ /taˈpaɾ/ /təˈpa/ v
καλύπτω
Tancar amb tap o tapa.
Cobrir una cosa, en especial per evitar ser vista.

tard /ˈtart/ adv
αργά

tarda /ˈtal.da/ /ˈtaɾ.ða/ /ˈtaɾ.ðe/ /ˈtaɾ.ðə/ n fem
απόγευμα

tardor /tarˈðo/ /taɾˈðoɾ/ n fem
φθινόπωρο

targeta /taɾˈd͡ʒe.ta/ /tərˈʒɛ.tə/ /təɾˈʒə.tə/ n fem
κάρτα
Petita carta amb les dades personals.

targeta de crèdit n fem
πιστωτική κάρτα

tarifa /taˈɾi.fa/ /təˈɾi.fə/ n fem
διατίμηση

taro /ˈta.ɾo/ /ˈta.ɾu/ n masc
κολοκάσι

tarongina /ta.ɾoɲˈd͡ʒi.na/ /tə.ɾoɲˈʒi.nə/ /tə.ɾuɲˈʒi.nə/ n fem
άνθος πορτοκαλιάς
Flor del taronger o d’altres cítrics usada en perfumeria.
μελισσόχορτο
Espècie de planta herbàcia de la família de les lamiàcies (Melissa officinalis L.)

taronja /taˈɾɔɲ.d͡ʒa/ /taˈɾɔɲ.d͡ʒɔ/ /təˈɾoɲ.ʒə/ /təˈɾɔɲ.ʒə/ n fem
πορτοκάλι πορτοκαλί
Fruit del taronger.

taronja /taˈɾɔɲ.d͡ʒa/ /taˈɾɔɲ.d͡ʒɔ/ /təˈɾoɲ.ʒə/ /təˈɾɔɲ.ʒə/ n masc
πορτοκαλής πορτοκαλί
Color de l'espectre entre el vermell i el groc.

taràntula /taˈɾan.tu.ɫa/ /təˈɾan.tu.ɫə/ n fem
ταραντούλα

tasca /ˈtas.ka/ /ˈtas.kə/ n fem
αγγαρεία

tassa /ˈta.sa/ n fem
φλιτζάνι κούπα

tastar /tasˈta/ /tasˈtaɾ/ /təsˈta/ v
γεύομαι

tatuar /ta.tuˈa/ /ta.tuˈaɾ/ /tə.tuˈa/ /tə.tuˈa/ v
στίζω
Pintar o dibuixar a la pell, amb procediments indelebles, lletres, figures o senyals.

tatuatge /ta.tuˈa.d͡ʒe/ /tə.tuˈa.d͡ʒə/ n masc
κατάστιξη

tau /ˈtaw/ n fem
ταυ
Dinovena lletra de l'alfabet grec: τ ‎(t) Τ ‎(T).

taula /ˈtaw.ɫa/ n fem
τραπέζι τράπεζα
Moble amb una superfície i potes per recolzar o deixar coses.
πίνακας
(informàtica) Cadascuna de les estructures i les dades que conté una base de dades relacional que està formada per grups d'informació de files o registres, els quals es divideixen alhora en elements més petits de camps o columnes.
τραπέζι
(tennis de taula) Taula rectangular sostinguda generalment sobre vuit potes a 76 cm d'altura, de color fosc mat, amb una superfície plana dividida per una xarxa en dos camps.

taulell /tawˈɫeʎ/ /təwˈɫeʎ/ n masc
πάγκος

tauler /tawˈɫe/ /tawˈɫeɾ/ n masc
ταμπλό
(basquetbol) Superfície rectangular d'una cistella de material resistent i generalment transparent, d'1,80 x 1,05 m en competicions olímpiques i internacionals.

tauromàquia /tau.ɾoˈma.ki.a/ /tau.ɾuˈma.ki.ə/ n fem
ταυρομαχία

tauró /tawˈɾo/ n masc
καρχαρίας σκυλόψαρο

tauró blanc /tawˈɾo /təwˈɾo /təwˈɾo n masc
λευκός καρχαρίας

taxi /ˈtak.si/ n masc
ταξί
Servei públic de transport de passatges en automòbil.

taxonomia /tak.so.noˈmi.a/ /tək.so.noˈmi.ə/ /tək.su.nuˈmi.ə/ n fem
ταξινομία
Ciència que tracta de la classificació dels animals i de les plantes.

taüt /taˈut/ n masc
φέρετρο
Caixa emprada per enterrar un cadàver.

te /te/ /tə/ /ˈte/ n masc
τσάι
(aliments) Infusió amb aquestes fulles.

teatral /te.aˈtɾaɫ/ /te.əˈtɾaɫ/ adj
θεατρικός

teatre /teˈa.tɾe/ n masc
θέατρο

tebi /ˈte.βi/ /ˈtɛ.βi/ adj masc
χλιαρός

tecla /ˈte.kɫa/ /ˈte.kɫə/ n fem
πλήκτρο

teclat /teˈkɫat/ n masc
πληκτρολόγιο κλαβιέ

tecneci /teŋˈnɛ.si/ /təŋˈnɛ.si/ n masc
τεχνήτιο

tecnologia /teŋ.no.ɫoˈʒi.a/ /teɡ.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /təŋ.no.ɫoˈʒi.ə/ /təŋ.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
τεχνολογία

tedi /ˈtɛ.ði/ n masc
ανία

teix /ˈtejʃ/ /ˈteʃ/ n masc
τάξος

teixidor /te.ʃiˈðoɾ/ /tej.ʃiˈðo/ /tej.ʃiˈðoɾ/ /tə.ʃiˈðo/ n masc
υφαντής

teixir /tejˈʃi/ /tejˈʃiɾ/ /teˈʃi/ /təˈʃi/ v
υφαίνω

teixó /tejˈʃo/ /teˈʃo/ /təˈʃo/ n masc
ασβός

tela /ˈtə.ɫə/ /ˈtɛ.ɫa/ /ˈtɛ.ɫə/ /ˈtɛ.ɾa/ n fem
ύφασμα
Material tèxtil per fer roba.

telecomandar /ˌte.le.ko.manˈda/ /ˌte.le.ko.manˈdaɾ/ /ˌtɛ.ɫə.ku.mənˈda/ v
τηλεχειρίζομαι

telefonia /te.ɫe.foˈni.a/ /tə.ɫə.fuˈni.ə/ n fem
τηλεφωνία

telefèric /te.ɫeˈfɛ.ɾik/ /tə.ɫəˈfɛ.ɾik/ n masc
τελεφερίκ

telegrafiar /te.le.ɣɾa.fiˈa/ /te.le.ɣɾa.fiˈaɾ/ /tə.ɫə.ɣɾə.fiˈa/ v
τηλεγραφώ

telemàtica /te.ɫeˈma.ti.ka/ /tə.ɫəˈma.ti.kə/ n fem
τηλεματική

teler /teˈɫe/ /teˈɫeɾ/ /təˈɫe/ n masc
αργαλειός
Estri per fer teixits.

telescopi /te.ɫesˈkɔ.pi/ /tə.ɫəsˈkɔ.pi/ n masc
τηλεσκόπιο

televisiu /te.ɫe.viˈziw/ /te.ɫe.βiˈziw/ /tə.ɫə.viˈziw/ /tə.ɫə.βiˈziw/ adj masc
τηλεοπτικός
Pertanyent o relatiu a la televisió.
Que reuneix les condicions adients per a ser emès o per aparèixer per televisió.

televisió /te.le.vi.ziˈo/ /te.ɫe.vi.ziˈo/ /te.ɫe.βi.ziˈo/ /tə.ɫə.vi.ziˈo/ n fem
τηλεόραση

televisor /te.ɫe.viˈzoɾ/ /te.ɫe.βiˈzo/ /te.ɫe.βiˈzoɾ/ /tə.ɫə.viˈzo/ /tə.ɫə.βiˈzo/ n masc
τηλεόραση

tel·luri /teɫˈɫu.ɾi/ /təɫˈɫu.ɾi/ /təˈɫu.ɾi/ n masc
τελλούριο

telèfon /teˈɫɛ.fon/ /təˈɫɛ.fon/ /təˈɫɛ.fun/ n masc
τηλέφωνο
Aparell que permet la comunicació oral a distància, fent tant de transmissor com de receptor, amb un dispositiu per a seleccionar el destinatari.

temperatura /tem.pe.ɾaˈtu.ɾa/ n fem
θερμοκρασία

tempesta /temˈpes.ta/ n fem
καταιγίδα

templa /ˈtem.pɫa/ /ˈtem.pɫə/ n fem
κρόταφος

temple /ˈtem.pɫe/ /ˈtem.pɫə/ n masc
ναός

temporada /tem.poˈɾa.ða/ /təm.puˈɾa.ðə/ n fem
σεζόν κύκλος
Període de temps durant el qual es practica una activitat.

temporalment /tem.poˌɾaɫˈmen/ /tem.poˌɾaɫˈment/ /təm.poˌɾaɫˈment/ /təm.puˌɾaɫˈmen/ adv
προσωρινά

temps n masc
χρόνος καιρός
Magnitud física que serveix per a avaluar l'evolució dels fets o bé per a organitzar o pronosticar allò que s'espera o es vol que passi.
καιρός
Oratge, temps atmosfèric.

temptació /tem.ta.siˈo/ /təm.tə.siˈo/ n fem
πειρασμός

tenca /ˈteŋ.ka/ /ˈtɛŋ.kə/ n fem
κυπρίνος

tenda /ˈten.da/ /ˈten.də/ n fem
σκηνή
Habitacle portàtil fàcilment desmuntable.

tendal /tenˈdaɫ/ /tənˈdaɫ/ n masc
τέντα
Tela que serveix per a fer ombra i d'aixopluc, es manté estesa a una certa distància del terra i es pot usar en tendes, vaixells...

tendir /tenˈdi/ /tenˈdiɾ/ /tənˈdi/ v
τείνω

tendre /ˈtɛn.dɾe/ /ˈtɛn.dɾə/ /ˈtɛn.dɾə/ /ˈtɛn.dɾɛ/ adj masc
τρυφερός
Tou, suau.
Ple d'afecte i tendresa.

tendència /tenˈdɛn.si.a/ n fem
ροπή
Inclinació que succeeixi quelcom o que algú es comporti d'una certa manera.
Moda temporal que provoca que una gran part de la societat utilitzi determinats objectes o tingui determinades actituds.

tendó /tenˈdo/ /tənˈdo/ n masc
τένοντας

tenebrós /te.neˈbɾos/ /tə.nəˈβɾos/ adj masc
σκοτεινός

tenir /teˈni/ /teˈniɾ/ /təˈni/ v
έχω
Expressar pertinença o possessió.

tenir lloc /teˌniˈʎɔk/ v
γίνομαι

tennes /ˈtɛn.nəs/ n masc
τενέσιο

tennis /ˈtɛn.nis/ n masc
αντισφαίριση τένις

tens /ˈtens/ /ˈtɛns/ adj masc
τεταμένος
Sotmès a tensió.

tentacle /tenˈta.kɫe/ /tənˈta.kɫə/ n masc
πλοκάμι

tenyir /teˈɲi/ /teˈɲiɾ/ /təˈɲi/ v
βάφω
Donar a la roba, o a una altra cosa, un color distint del que tenia.
(pintura) Rebaixar o apagar un color amb un altre de més fosc.
Donar un altre color, visió o aparença a les coses, desmentint-les.
Tacar alguna cosa, particularment amb sang.

teologia /te.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /te.o.ɫoˈʒi.a/ /tə.o.ɫoˈʒi.ə/ /tə.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
θεολογία

teologitzar /te.o.lo.d͡ʒiˈzaɾ/ /te.o.lo.ʒiˈd͡za/ /tə.u.ɫu.ʒidˈza/ v
θεολογώ

teorema /te.oˈɾe.ma/ /tə.oˈɾɛ.mə/ /tə.uˈɾɛ.mə/ n masc
θεώρημα

teoria /te.oˈɾi.a/ /tə.oˈɾi.ə/ /tə.uˈɾi.ə/ n fem
θεωρία
Coneixement especulatiu, principis generals d'una matèria, d'un art, etc., amb independència de les aplicacions.
Construcció intel·lectual que dóna compte, de manera sintetitzada i referida a principis, de fenòmens, realitats o problemes.

teoria del caos n fem
θεωρία του χάους

terapeuta n neut
θεραπευτής

terbi n masc
τέρβιο

tercer /terˈse/ /teɾˈseɾ/ number
τρίτος

tercera persona n fem
τρίτο πρόσωπο

terme /ˈteɾ.me/ n masc
όρος
Fi, termini.
Denominació d’un concepte en un àmbit d’especialitat.

terminologia /teɾ.mi.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /tər.mi.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
ορολογία

termodinàmic /teɾ.mo.ðiˈna.mik/ /tər.mu.ðiˈna.mik/ /təɾ.mo.ðiˈna.mik/ adj masc
θερμοδυναμικός

termodinàmica /teɾ.mo.ðiˈna.mi.ka/ /tər.mu.ðiˈna.mi.kə/ /təɾ.mo.ðiˈna.mi.kə/ n fem
θερμοδυναμική

termosfera /ˌtɛr.musˈfe.ɾə/ /ˌtɛɾ.mosˈfe.ɾa/ /ˌtɛɾ.mosˈfe.ɾə/ n fem
θερμόσφαιρα

termòmetre /teɾˈmɔ.me.tɾe/ n masc
θερμόμετρο

terra /ˈtɛ.ra/ /ˈtɛ.rɛ/ n fem
γη
Sòlid esmicolat.
Qualsevol àrea o tipologia de terreny.
γη ξηρά
Superfície del planeta no coberta per aigua.

terratrèmol /ˌtɛ.raˈtɾe.moɫ/ /ˌtɛ.rəˈtɾə.moɫ/ /ˌtɛ.rəˈtɾɛ.muɫ/ n masc
σεισμός

terreny /teˈreɲ/ /təˈrəɲ/ /təˈrɛɲ/ n masc
έδαφος

terrestre /teˈres.tɾe/ /təˈres.tɾə/ adj
γήινος

terrible /teˈri.bɫe/ /teˈri.βɫe/ /teˈrib.bɫe/ /təˈri.βɫə/ /təˈrib.bɫə/ adj
τρομερός

terrissaire /te.riˈsaj.ɾe/ n neut
αγγειοπλάστης

territori /te.riˈtɔ.ɾi/ /tə.riˈtɔ.ɾi/ n masc
έδαφος

territorial /te.ri.to.ɾiˈaɫ/ /tə.ri.to.ɾiˈaɫ/ /tə.ri.tu.ɾiˈaɫ/ adj
εδαφικός

terror /teˈroɾ/ /təˈro/ /təˈror/ n
τρόμος

terrorisme /te.roˈɾiz.me/ /tə.roˈɾiz.mə/ /tə.ruˈɾiz.mə/ n masc
τρομοκρατία

terrorista /te.roˈɾis.ta/ /te.roˈɾis.te/ /tə.roˈɾis.tə/ /tə.ruˈɾis.tə/ adj
τρομοκράτης τρομοκρατικός

terroritzar /te.ro.ɾiˈd͡za/ /te.ro.ɾiˈza/ /te.ro.ɾiˈzaɾ/ /tə.ro.ɾiˈd͡za/ /tə.ru.ɾiˈd͡za/ v
τρομοκρατώ

teràpia /teˈɾa.pi.a/ /təˈɾa.pi.ə/ n fem
θεραπεία

test /ˈtest/ n masc
εξέταση
Prova, assaig, experiment.
(psicologia, ensenyament) Examen, avaluació d'aptitud.

testament /tes.taˈmen/ /tes.taˈment/ /təs.təˈmen/ /təs.təˈment/ n masc
διαθήκη

testicle /tesˈti.kɫe/ /təsˈti.kɫə/ n masc
όρχις αρχίδι

testimoni /tes.tiˈmɔ.ni/ /təs.tiˈmɔ.ni/ n neut
μάρτυρας

testosterona /tes.tos.teˈɾo.na/ /təs.tos.təˈɾɔ.nə/ /təs.tus.təˈɾɔ.nə/ n fem
τεστοστερόνη

tetina /teˈti.na/ /təˈti.nə/ n fem
θηλή

tetraplegia /te.tɾa.pɫeˈd͡ʒi.a/ /te.tɾa.pɫeˈʒi.a/ /tə.tɾə.pɫəˈʒi.ə/ n fem
τετραπληγία

teula /ˈtew.ɫa/ /ˈtəw.ɫə/ /ˈtɛw.ɫə/ n fem
κεραμίδι
Peça corbada emprada per a cobrir un sostre per la part exterior i protegir-lo de l'acumulació d'aigua de pluja o neu.

teulada /tewˈɫa.ða/ /təwˈɫa.ðə/ n fem
στέγη σκεπή οροφή

text /ˈtekst/ /ˈtɛkst/ n masc
κείμενο

teòric /teˈɔ.ɾik/ adj masc
θεωρητικός
Relatiu o pertanyent a la teoria.

theta /ˈte.ta/ /ˈtɛ.tə/ /ˈθe.ta/ n fem
θήτα

tia /ˈti.a/ n fem
θεία

tibetà /ti.βəˈta/ adj masc
θιβετανικά
Relatiu al Tibet, als seus habitants o la seva llengua.

tibetà /ti.βəˈta/ n masc
θιβετανικά
(només singular) Llengua del Tibet, de la branca tibetobirmana, de la família sinotibetana.

tifus /ˈti.fus/ n masc
τύφος

tigre /ˈti.ɣɾə/ n masc
τίγρη τίγρης

tigressa /tiˈɣɾə.sə/ /tiˈɣɾɛ.sə/ n fem
τίγρη
Femella del tigre.
(col·loquial) Dona provocativa i activa sexualment.

tija /ˈti.d͡ʒa/ /ˈti.ʒa/ /ˈti.ʒə/ n fem
μίσχος

timbala /timˈba.la/ /timˈba.ɫə/ n fem
τυμπάνια

timbre /ˈtim.bɾe/ /ˈtim.bɾə/ n masc
ηχόχρωμα
(heràldica) Insígnia de noblesa sobre l’escut d'armes.
Qualitat del so que depèn de les notes harmòniques.
κουδούνι
Aparell sonor per percussió que serveix d’avís.

timidesa /ti.miˈðe.za/ /ti.miˈðə.zə/ /ti.miˈðɛ.zə/ n fem
ντροπαλότητα

timoner /ti.moˈne/ /ti.moˈneɾ/ /ti.muˈne/ n masc
κυβερνήτης
Qui governa el timó d'una nau.

timpà /timˈpa/ n masc
ακουστικό τύμπανο
Membrana de l'orella present en els animals de l'ordre dels cordats.
τύμπανο
(arquitectura clàssica) frontó

timó /tiˈmo/ n masc
πηδάλιο

tinent /tiˈnen/ /tiˈnent/ n masc
υπολοχαγός
Grau genèric als cossos militars o paramilitars, generalment situat entre l'alferes i el capità.

tinta /ˈtin.ta/ /ˈtin.tə/ n fem
μελάνι

tinter /tinˈte/ /tinˈteɾ/ n masc
μελανοδοχείο καλαμάρι

tiorba /tiˈoɾ.βa/ /tiˈɔr.bə/ n fem
θεόρβη

tirania /ti.ɾaˈni.a/ n fem
τυραννία

tiranitzar /ti.ɾa.niˈd͡za/ /ti.ɾa.niˈzaɾ/ /ti.ɾə.nidˈza/ v
τυραννώ
Dominar, manar amb tirania.
Actuar de forma impositiva, com un tirà.

tirar /tiˈɾa/ /tiˈɾaɾ/ v
τραβώ
Fer força cap a si per portar algun pes.

tiroide /tiˈɾɔj.ðe/ /tiˈɾɔj.ðə/ n masc
θυρεοειδής αδένας

tisi /ˈti.zi/ n fem
φθίση

tisora /tiˈzo.ɾa/ /tiˈzo.ɾə/ n fem
ψαλίδι
Cadascuna de les dues peces que formen unes tisores.

tisores /tiˈzo.ɾes/ n fem
ψαλίδι
Eina metàl·lica per a tallar formada per dues peces iguals (o gairebé) creuades i agafades entre elles per un petit eix també metàl·lic. Cada peça, anomenada tisora, té, a un costat del creuament, una part tallant disposada de manera que les parts tallants de les dues peces es toquen; i, a l'altra, una anella per a agafar l'eina amb un o més dits.

titani n masc
τιτάνιο

titànic /tiˈta.nik/ adj masc
τιτανικός
(mitologia) Relatiu o pertanyent als titans, mites de dimensions enormes de l'antiga Grècia.

tmesi /ˈdmɛ.zi/ /ˈmɛ.zi/ n fem
τμήση

to /ˈtɔ/ n masc
απόχρωση

tobogan /to.boˈɣan/ /tu.buˈɣan/ /tu.βuˈɣan/ n masc
τσουλήθρα

toc de queda n masc
απαγόρευση κυκλοφορίας

tocar /toˈka/ /toˈkaɾ/ /tuˈka/ v
αγγίζω
Posar els dits o una altra part exterior del cos fregant un altre cos.
(voleibol) Entrar en contacte, un jugador, amb la pilota amb qualsevol part del cos de la cintura cap amunt.

toga /ˈto.ɣa/ /ˈtɔ.ɣə/ n fem
τόγα

tolerància /to.ɫeˈɾan.si.a/ /tu.ɫəˈɾan.si.ə/ n fem
ανοχή

tol·le-tol·le /ˌtɔ.ɫeˈtɔ.ɫe/ /ˌtɔ.ɫəˈtɔ.ɫə/ /ˌtɔɫ.ɫeˈtɔɫ.ɫe/ /ˌtɔɫ.ɫəˈtɔɫ.ɫə/ n masc
κατακραυγή

tom /ˈtom/ n masc
τόμος

tomba /ˈtom.ba/ /ˈtom.bə/ n fem
τάφος

tombarella /tom.baˈɾe.ʎa/ /tom.bəˈɾe.ʎə/ /tum.bəˈɾe.ʎə/ n fem
κυβίστηση

tomàquet /toˈma.kət/ /tuˈma.kət/ n masc
ντομάτα

tona /ˈto.na/ /ˈto.nə/ n fem
τόνος
Unitat de mesura d'una massa equivalent a mil quilos, de símbol t.

tonyina /toˈɲi.na/ /toˈɲi.nə/ /tuˈɲi.nə/ n fem
τόνος

topologia /to.po.ɫoˈd͡ʒi.a/ /to.po.ɫoˈʒi.a/ /to.po.ɫoˈʒi.ə/ /tu.pu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
τοπολογία

tor /ˈtor/ n masc
τόρος

torba /ˈtoɾ.βa/ /ˈtɔr.bə/ n fem
τύρφη

torcebraç /ˌtɔr.səˈβɾas/ /ˌtɔɾ.seˈbɾas/ n masc
μπρα-ντε-φέρ

tori n masc
θόριο

torinès /to.ɾiˈnəs/ /tu.ɾiˈnɛs/ adj masc
τορινέζικος
Relatiu o pertanyent a Torí.

torn /ˈtorn/ n masc
γύρος
Estri de terrissaire que gira mentre ell dóna la forma a la ceràmica.
Mecanisme que consisteix en un cilindre i una resistència, emprat per fusters o altres artesans per girar una peça mentre li donen forma amb una llima.
Temps que correspon a un individu quan s'ha establert repartir el temps entre diverses persones.

tornada /toɾˈna.ða/ /toɾˈna.ðə/ /turˈna.ðə/ n fem
επιστροφή
Camí de retorn al punt de partida.
επωδός
Tros de cançó que es repeteix periòdicament i que sovint conté el tema central o la melodia més reeixida.

tornado /toɾˈna.ðo/ /turˈna.ðu/ n masc
ανεμοστρόβιλος σίφωνας

tornar /torˈna/ /toɾˈna/ /toɾˈnaɾ/ /turˈna/ v
γυρίζω επιστρέφω
Anar al lloc del qual s'ha partit prèviament, refer un camí.

tornavís /ˌtor.naˈβis/ /ˌtor.nəˈβis/ /ˌtoɾ.naˈvis/ /ˌtoɾ.naˈβis/ /ˌtoɾ.nəˈvis/ n masc
κατσαβίδι
Eina destinada a caragolar i descaragolar visos. Normalment està composta per un mànec del qual sobresurt una barreta metàl·lica que acaba en punta, la forma de la qual determinarà el tipus de visos sobre els quals està destinat a actuar.

torpede /toɾˈpe.ðe/ /toɾˈpɛ.ðə/ /turˈpɛ.ðə/ n masc
τορπίλη
Projectil aquàtic autopropulsat i sovint autodirigit.

torpedinar /tor.pe.ðiˈna/ /toɾ.pe.ðiˈna/ /toɾ.pe.ðiˈnaɾ/ /toɾ.pə.ðiˈna/ /tur.pə.ðiˈna/ v
τορπιλίζω

torrada /toˈra.ða/ /toˈra.ðə/ /tuˈra.ðə/ n fem
φρυγανιά
Llesca de pa torrat.

torre /ˈto.re/ n fem
πύργος
Edificació militar amb una alçada superior a l'amplada per a la defensa o l'observació, que quan forma part d'una construcció més gran sobresurt dels elements que té al voltant.
(escacs) Peça dels escacs que es mou una o més cases per files o columnes del tauler.
Construcció mòbil de certa alçària utilitzada antigament per assaltar els castells i altres fortificacions.

torrencial /to.ren.siˈaɫ/ /to.rən.siˈaɫ/ /tu.rən.siˈaɫ/ adj
καταρρακτώδης

torrent /toˈren/ /toˈrent/ /tuˈren/ n masc
χείμαρρος

tortera /toɾˈte.ɾa/ /toɾˈte.ɾə/ /turˈte.ɾə/ n fem
σφοντύλι

tortuga /toɾˈtu.ɣə/ /turˈtu.ɣə/ n fem
χελώνα
Rèptil que forma un ordre propi (testudines), caracteritzat per l'enorme closca que li cobreix quasi tot el cos (tant per dalt com per sota). Té quatre potes curtes, una cua i una boca en forma de bec.

tortura /toɾˈtu.ɾa/ /toɾˈtu.ɾə/ /turˈtu.ɾə/ n fem
βασανιστήρια

torturar /tor.tuˈɾa/ /toɾ.tuˈɾa/ /toɾ.tuˈɾaɾ/ /tur.tuˈɾa/ v
βασανίζω
Infligir dolor excessiu a un presoner, usualment per obtenir una informació.

torxa /ˈtɔr.t͡ʃa/ /ˈtɔr.ʃə/ /ˈtɔɾ.t͡ʃa/ /ˈtɔɾ.t͡ʃɔ/ n fem
πυρσός

toràcic /toˈɾa.sik/ /tuˈɾa.sik/ adj masc
θωρακικός

tos /tos/ /tus/ /ˈtos/ /ˈtɔs/ n fem
βήχας
Alliberament violent de l'aire dels pulmons produït per una contracció espasmòdica sobtada i acompanyat d'un so característic.

tos ferina n fem
κοκκύτης

tossir /toˈsi/ /toˈsiɾ/ /tuˈsi/ v
βήχω

tossut /toˈsut/ /tuˈsut/ adj masc
πεισματάρης
Persona que s'entesta a tenir la raó o a fer una cosa d'una determinada manera malgrat els avisos d'altri.

tot /ˈtɔt/ adj masc
όλοι
Enter, sencer, que es pren o comprèn totes les seves parts.

tot /ˈtɔt/ adv
όλα
enterament

totalitzar /to.ta.liˈd͡za/ /to.ta.liˈzaɾ/ /tu.tə.lidˈza/ v
αθροίζω

tothom /toˈtɔm/ /tuˈtɔm/ pronoun
οι πάντες

tou /ˈtow/ /ˈtɔw/ adj masc
ήπιος
De caràcter poc ferm.

tova /ˈto.və/ /ˈto.βa/ /ˈto.βə/ /ˈtɔ.va/ /ˈtɔ.βa/ /ˈtɔ.βɔ/ /ˈtɔ.βə/ n fem
πλίνθος

tovalles /toˈva.ʎes/ /toˈva.ʎəs/ /toˈβa.ʎes/ /tuˈva.jəs/ /tuˈβa.ʎəs/ n fem
τραπεζομάντηλο

tovallola /to.vaˈʎɔ.ɫa/ /to.vəˈʎɔ.ɫə/ /to.βaˈʎɔ.ɫa/ /to.βaˈʎɔ.ɫɔ/ /tu.vəˈjɔ.ɫə/ n fem
πετσέτα

tovalló /to.vaˈʎo/ /to.vəˈʎo/ /to.βaˈʎo/ /tu.vəˈjo/ /tu.βəˈʎo/ n masc
πετσέτα

toxina /tokˈsi.na/ /tokˈsi.nə/ /tukˈsi.nə/ n fem
τοξίνη

trabuc /tɾaˈbuk/ /tɾəˈβuk/ n masc
τρομπόνι
Escopeta curta amb el canó molt ample i de boca de campana.

tractament /tɾak.taˈmen/ /tɾak.taˈment/ /tɾək.təˈmen/ /tɾək.təˈment/ n masc
αγωγή

tractar /tɾakˈta/ /tɾakˈtaɾ/ /tɾəkˈta/ v
αντιμετωπίζω
Procedir envers algú d'una manera o altra.
Aplicar un tractament pel guariment d'un malalt, d'una malaltia, o en una operació química.

tractor /tɾakˈto/ /tɾakˈtoɾ/ n masc
ελκυστήρας τρακτέρ

tradicional /tɾa.ði.si.oˈnaɫ/ /tɾə.ði.si.oˈnaɫ/ /tɾə.ði.si.uˈnaɫ/ adj
παραδοσιακός

tradicionalment /tɾa.ði.si.oˌnaɫˈmen/ /tɾa.ði.si.oˌnaɫˈment/ /tɾə.ði.si.oˌnaɫˈment/ /tɾə.ði.si.uˌnaɫˈmen/ adv
παραδοσιακά

tradició /tɾa.ði.siˈo/ n fem
παράδοση
Tot allò que té origen en les generacions passades i que, mantenint un fort contingut social, es transmet a les següents generacions. Fa referència a l'herència que rebem dels avantpassats. Per tant, és l'objecte de culte del tradicionalisme.

traducció /tɾa.ðuk.siˈo/ n fem
μετάφραση
Acte i efecte de traduir.
(genètica) Procés biològic en què se sintetitza una cadena de proteïnes a partir d'una seqüència d'ARN missatger.

traductor /tɾa.ðukˈto/ /tɾa.ðukˈtoɾ/ n masc
μεταφραστής

traduir /tɾa.ðuˈi/ /tɾa.ðuˈiɾ/ /tɾə.ðuˈi/ v
μεταφράζω

traficant /tɾa.fiˈkan/ /tɾa.fiˈkant/ /tɾə.fiˈkan/ /tɾə.fiˈkant/ n neut
διακινητής ναρκωτικών

tragus /ˈtɾa.ɣus/ n masc
τράγος

tragèdia /tɾaˈd͡ʒɛ.ði.a/ /tɾəˈʒɛ.ði.ə/ n fem
τραγωδία

trair /tɾaˈi/ /tɾaˈiɾ/ v
προδίδω
Cometre traïció.

trajectòria /tɾa.d͡ʒekˈtɔ.ɾi.a/ /tɾa.ʒekˈtɔ.ɾi.a/ /tɾə.ʒəkˈtɔ.ɾi.ə/ n fem
τροχιά

trama /ˈtɾa.ma/ /ˈtɾa.mə/ n fem
υφάδι
Conjunt de fils que són la base d'un teixit i que van entrellaçats en sentit contrari a l'ordit.
Part d'una història en què es planteja alguna dificultat que ha de resoldre el protagonista.
Maquinació secreta.

trametre /tɾaˈme.tɾe/ /tɾəˈmə.tɾə/ /tɾəˈmɛ.tɾə/ v
στέλνω

trampa /ˈtɾam.pa/ /ˈtɾam.pə/ n fem
παγίδα
Enginy destinat a caçar animals.

tramuntana /tɾa.monˈta.na/ /tɾa.munˈta.na/ /tɾe.munˈta.na/ /tɾə.munˈta.nə/ n fem
βορράς

tramvia /tɾamˈbi.a/ /tɾaɱˈvi.a/ /tɾəmˈbi.ə/ /tɾəɱˈvi.ə/ n masc
τραμ

transceptor /tɾan.sepˈto/ /tɾan.sepˈtoɾ/ /tɾən.səpˈto/ n masc
πομποδέκτης

transcripció /tɾans.kɾip.siˈo/ /tɾəns.kɾip.siˈo/ n fem
μεταγραφή

transferir /tɾans.feˈri/ /tɾans.feˈriɾ/ /tɾəns.fəˈri/ v
μεταβιβάζω

transformar /tɾans.forˈma/ /tɾans.foɾˈmaɾ/ /tɾəns.furˈma/ v
μεταμορφώνω
Convertir una cosa en una altra de distinta forma.

transfòbia /tɾansˈfɔ.bi.a/ /tɾənsˈfɔ.βi.ə/ n fem
τρανσφοβία

transgènere /tɾanzˈd͡ʒɛ.ne.ɾe/ /tɾənzˈʒɛ.nə.ɾə/ adj
διεμφυλικός

transgènic /tɾanzˈd͡ʒɛ.nik/ /tɾənzˈʒɛ.nik/ adj masc
διαγενετικός

transistor /tɾan.zisˈto/ /tɾan.zisˈtoɾ/ /tɾən.zisˈto/ n masc
κρυσταλλοτρίοδος

transitiu /tɾan.ziˈtiw/ /tɾən.ziˈtiw/ adj masc
μεταβατικός
Que passa d'un a un altre.
(gramàtica) Característica sintàctica d'un verb que requereix un complement directe, amb preposició o sense.

transliteració /tɾanz.li.te.ɾa.siˈo/ /tɾənz.ɫi.tə.ɾə.siˈo/ n fem
μεταγραμματισμός

transmetre /tɾanzˈme.tɾe/ /tɾənzˈmə.tɾə/ /tɾənzˈmɛ.tɾə/ v
μεταδίδω
Fer arribar quelcom a un altre lloc.
(física) Conduir o ser el mitjà pel què passen vibracions o radicacions.
(pronominal) Passar, comunicar a altres persones.

transmissió /tɾanz.mi.siˈo/ /tɾənz.mi.siˈo/ n fem
διάδοση

transparència /tɾans.paˈɾɛn.si.a/ n fem
διαφάνεια
Qualitat de transparent.

transpirar /tɾans.piˈɾa/ /tɾans.piˈɾaɾ/ /tɾəns.piˈɾa/ v
μαθεύομαι
Excretar vapor a través de la pell.

transport /tɾansˈpɔɾt/ /tɾənsˈpɔrt/ n masc
μετακίνηση

transportar /tɾans.porˈta/ /tɾans.poɾˈta/ /tɾans.poɾˈtaɾ/ /tɾəns.poɾˈta/ /tɾəns.purˈta/ v
μετακινώ
Portar una cosa d’un lloc a un altre.

transsexual /tɾan.sek.suˈaɫ/ /tɾən.sək.suˈaɫ/ adj
διαφυλικός

transsexualitat /tɾan.sek.su.a.ɫiˈtat/ /tɾən.sək.su.ə.ɫiˈtat/ n fem
τρανσεξουαλικότητα

transsubstanciar /tɾan.sups.tan.siˈa/ /tɾan.sups.tan.siˈaɾ/ /tɾan.sus.tan.siˈa/ /tɾən.sups.tən.siˈa/ v
μετουσιώνω

trapa /ˈtɾa.pa/ /ˈtɾa.pə/ n fem
καταπακτή

traslladar /tɾaz.ʎaˈða/ /tɾaz.ʎaˈðaɾ/ /tɾəz.ʎəˈða/ v
μετακινώ

trastorn /tɾasˈtoɾn/ /tɾəsˈtorn/ n masc
διαταραχή

trastorn de la personalitat n masc
διαταραχή της προσωπικότητας

trau /tɾaw/ n masc
κουμπότρυπα
Forat o tall en una peça de roba per on ha de passar un botó.

travesser n masc
οριζόντιο δοκάρι
(esports de pilota) Barra horitzontal d'una porteria que uneix els dos pals de la porteria pels extrems superiors.
(rugbi, futbol americà) Barra horitzontal d'uns pals que uneix les dues barres verticals a una altura d'uns 3 m.

traïció /tɾa.i.siˈo/ /tɾə.i.siˈo/ n fem
προδοσία

traïdor /tɾa.iˈðo/ /tɾa.iˈðoɾ/ /tɾə.iˈðo/ adj masc
προδότης

treball /tɾeˈbaʎ/ /tɾəˈbaj/ /tɾəˈbaʎ/ n masc
έργο
Esforç per assolir una finalitat.
Resultat d'un esforç.
Activitat, professional o no, que requereix esforç o no, que es desenvolupa per assolir una finalitat.
έργο εργασία
Allò a què una persona dedica la seva activitat professional.

treballador /tɾe.ba.ʎaˈðoɾ/ /tɾe.βa.ʎaˈðo/ /tɾə.bə.jəˈðo/ /tɾə.bə.ʎəˈðo/ n masc
εργάτης
Empleat, persona contractada per altri.

treballar /tɾe.baˈʎaɾ/ /tɾe.βaˈʎa/ /tɾə.bəˈja/ /tɾə.bəˈʎa/ v
εργάζομαι δουλεύω

tremolar /tɾe.moˈɫa/ /tɾe.moˈɫaɾ/ /tɾə.moˈɫa/ /tɾə.muˈɫa/ v
τρέμω

tren /ˈtɾen/ /ˈtɾen/ n masc
αμαξοστοιχία τρένο

trena /ˈtɾe.na/ /ˈtɾə.nə/ /ˈtɾɛ.nə/ n fem
πλεξίδα
Pentinat fet entrecreuant tres o més feixos de cabells.

trencaclosques /ˌtɾeŋ.kaˈkɫɔs.kes/ /ˌtɾəŋ.kəˈkɫɔs.kəs/ /ˌtɾɛŋ.kəˈkɫɔs.kəs/ n masc
γρίφος
Joc de pensar amb una solució no òbvia.
Joc en el qual cal col·locar un conjunt de peces d'una forma concreta per a que mostrin una imatge de forma correcta.

trencacolls /ˌtɾeŋ.kaˈkɔʎs/ /ˌtɾeŋ.kaˈkɔʎʃ/ /ˌtɾəŋ.kəˈkɔʎs/ /ˌtɾɛŋ.kəˈkɔʎs/ n masc
σκοτώστρα
Lloc de pas amb perill de caure.

trenta /ˈtɾen.ta/ /ˈtɾən.tə/ /ˈtɾɛn.tə/ n masc
τριάντα
(tennis, pilota valenciana) Segon punt guanyat en un joc per un jugador o un equip.

trenta /ˈtɾen.ta/ /ˈtɾən.tə/ /ˈtɾɛn.tə/ number
τριάντα

trenta-cinc /ˌtɾen.taˈsiŋ/ /ˌtɾen.taˈsiŋk/ /ˌtɾən.təˈsiŋk/ /ˌtɾɛn.təˈsiŋ/ /ˌtɾɛn.təˈsiŋk/ number
τριάντα πέντε

trenta-dos /ˌtɾen.taˈðos/ /ˌtɾən.təˈðos/ /ˌtɾɛn.təˈðos/ number
τριάντα δύο

trenta-nou /ˌtɾen.taˈnɔw/ /ˌtɾən.təˈnɔw/ /ˌtɾɛn.təˈnɔw/ number
τριάντα εννέα

trenta-quatre /ˌtɾen.taˈkwa.tɾe/ /ˌtɾən.təˈkwa.tɾə/ /ˌtɾɛn.təˈkwa.tɾə/ number
τριάντα τέσσαρες

trenta-set /ˌtɾen.taˈsɛt/ /ˌtɾən.təˈsɛt/ /ˌtɾɛn.təˈsɛt/ number
τριάντα επτά

trenta-sis /ˌtɾen.taˈsis/ /ˌtɾən.təˈsis/ /ˌtɾɛn.təˈsis/ number
τριάντα έξ

trenta-tres /ˌtɾen.taˈtɾes/ /ˌtɾən.təˈtɾes/ /ˌtɾɛn.təˈtɾes/ number
τριάντα τρείς

trenta-un /ˌtɾen.taˈun/ /ˌtɾən.təˈun/ /ˌtɾɛn.təˈun/ number
τριάντα έν

trentè /tɾenˈte/ /tɾənˈtə/ /tɾənˈtɛ/ number
τριακοστός

trepant /tɾeˈpan/ /tɾeˈpant/ /tɾəˈpan/ /tɾəˈpant/ n masc
δράπανο

tres /ˈtɾes/ /ˈtɾəs/ /ˈtɾɛs/ number
τρία τρεις

tresor /tɾeˈzɔɾ/ /tɾəˈzɔ/ n masc
θησαυρός
Conjunt agrupat de diners o de coses de gran valor.

tresorer /tɾe.zoˈɾe/ /tɾe.zoˈɾeɾ/ /tɾə.zoˈɾe/ /tɾə.zuˈɾe/ n masc
ταμίας

tresoreria /tɾe.zo.ɾeˈɾi.a/ /tɾə.zo.ɾəˈɾi.ə/ /tɾə.zu.ɾəˈɾi.ə/ n fem
θησαυροφυλάκιο

trespeus /ˌtɾesˈpɛws/ /ˌtɾəsˈpɛws/ /ˌtɾɛsˈpɛws/ n masc
πυροστιά
Cèrcol de ferro amb tres peus que serveix de suport per a posar atuells de cuina al foc.

tret /ˈtret/ n masc
βολή
Tir, acció de disparar una arma.

tret /ˈtret/ preposition
εκτός
Expressió d'una excepció.

tretze /ˈtɾe.d͡ze/ number
δεκατρία δεκατρείς

tretzè /tɾeˈd͡ze/ /tɾəˈd͡zə/ /tɾəˈd͡zɛ/ number
δέκατος τρίτος

tria /ˈtɾi.a/ /ˈtɾi.ə/ n fem
εκλογή

triangle /tɾiˈaŋ.ɡɫe/ n masc
τρίγωνο
Figura geomètrica de tres costats i tres angles.
Instrument idiòfon que consisteix en una vareta de metall doblegada en forma de triangle i que es toca colpejant-la amb una vareta metàl·lica.

triar /tɾiˈa/ /tɾiˈaɾ/ v
επιλέγω
Separar un o més elements dins d'un conjunt segons unes característiques concretes.

tribu /ˈtɾi.βu/ n fem
φύλο φυλή

tribuna /tɾiˈbu.na/ /tɾiˈβu.nə/ n fem
βήμα

tribunal /tɾi.βuˈnaɫ/ n masc
δικαστήριο

tribut /tɾiˈβut/ n masc
φόρος υποτέλειας

tribú /tɾiˈβu/ n masc
τριβούνος

trident /tɾiˈðen/ /tɾiˈðent/ n masc
τρίαινα

tridimensional /tɾi.ði.men.si.oˈnaɫ/ /tɾi.ði.mən.si.uˈnaɫ/ adj
τρισδιάστατος

trilió /tɾi.ɫiˈo/ number masc
πεντάκις εκατομμύριο
(cardinal) Milió de bilions.

trillar /tɾiˈʎa/ /tɾiˈʎaɾ/ v
αλωνίζω

trimestre /tɾiˈmes.tɾe/ /tɾiˈmɛs.tɾə/ n masc
τρίμηνο

trineu /tɾiˈnew/ /tɾiˈnəw/ /tɾiˈnɛw/ n masc
έλκηθρο

trinxera /tɾiɲˈt͡ʃe.ɾa/ /tɾiɲˈʃe.ɾə/ n fem
χαράκωμα

triplicar /tɾi.pɫiˈka/ /tɾi.pɫiˈkaɾ/ v
τριπλασιάζομαι

tripulació /tɾi.pu.ɫa.siˈo/ /tɾi.pu.ɫə.siˈo/ n fem
συνεργείο
Conjunt de persones que viatgen en una embarcació i que estan encarregades de mantenir-la i dirigir-la.
Per extensió totes aquelles persones que viatgen en qualsevol vehicle i que estan encarregades de mantenir-lo i dirigir-lo, en especial quan el número d'aquestes persones és gran o bé quan el vehicle es considera de difícil maneig.

trisecar /tɾi.seˈka/ /tɾi.seˈkaɾ/ /tɾi.səˈka/ v
τριχοτομώ

trist /ˈtɾist/ adj
λυπημένος θλιβερός
Que no té alegria.

tristesa /tɾisˈte.za/ /tɾisˈtə.zə/ /tɾisˈtɛ.zə/ n fem
λύπη θλίψη

trivial /tɾi.viˈaɫ/ /tɾi.viˈaɫ/ /tɾi.βiˈaɫ/ adj
ασήμαντος

tro /ˈtɾo/ n masc
βροντή
So sobtat que acompanya un llampec que és conseqüència de l'expansió de l'aire al pas de la descàrrega elèctrica.

trobada /tɾoˈβa.ða/ /tɾuˈβa.ðə/ n fem
συνάντηση

trobador /tɾo.baˈðoɾ/ /tɾo.bəˈðo/ /tɾo.βaˈðo/ /tɾu.bəˈðo/ /tɾu.βəˈðo/ n masc
τροβαδούρος
Poeta medieval que componia versos per a ser cantats en públic.

trobar /tɾoˈba/ /tɾoˈbaɾ/ /tɾoˈβa/ /tɾuˈba/ /tɾuˈβa/ v
βρίσκω
Veure alguna cosa que s'havia perdut.
συναντώ
(pronominal) Coincidir dos o més que vénen de llocs diferents.

troica /ˈtɾɔj.ka/ /ˈtɾɔj.kɔ/ /ˈtɾɔj.kə/ n fem
τρόικα

trol /ˈtɾɔɫ/ n masc
τρολ
(mitologia nòrdica) Gegant o gnom que viu en llocs solitaris.

trol /ˈtɾɔɫ/ n neut
τρολ
(internet) Persona que publica continguts només amb intenció provocativa per generar polèmica.

trombe /ˈtɾom.be/ /ˈtɾom.bə/ n masc
θρόμβος

trombó /tɾomˈbo/ /tɾumˈbo/ n masc
τρομπόνι

trompa /ˈtɾom.pa/ /ˈtɾom.pə/ n fem
προβοσκίδα
Allargament muscular del nas o del llavi de l'elefant com a òrgan prènsil.

trompeta /tɾomˈpe.ta/ /tɾomˈpə.tə/ /tɾumˈpɛ.tə/ n fem
τρομπέτα σάλπιγγα
Instrument aeròfon de metall, amb broquet, que consisteix en un llarg tub cilíndric metàl·lic, comunament corbat dues vegades, amb embocadura en forma de copa, proveït de claus o pistons i terminat en pavelló.

tron /ˈtɾɔn/ n masc
θρόνος

trona /ˈtɾɔ.na/ /ˈtɾɔ.nɔ/ /ˈtɾɔ.nə/ n fem
άμβωνας
Plataforma elevada d'una església destinada a predicar o llegir les escriptures.

tronc /ˈtɾoŋ/ /ˈtɾoŋk/ /ˈtɾoŋk/ n masc
κορμός
(botànica) Part dels arbres entre l'arrel i la copa, equivalent a la tija d'altres vegetals.
(anatomia) Part del cos entre les extremitats i el cap.
(argot casteller) Part vertical central d'un castell per sota del pom de dalt.

tronera /tɾoˈne.ɾa/ /tɾoˈne.ɾə/ /tɾuˈne.ɾə/ n fem
τρύπα
(billar) Cadascun dels sis forats d'una taula de billar destinada al billar americà, l'snooker o el xapó, que estan situats en els angles i a la meitat dels costats llargs.

trop /ˈtɾɔp/ n masc
τρόπος

tropical /tɾo.piˈkaɫ/ /tɾu.piˈkaɫ/ adj
τροπικός

tropopausa /ˌtɾo.poˈpaw.za/ /ˌtɾo.poˈpaw.zə/ /ˌtɾo.puˈpaw.zə/ n fem
τροπόπαυση

tros /ˈtɾɔs/ n masc
κομμάτι

truc /ˈtɾuk/ n masc
κόλπο
Acció enginyosa que aconsegueix un efecte insospitat.

trucar /tɾuˈka/ /tɾuˈkaɾ/ v
χτυπάω
(intransitiu, central, nord-occidental) Donar cops per a demanar que obrin.
καλώ
(intransitiu) Telefonar.

trufa /ˈtɾu.fa/ /ˈtɾu.fə/ n fem
τρούφα
(pastisseria) Dolç rodó de nata batuda i xocolata fosa, recobert de xocolata.

truita /ˈtɾuj.ta/ /ˈtɾwi.ta/ n fem
πέστροφα
Peix de la família dels salmònids, propi de rius cabalosos d'aigües fredes i ràpides. (Salmo trutta).
ομελέτα
(cuina, metafòric) Ous batuts i fregits a la paella.

truita irisada n fem
ιριδίζουσα πέστροφα

truja /ˈtɾu.d͡ʒa/ /ˈtɾu.ʒa/ /ˈtɾu.ʒə/ n fem
γουρούνα
Porc femella

truncament /tɾuŋ.kaˈmen/ /tɾuŋ.kaˈment/ /tɾuŋ.kəˈmen/ /tɾuŋ.kəˈment/ n masc
περικοπή

truncar /tɾuŋˈka/ /tɾuŋˈkaɾ/ v
κονταίνω

trànsit /ˈtɾan.zit/ n masc
διάβαση

trèvol /ˈtɾe.voɫ/ /ˈtɾe.βoɫ/ /ˈtɾə.voɫ/ /ˈtɾɛ.vuɫ/ n masc
τριφύλλι
Planta silvestre caracteritzada per les seves fulles trifoliades (Trifolium).

tsar /ˈsaɾ/ /ˈtsar/ n masc
τσάρος

tu pronoun
εσύ

tub /ˈtup/ n masc
σωλήνας

tuberculosi /tu.beɾ.kuˈɫɔ.zi/ /tu.βər.kuˈɫɔ.zi/ n fem
φυματίωση

tudó /twˈðo/ n masc
φάσσα

tuli n masc
θούλιο

tulipa /tuˈɫi.pa/ /tuˈɫi.pə/ n fem
τουλίπα

tumor /tuˈmor/ n masc
όγκος

tundra /ˈtun.dɾa/ /ˈtun.dɾə/ n fem
τούνδρα

tungstè /tuŋsˈtɛ/ n masc
βολφράμιο

tunisià /tu.ni.ziˈa/ adj masc
τυνησιακός
Relatiu o pertanyent a Tunísia.

tunisià /tu.ni.ziˈa/ n masc
τυνησιακός
Persona que habita o és originària de Tunísia.

turbina /turˈbi.nə/ /tuɾˈbi.na/ n fem
στροβιλομηχανή

turc adj masc
τουρκικός τούρκικος
Relatiu o pertanyent a Turquia, als turcs o a l'idioma turc.

turc n masc
τουρκικά τουρκικός
(masculí singular) Llengua turquesa parlada principalment a Turquia i Xipre.

turisme /tuˈɾiz.me/ n masc
τουρισμός

turista /tuˈɾis.ta/ /tuˈɾis.te/ /tuˈɾis.tə/ n neut
τουρίστας

turmell /toɾˈmeʎ/ n masc
αστράγαλος

turmentar /tur.menˈta/ /tur.mənˈta/ /tuɾ.menˈta/ /tuɾ.menˈtaɾ/ v
βασανίζω
Causar turment a algú.

turquesa /turˈkɛ.zə/ /tuɾˈkə.zə/ n fem
τυρκουάζ

turó n masc
λόφος
Elevació moderada del terreny; muntanya o puig poc elevat; pujol.

tutor /tuˈto/ /tuˈtoɾ/ n masc
προγυμναστής

txec /ˈt͡ʃɛk/ adj masc
τσεχικά
Relatiu o pertanyent a Txèquia.

txetxè /t͡ʃeˈt͡ʃe/ /t͡ʃəˈt͡ʃə/ /t͡ʃəˈt͡ʃɛ/ n masc
τσετσενικά
(només singular) Llengua caucàsica del nord pròpia de Txetxènia.

tàlem /ˈta.ɫem/ /ˈta.ɫəm/ n masc
θάλαμος

tàntal /ˈtan.təɫ/ n masc
ταντάλιο

tàvec /ˈta.vek/ /ˈta.vək/ /ˈta.βek/ /ˈta.βək/ n masc
αλογόμυγα

tècnica /ˈtɛŋ.ni.ka/ /ˈtɛŋ.ni.kə/ /ˈtɛɡ.ni.ka/ n fem
τεχνική

témer /ˈte.me/ /ˈte.meɾ/ /ˈtə.mə/ /ˈtɛ.mə/ v
φοβάμαι
Sentir por.

tímid /ˈti.mit/ adj masc
ντροπαλός

tímidament /ˌti.mi.ðaˈmen/ /ˌti.mi.ðaˈment/ /ˌti.mi.ðəˈmen/ /ˌti.mi.ðəˈment/ adv
άτολμα

típicament /ˌti.pi.kaˈmen/ /ˌti.pi.kaˈment/ /ˌti.pi.kəˈmen/ /ˌti.pi.kəˈment/ adv
τυπικά

tísic /ˈti.zik/ adj masc
φθισικός

títol /ˈti.toɫ/ /ˈti.tuɫ/ n masc
κυριότητα

tòfona /ˈtɔ.fo.nə/ /ˈtɔ.fu.nə/ n fem
ύτανο τρούφα

tòrax /ˈtɔ.ɾaks/ /ˈtɔ.ɾəks/ n masc
θώρακας

tòxic /ˈtɔk.sik/ adj masc
τοξικός
Que és nociu pels organismes vius.

tòxic /ˈtɔk.sik/ n masc
τοξικός
Substància d’efecte morbós o letal per a un organisme viu.

tórtora /ˈtor.tu.ɾə/ /ˈtoɾ.to.ɾa/ /ˈtoɾ.to.ɾə/ n fem
τριγόνι

túnel /ˈtu.neɫ/ /ˈtu.nəɫ/ n masc
ποδιά
(esports de pilota) Driblatge en què el jugador fa passar la pilota o la bola entre les cames d'un adversari i la recupera darrere seu.

túnica /ˈtu.ni.ka/ /ˈtu.ni.kə/ n fem
αμπέχονο

ubicació /u.bi.ka.siˈo/ /u.βi.kə.siˈo/ n fem
θέση

ucraïnès /u.kɾa.iˈnes/ /u.kɾə.iˈnəs/ /u.kɾə.iˈnɛs/ n masc
ουκρανικός
(només singular) Llengua eslava de la branca oriental parlada pels ucraïnesos.

udol /uˈðɔɫ/ n masc
ούρλιασμα

udolar /u.ðoˈɫa/ /u.ðoˈɫaɾ/ /u.ðuˈɫa/ v
ουρλιάζω

ukulele /u.kuˈɫe.ɫe/ /u.kuˈɫɛ.ɫə/ n masc
γιουκαλίλι

ull /ˈuj/ /ˈuʎ/ n masc
μάτι οφθαλμός όμμα
Òrgan dels éssers vius capaç de fixar imatges en el cervell a través de receptors de llum.

ullal /uˈjaɫ/ /uˈʎaɫ/ n masc
χαυλιόδοντας
Dent amb forma de corn dels elefants.

ulleres /uˈje.ɾəs/ /uˈʎe.ɾes/ /uˈʎe.ɾəs/ n fem
γυαλιά
Lents que es col·loquen davant dels ulls per a corregir defectes de visió, per a protegir els ulls o per motius estètics.

ultimàtum n masc
τελεσίγραφο

ultratge /uɫˈtɾa.d͡ʒe/ /uɫˈtɾa.d͡ʒə/ n masc
αίσχος

ulà /uˈɫa/ n masc
ουλάνος
Llancer de la cavalleria lleugera. Referit principalment als que vestien a l'estil polonès.

un number
ένα
(cardinal) La unitat completa.

una mica adv
λίγο

ungir /uɲˈd͡ʒi/ /uɲˈd͡ʒiɾ/ /uɲˈʒi/ v
επαλείφω

ungla /ˈuŋ.ɡɫa/ n fem
νύχι
Protecció de calci del dit humà i d'altres animals.

unicel·lular /u.ni.se.ɫuˈɫaɾ/ /u.ni.seɫ.ɫuˈɫaɾ/ /u.ni.sə.ɫuˈɫar/ /u.ni.səɫ.ɫuˈɫar/ /u.ni.səɫ.ɫuˈɫaɾ/ adj
μονοκύτταρος

unificació /u.ni.fi.ka.siˈo/ /u.ni.fi.kə.siˈo/ n fem
ενοποίηση

unificar /u.ni.fiˈka/ /u.ni.fiˈkaɾ/ v
ενώνω

uniforme /u.niˈfor.mə/ /u.niˈfoɾ.me/ adj
ομοιόμορφος

unilateral /u.ni.ɫa.teˈɾaɫ/ /u.ni.ɫə.təˈɾaɫ/ adj
μονομερής

unitat /u.niˈtat/ n fem
μονάδα

univers /u.niˈvɛls/ /u.niˈvɛɾs/ /u.niˈvɛɾs/ /u.niˈβɛrs/ /u.niˈβɛɾs/ n masc
σύμπαν

universal /u.ni.veɾˈsaɫ/ /u.ni.vəɾˈsaɫ/ /u.ni.βerˈsaɫ/ /u.ni.βeɾˈsaɫ/ /u.ni.βərˈsaɫ/ adj
παγκόσμιος
Relatiu a l'univers.

universitat /u.ni.ver.siˈtat/ /u.ni.veɾ.siˈtat/ /u.ni.vəɾ.siˈtat/ /u.ni.βer.siˈtat/ /u.ni.βeɾ.siˈtat/ n fem
πανεπιστήμιο

unió /u.niˈo/ n fem
ένωση

ununenni /un.unˈɛn.ni/ n masc
ουνουνέννιο

ununhexi /u.nuˈnɛɡ.zi/ n masc
ουνουνέξιο

ununocti n masc
ununoctium

ununpenti n masc
ουνουνπέντιο

ununquadi /un.unˈkwa.ði/ n masc
ουνοκουάντιο

ununsepti n masc
ununseptium

ununtri n masc
ουνούντριο

urani n masc
ουράνιο

urbanització /ur.bə.ni.d͡zə.siˈo/ /ur.βa.ni.d͡za.siˈo/ /uɾ.ba.ni.za.siˈo/ n fem
αστικοποίηση

urbanitzar /ur.bə.niˈd͡za/ /ur.βa.niˈd͡za/ /uɾ.ba.niˈzaɾ/ /uɾ.βa.niˈza/ v
αστικοποιώ

urbà /urˈβa/ adj masc
αστικός

urdú /urˈdu/ adj
Ούρντου
Relatiu o pertanyent a la llengua urdú

urdú /urˈdu/ n masc
Ούρντου
Llengua indoirànica anàloga al hindi parlada al Pakistan i en algunes regions de l'Índia.

uretra /uˈɾɛ.tɾa/ /uˈɾɛ.tɾə/ /uˈɾɛ.tɾɛ/ n fem
ουρήθρα

urgentment /urˌd͡ʒemˈmen/ /urˌʒemˈmen/ /uɾˌd͡ʒemˈmen/ /uɾˌd͡ʒemˈment/ /uɾˌʒemˈment/ adv
επειγόντως

urgència /urˈʒɛn.si.a/ /uɾˈd͡ʒɛn.si.a/ n fem
επείγον
Precisió, necessitat de fer alguna cosa.

urinari /u.ɾiˈna.ɾi/ adj masc
ουρικός
Relatiu o pertanyent a l'urina.

urna /ˈur.nə/ /ˈuɾ.na/ n fem
υδρία

urpa /ˈur.pə/ /ˈuɾ.pa/ n fem
νύχι

usdefruit /uz.dəˈfɾujt/ /uz.ðeˈfɾujt/ n masc
επικαρπία

usuari /u.zuˈa.ɾi/ n masc
χρήστης

usurpar /u.zurˈpa/ /u.zuɾˈpa/ /u.zuɾˈpaɾ/ v
σφετερίζομαι

utensili /u.tenˈsi.li/ /u.tənˈsi.ɫi/ n masc
εργαλείο

utilitari /u.ti.ɫiˈta.ɾi/ adj masc
λειτουργικός

utilitzar /u.ti.ɫiˈd͡za/ /u.ti.ɫiˈza/ /u.ti.ɫiˈzaɾ/ v
χρησιμοποιώ

utopia /u.toˈpi.a/ /u.toˈpi.ə/ /u.tuˈpi.ə/ n fem
ουτοπία

va /ˈba/ /ˈva/ /ˈva/ adj masc
μάταιος
Sense solidesa, realitat ni substància.
Inútil, de cap valor, infructuós, sense efecte, inepte.
Frívol, presumit, superb, orgullós, fals, fantasiós, fluix, inflat, ple de vanitat.

vaca /ˈba.ka/ /ˈba.kə/ /ˈva.ka/ /ˈva.kə/ n fem
αγελάδα
(mamífers) Mamífer remugant de granja que dóna llet, femella del bou.

vacances /baˈkan.ses/ /bəˈkan.səs/ /vaˈkan.ses/ /vəˈkan.səs/ n fem
διακοπές
(plurale tantum) Temps de repòs durant el qual cessa l'activitat habitual de treball o estudis.

vaccí /bakˈsi/ /bəkˈsi/ /vakˈsi/ /vəkˈsi/ n masc
εμβόλιο
Preparat biològic que aconsegueix immunitzar una persona o animal contra una malaltia vírica.

vacil·lació /ba.si.ɫa.siˈo/ /ba.siɫ.ɫa.siˈo/ /bə.si.ɫə.siˈo/ /va.siɫ.ɫa.siˈo/ /və.siɫ.ɫə.siˈo/ n fem
ταλάντευση

vaga /ˈba.ɣa/ /ˈba.ɣə/ /ˈva.ɣa/ /ˈva.ɣə/ n fem
απεργία

vagina /baˈd͡ʒi.na/ /baˈʒi.na/ /vaˈd͡ʒi.na/ /vəˈʒi.nə/ n fem
κόλπος κολεός

vainilla /bajˈni.ʎa/ /bəjˈni.ʎə/ /vajˈni.ʎa/ /vəjˈni.ʎə/ n fem
βανίλια

vaivé /ˌbajˈβe/ /ˌvajˈve/ /ˌvajˈve/ n masc
πηγαινέλα

vaixell /bajˈʃeʎ/ /baˈʃeʎ/ /vajˈʃeʎ/ /vəˈʃeʎ/ n masc
πλοίο

valent /baˈɫen/ /bəˈɫen/ /vaˈɫent/ /vəˈɫen/ /vəˈɫent/ adj masc
θαρραλέος

vall /ˈbaʎ/ /ˈvaʎ/ /ˈvaʎ/ n fem
κοιλάδα
Depressió allargada entre dos vessants de muntanyes.

valor /baˈɫor/ /baˈɫoɾ/ /vaˈɫoɾ/ /vəˈɫo/ /vəˈɫoɾ/ n
αξία
Vàlua, estimació que una cosa produeix en una persona.
κουράγιο
Tret de la persona que és valenta.

valuós /ba.ɫuˈos/ /va.ɫuˈos/ /və.ɫuˈos/ adj masc
πολύτιμος

valència /baˈɫɛn.si.a/ /vaˈɫɛn.si.a/ /vəˈɫɛn.si.ə/ n fem
σθένος

való /baˈɫo/ /bəˈɫo/ /vaˈɫo/ /vəˈɫo/ adj masc
βαλλωνικά
Relatiu o pertanyent a Valònia.

való /baˈɫo/ /bəˈɫo/ /vaˈɫo/ /vəˈɫo/ n masc
βαλλωνικά
Persona que habita o és originària de Valònia.

vampir /bamˈpir/ /bəmˈpir/ /vamˈpiɾ/ /vəmˈpiɾ/ n masc
βαμπίρ βρικόλακας
Personatge demoníac literari que xucla la sang i l'ànima de les persones.

vanadi /baˈna.ði/ /bəˈna.ði/ /vəˈna.ði/ n masc
βανάδιο

vanitat /ba.niˈtat/ /bə.niˈtat/ /va.niˈtat/ /və.niˈtat/ n fem
ματαιοδοξία
Presumpció, satisfacció de si mateix; estat en què es té un alt concepte respecte les pròpies qualitats o atributs, i que és remarcat per un desig excessiu de fer-se notar i lloar pels altres.

vanitós /ba.niˈtos/ /bə.niˈtos/ /va.niˈtos/ /və.niˈtos/ adj masc
ματαιόδοξος

vapor /baˈpor/ /baˈpoɾ/ /bəˈpor/ /vaˈpoɾ/ /vəˈpoɾ/ n masc
υδρατμός ατμός
Gas, especialment referit a l'aigua.
ατμόπλοιο
Nau o màquina (especialment vaixells) propulsada per un motor de combustió amb vapor d'aigua.

vaporadora /ba.po.ɾaˈðo.ɾa/ /bə.pu.ɾəˈðo.ɾə/ /va.po.ɾaˈðo.ɾa/ /və.po.ɾəˈðo.ɾə/ /və.pu.ɾəˈðo.ɾə/ n fem
κατσαρόλα ατμού

vara /ˈba.ɾa/ /ˈba.ɾə/ /ˈva.ɾa/ /ˈva.ɾə/ n fem
ραβδί
Brancó net de fulles usat com a bastó o mànec.

vareta màgica n fem
μαγικό ραβδί

variable /ba.ɾiˈa.βɫe/ /ba.ɾiˈab.bɫe/ /bə.ɾiˈa.βɫə/ /bə.ɾiˈab.bɫə/ /va.ɾiˈa.bɫe/ /və.ɾiˈab.bɫə/ adj
μεταβλητή
Que pot variar.
Que es pot diferenciar.

variable /ba.ɾiˈa.βɫe/ /ba.ɾiˈab.bɫe/ /bə.ɾiˈa.βɫə/ /bə.ɾiˈab.bɫə/ /va.ɾiˈa.bɫe/ /və.ɾiˈab.bɫə/ n fem
μεταβλητή
Element mesurable que pot prendre més d'un valor quantitatiu o qualitatiu.
(informàtica) Zona de memòria destinada a emmagatzemar informació útil per a un programa.

variació /ba.ɾi.a.siˈo/ /bə.ɾi.ə.siˈo/ /va.ɾi.a.siˈo/ /və.ɾi.ə.siˈo/ n masc
παραλλαγή

vascular /bas.kuˈɫar/ /bas.kuˈɫaɾ/ /bəs.kuˈɫar/ /vas.kuˈɫaɾ/ /vəs.kuˈɫaɾ/ adj
αγγειακός

vassall /baˈsaʎ/ /bəˈsaʎ/ /vaˈsaʎ/ /vəˈsaʎ/ n masc
υποτελής

vast /ˈbast/ /ˈvast/ /ˈvast/ adj masc
απέραντος

ve doble n fem
ντάμπλ'γιου

vedell /beˈðeʎ/ /bəˈðeʎ/ /veˈðeʎ/ /vəˈðeʎ/ n masc
μοσχάρι

vedella /beˈðe.ʎa/ /bəˈðe.ʎə/ /veˈðe.ʎa/ /vəˈðe.ʎə/ n fem
μοσχάρι
(no comptable) Carn per menjar preparada de vedell o de vedella.

vegada /beˈɣa.ða/ /bəˈɣa.ðə/ /veˈɣa.ða/ /vəˈɣa.ðə/ /vəˈʝa.ðə/ n fem
φορά

veganisme /be.ɣaˈniz.me/ /bə.ɣəˈniz.mə/ /ve.ɣaˈniz.me/ /və.ɣəˈniz.mə/ n masc
ακραιφνής χορτοφαγία

vegetació /be.d͡ʒe.ta.siˈo/ /be.ʒe.ta.siˈo/ /bə.ʒə.tə.siˈo/ /ve.d͡ʒe.ta.siˈo/ /və.ʒə.tə.siˈo/ n fem
βλάστηση

vehicle /beˈi.kɫe/ /bəˈi.kɫə/ /veˈi.kɫe/ /vəˈi.kɫə/ n masc
μέσο
Per extensió, qualsevol cosa mitjançant la qual es realitza un transport de matèria o, fins i tot, de conceptes abstractes com la informació.

vela /ˈbɛ.ɫa/ /ˈvə.ɫə/ /ˈvɛ.ɫa/ /ˈvɛ.ɫə/ /ˈvɛ.ɾa/ n fem
πανί ιστίο

velar /beˈɫa/ /beˈɫar/ /beˈɫaɾ/ /bəˈɫa/ /bəˈɫar/ /veˈɫaɾ/ /vəˈɫa/ /vəˈɫaɾ/ adj
υπερωικός
(fonètica) Articulat aproximant la part posterior de la llengua amb el vel del paladar.

velar /beˈɫa/ /beˈɫar/ /beˈɫaɾ/ /bəˈɫa/ /bəˈɫar/ /veˈɫaɾ/ /vəˈɫa/ /vəˈɫaɾ/ n fem
υπερωικός
Consonant articulada aproximant la part posterior de la llengua amb el vel del paladar.

vell /ˈbeʎ/ /ˈvej/ /ˈveʎ/ adj masc
παλιός αρχαίος
De llarga vida, gran.
παλιός
Referit a objectes, antic o espatllat.

vellesa /beˈʎe.za/ /veˈʎe.za/ /vəˈjɛ.zə/ /vəˈʎə.zə/ n fem
γηρατειά γεράματα
Edat avançada d'un ésser viu.

vellut /beˈʎut/ /bəˈʎut/ /veˈʎut/ /vəˈʎut/ n masc
βελούδο

velocitat /be.ɫo.siˈtat/ /ve.ɫo.siˈtat/ /və.ɫo.siˈtat/ /və.ɫu.siˈtat/ n fem
ταχύτητα

vena /ˈbe.na/ /ˈve.na/ /ˈvə.nə/ /ˈvɛ.nə/ n masc
φλέβα

venda /ˈben.da/ /ˈben.də/ /ˈbɛn.də/ /ˈven.da/ /ˈven.də/ /ˈvən.də/ /ˈvɛn.də/ n fem
πώληση

vendre /ˈben.dɾe/ /ˈven.dɾe/ /ˈvən.dɾə/ /ˈvɛn.dɾə/ v
πουλάω πουλώ

venecià /be.ne.siˈa/ /bə.nə.siˈa/ /ve.ne.siˈa/ /və.nə.siˈa/ adj masc
βενετικός
Relatiu o pertanyent a Venècia o al seu dialecte propi.

venecià /be.ne.siˈa/ /bə.nə.siˈa/ /ve.ne.siˈa/ /və.nə.siˈa/ n masc
βενετικός
Persona que habita o és originària de Venècia.

venedor /be.neˈðo/ /be.neˈðoɾ/ /ve.neˈðoɾ/ /və.nəˈðo/ n masc
πωλητής

veneçolà /be.ne.soˈɫa/ /bə.nə.suˈɫa/ /və.nə.soˈɫa/ /və.nə.suˈɫa/ adj masc
της Βενεζουέλας
Relatiu o pertanyent a Veneçuela.

veneçolà /be.ne.soˈɫa/ /bə.nə.suˈɫa/ /və.nə.soˈɫa/ /və.nə.suˈɫa/ n masc
της Βενεζουέλας
Persona que habita o és originària de Veneçuela.

venir /beˈni/ /veˈniɾ/ /vəˈni/ v
έρχομαι
Desplaçar-se vers el lloc on és l'interlocutor.

venjança /beɲˈd͡ʒan.sa/ /bəɲˈʒan.sə/ /veɲˈd͡ʒan.sa/ /vəɲˈʒan.sə/ n fem
εκδίκηση

venjar /beɲˈd͡ʒa/ /bəɲˈʒa/ /veɲˈd͡ʒaɾ/ /vəɲˈʒa/ v
εκδικούμαι

vent /ˈben/ /ˈven/ /ˈvent/ n masc
άνεμος αέρας

ventall /benˈtaʎ/ /bənˈtaʎ/ /venˈtaʎ/ /vənˈtaj/ /vənˈtaʎ/ n masc
βεντάλια

ventar /benˈta/ /bənˈta/ /venˈtaɾ/ /vənˈta/ v
αερίζω
Fer vent agitant l’aire.

ventilador /ben.ti.ɫaˈðo/ /ben.ti.ɫaˈðoɾ/ /bən.ti.ɫəˈðo/ /ven.ti.ɫaˈðoɾ/ /vən.ti.ɫəˈðo/ n masc
ανεμιστήρας

ventosa /benˈto.za/ /bənˈto.zə/ /venˈto.za/ /vənˈto.zə/ n fem
βεντούζα

ventricle /benˈtɾi.kɫe/ /bənˈtɾi.kɫə/ /venˈtɾi.kɫe/ /vənˈtɾi.kɫə/ n masc
κοιλία

ventós /benˈtos/ /bənˈtos/ /venˈtos/ /vənˈtos/ adj masc
ανεμώδης

veracitat /be.ɾa.siˈtat/ /bə.ɾə.siˈtat/ /ve.ɾa.siˈtat/ /və.ɾə.siˈtat/ n fem
ειλικρίνεια

verat /beˈɾat/ /bəˈɾat/ /veˈɾat/ /vəˈɾat/ n masc
σκουμπρί

verb /ˈbɛrp/ /ˈbɛɾp/ /ˈvɛɾp/ /ˈvɛɾp/ n masc
ρήμα

verbal /berˈβaɫ/ /beɾˈβaɫ/ /bərˈbaɫ/ /veɾˈbaɫ/ /vəɾˈbaɫ/ adj
λεκτικός
(gramàtica) Relatiu al verb.
Relatiu a la paraula.

verbalitzar /ber.βa.ɫiˈd͡za/ /beɾ.βa.ɫiˈza/ /bər.bə.ɫiˈd͡za/ /veɾ.ba.ɫiˈzaɾ/ /vəɾ.bə.ɫiˈd͡za/ v
αποδίδω φραστικά
Dir en paraules allò que es pensa o succeeix.

verd /ˈbɛrt/ /ˈvelt/ /ˈvəɾt/ /ˈvɛɾt/ adj masc
πράσινος πράσινο
De color verd.
πράσινος
Dit d'una fruita, que encara no és madura.

verd /ˈbɛrt/ /ˈvelt/ /ˈvəɾt/ /ˈvɛɾt/ n masc
πράσινος πράσινο
Color de l'espectre entre el groc i el blau.

verdum /berˈðum/ /beɾˈðum/ /bərˈdum/ /veɾˈðum/ /vəɾˈðum/ n masc
φλώρος
Ocell de l'espècie Carduelis chloris.

verdura /berˈðu.ɾa/ /beɾˈðu.ɾa/ /veɾˈðu.ɾa/ /vəɾˈðu.ɾə/ n fem
λαχανικό

verdós /berˈðos/ /bərˈdos/ /veɾˈðos/ /vəɾˈðos/ adj masc
πρασινωπός

verge /ˈbɛr.d͡ʒe/ /ˈbɛr.ʒə/ /ˈbɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.ʒə/ adj
παρθένος παρθενικός
Persona que no ha mantingut relacions sexuals.
παρθενικός
Immaculat, pur, intacte.

verge /ˈbɛr.d͡ʒe/ /ˈbɛr.ʒə/ /ˈbɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.ʒə/ n fem
παρθένα παρθενικός

vergonya /berˈɣo.ɲa/ /beɾˈɣo.ɲa/ /veɾˈɣo.ɲa/ /vəɾˈɣo.ɲə/ n fem
ντροπή

verificar /be.ɾi.fiˈka/ /bə.ɾi.fiˈka/ /ve.ɾi.fiˈkaɾ/ /və.ɾi.fiˈka/ v
επαληθεύω

veritat /be.ɾiˈtat/ /bɾiˈtat/ /ve.ɾiˈtat/ /və.ɾiˈtat/ n fem
αλήθεια
Qualitat de ser cert.

vermell /berˈmeʎ/ /beɾˈmeʎ/ /veɾˈmeʎ/ /vərˈmɛj/ /vəɾˈməʎ/ adj masc
κόκκινος
Franja de l'espectre solar entre el violat i el taronja, amb una llargada d'ona d'entre 627 i 770 nm.

vermelló /ber.meˈʎo/ /beɾ.meˈʎo/ /bər.məˈʎo/ /veɾ.meˈʎo/ /vər.məˈjo/ /vəɾ.məˈʎo/ n masc
κιννάβαρι

vermut /berˈmut/ /beɾˈmut/ /bərˈmut/ /veɾˈmut/ /vəɾˈmut/ n masc
βερμούτ

vern /ˈbɛrn/ /ˈbɛɾn/ /ˈvɛɾn/ /ˈvɛɾn/ n masc
άλνος σκλήθρα

vernacle /berˈna.kɫe/ /beɾˈna.kɫe/ /veɾˈna.kɫe/ /vəɾˈna.kɫə/ adj masc
δημώδης

verro /ˈbɛ.ro/ /ˈbɛ.ru/ /ˈvɛ.ro/ /ˈvɛ.ru/ n masc
κάπρος
Porc semental.

vers /ˈbers/ /ˈbeɾs/ /ˈbɛrs/ /ˈbɛɾs/ /ˈveɾs/ /ˈveɾs/ /ˈvəs/ /ˈvɛls/ /ˈvɛrs/ /ˈvɛs/ /ˈvɛɾs/ /ˈvɛɾs/ n masc
στίχος
(literatura) Cadascuna de les línies d'un poema, usualment subjecte a les regles de la mètrica.

versió /ber.siˈo/ /beɾ.siˈo/ n fem
εκδοχή

vertader /ber.taˈðe/ /beɾ.taˈðeɾ/ /bər.təˈðe/ /veɾ.taˈðeɾ/ /vəɾ.təˈðe/ adj masc
αληθινός

vertebral /ber.teˈβɾaɫ/ /beɾ.teˈβɾaɫ/ /bər.təˈβɾaɫ/ /veɾ.teˈbɾaɫ/ /vəɾ.təˈbɾaɫ/ adj
σπονδυλικός

vertebrat /ber.teˈβɾat/ /beɾ.teˈβɾat/ /bər.təˈβɾat/ /veɾ.teˈbɾat/ /vəɾ.təˈbɾat/ n masc
σπονδυλωτό

vertical /ber.tiˈkaɫ/ /beɾ.tiˈkaɫ/ /bər.tiˈkaɫ/ /veɾ.tiˈkaɫ/ /vəɾ.tiˈkaɫ/ adj
κάθετος

verí /beˈɾi/ /veˈɾi/ /vəˈɾi/ n masc
δηλητήριο
Substància que altera les funcions normals d'un organisme quan entra en contacte amb ell.

vesc /ˈbesk/ /ˈbɛsk/ /ˈvesk/ /ˈvɛsk/ n masc
ιξός

vescomte /besˈkom.te/ /bəsˈkom.tə/ /vesˈkom.te/ /vəsˈkom.tə/ n masc
υποκόμης

vespa /ˈbes.pa/ /ˈves.pa/ /ˈves.pə/ n fem
σφήκα
Nom de diverses espècies d'insectes himenòpters del subordre dels apòcrits. Es caracteritzen pel seu cos groc i negre. Són temudes per la seva fiblada, verinosa, però rarament mortal.

vespre /ˈbes.pɾe/ /ˈves.pɾe/ /ˈves.pɾə/ n masc
εσπέρα

vestir /besˈti/ /besˈtiɾ/ /bəsˈti/ /vesˈtiɾ/ /vəsˈti/ v
ντύνω
Cobrir el cos d'algú amb roba.

vestit /besˈtit/ /vesˈtit/ /vəsˈtit/ n masc
φόρεμα

vestuari /bes.tuˈa.ɾi/ /bəs.tuˈa.ɾi/ /ves.tuˈa.ɾi/ /vəs.tuˈa.ɾi/ n masc
γκαρνταρόμπα
Conjunt de vestits de què disposa una persona.
αποδυτήριο
Lloc on es guarden els vestits de diverses persones.

vesícula biliar n fem
χοληδόχος

veta /ˈbe.ta/ /ˈbɛ.tə/ /ˈve.ta/ /ˈvə.tə/ /ˈvɛ.tə/ n fem
υφή
Dibuix que fan els anells d'un tronc en la fusta tallada.

veterinari /be.te.ɾiˈna.ɾi/ /bə.tə.ɾiˈna.ɾi/ /ve.te.ɾiˈna.ɾi/ /və.tə.ɾiˈna.ɾi/ n masc
κτηνίατρος
Persona que per professió o estudi es dedica a la veterinària.

veu /ˈbew/ /ˈvew/ /ˈvəw/ /ˈvɛw/ n fem
φωνή
So humà que li permet comunicar-se amb altres fent passar l'aire per les cordes vocals, que vibren i sonen.

veure /ˈbew.ɾe/ /ˈvew.ɾe/ /ˈvəw.ɾə/ /ˈvɛw.ɾə/ v
βλέπω
Percebre amb la vista

vexil·lologia /bek.si.ɫo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /bek.si.ɫo.ɫoˈʒi.a/ /bek.siɫ.ɫo.ɫoˈʒi.a/ /bək.si.ɫu.ɫuˈʒi.ə/ /bək.siɫ.ɫu.ɫuˈʒi.ə/ /vek.siɫ.ɫo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /vək.siɫ.ɫo.ɫoˈʒi.ə/ /vək.siɫ.ɫu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
λαβαρολογία

veí /beˈi/ /vaˈi/ /veˈi/ /vəˈi/ n masc
γείτονας
Habitant d'una casa propera.

vi /ˈbi/ /ˈvi/ /ˈvi/ n masc
κρασί οίνος
(normalment no comptable) Beguda creada de la fermentació del raïm.

vi negre n masc
κόκκινο κρασί

vianant /bi.aˈnan/ /bi.əˈnan/ /vi.aˈnant/ /vi.əˈnan/ /vi.əˈnant/ n neut
πεζός

viarany /bi.aˈɾaɲ/ /bi.əˈɾaɲ/ /vi.aˈɾaɲ/ /vi.əˈɾaɲ/ n masc
μονοπάτι

viatge /biˈa.d͡ʒe/ /viˈa.d͡ʒe/ /viˈa.d͡ʒə/ n masc
ταξίδι
Desplaçament a una destinació prou allunyada.
Cada anada i tornada que es fa per transportar quelcom o fer un encàrrec

viatger /bi.aˈd͡ʒe/ /bi.aˈd͡ʒeɾ/ /bi.əˈd͡ʒe/ /vi.aˈd͡ʒeɾ/ /vi.əˈd͡ʒe/ n masc
ταξιδιώτης

viatjar /bi.aˈd͡ʒa/ /vi.aˈd͡ʒaɾ/ /vi.əˈd͡ʒa/ v
ταξιδεύω

vibració n fem
κραδασμός

vici /ˈbi.si/ /ˈvi.si/ /ˈvi.si/ n masc
ελάττωμα

victòria /bikˈtɔ.ɾi.a/ /vikˈtɔ.ɾi.a/ /vikˈtɔ.ɾi.ə/ n fem
νίκη

victòria pírrica n fem
Πύρρειος νίκη

vida /ˈbi.ða/ /ˈvi.ða/ /ˈvi.ðə/ n fem
ζωή βίος
Capacitat d'alguns éssers (vius) de complir les funcions vitals: néixer, créixer i reproduir-se.

videojoc /ˌbi.ðe.oˈd͡ʒɔk/ /ˌbi.ðe.oˈʒɔk/ /ˌbi.ðə.uˈʒɔk/ /ˌvi.ðe.oˈd͡ʒɔk/ /ˌvi.ðə.uˈʒɔk/ n masc
βιντεοπαιχνίδι

vidre /ˈbi.ðɾe/ /ˈvi.ðɾe/ /ˈvi.ðɾə/ n masc
γυαλί τζάμι

vidrier /bi.ðɾiˈe/ /bi.ðɾiˈeɾ/ /vi.ðɾiˈe/ /vi.ðɾiˈeɾ/ n masc
υαλοπώλης
(professions) Persona que treballa amb vidre.

vienès /bi.eˈnes/ /bi.əˈnɛs/ /vi.eˈnes/ /vi.əˈnəs/ /vi.əˈnɛs/ adj masc
βιεννέζικος
Relatiu o pertanyent a Viena.

vienès /bi.eˈnes/ /bi.əˈnɛs/ /vi.eˈnes/ /vi.əˈnəs/ /vi.əˈnɛs/ n masc
βιεννέζικος
Persona que habita o és originària de Viena.

vigilància /bi.d͡ʒiˈɫan.si.a/ /bi.ʒiˈɫan.si.a/ /bi.ʒiˈɫan.si.ə/ /vi.d͡ʒiˈɫan.si.a/ /vi.ʒiˈɫan.si.ə/ n fem
επαγρύπνηση

vil /ˈbiɫ/ /ˈviɫ/ /ˈviɫ/ adj
πρόστυχος

vil·la /ˈbi.ɫa/ /ˈbi.ɫə/ /ˈbiɫ.ɫa/ /ˈbiɫ.ɫə/ /ˈviɫ.ɫa/ /ˈviɫ.ɫə/ n fem
βίλα
Casa luxosa envoltada de jardí, situada als afores del nucli urbà d'una població.

vinagre /biˈna.ɣɾe/ /viˈna.ɣɾe/ /viˈna.ɣɾə/ n masc
ξύδι ξίδι

vinent /biˈnen/ /viˈnen/ /viˈnent/ adj
επόμενος

vinificació /bi.ni.fi.ka.siˈo/ /bi.ni.fi.kə.siˈo/ /vi.ni.fi.ka.siˈo/ /vi.ni.fi.kə.siˈo/ n fem
οινοποίηση

vint /ˈbin/ /ˈvin/ /ˈvint/ number
είκοσι

vint-i-cinc /ˌbin.tiˈsiŋ/ /ˌvin.tiˈsiŋk/ /ˌvin.tiˈsiŋk/ number
είκοσι πέντε

vint-i-dos /ˌbin.tiˈðos/ /ˌvin.tiˈðos/ /ˌvin.tiˈðos/ number
είκοσι δύο

vint-i-nou /ˌbin.tiˈnɔw/ /ˌvin.tiˈnɔw/ /ˌvin.tiˈnɔw/ number
είκοσι εννέα

vint-i-quatre /ˌbin.tiˈkwa.tɾe/ /ˌvin.tiˈkwa.tɾe/ /ˌvin.tiˈkwa.tɾə/ number
είκοσι τέσσερα

vint-i-set /ˌbin.tiˈsɛt/ /ˌvin.tiˈsɛt/ /ˌvin.tiˈsɛt/ number
είκοσι επτά

vint-i-sis /ˌbin.tiˈsis/ /ˌvin.tiˈsis/ /ˌvin.tiˈsis/ number
είκοσι έξι

vint-i-tres /ˌbin.tiˈtɾes/ /ˌbin.tiˈtɾɛs/ /ˌvin.tiˈtɾes/ /ˌvin.tiˈtɾəs/ /ˌvin.tiˈtɾɛs/ number
είκοσι τρείς

vint-i-un /ˌbin.tiˈun/ /ˌvin.tiˈun/ /ˌvin.tiˈun/ number
είκοσι ένα

vinya /ˈbi.ɲa/ /ˈbi.ɲə/ /ˈvi.ɲa/ /ˈvi.ɲə/ n fem
αμπέλι
Planta del gènere Vitis, una variant de la qual, la Vitis vinifera, produeix el raïm.

viola /biˈɔ.ɫa/ /biˈɔ.ɫɔ/ /biˈɔ.ɫə/ /viˈɔ.ɫa/ /viˈɔ.ɫə/ n fem
βιόλα
Instrument cordòfon de la família del violí, intermediari entre el violí i el violoncel.

violació /bi.o.ɫa.siˈo/ /bi.u.ɫə.siˈo/ /vi.o.ɫa.siˈo/ /vi.o.ɫə.siˈo/ /vi.u.ɫə.siˈo/ n fem
παραβίαση
Acció de violar una norma.
βιασμός
Relació sexual forçada sense consentiment.

violat /bi.oˈɫat/ /vi.oˈɫat/ /vi.uˈɫat/ n masc
μωβ
Color morat clar com la viola.

violent /bi.oˈɫen/ /bi.uˈɫen/ /vi.oˈɫent/ /vi.uˈɫen/ adj masc
βίαιος
Que descarrega la ira en altres o en l'entorn.

violoncel /bi.o.ɫonˈsɛɫ/ /vi.o.ɫonˈsɛɫ/ /vi.u.ɫunˈsɛɫ/ n masc
βιολοντσέλο

violència /bi.oˈɫɛn.si.a/ /bi.uˈɫɛn.si.ə/ /vi.oˈɫɛn.si.a/ /vi.oˈɫɛn.si.ə/ /vi.uˈɫɛn.si.ə/ n fem
βία

violència domèstica n fem
ενδοοικογενειακή βία

violí /bi.oˈɫi/ /vi.oˈɫi/ /vi.uˈɫi/ n masc
βιολί

virtual /bir.tuˈaɫ/ /biɾ.tuˈaɫ/ /viɾ.tuˈaɫ/ /viɾ.tuˈaɫ/ adj
εικονικός

virtut /birˈtut/ /biɾˈtut/ /viɾˈtut/ /viɾˈtut/ n fem
αρετή

virtuós /bir.tuˈos/ /biɾ.tuˈos/ /viɾ.tuˈos/ /viɾ.tuˈos/ adj masc
ενάρετος
Que posseeix bones qualitats o aptituds.

virus /ˈbi.ɾus/ /ˈvi.ɾus/ /ˈvi.ɾus/ n masc
ιός

visir /biˈzir/ /biˈziɾ/ /viˈziɾ/ /viˈziɾ/ n masc
βεζίρης

visita /biˈzi.ta/ /viˈzi.ta/ /viˈzi.tə/ n fem
επίσκεψη

visitar /bi.ziˈta/ /vi.ziˈta/ /vi.ziˈtaɾ/ v
επισκέπτομαι

visió /bi.ziˈo/ /vi.ziˈo/ /vi.ziˈo/ n fem
όραμα

vista /ˈbis.ta/ /ˈvis.ta/ /ˈvis.tə/ n fem
όραση
Sentit que permet percebre mitjançant els ulls
θέαμα
Allò que és percebut des d'un punt concret.

visual /bi.zuˈaɫ/ /vi.zuˈaɫ/ /vi.zuˈaɫ/ adj
οπτικός

visualització /bi.zu.a.ɫi.d͡za.siˈo/ /bi.zu.a.ɫi.za.siˈo/ /bi.zu.ə.ɫi.d͡zə.siˈo/ /vi.zu.a.ɫi.za.siˈo/ /vi.zu.ə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
απεικόνιση

vital /biˈtaɫ/ /viˈtaɫ/ /viˈtaɫ/ adj
ζωτικός

vitalitat /bi.ta.ɫiˈtat/ /bi.tə.ɫiˈtat/ /vi.ta.ɫiˈtat/ /vi.tə.ɫiˈtat/ n fem
ζωντάνια

vitamina /bi.taˈmi.na/ /vi.taˈmi.na/ /vi.təˈmi.nə/ n fem
βιταμίνη

vitiligen /bi.tiˈɫi.d͡ʒen/ /bi.tiˈɫi.ʒen/ /bi.tiˈɫi.ʒən/ /vi.tiˈɫi.d͡ʒen/ /vi.tiˈɫi.ʒən/ n masc
λεύκη

vitrall /biˈtɾaʎ/ /viˈtɾaʎ/ /viˈtɾaʎ/ n masc
υαλογράφημα υαλογραφία

vitrina /biˈtɾi.na/ /biˈtɾi.nə/ /viˈtɾi.na/ /viˈtɾi.nə/ n fem
βιτρίνα

viu /ˈbiw/ /ˈviw/ /ˈviw/ adj
ζωντανός
Que té vida.

viure /ˈbiw.ɾe/ /ˈviw.ɾe/ /ˈviw.ɾə/ v
ζω
Existir, estar viu.

vivificar /bi.βi.fiˈka/ /vi.vi.fiˈka/ /vi.vi.fiˈkaɾ/ v
αναζωογονώ

vocabulari /bo.ka.βuˈɫa.ɾi/ /bu.kə.βuˈɫa.ɾi/ /vo.ka.buˈɫa.ɾi/ /vo.kə.buˈɫa.ɾi/ /vu.kə.buˈɫa.ɾi/ n masc
λεξιλόγιο

vocació n fem
επάγγελμα

vocal /boˈkaɫ/ /voˈkaɫ/ /vuˈkaɫ/ adj
φωνητικός

vocal /boˈkaɫ/ /voˈkaɫ/ /vuˈkaɫ/ n fem
φωνήεν

vocatiu /bo.kaˈtiw/ /bu.kəˈtiw/ /vo.kaˈtiw/ /vo.kəˈtiw/ /vu.kəˈtiw/ n masc
κλητικός

vodevil /bo.ðeˈβiɫ/ /bu.ðəˈβiɫ/ /vo.ðeˈviɫ/ /vo.ðəˈviɫ/ /vu.ðəˈviɫ/ n masc
βοντβίλ

vodka /ˈbot.ka/ /ˈbɔt.kə/ /ˈvot.ka/ /ˈvɔk.kə/ n
βότκα

vol /ˈbɔɫ/ /ˈvɔɫ/ /ˈvɔɫ/ n masc
πτήση
(handbol) Acció d'un jugador situat a prop de l'àrea de porteria contrària de saltar en direcció a la porteria per controlar una pilota procedent d'una passada i llançar-la immediatament per intentar marcar abans de tocar a terra.

volandera /bo.ɫanˈde.ɾa/ /bu.ɫənˈde.ɾə/ /vo.ɫanˈde.ɾa/ /vo.ɫənˈde.ɾə/ /vu.ɫənˈde.ɾə/ n fem
ροδέλα

volant /boˈɫan/ /buˈɫan/ /voˈɫant/ /vuˈɫan/ n masc
τιμόνι
Peça d'un vehicle, normalment en forma circular, que permet dirigir-lo.

volapük /bo.ɫaˈpuk/ /bu.ɫəˈpuk/ /vo.ɫaˈpuk/ /vo.ɫəˈpuk/ /vu.ɫəˈpuk/ n masc
βολαπούκ
Llengua planificada creada pel capellà alemany Johann Martin Schleyer el 1879 amb la intenció de facilitar la comprensió entre persones de distintes cultures.

volar /boˈɫa/ /voˈɫa/ /voˈɫaɾ/ /vuˈɫa/ v
πετώ
Sostenir-se i moure's dins l'aire.

volcà /boɫˈka/ /voɫˈka/ /vuɫˈka/ n masc
ηφαίστειο

volcànic /boɫˈka.nik/ /buɫˈka.nik/ /voɫˈka.nik/ /vuɫˈka.nik/ adj masc
ηφαιστειακός
Relacionat amb els volcans.

volea /boˈɫe.a/ /buˈɫe.ə/ /voˈɫe.a/ /voˈɫe.ə/ /vuˈɫe.ə/ n fem
βολέ

voler /boˈɫe/ /voˈɫeɾ/ /voˈɫə/ /vuˈɫɛ/ v
θέλω

voler és poder proverb
θέλειν εστί δύνασθαι

volt /ˈbɔɫ/ /ˈvɔɫ/ /ˈvɔɫt/ n masc
βολτ
Unitat diferència de potencial i de força electromotriu del sistema internacional quan un corrent d'un ampere dissipa un watt de potència, amb símbol V.

volta /ˈbɔɫ.ta/ /ˈbɔɫ.tɔ/ /ˈbɔɫ.tə/ /ˈvɔɫ.ta/ /ˈvɔɫ.tə/ n fem
περιστροφή
Trajectòria completa girant al voltant d'un eix.

voltor /boɫˈto/ /boɫˈtoɾ/ /voɫˈto/ /voɫˈtoɾ/ /vuɫˈto/ n masc
γύπας όρνιο

volum /boˈɫum/ /voˈɫum/ /vuˈɫum/ n masc
όγκος

voluntari /bo.ɫunˈta.ɾi/ /bu.ɫunˈta.ɾi/ /vo.ɫunˈta.ɾi/ /vu.ɫunˈta.ɾi/ adj masc
εθελοντικός
Que neix de la voluntat.

voluntari /bo.ɫunˈta.ɾi/ /bu.ɫunˈta.ɾi/ /vo.ɫunˈta.ɾi/ /vu.ɫunˈta.ɾi/ n masc
εθελοντής
Persona que s'ofereix per fer quelcom pel qual no està obligat.

voluntat /bo.ɫunˈtat/ /bu.ɫunˈtat/ /vo.ɫunˈtat/ /vu.ɫunˈtat/ n fem
βούληση

voluta /boˈɫu.ta/ /buˈɫu.tə/ /voˈɫu.ta/ /voˈɫu.tə/ /vuˈɫu.tə/ n fem
κοχλίας
Ornament en forma de caragol o espiral dels capitells jònics i compostos.

vomitar /bo.miˈta/ /vo.miˈta/ /vo.miˈtaɾ/ /vu.miˈta/ v
εξεμώ ξερνώ
Expulsar convulsivament per la boca.

vora /ˈbo.ɾə/ /ˈbɔ.ɾa/ /ˈbɔ.ɾɔ/ /ˈbɔ.ɾə/ /ˈvɔ.ɾa/ /ˈvɔ.ɾə/ n fem
άκρη

vorera /boˈɾe.ɾa/ /buˈɾe.ɾə/ /voˈɾe.ɾa/ /voˈɾe.ɾə/ /vuˈɾe.ɾə/ n fem
πεζοδρόμιο

vori /ˈbɔ.ɾi/ /ˈvɔ.ɾi/ /ˈvɔ.ɾi/ n masc
φίλντισι
Substància de què consten els ullals de defensa de l'elefant i altres animals.

vot /ˈbot/ /ˈbɔt/ /ˈvɔt/ n masc
ψηφοφορία ψήφος
Suport donat en una elecció a una proposta o persona, acte de votar.

votació /bo.ta.siˈo/ /bu.tə.siˈo/ /vo.ta.siˈo/ /vo.tə.siˈo/ /vu.tə.siˈo/ n fem
ψήφιση

votar /boˈta/ /buˈta/ /voˈta/ /voˈtaɾ/ /vuˈta/ v
ψηφίζω
Elegir amb el vot entre diverses persones una opció o candidat.

vuit /ˈbujt/ /ˈvujt/ /ˈvujt/ number
οκτώ

vuit-cents /ˌbujtˈsens/ /ˌbwitˈsens/ /ˌvujtˈsens/ /ˌvujtˈsens/ number
οκτακόσια

vuitanta /bujˈtan.ta/ /bwiˈtan.ta/ /vujˈtan.ta/ /vujˈtan.tə/ number
ογδόντα

vuitè /bujˈte/ /bwiˈte/ /vujˈte/ /vujˈtə/ /vujˈtɛ/ number
όγδοος

vulcanologia /buɫ.ka.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /buɫ.ka.no.ɫoˈʒi.a/ /buɫ.kə.nu.ɫuˈʒi.ə/ /vuɫ.ka.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /vuɫ.kə.no.ɫoˈʒi.ə/ /vuɫ.kə.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
ηφαιστειολογία

vulcanòleg /buɫ.kaˈnɔ.ɫek/ /buɫ.kəˈnɔ.ɫək/ /vuɫ.kaˈnɔ.ɫek/ /vuɫ.kəˈnɔ.ɫək/ n masc
ηφαιστειολόγος

vulgar /buɫˈɣar/ /buɫˈɣaɾ/ /vuɫˈɣa/ /vuɫˈɣaɾ/ adj
χυδαίος

vulnerable /buɫ.neˈɾa.βɫe/ /buɫ.neˈɾab.bɫe/ /buɫ.nəˈɾa.βɫə/ /buɫ.nəˈɾab.bɫə/ /vuɫ.neˈɾa.bɫe/ /vuɫ.nəˈɾab.bɫə/ adj
ευάλωτος

vulva /ˈbuɫ.βa/ /ˈbuɫ.βə/ /ˈvuɫ.va/ /ˈvuɫ.və/ n fem
αιδοίο

vàlid /ˈba.ɫit/ /ˈva.ɫit/ /ˈva.ɫit/ adj masc
έγκυρος

vàter /ˈba.ter/ /ˈba.teɾ/ /ˈba.tər/ /ˈva.teɾ/ /ˈva.təɾ/ n masc
WC
Receptacle de ceràmica col·locat damunt d'un tub, en què s'aboquen les deposicions humanes.
αποχωρητήριο
Petita habitació on hi ha un vàter i també un lavabo.

vèncer /ˈben.se/ /ˈven.seɾ/ /ˈvɛn.sə/ v
νικώ
Imposar-se en una disputa.

vèrtebra /ˈbɛr.te.βɾa/ /ˈbɛɾ.te.βɾa/ /ˈvɛɾ.te.bɾa/ /ˈvɛɾ.tə.bɾə/ n fem
σπόνδυλος

vèrtex /ˈbɛr.teks/ /ˈbɛr.təks/ /ˈbɛɾ.teks/ /ˈvɛɾ.teks/ /ˈvɛɾ.təks/ n masc
κορυφή

víctima /ˈbik.ti.ma/ /ˈbik.ti.mə/ /ˈvik.ti.ma/ /ˈvik.ti.mə/ n fem
θύμα

vídeo /ˈbi.ðe.o/ /ˈvi.ðe.o/ /ˈvi.ðe.o/ n masc
βίντεο

víking /ˈbi.kiŋ/ /ˈvi.kiŋ/ /ˈvi.kiŋk/ adj
Βίκινγκ

vímet /ˈbi.met/ /ˈbi.mət/ /ˈvi.met/ /ˈvi.mət/ n masc
ψάθα

waterpolo /ba.teɾˈpo.ɫo/ /bə.terˈpo.ɫo/ /wa.teɾˈpo.ɫo/ /wə.tərˈpɔ.ɫu/ /wə.təɾˈpɔ.ɫo/ n masc
υδατοσφαίριση

watt n masc
βατ

wiki /ˈwi.ki/ n masc
βίκι

xabec /ʃaˈbɛk/ /ʃəˈβɛk/ n masc
σεμπέκο

xacal /t͡ʃaˈkaɫ/ n masc
τσακάλι

xafarder /t͡ʃa.farˈðe/ /t͡ʃa.faɾˈðeɾ/ /ʃə.fərˈde/ adj masc
κουτσομπόλης

xaloc /t͡ʃaˈɫɔk/ /ʃaˈɫɔk/ /ʃəˈɫɔk/ n masc
σιρόκος

xampany /t͡ʃamˈpaɲ/ /ʃəmˈpaɲ/ n masc
σαμπάνια

xampú /t͡ʃamˈpu/ /ʃəmˈpu/ n masc
σαμπουάν
Sabó per rentar els cabells.

xancleta /t͡ʃaŋˈkɫe.ta/ /ʃəŋˈkɫə.tə/ /ʃəŋˈkɫɛ.tə/ n fem
σαγιονάρα

xandall /t͡ʃanˈdaʎ/ /ʃənˈdaʎ/ n masc
φόρμα

xarampió /t͡ʃa.ɾam.piˈo/ /ʃə.ɾəm.piˈo/ /ʃə.ɾəm.piˈo/ /ʃə.ɾəm.piˈu/ n masc
ιλαρά

xarop /t͡ʃaˈɾɔp/ /ʃaˈɾɔp/ /ʃəˈɾɔp/ n masc
σιρόπι

xarretera /t͡ʃa.reˈte.ɾa/ /ʃə.rəˈte.ɾə/ n fem
επωμίδα
Complement horitzontal dels uniformes militars que es col·loca sobre el muscle de la jaqueta o casaca, de la qual en les versions més clàssiques en cau un serrell de cordills (d'or, plata, seda, etc.) per l'extrem més allunyat del coll.

xarxa /ˈt͡ʃaɾ.t͡ʃa/ Interjection
δίχτυ

xarxa /ˈt͡ʃaɾ.t͡ʃa/ n fem
δίχτυ
Teixit de forma reticular que forma forats en forma de quadrats o rombes.
Tros d'aquest teixit fet servir per a pescar.
δίκτυο
Conjunt d'unitats funcionals autònomes interconnectades.

xarxa social n fem
κοινωνικό δίκτυο

xarxet /t͡ʃaɾˈt͡ʃet/ /ʃərˈʃɛt/ /ʃəɾˈʃət/ n masc
βαθυκύανο

xat /ˈʃat/ n masc
τηλεσυνδιάσκεψη

xec /ˈt͡ʃɛk/ /ˈʃɛk/ n masc
επιταγή

xeic /ˈt͡ʃejk/ /ˈʃejk/ /ˈʃɛjk/ n masc
σεΐχης

xemeneia /t͡ʃe.meˈne.ja/ /t͡ʃe.meˈnɛ.ja/ n fem
καπνοδόχος καμινάδα φουγάρο
Conducte destinat a ventilar o a treure fums o vapors.

xenofòbia /ksə.nuˈfɔ.βi.ə/ /ʃe.noˈfɔ.bi.a/ /ʃə.noˈfɔ.bi.ə/ /ʃə.nuˈfɔ.bi.ə/ /ʃə.nuˈfɔ.βi.ə/ n fem
ξενοφοβία

xenó /kseˈno/ /ksəˈno/ /ʃəˈno/ n masc
ξένο

xerigot /t͡ʃe.ɾiˈɣɔt/ /ʃə.ɾiˈɣɔt/ n masc
ξινόγαλο

xeringa /t͡ʃeˈɾiŋ.ɡa/ /ʃeˈɾiŋ.ɡa/ /ʃəˈɾiŋ.ɡə/ n fem
σύριγγα

xerraire /t͡ʃeˈraj.ɾe/ /ʃəˈraj.ɾə/ adj
πολυλογάς
Que parla molt en va.

xerrameca /t͡ʃe.raˈme.ka/ /ʃə.rəˈmɛ.kə/ n fem
φλυαρία

xerrar /t͡ʃaˈra/ /t͡ʃeˈra/ /t͡ʃeˈraɾ/ /ʃəˈra/ v
ψιλοκουβεντιάζω

xerès /t͡ʃeˈɾes/ /ʃəˈɾəs/ /ʃəˈɾɛs/ n masc
σέρι

xiclet /t͡ʃiˈkɫet/ /ʃiˈkɫɛt/ n masc
τσίχλα μαστίχα

xicot /t͡ʃiˈkɔt/ /ʃiˈkɔt/ n masc
γκόμενος
Noi que festeja, parella sentimental.

xifra /ˈt͡ʃi.fɾa/ /ˈʃi.fɾa/ n fem
ψηφίο

xilòfon /ksiˈɫɔ.fon/ /ksiˈɫɔ.fun/ /ʃiˈɫɔ.fon/ /ʃiˈɫɔ.fun/ n masc
ξυλόφωνο

ximpanzé /t͡ʃim.panˈze/ /ʃim.pənˈze/ n masc
χιμπατζής

ximple /ˈt͡ʃim.pɫe/ /ˈʃim.pɫə/ adj
ανόητος
D'escassa intel·ligència o perspicàcia

ximple /ˈt͡ʃim.pɫe/ /ˈʃim.pɫə/ n neut
ανόητος
Persona que diu o fa ximpleries.

xinès /ʃiˈnəs/ /ʃiˈnɛs/ adj masc
κινέζικος κινέζικα
Relatiu o pertanyent a la Xina, als seus habitants, la cultura o la llengua.

xinès /ʃiˈnəs/ /ʃiˈnɛs/ n masc
Κινέζος κινέζικα
Individu de la Xina.
κινέζικα κινέζικος
(masculí singular) Grup de llengües sinotibetanes originàries de la Xina.

xip /ˈt͡ʃip/ n masc
πατατάκι
(hoquei sobre herba) Llançament executat colpejant la bola amb el rebot de l'estic resultant d'haver-lo fet picar contra terra, de manera que la bola s'eleva amb una paràbola molt pronunciada.

xiprer /t͡ʃiˈpɾe/ /t͡ʃiˈpɾeɾ/ /ʃiˈpɾe/ n masc
κυπαρίσσι

xipriota /t͡ʃi.pɾiˈɔ.ta/ /t͡ʃi.pɾiˈɔ.tɔ/ adj
Κύπρια
Relatiu o pertanyent a Xipre.

xipriota /t͡ʃi.pɾiˈɔ.ta/ /t͡ʃi.pɾiˈɔ.tɔ/ n neut
Κύπρια
Habitant de Xipre.

xirivia /t͡ʃi.ɾiˈvi.a/ /t͡ʃi.ɾiˈβi.a/ /ʃi.ɾiˈvi.ə/ /ʃi.ɾiˈβi.ə/ n fem
παστινάκη

xiulada /t͡ʃiwˈɫa.ða/ /ʃiwˈɫa.ðə/ n fem
σφυριξιά

xiular /t͡ʃiwˈɫa/ /t͡ʃiwˈɫaɾ/ /ʃiwˈɫa/ v
σφυρίζω

xiulet /t͡ʃiwˈɫet/ /ʃiwˈɫət/ /ʃiwˈɫɛt/ n masc
σφυρίχτρα
So que resulta de l’acció de xiular.
Petit instrument de vent que produeix un únic so agut, usat per cridar l'atenció dels oients.

xiuxiueig /t͡ʃiw.t͡ʃiˈwet͡ʃ/ /ʃiw.ʃiˈwət͡ʃ/ /ʃiw.ʃiˈwɛt͡ʃ/ n masc
ψίθυρος

xiuxiuejar /t͡ʃiw.t͡ʃi.weˈd͡ʒa/ /t͡ʃiw.t͡ʃi.weˈd͡ʒaɾ/ /t͡ʃiw.t͡ʃi.weˈʒa/ /ʃiw.ʃi.wəˈd͡ʒa/ /ʃiw.ʃi.wəˈʒa/ v
ψιθυρίζω

xoc /ˈt͡ʃɔk/ /ˈʃɔk/ n masc
κλονισμός
(anglicisme, patologia) trauma

xocar /t͡ʃoˈka/ /t͡ʃoˈkaɾ/ /ʃoˈka/ /ʃuˈka/ v
πλακώνω

xocolata /t͡ʃo.koˈɫa.ta/ /ʃo.koˈɫa.tə/ /ʃu.kuˈɫa.tə/ n fem
σοκολάτα
Llaminadura que té aquesta substància com a ingredient principal.

xoriguer /t͡ʃo.ɾiˈɣe/ /t͡ʃo.ɾiˈɣeɾ/ /ʃo.ɾiˈɣe/ /ʃu.ɾiˈɣe/ n masc
βραχοκιρκίνεζο
(ocells) Ocell de la família dels falcònids (Falco tinnunculus), de color marronós, que s'alimenta de petits mamífers i insectes grossos.

xuclar /t͡ʃuˈkɫa/ /t͡ʃuˈkɫaɾ/ /ʃuˈkɫa/ v
βυζαίνω

xucrut /t͡ʃuˈkɾut/ /ʃuˈkɾut/ n fem
λαχανάλμη

xutar /t͡ʃuˈta/ /t͡ʃuˈtaɾ/ /ʃuˈta/ v
κλοτσώ
Colpejar fort la pilota amb el peu.

xèrif /ˈt͡ʃɛ.ɾif/ /ˈʃɛ.ɾif/ n masc
σερίφης

xíling /ˈʃi.ɫiŋ/ /ˈʃi.ɫiŋk/ n masc
σελίνι

zebra /ˈze.bɾa/ n fem
ζέβρος ζέβρα

zel /ˈzɛɫ/ n masc
ζήλος
Apetit sexual animal, especialment quan és temporal.

zero /ˈzɛ.ɾo/ /ˈzɛ.ɾu/ n masc
μηδέν
Xifra que no suma ni resta, però dona valor de desena situat a la dreta d'una altra xifra.
Buit, el no res.

zeta /ˈze.ta/ /ˈzɛ.tə/ n fem
ζήτα
Sisena lletra de l'alfabet grec: ζ ‎(z) Ζ ‎(Z).

zinc /ˈziŋ/ /ˈziŋk/ n masc
ψευδάργυρος

zirconi n masc
ζιρκόνιο

zloty /ezˈɫɔ.ti/ /əzˈɫɔ.ti/ /ˈzwɔ.ti/ n masc
ζλότι

zona /ˈzo.na/ n fem
ζώνη
Àrea delimitada, part d'un espai.

zoologia /zo.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /zo.o.ɫoˈʒi.a/ /zo.o.ɫoˈʒi.ə/ /zu.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
ζωολογία

zulu /ˈzu.ɫu/ adj
Ζουλού
Relatiu al poble zulu o a la seva llengua.

zulu /ˈzu.ɫu/ n masc
Ζουλού
Llengua bantu del grup nguni parlada a la regió Natal de Sud-àfrica.

zulu /ˈzu.ɫu/ n neut
Ζουλού
Individu d’un poble bantu de la regió Natal de Sud-àfrica.

zíngar /ˈziŋ.ɡaɾ/ /ˈziŋ.ɡər/ n masc
τσιγγάνος
gitano

Àfrica /ˈa.fɾi.ka/ pn
Αφρική
Continent situat al sud d'Europa.

Àngela /ˈaɲ.d͡ʒe.ɫa/ /ˈaɲ.ʒə.ɫə/ pn
Άντζελα

Àries /ˈa.ɾi.es/ /ˈa.ɾi.əs/ pn
Κριός

Àrtemis /ˈar.tə.mis/ /ˈaɾ.te.mis/ pn
Άρτεμη Άρτεμις

Àsia /ˈa.zi.a/ pn
Ασία
Continent situat entre Europa i l'oceà Pacífic.

Àtila /ˈa.ti.ɫa/ /ˈa.ti.ɫə/ pn
Αττίλας

Àustria /ˈaws.tɾi.ə/ pn
Αυστρία
Estat muntanyós centreeuropeu fronterer amb Txèquia, Eslovàquia, Hongria, Eslovènia, Itàlia, Suïssa, Liechtenstein i Alemanya. El nom complet és República d'Àustria.

Ícar /ˈi.kaɾ/ /ˈi.kər/ pn
Ίκαρος

Índia /ˈin.di.ə/ pn
Ινδία
Península asiàtica situada al sud del continent. Està ocupada principalment pel país homònim però també per Pakistan i Bangla Desh.

Ístria /ˈis.tɾi.a/ /ˈis.tɾi.ə/ pn
Ιστρία

Òscar /ˈɔs.kaɾ/ /ˈɔs.kər/ pn
Όσκαρ

àbac /ˈa.bak/ n masc
άβακαςs άβακας
Aparell de càlcul que consisteix en una vasa amb filferros paral·lels dins pels quals es fan córrer unes boles que simbolitzen els nombres.

àcid adj masc
οξύς οξύ
De sabor picant com el vinagre o la llimona.

àcid n masc
οξύ ξινός
Tota substància, molecular o iònica, que pot acceptar un parell d'electrons.

àcid desoxiribonucleic n masc
δεσοξυριβοζονουκλεϊνικό οξύ

àditon /ˈa.ði.ton/ n masc
άδυτο

àguila /ˈa.ɣi.ɫa/ n fem
αετός
Nom referit a quatre gèneres diferents, però d'aspecte semblant, d'aus rapinyaires de la família dels accipítrids.

àlbum /ˈaɫ.βum/ n masc
άλμπουμ

àlef /ˈa.ɫef/ /ˈa.ɫəf/ n fem
άλεφ

àlgebra /ˈaɫ.d͡ʒe.bɾa/ /ˈaɫ.ʒə.bɾə/ n fem
άλγεβρα

àncora /ˈaŋ.ko.ɾa/ /ˈaŋ.ko.ɾə/ /ˈaŋ.ku.ɾə/ n fem
άγκυρα

ànec /ˈa.nek/ /ˈa.nək/ n masc
πάπια νήσσα

àngel /ˈaɲ.d͡ʒeɫ/ n masc
άγγελος
Ésser no corpori que habita al cel amb Déu, ànima salvada que es manifesta a la Terra.

àngstrom /ˈaŋs.tɾom/ /ˈaŋs.tɾum/ n masc
άνγκστρομ

ànim n masc
διάθεση

ànima /ˈa.ni.ma/ n fem
ψυχή
Part immaterial de la persona.
Esperit.

ànode /ˈa.no.ðe/ /ˈa.nu.ðə/ n masc
ανόδιο

ànsia /ˈan.si.a/ /ˈan.si.ə/ n fem
δίψα

àpat /ˈa.pat/ /ˈa.pət/ n masc
γεύμα φαγητό

àpex /ˈa.peks/ /ˈa.pəks/ n masc
άπηξ
Zona de creixement a l'extrem superior de la tija d'una planta o del tronc d'un arbre.

àrab /ˈa.ɾap/ /ˈa.ɾəp/ adj
αραβικός
Relatiu a Aràbia, la seva cultura o la llengua.

àrab /ˈa.ɾap/ /ˈa.ɾəp/ n neut
Άραβας Αράβισσα
Natural d'Aràbia
αραβικά αραβικός
(només en singular) Llengua parlada pels pobles originaris de la península Aràbiga. És la llengua en la que es va escriure l'Alcorà.

àrea /ˈa.ɾe.a/ /ˈa.ɾe.ə/ n fem
εμβαδό
Extensió que ocupa una superfície, objecte d'estudi de la geometria.
(esports de pilota) Sector d'un camp de joc delimitat per línies que és objecte d'una reglamentació específica.
άρια
Unitat de mesura per a terrenys grans, equivalent a 10 m d'ample per 10 m de llarg.

ària /ˈa.ɾi.a/ /ˈa.ɾi.ə/ n fem
άρια
Peça musical consistent en una melodia expressiva executada per veus solistes amb acompanyament orquestral.

àries /ˈa.ɾi.es/ /ˈa.ɾi.əs/ n neut
Κριός

àstat /ˈas.tət/ n masc
άστατο

àtic /ˈa.tik/ adj masc
αττικός
Relatiu o pertanyent a l'Àtica.

àtic /ˈa.tik/ n masc
σοφίτα
Pis superior d'un edifici, situat per sobre la cornisa.

àtom /ˈa.tom/ /ˈa.tum/ n masc
άτομο

àugur /ˈaw.ɣur/ n masc
οιωνοσκόπος

àvia /ˈa.vi.a/ /ˈa.vi.ə/ /ˈa.βi.a/ /ˈa.βi/ n fem
γιαγιά
Forma femenina de avi.

àzeri /ˈa.ze.ɾi/ /ˈa.zə.ɾi/ adj
αζεριανά
Relatiu o pertanyent a la llengua àzeri o als àzeris.

àzeri /ˈa.ze.ɾi/ /ˈa.zə.ɾi/ n neut
αζεριανά
(invariable) Llengua turquesa parlada a l'estat d'Azerbaidjan i estats veïns.

ècdisi /ˈɛɡ.di.zi/ n fem
έκδυση

ègida /ˈɛ.d͡ʒi.ða/ /ˈɛ.ʒi.ða/ /ˈɛ.ʒi.ðə/ n fem
αιγίδα

èider /ˈɛj.ðeɾ/ /ˈɛj.ðər/ n masc
σωματερία

èmic adj masc
ημικός

èpic /ˈɛ.pik/ adj masc
επικός

èpsilon /ˈɛp.si.ɫon/ /ˈɛp.si.ɫun/ n fem
έψιλον

èster /ˈes.teɾ/ /ˈɛs.tər/ n masc
εστέρας

ètic adj masc
ηθικός
Relatiu als principis morals.
ητικός
(etnopoètica) Basat en el mètode de recerca i anàlisi en el qual els investigadors utilitza ferramentes metodològiques i categories, sobretot en estudis transculturals i comparatius.

ètica /ˈɛ.ti.ka/ /ˈɛ.ti.kə/ n fem
ηθική

ètim /ˈɛ.tim/ n masc
έτυμο

èxit /ˈɛɡ.zit/ n masc
επιτυχία
Bon resultat, reeiximent.
Producte que ha obtingut una bona acceptació popular o rendiment comercial.

èxtasi /ˈɛks.ta.zi/ /ˈɛks.tə.zi/ n masc
έκσταση
Estat de transcendència on se surt del propi jo, motivat per un encontre amorós, la unió divina o una experiència molt forta emocionalment.

és clar Interjection
βέβαια

ídol /ˈi.doɫ/ /ˈi.duɫ/ n masc
ίνδαλμα

íncube /ˈiŋ.ku.be/ /ˈiŋ.ku.βə/ n masc
ίνκουμπους

índex /ˈin.deks/ /ˈin.dəks/ n masc
ευρετήριο
Llista dels continguts o dels capítols d'un llibre.
δείκτης
(anatomia) Segon dit de la mà, entre el polze i el dit del cor.

ípsilon /ˈip.si.ɫon/ /ˈip.si.ɫun/ n fem
ύψιλον

òbol /ˈɔ.boɫ/ /ˈɔ.buɫ/ /ˈɔ.βuɫ/ n masc
οβολός

òbviament /ˌɔb.bi.aˈmen/ /ˌɔb.bi.əˈmen/ /ˌɔb.vi.aˈment/ /ˌɔb.vi.əˈmen/ /ˌɔb.vi.əˈment/ adv
προφανώς

òliba /ˈo.ɫi.βə/ /ˈɔ.ɫi.ba/ n fem
κουκουβάγια

òmicron /ˈɔ.mi.kɾon/ n fem
όμικρον
Quinzena lletra de l'alfabet grec: ο ‎(o) Ο ‎(O).
Variant preocupant del virus causant de la covid detectada per primera vegada el novembre del 2021 a Botswana, B.1.1.529.

òpera /ˈɔ.pe.ɾa/ /ˈɔ.pə.ɾə/ n fem
όπερα

òptic adj masc
οπτικός
Relacionat amb la percepció visual.

òrbita /ˈɔɾ.bi.ta/ n fem
τροχιά

òrgan /ˈɔɾ.ɣan/ n masc
όργανο

òvul /ˈɔ.vuɫ/ /ˈɔ.vuɫ/ /ˈɔ.βuɫ/ n masc
ωάριο

ós n masc
αρκούδα άρκτος
Mamífer omnívor que en la classificació científica forma una família pròpia, Ursidae. És salvatge, pelut, molt voluminós i amb cua i orelles rodones i urpes llargues i dures. Camina en quatre potes (quadrúpede), però de vegades també en dues.

únic /ˈu.nik/ adj masc
μοναδικός

ús /ˈus/ n masc
χρήση

úter /ˈu.teɾ/ /ˈu.tər/ n masc
μήτρα

útil adj
χρήσιμος