atge /ˈa.d͡ʒe/ /ˈa.d͡ʒə/ suffix
age

AFI /ˈa.fi/ acronym
IPA

Aaró pn
Aaron

Abat /aˈbat/ /əˈβat/ pn
Abt
Cognom d’origen de dignitat

Abel /aˈbɛɫ/ /əˈβɛɫ/ pn
Abel

Abigail /a.biˈɣajɫ/ /ə.βiˈɣajɫ/ pn
Abigail

Abkhàzia /aˈpa.zi.a/ /aˈβa.zi.a/ /əˈpa.zi.ə/ pn
Abchasien

Abner pn
Abner

Abraham /a.bɾaˈam/ /ə.βɾəˈam/ pn
Abraham

Adam /aˈðam/ /əˈðam/ pn
Adam

Adolf /aˈðɔɫf/ /əˈðɔɫf/ pn
Adolf

Adrià /a.ðɾiˈa/ /ə.ðɾiˈa/ pn
Adrian

Afganistan /əv.ɣə.nisˈtan/ pn
Afghanistan
Estat localitzat a Àsia que limita amb l'Iran a l'oest, amb el Pakistan al sud i a l'est, amb el Turkmenistan, l'Uzbekistan i el Tadjikistan al nord i la Xina a l'extrem més oriental. El nom oficial és República Islàmica de l'Afganistan.

Agustí /a.ɣusˈti/ /ə.ɣusˈti/ pn
Augustinus
Prenom masculí, popularitzat per sant Agustí d'Hipona.

Albert /aɫˈbɛɾt/ /əɫˈβɛrt/ pn
Albert

Albània /əɫˈβa.ni.ə/ pn
Albanien
Estat independent situat a la península balcànica i fronterer amb Montenegro, Kosovo, Macedònia (l'estat independent) i Grècia. El nom complet és República d'Albània.

Alcorà /aɫ.koˈɾa/ /əɫ.koˈɾa/ /əɫ.kuˈɾa/ pn
Koran

Aleix /aˈɫejʃ/ /əˈɫeʃ/ pn
Alessio

Alemanya /ə.ɫəˈma.ɲə/ pn
Deutschland

Alexandre /a.ɫekˈsan.dɾe/ /ə.ɫəkˈsan.dɾə/ pn
Alexander

Alfons pn
Alfons

Alger /aɫˈd͡ʒe/ /aɫˈd͡ʒeɾ/ /əɫˈʒe/ /əʎˈʒe/ pn
Algier

Algèria /əɫˈʒɛ.ɾi.ə/ /əʎˈʒɛ.ɾi.ə/ pn
Algerien
Estat africà i mediterrani situat al nord del continent. És fronterer amb Tunísia, Líbia, el Marroc, el Sàhara Occidental, Mauritània, Mali i el Níger. El nom complet és República Democràtica Popular d'Algèria.
Asteroide número 1213 descobert des d'un observatori d'Alger.

Alps /ˈaɫps/ pn
Alpen

Altar /aɫˈta/ /aɫˈtaɾ/ /əɫˈta/ pn
Altar

Amèrica /aˈmɛ.ɾi.ka/ pn
Amerika

Amèrica del Nord /aˌmɛ.ɾi.ka.ðeɫˈnɔɾt/ pn
Nordamerika

Amèrica del Sud /aˌmɛ.ɾi.ka.ðeɫˈsut/ pn
Südamerika

Anastasi /a.nasˈta.zi/ /ə.nəsˈta.zi/ pn
Anastasius

Andorra /anˈdɔ.ra/ /anˈdɔ.rɔ/ /ənˈdɔ.rə/ pn
Andorra
Estat europeu dels Pirineus, que fa frontera amb França i Espanya. Per raons històriques encara té una relació política i militar amb els dos estats veïns i en concret per mitjà dels seus representants oficials, cadascun dels quals té el càrrec de copríncep, el bisbe d'Urgell i el president de la república francesa. El nom oficial és Principat d'Andorra.

Andreu /anˈdɾew/ /ənˈdɾew/ pn
Andreas

Andròmaca /anˈdɾɔ.ma.ka/ /ənˈdɾɔ.mə.kə/ pn
Andromache

Anglaterra /aŋ.ɡɫaˈtɛ.ra/ /aŋ.ɡɫaˈtɛ.rɛ/ pn
England
País de la Gran Bretanya, un dels constituents del Regne Unit.

Angola /əŋˈɡo.ɫə/ pn
Angola
Població dels Estats Units d'Amèrica, en l'estat d'Indiana.

Anna /ˈan.na/ /ˈan.nə/ pn
Anna
Prenom femení

Antigua i Barbuda /ənˌti.ɣwəj.βərˈbu.ðə/ pn
Antigua und Barbuda
Estat americà del Carib que ocupa tres illes, dues de principals, Antigua i Barbuda, una de molt menor, Redonda. Es troba al nord de Guadalupe.

Antioquia /an.ti.oˈki.a/ /ən.ti.oˈki.ə/ /ən.ti.uˈki.ə/ pn
Antioch Antiochia

Antàrtida /anˈtaɾ.ti.ða/ pn
Antarktis Antarktika

Anvers /amˈbɛrs/ /amˈbɛɾs/ /aɱˈvɛɾs/ /əmˈbɛrs/ /əɱˈvɛɾs/ pn
Antwerpen

Apol·lònia /a.poɫˈɫɔ.ni.a/ /a.poˈɫɔ.ni.a/ /ə.poɫˈɫɔ.ni.ə/ /ə.puɫˈɫɔ.ni.ə/ /ə.puˈɫɔ.ni.ə/ pn
Apollonia

Aquari /aˈkwa.ɾi/ /əˈkwa.ɾi/ pn
Wassermann

Aquisgrà /a.kizˈɣɾa/ /ə.kizˈɡɾa/ pn
Aachen

Aquitània /a.kiˈta.ni.a/ /ə.kiˈta.ni.ə/ pn
Aquitanien

Aragó /a.ɾaˈɣo/ /ə.ɾəˈɣo/ pn
Aragonien Aragon

Argentina /ər.ʒənˈti.nə/ pn
Argentinien
Estat de l'Amèrica del Sud, situat a l'extrem sud i en la costa atlàntica d'aquest subcontinent. És fronterer amb Bolívia, el Paraguai, el Brasil, l'Uruguai i Xile. El nom oficial és República Argentina.

Ariàrates /a.ɾiˈa.ɾa.tes/ /ə.ɾiˈa.ɾə.təs/ pn
Otaniden

Armènia /ərˈmɛ.ni.ə/ pn
Armenien
Estat asiàtic fronterer amb Geòrgia, l'Azerbaidjan, Turquia i l'Iran. El nom oficial és República d'Armènia.

Arnau /aɾˈnaw/ /ərˈnaw/ pn
Arnold

Arquimedes /aɾ.kiˈme.ðes/ /ər.kiˈmɛ.ðəs/ pn
Archimedes

Astúries /asˈtu.ɾi.es/ /əsˈtu.ɾi.əs/ pn
Asturien

Austràlia /əwsˈtɾa.ɫi.ə/ pn
Australien
Estat que inclou l'illa de la primera accepció i la de Tasmània, a més d'altres de menors, en especial Christmas i l'arxipèlag Cocos.

Azerbaidjan /ə.zər.βəjˈd͡ʒan/ pn
Aserbaidschan
Estat asiàtic fronterer amb Rússia, Geòrgia, Armènia i l'Iran. El nom oficial és República de l'Azerbaidjan.

Açores /aˈso.ɾes/ /əˈso.ɾəs/ pn
Azoren

Bahames /bəˈa.məs/ pn
Bahamas
Arxipèlag i estat americà, situat a l'est de Florida i al nord de Cuba i molt proper al Carib.

Bahrain /bəˈɾajn/ pn
Bahrain
Arxipèlag i estat asiàtic del golf Pèrsic situat al nord de Qatar i a l'est de l'Aràbia Saudita.

Balança /baˈɫan.sa/ /bəˈɫan.sə/ pn
Waage

Barbados pn
Barbados
Illa de l'arxipèlag de les Antilles, al Carib. Es troba a l'extrem est d'aquest arxipèlag.
Estat americà del Carib que ocupa l'illa homònima.

Barcelona /bal.sa'ro.na/ /baɾ.seˈɫo.na/ /bɐr.sɐˈɫo.nɐ/ /bəɾ.səˈɫo.nə/ pn
Barcelona
Capital de Catalunya i de la província homònima.

Bartomeu /baɾ.toˈmew/ /bər.tuˈmew/ /bəɾ.toˈmew/ pn
Bartholomäus

Baviera /ba.viˈe.ɾa/ /ba.βiˈe.ɾa/ /bə.viˈe.ɾə/ /bə.βiˈe.ɾə/ pn
Bayern

Beatriu /be.aˈtɾiw/ /be.əˈtɾiw/ pn
Bartrice Beatrice

Belize /beˈlis/ pn
Belize
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb Mèxic i Guatemala.
Districte de l'estat independent homònim.

Benet /beˈnet/ /bəˈnət/ /bəˈnɛt/ pn
Benedikt
Prenom masculí, particularment per sant Benet (480-547), fundador de l’orde benedictí.

Benín /bəˈnin/ pn
Benin

Berlín /beɾˈɫin/ /bərˈɫin/ pn
Berlin

Bermudes /beɾˈmu.ðes/ /bərˈmu.ðəs/ pn
Bermuda

Bernat /beɾˈnat/ /bərˈnat/ pn
Bernhard
Prenom masculí d’origen germànic

Bessons /beˈsons/ /bəˈsons/ pn
Zwillinge

Betlem /beɫˈɫem/ /beˈɫem/ /bəɫˈɫɛm/ pn
Bethlehem Betlehem

Bielorússia /biˌɛ.ɫoˈru.si.ə/ /biˌɛ.ɫuˈru.si.ə/ pn
Weißrussland
Estat del nord d'Europa fronterer amb Ucraïna, Polònia, Lituània, Letònia i Rússia. El nom complet és República de Bielorússia.

Bigorra /biˈɣɔ.ra/ /biˈɣɔ.rɔ/ /biˈɣɔ.rə/ pn
Bigorre

Birmània /birˈma.ni.ə/ pn
Birma
(tradicional, informal) Forma alternativa de Myanmar.

Blai /ˈbɫaj/ pn
Blasius
Prenom masculí

Bohèmia /boˈɛ.mi.a/ /buˈɛ.mi.ə/ pn
Böhmen

Bolívia /boˈɫi.vi.ə/ /boˈɫi.βi.a/ /buˈɫi.vi.ə/ /buˈɫi.βi.ə/ pn
Bolivien
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb el Brasil, el Paraguai, l'Argentina, Xile i el Perú.

Borgonya /boɾˈɣo.ɲə/ /burˈɡo.ɲə/ /burˈɣo.ɲə/ pn
Burgund

Botswana pn
Botsuana
Estat africà fronterer amb Namíbia, Sud-àfrica, Zàmbia, i Zimbabwe.

Bover /boˈve/ /boˈveɾ/ /boˈβe/ /boˈβeɾ/ /buˈve/ /buˈβe/ pn
Bärenhüter
(astronomia) Constel·lació boreal situada entre el Serpent i la Cabellera de Berenice.

Brandenburg /ˌbɾan.demˈbuɾk/ /ˌbɾan.dəmˈburk/ pn
Brandenburg

Brasil /bɾəˈziɫ/ pn
Brasilien
Estat de l'Amèrica del Sud, situat al costat est d'aquest subcontinent, a la vora de l'Atlàntic. És fronterer amb la Guaiana Francesa, Surinam, la Guyana, Veneçuela, Colòmbia, el Perú, Bolívia, el Paraguai, l'Argentina i l'Uruguai. El nom oficial és República Federal del Brasil.

Bratislava /bɾa.tizˈɫa.va/ /bɾa.tizˈɫa.βa/ /bɾə.tizˈɫa.və/ /bɾə.tizˈɫa.βə/ pn
Bratislava

Bremen /ˈbɾe.men/ /ˈbɾe.mən/ pn
Bremen

Brunei pn
Brunei Darussalam
Estat independent del sud-est asiàtic que ocupa part de l'illa de Borneo a més d'algunes illes menors. És fronterer amb Malàisia. El nom oficial és Soldanat de Brunei.

Brussel·les /bɾuˈsɛ.ɫes/ /bɾuˈsɛ.ɫəs/ /bɾuˈsɛɫ.ɫes/ /bɾuˈsɛɫ.ɫəs/ pn
Brüssel

Buda /ˈbu.ða/ /ˈbu.ðə/ pn
Buddha

Bulgària /buɫˈɣa.ɾi.ə/ pn
Bulgarien

Burkina Faso pn
Burkina Faso
Estat de l'Àfrica Occidental, fronterer amb Mali, el Níger, el Benín, el Togo, Ghana i la Costa d'Ivori.

Burundi pn
Burundi
Estat africà fronterer amb Ruanda, República Democràtica del Congo i Tanzània. El nom oficial és República de Burundi.

Burí /buˈɾi/ pn
Grabstichel

Bèlgica /ˈbɛɫ.ʒi.kə/ /ˈbɛʎ.ʒi.kə/ pn
Belgien
Estat del centre d'Europa situat a la costa atlàntica, fronterer amb França, Luxemburg, Països Baixos i Alemanya. El nom complet és Regne de Bèlgica.

Bíblia /ˈbi.bɫi.a/ /ˈbi.βɫi.ə/ pn
Bible Bibel
Llibre sagrat dels cristians.

Bòsnia i Hercegovina /ˈbɔz.ni.a /ˈbɔz.ni.ə pn
Bosnien und Herzegowina
Estat situat a la península balcànica i fronterer amb Croàcia, Sèrbia i Montenegro.

CV acronym
PS
Sigles de cavall de vapor.

Caire /ˈkaj.ɾe/ /ˈkaj.ɾə/ pn
Kairo

Cambodja /kamˈbɔ.d͡ʒa/ /kamˈbɔ.d͡ʒɔ/ /kəmˈbɔ.d͡ʒə/ pn
Kambodscha
Estat independent del sud-est asiàtic situat a la península d'Indoxina i fronterer amb Tailàndia, Laos i el Vietnam. El nom complet és Regne de Cambodja.

Camerun /kə.məˈɾun/ pn
Kamerun
Estat africà fronterer amb Nigèria, el Txad, la República Centreafricana, la República del Congo, el Gabon i la Guinea Equatorial, a més és costaner amb el golf de Guinea. El nom complet és República del Camerun.

Canadà /kə.nəˈða/ pn
Kanada
Estat independent de l'Amèrica del nord, situat a l'extrem nord d'aquest subcontinent, fronterer directament amb els Estats Units. El nom oficial és el mateix sense afegits ni variacions.

Capricorn /ka.pɾiˈkɔɾn/ /kə.pɾiˈkɔrn/ pn
Steinbock
(astronomia) Constel·lació zodiacal situada entre Aquari i Sagitari.
(astrologia) Desena zona del zodíac ocupada pel Sol entre el 21 de desembre i el 19 de gener.

Carles /ˈkar.ɫəs/ /ˈkaɾ.ɫes/ pn
Karl

Catalunya /ka.taˈɫu.ɲa/ pn
Katalonien
País de la Mediterrània occidental que comprèn part del territori del nord-est d'Espanya i del sud-est de la França continental.

Catalunya del Nord pn
Nordkatalonien

Caterina /ka.taˈɾi.na/ /ka.teˈɾi.na/ /kə.təˈɾi.nə/ /kəˈtɾi.nə/ pn
Katharina
Prenom femení

Catània /kaˈta.ni.a/ /kəˈta.ni.ə/ pn
Catania

Caucas /ˈkaw.kas/ /ˈkaw.kəs/ pn
Kaukasus

Caín /kaˈin/ /kəˈin/ pn
Kain

Cefeu /seˈfew/ /səˈfew/ pn
Kepheus

Centaure /senˈtaw.ɾe/ /sənˈtaw.ɾə/ pn
Zentaur

Ciutat del Vaticà /siwˌta.ðeɫ.βa.tiˈka/ /siwˌtad.deɫ.βa.tiˈka/ /siwˌtad.dəɫ.və.tiˈka/ /siwˌtad.dəɫ.βə.tiˈka/ pn
Vatikanstadt
El Vaticà.

Cleòpatra /kɫeˈɔ.pa.tɾa/ /kɫeˈɔ.pə.tɾə/ pn
Kleopatra
Prenom femení, de la dinastia egípcia dels Ptolomeu, especialment la darrera reina Cleòpatra VII.

Coblença /kobˈbɫɛn.sa/ /kobˈbɫɛn.sə/ /koˈbɫɛn.sa/ /koˈβɫɛn.sa/ /koˈβɫɛn.sɛ/ /kubˈbɫɛn.sə/ /kuˈβɫɛn.sə/ pn
Koblenz
Ciutat de Renània-Palatinat a Alemanya en el conflent del Rin i el Mosel·la.

Colòmbia /koˈɫɔm.bi.ə/ /kuˈɫɔm.bi.ə/ pn
Kolumbien
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb Veneçuela, Brasil, Perú, Equador i Panamà. El nom oficial és República de Colòmbia.

Comores pn
Komoren
Estat independent que inclou tres illes de l'arxipèlag anterior (Grande Comore o Ngazidja, Mohéli o Mwali i Anjouan o Nzwani) a més d'un munt d'illots. El nom oficial és Unió de les Comores.

Constantí /kons.tanˈti/ /kons.tənˈti/ /kuns.tənˈti/ pn
Konstantin
Prenom masculí

Constança /konsˈtan.sa/ /konsˈtan.sə/ /kunsˈtan.sə/ pn
Konstanze
Prenom femení
Konstanz
Ciutat del sud de Baden-Württemberg a Alemanya.

Corea del Nord /koˌɾe.ə.ðəɫˈnɔɾt/ /kuˌɾe.ə.ðəɫˈnɔrt/ pn
Nordkorea
Estat asiàtic que ocupa la meitat nord de la península de Corea. Es fronterer amb Corea del Sud i la Xina. El nom complet és República Democràtica Popular de Corea.

Corea del Sud /koˌɾe.ə.ðəɫˈsut/ /kuˌɾe.ə.ðəɫˈsut/ pn
Südkorea
Estat asiàtic que ocupa la meitad sud de la península de Corea. Es fronterer amb Corea del Nord. El nom complet és República de Corea.

Corfú /koɾˈfu/ /kurˈfu/ pn
Korfu

Cosme /ˈkɔz.me/ /ˈkɔz.mə/ pn
Cosmas

Costa d'Ivori /ˌkɔs.ta.ðiˈvɔ.ɾi/ /ˌkɔs.ta.ðiˈβɔ.ɾi/ /ˌkɔs.tə.ðiˈvɔ.ɾi/ /ˌkɔs.tə.ðiˈβɔ.ɾi/ pn
Elfenbeinküste
Estat de l'Àfrica Occidental, fronterer amb Libèria, Guinea, Mali, Burkina Faso i Ghana i que és costaner amb el golf de Guinea. El nom oficial és República de la Costa d'Ivori.

Cotxer /koˈt͡ʃe/ /koˈt͡ʃeɾ/ /kuˈt͡ʃe/ pn
Fuhrmann

Cranc /ˈkɾaŋ/ /ˈkɾaŋk/ /ˈkɾaŋk/ pn
Krebs

Creta /ˈkɾe.ta/ /ˈkɾɛ.tə/ pn
Krete Kreta
Illa grega de la Mediterrània oriental, situada a l'extrem sud del país.

Crist /ˈkɾist/ pn
Christus

Cristòfol /kɾisˈtɔ.foɫ/ /kɾisˈtɔ.fuɫ/ pn
Christoph
Prenom masculí

Croàcia /kɾoˈa.si.ə/ /kɾuˈa.si.ə/ pn
Kroatien
Estat situat a la península balcànica i fronterer amb Eslovènia, Hongria, Sèrbia, Montenegro i Bòsnia i Hercegovina. El nom complet és República de Croàcia.

Còrsega /ˈkɔr.sə.ɣə/ /ˈkɔɾ.se.ɣa/ pn
Korsika

Dalmàcia /daɫˈma.si.a/ /dəɫˈma.si.ə/ pn
Dalmatien

Damasc /daˈmask/ /dəˈmask/ pn
Damaskus

Daniel /da.niˈɛɫ/ /də.niˈɛɫ/ pn
Daniel

Danubi /daˈnu.bi/ /dəˈnu.βi/ pn
Donau

Diana /diˈa.na/ /diˈa.nə/ pn
Diana

Dinamarca /di.nəˈmar.kə/ pn
Dänemark
Estat escandinau que ocupa la península de Jutlàndia llevat de l'extrem sud, diverses illes properes, les illes Fèroe i Grenlàndia. El nom complet és Regne de Dinamarca.

Dionís /di.oˈnis/ /di.uˈnis/ pn
Dionysos
(mitologia grega) Déu del vi i de la vinya, patró de l’agricultura i del teatre.
Dionysios
Prenom masculí

Djibouti pn
Dschibuti
Estat africà fronterer amb Eritrea, Etiòpia i Somàlia. El nom oficial és República de Djibouti.

Déu pn
Gott

Ebre /ˈe.bɾe/ /ˈe.βɾə/ pn
Ebro

Egipte /eˈʒip.te/ /əˈʒip.tə/ pn
Ägypten Altes Ägypten
Estat africà i mediterrani situat a l'extrem nord-oriental del continent i que també ocupa una petita part d'Àsia, la península del Sinaí. És fronterer amb Líbia, el Sudan i Israel. És especialment famós pel seu passat antic i les restes arqueològiques que ha deixat. El nom oficial és República Àrab d'Egipte.

El Salvador /eɫ.saɫ.vaˈðoɾ/ /eɫ.saɫ.βaˈðo/ /əɫ.səɫ.vəˈðo/ /əɫ.səɫ.βəˈðo/ pn
El Salvador
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb Hondures i Guatemala. El nom oficial és República d'El Salvador.

Elsa pn
Elsa
Prenom femení

Emili /eˈmi.ɫi/ /əˈmi.ɫi/ pn
Emil

Emirats Àrabs Units /ə.miˈɾatsˈa.ɾəps.uˈnits/ pn
Vereinigte Arabische Emirate

Emma pn
Emma
Prenom femení

Enric /enˈrik/ /ənˈrik/ pn
Heinrich Heinz
Prenom masculí

Equador /ə.kwəˈðo/ /ə.kwəˈðor/ pn
Ecuador
Estat de Sud-amèrica situat a la costa del Pacífic i fronterer amb Colòmbia i el Perú. El nom oficial és República de l'Equador.

Eritrea /e.ɾiˈtɾɛ.a/ /e.ɾiˈtɾɛ.ɛ/ /ə.ɾiˈtɾɛ.ə/ pn
Eritrea
Estat africà fronterer amb Djibouti, Etiòpia i Sudan.

Ernest /eɾˈnest/ /ərˈnest/ pn
Ernst
Prenom masculí d’origen germànic

Esaú pn
Esau
Prenom masculí

Escorpió /es.koɾ.piˈo/ /əs.koɾ.piˈo/ /əs.kur.piˈo/ pn
Skorpion

Escòcia /esˈkɔ.si.a/ pn
Schottland

Eslovàquia /ez.ɫoˈva.ki.a/ /ez.ɫoˈβa.ki.a/ /əz.ɫoˈva.ki.ə/ /əz.ɫuˈva.ki.ə/ /əz.ɫuˈβa.ki.ə/ pn
Slowakei
Estat del centre d'Europa fronterer amb Polònia, Ucraïna, Hongria, Àustria i Txèquia. El nom complet és República Eslovaca.

Eslovènia /ez.ɫoˈvɛ.ni.a/ /ez.ɫoˈβɛ.ni.a/ /əz.ɫoˈvɛ.ni.ə/ /əz.ɫuˈvɛ.ni.ə/ /əz.ɫuˈβɛ.ni.ə/ pn
Slowenien
País de l'Europa central, encerclat per Itàlia, Àustria, Hongria i Croàcia. Disposa d'una petita zona costera al nord del mar Adriàtic.

Espanya /əsˈpa.ɲə/ pn
Spanien
Estat europeu de la península Ibèrica, que fa frontera amb Andorra, França, Portugal i Gibraltar, i a l'Àfrica inclou les illes Canàries i els enclavaments de Ceuta i Melilla. El nom oficial és Regne d'Espanya.

Estats Units /esˌtad.zuˈnits/ pn
Vereinigte Staaten
Estats Units

Ester /esˈteɾ/ /əsˈter/ pn
Esther

Esteve /asˈte.va/ /esˈte.ve/ /esˈte.βe/ /əsˈte.və/ /əsˈte.βə/ pn
Stephan Stefan
Prenom masculí

Estònia /əsˈtɔ.ni.ə/ pn
Estland
Estat bàltic fronterer amb Letònia i Rússia. El nom complet és República d'Estònia.

Etiòpia /ə.tiˈɔ.pi.ə/ pn
Äthiopien
Estat africà fronterer amb Djibouti, Eritrea, Kenya, Somàlia i Sudan. El nom oficial és República Federal Democràtica d'Etiòpia.

Eugeni /ewˈd͡ʒɛ.ni/ /əwˈʒɛ.ni/ pn
Eugen

Europa /ewˈɾo.pa/ /əwˈɾɔ.pə/ pn
Europa

Eva /ˈe.va/ /ˈe.və/ /ˈe.βa/ /ˈe.βə/ pn
Eva

Felip /feˈɫip/ /fəˈɫip/ pn
Philipp

Fermí /feɾˈmi/ /fərˈmi/ pn
Firmin

Ferran pn
Ferdinand

Fiji /ˈfi.ʒi/ pn
Fidschi
Estat independent oceànic que ocupa l'arxipèlag de les illes Fiji. El nom oficial és República de les Illes Fiji.

Finlàndia /finˈɫan.di.ə/ pn
Finnland
Estat escandinau fronterer amb Noruega, Suècia i Rússia. El nom complet és República de Finlàndia.

Flandes /ˈfɫan.des/ /ˈfɫan.dəs/ pn
Flandern

Florència /fɫoˈɾɛn.si.a/ /fɫoˈɾɛn.si.ə/ /fɫuˈɾɛn.si.ə/ pn
Florenz
La ciutat d'Itàlia, capital de Toscana.

Francesc /fɾanˈsesk/ /fɾənˈsəsk/ /fɾənˈsɛsk/ pn
Franz

França /ˈfɾan.sə/ pn
Frankreich
Estat europeu situat al nord dels Pirineus, que a Europa fa frontera amb Andorra, Espanya, Mònaco, Itàlia, Suïssa, Alemanya, Luxemburg i Bèlgica, i que té diversos territoris d’ultramar. El nom complet és República Francesa.

Fènix /ˈfɛ.niks/ pn
Phönix

Gant /ˈɡan/ /ˈɡant/ pn
Gent

Gascunya /ɡasˈku.ɲa/ /ɡəsˈku.ɲə/ pn
Gascogne

Gerard /d͡ʒeˈɾaɾt/ /ʒəˈɾart/ pn
Gerhard

Ghana /ˈɡa.nə/ pn
Ghana
Estat de l'Àfrica Occidental, fronterer amb la Costa d'Ivori, Burkina Faso i el Togo i que és costaner amb el golf de Guinea. El nom oficial és República de Ghana.

Gibraltar /d͡ʒi.bɾaɫˈtaɾ/ /d͡ʒi.βɾaɫˈta/ /ʒi.βɾəɫˈta/ pn
Gibraltar

Ginebra /d͡ʒiˈne.bɾa/ pn
Genf
Ciutat i cantó de Suïssa a l’extrem sud-oest del llac Léman.
Guinevere
Prenom femení

Girafa /d͡ʒiˈɾa.fa/ pn
Giraffe

Gisela /d͡ʒiˈzɛ.ɫa/ /d͡ʒiˈzɛ.ɫɛ/ /ʒiˈzɛ.ɫə/ pn
Gisela
Prenom femení

Gran Bretanya pn
Großbritannien
Illa europea a l'est d'Irlanda i amb la qual i amb d'altres més petites forma l'arxipèlag de les illes Britàniques. Aquesta illa pertany íntegrament al Regne Unit i en ella s'hi troba Anglaterra, Escòcia i Gal·les.

Gregori /ɡɾeˈɣɔ.ɾi/ /ɡɾəˈɣɔ.ɾi/ pn
Gregor

Grècia /ˈɡɾɛ.si.ə/ pn
Griechenland
Estat europeu situat a la península Balcànica i fronterer amb Albània, la República de Macedònia, Bulgària i Turquia. El nom complet és República Hel·lènica.

Guiana pn
Guyenne

Guillem /ɡiˈjem/ /ɡiˈʎem/ pn
Wilhelm
Prenom masculí d’origen germànic

Guinea /ɡiˈnɛ.ə/ pn
Guinea
Estat africà fronterer amb Guinea Bissau, el Senegal, el Mali, la Costa d'Ivori, Libèria i Sierra Leone, a més, és costaner amb l'Atlàntic. El nom oficial és República de Guinea.

Guiu /ˈɡiw/ pn
Veit
Prenom masculí

Gòl·lum /ˈɡɔ.ɫum/ /ˈɡɔɫ.ɫum/ pn
Gollum

Helena /eˈɫe.na/ /əˈɫə.nə/ /əˈɫɛ.nə/ pn
Helene

Hera /ˈɛ.ɾa/ /ˈɛ.ɾə/ /ˈɛ.ɾɛ/ pn
Hera

Hondures /onˈdu.ɾəs/ /unˈdu.ɾəs/ pn
Honduras
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb El Salvador, Nicaragua i Guatemala. El nom oficial és República d'Hondures.

Hong Kong /ˌhɔŋˈkɔŋ/ pn
Hongkong
Illa, ciutat i regió administrativa especial situada al sud de la Xina en el litoral de Canton.

Hongria /oŋˈɡɾi.ə/ /uŋˈɡɾi.ə/ pn
Ungarn
País del centre d'Europa, fronterer amb Àustria, Eslovàquia, Ucraïna, Romania, Sèrbia, Croàcia i Eslovènia. El nom complet és República d'Hongria.

Horaci /oˈɾa.si/ /uˈɾa.si/ pn
Horatius Horaz

IA /ˌiˈa/ acronym
KI

Ignasi /iŋˈna.zi/ /iɡˈna.zi/ pn
Ignaz

Il·lustració /i.ɫus.tɾa.siˈo/ /i.ɫus.tɾə.siˈo/ /iɫ.ɫus.tɾa.siˈo/ /iɫ.ɫus.tɾə.siˈo/ pn
Aufklärung

Indonèsia /in.doˈnɛ.zi.ə/ /in.duˈnɛ.zi.ə/ pn
Indonesien
Estat insular del sud-est asiàtic que ocupa la marjor part de l'arxipèlag d'Insulíndia. El nom complet és República d'Indonèsia.

Internet /in.terˈnet/ /in.tərˈnɛt/ pn
Internet
Xarxa informàtica descentralitzada d'abast global per a l'intercanvi de dades paquetitzades entre ordinadors que fa servir el conjunt de protocols estandarditzats TCP/IP.

Iran pn
Iran
Estat independent asiàtic fronterer amb el Turkmenistan, l'Afganistan, el Pakistan, l'Iraq, Turquia, l'Azerbaidjan i Armènia. Al nord és banyat pel mar Caspi i al sud pel Golf Pèrsic i pel Golf d'Oman. El nom complet és República Islàmica de l'Iran.

Iraq pn
Irak
Estat asiàtic fronterer amb l'Iran, Kuwait, l’Aràbia Saudita, Jordània, Síria i Turquia. El nom complet és República de l'Iraq.

Ireneu /i.ɾeˈnɛw/ /i.ɾəˈnɛw/ pn
Irenäus

Irlanda /irˈɫan.də/ pn
Irland
Illa europea a l'oest de l'illa de la Gran Bretanya i amb la qual i amb d'altres (de mida molt inferior) forma l'arxipèlag de les illes Britàniques.

Irma /ˈir.mə/ /ˈiɾ.ma/ pn
Irma
Prenom femení

Isabel pn
Isabella
Prenom femení

Isis /ˈi.zis/ pn
Isis

Islàndia /izˈɫan.di.ə/ pn
Island
Estat europeu que ocupa principalment l'illa homònima, però també diverses illes menors properes. El nom complet és República d'Islàndia.

Israel /iz.rəˈɛɫ/ pn
Israel
Estat asiàtic i mediterrani situat a l'extrem occidental del continent. És fronterer amb el Líban, Síria, Jordània i Egipte. El nom complet és Estat d'Israel.

Itàlia /iˈta.ɫi.ə/ pn
Italien
Estat europeu situat a la península Itàlica. El nom oficial és República Italiana.

Ixíon /ikˈsi.on/ pn
Ixion

Jacint /d͡ʒaˈsin/ /d͡ʒaˈsint/ /ʒəˈsin/ /ʒəˈsint/ pn
Hyacint

Jahvè pn
Jahwe

Japó /ʒəˈpo/ pn
Japan
Estat que ocupa l'arxipèlag anterior.

Jaume /ˈd͡ʒaw.me/ /ˈʒaw.mə/ pn
Jakob
Prenom masculí

Jehovà /d͡ʒe.oˈva/ /d͡ʒe.oˈβa/ /ʒə.oˈva/ /ʒə.uˈva/ /ʒə.uˈβa/ pn
Jehova

Jeroni /d͡ʒeˈɾɔ.ni/ /ʒəˈɾɔ.ni/ n
Hieronymus

Jesús /d͡ʒeˈzus/ /ʒəˈzus/ pn
Jesus

Joan /d͡ʒuˈan/ /ʒuˈan/ pn
Hans Johann Johannes
Prenom masculí d’origen cristià

Joana /d͡ʒuˈa.na/ /ʒuˈa.nə/ pn
Johanna
Prenom femení

Joaquim /d͡ʒo.aˈkim/ /ʒo.əˈkim/ /ʒu.əˈkim/ pn
Joachim

Jordi /ˈd͡ʒɔɾ.ði/ /ˈʒɔr.di/ pn
Georg Jürgen

Jordània /ʒoɾˈða.ni.ə/ /ʒurˈda.ni.ə/ /ʒurˈða.ni.ə/ pn
Jordanien
Estat asiàtic fronterer amb l'Iraq i l'Aràbia Saudita, a més, és costaner amb el golf Pèrsic. El nom complet és Regne Haiximita de Jordània.

Josep /d͡ʒuˈzɛp/ /ʒuˈzep/ /ʒuˈzɛp/ pn
Josef

Kabul /kaˈbuɫ/ /kəˈβuɫ/ pn
Kabul

Kirguizistan pn
Kirgisistan
Estat asiàtic fronterer amb el Kazakhstan, la Xina, el Tadjikistan i l'Uzbekistan. El nom complet és República Kirguís.

Kosovo /ˈko.zo.vo/ /ˈko.zo.vo/ /ˈko.zo.βo/ pn
Kosovo

Lacònia /ɫaˈkɔ.ni.a/ /ɫəˈkɔ.ni.ə/ pn
Lakonien

Lagos pn
Lagos
Ciutat principal i antiga capital de Nigèria.
Municipi portuguès situat al districte de Faro, a la regió d'Algarve.

Laos /ˈɫa.os/ /ˈɫa.us/ pn
Laos
Estat asiàtic fronterer amb Tailàndia, Birmània, la Xina, el Vietnam i Cambodja. El nom complet és República Popular Democràtica de Laos.

Lavínium /ɫaˈvi.ni.um/ /ɫaˈβi.ni.um/ /ɫəˈvi.ni.um/ /ɫəˈβi.ni.um/ pn
Lavinium

Lesotho pn
Lesotho
Estat i enclavament dins de Sud-àfrica. El nom oficial és Regne de Lesotho.

Letícia /leˈti.si.a/ /ɫəˈti.si.ə/ pn
Laetitia
Prenom femení

Letònia /ɫəˈtɔ.ni.ə/ pn
Lettland
Estat independent del nord-oest Europa fronterer amb Estònia, Lituània, Rússia i Bielorússia. El nom complet és República de Letònia.

Liechtenstein pn
Liechtenstein
Minúscul estat alpí situat entre Suïssa i Àustria. El nom complet és Principat de Liechtenstein.

Lieja /ɫiˈɛ.d͡ʒa/ /ɫiˈɛ.d͡ʒɛ/ /ɫiˈɛ.ʒa/ /ɫiˈɛ.ʒə/ pn
Lüttich

Lisboa /ɫizˈbo.a/ /ɫizˈbo.ə/ pn
Lissabon

Lituània /ɫi.tuˈa.ni.ə/ pn
Litauen
Estat bàltic fronterer amb Polònia, Bielorússia, Letònia i Rússia (per l'enclavament de Kaliningrad). El nom oficial és República de Lituània.

Lleó /ʎəˈo/ pn
Löwe
(astronomia) Constel·lació zodiacal situada entre la Verge i el Cranc.

Lluc /ˈʎuk/ pn
Lukas
Prenom masculí

Lluna /ˈʎu.na/ pn
Mond

Lluís /ʎuˈis/ pn
Ludwig

Londres /ˈɫon.dɾes/ pn
London

Lovaina /ɫoˈvaj.na/ /ɫoˈvaj.nə/ /ɫoˈβaj.na/ /ɫuˈvaj.nə/ /ɫuˈβaj.nə/ pn
Löwen

Ludovic pn
Ludwig
Prenom masculí

Luxemburg /ɫuk.səmˈburk/ pn
Luxemburg
Estat de l'Europa central rodejat de França, Alemanya i Bèlgica. El nom complet és Gran Ducat de Luxemburg.

Líbia /ˈɫi.βi.ə/ pn
Libyen
Estat africà i mediterrani situat al nord del continent. És fronterer Tunísia, Algèria, el Níger, el Txad, el Sudan i Egipte. El nom oficial és Gran República Àrab Líbia Popular Socialista o bé Gran Jamahiriyya Àrab Líbia Popular Socialista, segons la traducció.

Macau /maˈkaw/ /məˈkaw/ pn
Macao

Macedònia /mə.səˈðɔ.ni.ə/ pn
Mazedonien Makedonien
Regió romana que abastava bona part de la Grècia actual.
Regió grega al nord del país fronterera amb Macedònia del Nord.
(obsolet) Nom antic de Macedònia del Nord (1991-2019).

Macedònia del Nord pn
Nordmazedonien
Estat independent situat a la península balcànica i fronterer amb Bulgària, Sèrbia, Kosovo, Albània i Grècia, conegut abans del 2019 com a República de Macedònia.

Madagascar /mə.ðə.ɣəsˈkar/ pn
Madagaskar
Estat africà que ocupa l'illa homònima. El nom oficial és República de Madagascar.

Madrid /maˈðɾit/ /məˈðɾit/ pn
Madrid

Magúncia /maˈɣun.si.a/ /məˈɣun.si.ə/ pn
Mainz

Maia /ˈma.ja/ /ˈma.jə/ pn
Maia

Mallorca /maˈʎɔr.ka/ /maˈʎɔɾ.ka/ /maˈʎɔɾ.kɔ/ /məˈʎɔr.kə/ pn
Mallorca

Malta /ˈmaɫ.tə/ pn
Malta
Arxipèlag de la Mediterrània compost per tres illes principals, Malta (l'illa homònima), Gozo i Comino, i dues illes desertes, Cominotto i Filforta. Es troba en el centre de la Mediterrània, prop de Sicília. Sovint es considera europeu malgrat pertànyer a la placa tectònica africana.
Illa i estat europeu amb el nom oficial de República de Malta.

Man /ˈman/ pn
Insel Man

Manuel /ma.nuˈɛɫ/ /mə.nuˈɛɫ/ pn
Manuel
Prenom masculí

Marc /ˈmark/ pn
Markus Marc

Maria /maˈɾi.a/ /məˈɾi.ə/ pn
Maria
Prenom femení d’origen cristià

Marianna /ma.ɾiˈan.na/ /mə.ɾiˈan.nə/ pn
Marianne
Prenom femení

Marlena /marˈɫɛ.na/ /maɾˈɫɛ.na/ /maɾˈɫɛ.nɛ/ /mərˈɫɛ.nə/ pn
Marlene
Prenom femení

Marroc /məˈrɔk/ pn
Marokko
Estat africà situat a l'extrem nord-oest del continent. És fronterer amb Algèria, Mauritània i les ciutats espanyoles de Ceuta i Melilla. Ocupa de fet el territori disputat del Sàhara Occidental. El nom oficial és Regne del Marroc.

Marràqueix /maˈra.kejʃ/ /məˈra.kəʃ/ pn
Marrakesch

Marsella /maɾˈse.ʎa/ /mərˈse.ʎə/ pn
Marseille Massilien

Mart pn
Mars
Quart planeta del sistema Solar.
Déu romà de la guerra.

Marta /ˈmar.tə/ pn
Martha
Prenom femení

Martina /maɾˈti.na/ /mərˈti.nə/ pn
Martina
Prenom femení

Martinica /maɾ.tiˈni.ka/ /mər.tiˈni.kə/ pn
Martinique

Martí /maɾˈti/ /məɾˈti/ pn
Martin

Mateu /maˈtew/ /məˈtew/ pn
Matthias Matthäus
Prenom masculí, d’origen bíblic per Mateu l'Evangelista

Mauritània /məw.ɾiˈta.ni.ə/ pn
Mauretanien
Estat africà fronterer amb el Senegal, Mali, Algèria i el Sàhara Occidental (annexionat pel Marroc). El nom oficial és República Islàmica de Mauritània.

Maximilià /mak.si.mi.ɫiˈa/ /mək.si.mi.ɫiˈa/ pn
Maximilian

Medusa /meˈðu.za/ /məˈðu.zə/ pn
Medusa

Melissa pn
Melissa
Prenom femení

Miquel /miˈkɛɫ/ pn
Michael
Prenom masculí d’origen hebreu

Mississipí /mi.si.siˈpi/ pn
Mississippi

Moldàvia /moɫˈda.vi.a/ /moɫˈda.vi.ə/ /moɫˈda.βi.a/ /muɫˈda.vi.ə/ /muɫˈda.βi.ə/ pn
Moldawien Moldau
Estat situat a l'est d'Europa i fronterer amb Ucraïna i Romania. El nom oficial és República de Moldàvia.

Moliner /mo.ɫiˈne/ /mo.ɫiˈneɾ/ /mu.ɫiˈne/ pn
Müller
Cognom d’origen d’ofici

Mongòlia /moŋˈɡɔ.ɫi.ə/ /muŋˈɡɔ.ɫi.ə/ pn
Mongolei
Estat asiàtic fronterer amb Rússia i Xina. El nom complet és República Popular de Mongòlia.

Mont-real pn
Montreal

Montenegro pn
Montenegro

Montevideo /mon.te.viˈðe.o/ /mon.te.viˈðe.o/ /mon.te.βiˈðe.o/ pn
Montevideo

Moscou /mosˈkɔw/ /musˈkɔw/ pn
Moskau

Moçambic /mo.səmˈbik/ /mu.səmˈbik/ pn
Mosambik
Estat africà fronterer amb Malawi, Sud-àfrica, Swazilàndia, Tanzània, Zàmbia i Zimbàbue. El nom oficial és República de Moçambic.

Mèxic /ˈmɛ.ʒik/ pn
Mexiko
Estat de l'Amèrica del Nord, situat a l'extrem sud d'aquest subcontinent i que també abasta una petita part de l'Amèrica Central. És fronterer amb els Estats Units, Guatemala i Belize. El nom oficial és Estats Units Mexicans.
Estat federat dels Estats Units Mexicans.

Mònaco /ˈmɔ.nə.ko/ /ˈmɔ.nə.ku/ pn
Monaco
Estat europeu situat a la Mediterrània, a la Costa Blava, envoltat per terra de territori francès. El nom oficial és Principat de Mònaco.

Múnic /ˈmu.nik/ pn
München

Nadal /nəˈðaɫ/ pn
Weihnachten Christfest
Festivitat cristiana celebrada el 25 de desembre per a commemorar el naixement de Jesús.

Namíbia /nəˈmi.βi.ə/ pn
Namibia
Estat africà fronterer amb Angola, Botswana i Zàmbia. El nom oficial és República de Namíbia.

Napoleó /na.po.ɫeˈo/ /nə.po.ɫəˈo/ /nə.pu.ɫəˈo/ pn
Napoleon

Nassau /naˈsaw/ /nəˈsaw/ pn
Nassau

Nauru pn
Nauru
Illa de la Polinèsia on es troba l'estat anterior.

Nigèria /niˈʒɛ.ɾi.a/ /niˈʒɛ.ɾi.ə/ pn
Nigeria
País d'Àfrica situat a la costa nord-est del golf de Guinea. El nom oficial és República Federal de Nigèria.

Noruega /no.ɾuˈɛ.ɣə/ /nu.ɾuˈɛ.ɣə/ pn
Norwegen
País escandinau fronterer amb Suècia, Finlàndia i Rússia. El nom oficial és Regne de Noruega.

Nova Caledònia /ˌnɔ.va.ka.ɫeˈðɔ.ni.a/ /ˌnɔ.və.kə.ɫəˈðɔ.ni.ə/ /ˌnɔ.βa.ka.ɫeˈðɔ.ni.a/ /ˌnɔ.βə.kə.ɫəˈðɔ.ni.ə/ pn
Neukaledonien

Nova Zelanda /ˌnɔ.va.zeˈɫan.da/ /ˌnɔ.və.zəˈɫan.də/ /ˌnɔ.βa.zeˈɫan.da/ /ˌnɔ.βə.zəˈɫan.də/ pn
Neuseeland
Arxipèlag oceànic situat als sud-est d'Austràlia i format per dues illes principals (la del Nord i la del Sud) i per d'altres de menors.

Nuremberg /ˈnu.ɾemˌbɛrk/ pn
Nürnberg

ONU /ˈɔ.nu/ acronym
VN

OTAN /oˈtan/ /uˈtan/ acronym
NATO

Odessa /oˈðe.sa/ /oˈðɛ.sa/ /oˈðɛ.sə/ /oˈðɛ.sɛ/ /uˈðɛ.sə/ pn
Odessa

Orió /o.ɾiˈo/ /u.ɾiˈo/ pn
Orion

Oslo /ˈoz.ɫo/ /ˈɔz.ɫo/ /ˈɔz.ɫu/ pn
Oslo

PIB /ˈpip/ acronym
BIP

PS acronym
NS

Pakistan /pə.kisˈtan/ pn
Pakistan
Estat independent asiàtic i fronterer amb l'Índia, l'Iran, l'Afganistan, la Xina i que té costa amb mar Aràbic. El nom complet és República Islàmica del Pakistan.

Palau /pəˈɫaw/ pn
Palau
Arxipèlag de l’Oceania, i estat associat als Estats Units d'Amèrica, situat entre les Filipines, Nova Guinea i Guam (República de Palau).

Palmira pn
Palmyra
(història) Ciutat antiga de Síria

Panamà /pə.nəˈma/ pn
Panama
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb Colòmbia i Costa Rica; el nom complet és República de Panamà.

París /paˈɾis/ pn
Paris

Pasqua /ˈpas.kwə/ n fem
Ostern

Pastor /pasˈto/ /pasˈtoɾ/ /pəsˈto/ pn
Schäfer
Cognom d’origen d'ofici

Pau /ˈpaw/ pn
Paul

País Basc pn
Baskenland

Països Baixos /paˌi.zozˈβa.ʃos/ /paˌi.zozˈβaj.ʃos/ /pəˌi.zozˈba.ʃos/ /pəˌi.zuzˈba.ʃus/ pn
Niederlande
Estat europeu fronterer amb Alemanya i Bèlgica. El nom oficial és Regne dels Països Baixos.

Països Catalans /paˌi.zos.ka.taˈɫans/ /pəˌi.zos.kə.təˈɫans/ /pəˌi.zus.kə.təˈɫans/ pn
Katalanische Länder

Peixos /ˈpe.ʃos/ /ˈpe.ʃus/ /ˈpej.ʃos/ pn
Fische

Pequín /peˈkin/ pn
Peking

Pere /ˈpe.ɾa/ /ˈpe.ɾe/ /ˈpe.ɾə/ /ˈpe.ɾə/ pn
Peter

Perseu /peɾˈsɛw/ /pərˈsɛw/ pn
Perseus

Perú /pəˈɾu/ pn
Peru
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb l’Equador, Colòmbia, el Brasil, Bolívia, i Xile. El nom oficial és República del Perú.

Pirineus /pi.ɾiˈnɛws/ pn
Pyrenäen

Plutó /pɫuˈto/ pn
Pluto

Polinèsia /po.ɫiˈnɛ.zi.a/ /po.ɫiˈnɛ.zi.ə/ /pu.ɫiˈnɛ.zi.ə/ pn
Polynesien

Polinèsia Francesa pn
Französisch-Polynesien

Polònia /poˈɫɔ.ni.ə/ /puˈɫɔ.ni.ə/ pn
Polen
Estat europeu fronterer amb Alemanya, Txèquia, Eslovàquia, Ucraïna, Bielorússia, Lituània i amb Rússia (per l'enclavament de Kaliningrad). El nom oficial és República de Polònia.

Portugal /poɾ.tuˈɣaɫ/ /pur.tuˈɣaɫ/ pn
Portugal
País situat al sud-oest d'Europa, membre de la Unió Europea. El nom oficial és República Portuguesa.

Prilep /ˈpɾi.ɫep/ /ˈpɾi.ɫəp/ pn
Prilep

Ptolemeu /ptu.ɫəˈmɛw/ /to.ɫeˈmɛw/ /to.ɫəˈmɛw/ /tu.ɫəˈmɛw/ pn
Ptolemaios

Puerto Rico pn
Puerto Rico
Illa i estat de les Antilles associat als Estats Units.

Quebec /keˈbɛk/ /kəˈβɛk/ pn
Québec

Quintí /kinˈti/ pn
Quintin

Ramon /raˈmon/ /rəˈmon/ pn
Raimund
Prenom masculí d’origen germànic

Raquel pn
Rachel
Prenom femení

Ratisbona /ra.tizˈbɔ.na/ /ra.tizˈβɔ.na/ /ra.tizˈβɔ.nɔ/ /rə.tizˈbɔ.nə/ pn
Regensburg

Raül /raˈuɫ/ /rəˈuɫ/ pn
Ralf

Regne Unit /ˌreŋ.newˈnit/ /ˌreŋ.nəwˈnit/ pn
Vereinigtes Königreich
Estat europeu que forma part de l'arxipèlag de les illes Britàniques, que abasta principalment l'illa de la Gran Bretanya i Irlanda del Nord, a més de diverses colònies. El nom oficial és Regne Unit de la Gran Bretanya i Irlanda del Nord.

Reis d'Orient pn
Heilige Drei Könige

Ricard /riˈkart/ pn
Rikard Richard

Riga /ˈri.ɣa/ /ˈri.ɣə/ pn
Riga

Rin /ˈrin/ pn
Rhein

Robert /roˈbɛɾt/ /ruˈbɛrt/ /ruˈβɛrt/ pn
Robert
Prenom masculí d’origen germànic

Roma /ˈro.ma/ pn
Rom
Ciutat a la riba del Tíber, capital d’Itàlia.

Romania /ro.məˈni.ə/ /ru.məˈni.ə/ pn
Rumänien
Estat situat al sud-est d'Europa i fronterer amb Ucraïna, Moldàvia, Hongria, Sèrbia i Bulgària.

Rosa /ˈrɔ.za/ /ˈrɔ.zɔ/ /ˈrɔ.zə/ pn
Rosa
Prenom femení

Rússia /ˈru.si.ə/ pn
Russland Rußland
Estat format per una federació de repúbliques i altres divisions territorials, que abasta una enorme extensió al nord d'Europa i d'Àsia, per la qual cosa és l'estat més gran del món. És fronterer amb Noruega, Finlàndia, Estònia, Letònia, Bielorússia, Ucraïna, Geòrgia, Azerbaidjan, Kazakhstan, Xina, Mongòlia i Corea del Nord a més de Lituània i Polònia per l'enclavament de Kaliningrad. El nom oficial és Federació Russa.

Sagitari /sa.d͡ʒiˈta.ɾi/ /sa.ʒiˈta.ɾi/ /sə.ʒiˈta.ɾi/ pn
Schütze

Samoa Nord-americana pn
Amerikanisch-Samoa

San Marino /ˌsam.maˈɾi.no/ /ˌsam.məˈɾi.nu/ pn
San Marino
Estat europeu de la península Itàlica, enclavament italià prop del mar Adriàtic. El nom oficial és República de San Marino.

Santiago pn
Jakob

Sastre /ˈsas.tɾe/ /ˈsas.tɾə/ pn
Schneider
Cognom d’origen d’ofici

Saxònia /sakˈsɔ.ni.a/ /səkˈsɔ.ni.ə/ pn
Sachsen

Sebastià /se.bas.tiˈa/ /sə.βəs.tiˈa/ pn
Sebastian
Prenom masculí

Senegal /sə.nəˈɣaɫ/ pn
Senegal
Estat africà fronterer amb Mauritània, Mali, la República de Guinea, Guinea Bissau i Gàmbia. El nom oficial és República del Senegal.

Setmana Santa pn
Karwoche

Shanghai /ʃaŋˈhaj/ /ʃaŋˈɡaj/ /ʃəŋˈhaj/ /ʃəŋˈɡaj/ pn
Shanghai

Sicília /siˈsi.ɫi.a/ /siˈsi.ɫi.ə/ pn
Sizilien

Sigfrid /sikˈfɾit/ pn
Siegfried
Prenom masculí d’origen germànic

Sigmon pn
Sigmund
Prenom masculí d’origen germànic

Silas pn
Silas
Prenom masculí

Silèsia /siˈɫɛ.zi.a/ /siˈɫɛ.zi.ə/ pn
Schlesien

Simó /siˈmo/ pn
Simon
Prenom masculí

Sol /ˈsɔɫ/ pn
Sonnen
Estel entorn del qual gira la Terra i els altres planetes del sistema solar.

Sri Lanka /əzˌriˈɫaŋ.kə/ pn
Sri Lanka
Estat asiàtic que ocupa l'illa homònima. El nom complet és República Socialista Democràtica de Sri Lanka.

Sud-àfrica /suˈta.fɾi.ka/ /suˈta.fɾi.kə/ pn
Südafrika
Estat africà fronterer amb Botswana, Lesotho, Moçambic, Namíbia, Swazilàndia i Zimbabwe. El nom oficial és República de Sud-àfrica.
Territori plurinacional que fa referència a l'extrem sud del continent africà i que inclou, a més de la República de Sud-àfrica, els següents estats: Botswana, Lesotho, Namíbia, Swazilàndia i Zimbabwe. De vegades, però, també s'inclouen els següents estats: Angola, Comores, Madagascar, Malawi, Maurici, Moçambic i Zàmbia, a més de les següents dependències: Mayotte, Reunió i Santa Helena.

Sudan pn
Sudan
Estat africà fronterer amb Egipte, Eritrea, Etiòpia, el Sudan del Sud, la República Centreafricana, el Txad i Líbia. El nom oficial és República del Sudan.

Suècia /suˈɛ.si.ə/ pn
Schweden
Estat escandinau fronterer amb Noruega i Finlàndia. El nom oficial és Regne de Suècia.

Suïssa /suˈi.sə/ pn
Schweiz
Estat muntanyós centreeuropeu fronterer amb Alemanya, França, Itàlia, Àustria i Liechtenstein. El nom oficial és Confederació Suïssa.

Swazilàndia /swə.ziˈɫan.di.ə/ pn
Swasiland
Estat africà fronterer amb Moçambic i Sud-àfrica. El nom oficial és Regne d’Eswatini.

Sàhara /ˈsa.ha.ɾa/ /ˈsa.hə.ɾə/ pn
Sahara

Sàhara Occidental pn
Westsahara

Sèrbia /ˈsɛr.bi.ə/ pn
Serbien

Síria /ˈsi.ɾi.ə/ pn
Syrien
Estat asiàtic i mediterrani situat a l'extrem occidental del continent. És fronterer amb Turquia, l'Iraq, Jordània, Israel i el Líban. El nom oficial és República Àrab Siriana.
Antiga província romana que ocupava aproximadament l'estat actual homònim i també el Líban.

TDAH acronym
ADHS

Tadjikistan /təd.ʒi.kisˈtan/ pn
Tadschikistan
Estat asiàtic fronterer amb el Kirguizstan, la Xina, l'Afganistan i l’Uzbekistan. El nom complet és República del Tadjikistan.

Tailàndia /təjˈɫan.di.ə/ pn
Thailand
Estat asiàtic fronterer amb Laos, Cambodja, Malàisia i Birmània, a més, és costaner amb el golf de Siam i el mar d'Andaman. El nom complet és Regne de Tailàndia.

Tanzània /tənˈza.ni.ə/ pn
Tansania
Estat africà fronterer amb Burundi, Kenya, Malawi, Moçambic, la República Democràtica del Congo, Ruanda, Uganda i Zàmbia. El nom oficial és República Unida de Tanzània.

Taure /ˈtaw.ɾe/ /ˈtaw.ɾə/ pn
Stier

Terenci /teˈɾɛn.si/ /təˈɾen.si/ /təˈɾɛn.si/ pn
Terenz

Terra /ˈtɛ.ra/ /ˈtɛ.rə/ /ˈtɛ.rɛ/ pn
Erde
Planeta on viuen els humans i altres criatures.

Thor /ˈtor/ pn
Thor

Tibet /tiˈbet/ /tiˈβɛt/ pn
Tibet

Timoteu pn
Timotheus
Prenom masculí

Tirana /tiˈɾa.na/ /tiˈɾa.nə/ pn
Tirana

Tolosa /toˈɫo.za/ /toˈɫo.zə/ /tuˈɫo.zə/ pn
Toulouse

Trèveris /ˈtɾɛ.ve.ɾis/ /ˈtɾɛ.və.ɾis/ /ˈtɾɛ.βe.ɾis/ /ˈtɾɛ.βə.ɾis/ pn
Trier

Tunísia /tuˈni.zi.ə/ pn
Tunesien
Estat africà i mediterrani situat al nord del continent. És fronterer Algèria i Líbia. El nom oficial és República de Tunísia.

Turkmenistan /turɡ.mə.nisˈtan/ pn
Turkmenistan
Estat asiàtic fronterer amb el Kazakhstan, l’Uzbekistan, l'Afganistan i l'Iran, a més, és costaner amb la mar Càspia. El nom complet és República del Turkmenistan.

Turquia /turˈki.ə/ pn
Türkei
Estat situat principalment a la península d'Anatòlia on té la capital, però que també ocupa una petita part d'Europa on es troba la principal ciutat del país Istanbul. És fronterer amb Bulgària, Grècia, Geòrgia, Armènia, l’Azerbaidjan, l’Iran, l’Iraq i Síria. El nom oficial és República de Turquia.

Turíngia /tuˈɾiɲ.d͡ʒi.a/ /tuˈɾiɲ.ʒi.ə/ pn
Thüringen

Tuvalu /tuˈva.ɫu/ /tuˈva.ɫu/ /tuˈβa.ɫu/ pn
Tuvalu
Estat format per un petit nombre de minúscules illes de la Polinèsia.

Txad pn
Tschad
Estat africà fronterer amb Líbia, el Sudan, República Centreafricana, el Camerun, Nigèria i el Níger. El nom oficial és República del Txad.

Txèquia /ˈt͡ʃɛ.ki.ə/ pn
Česká republika
Estat del centre d'Europa fronterer amb Polònia, Alemanya, Àustria i Eslovàquia. El nom oficial és República Txeca.

Ucraïna /u.kɾəˈi.nə/ pn
Ukraine
Estat de l'Est d'Europa fronterer amb Bielorússia, Rússia, Romania, Moldàvia, Hongria, Eslovàquia i Polònia.

Uruguai pn
Uruguay

Uzbekistan /uz.bə.kisˈtan/ pn
Usbekistan
Estat asiàtic fronterer amb el Kazakhstan, el Tadjikistan, el Kirguizstan, l'Afganistan i el Turkmenistan, a més, és costaner amb la mar d'Aral. El nom complet és República de l'Uzbekistan.

València /baˈɫen.si.a/ /baˈɫɛn.si.a/ /vaˈɫen.si.a/ /vəˈɫɛn.si.ə/ pn
Valencia

Valònia /baˈɫɔ.ni.a/ /bəˈɫɔ.ni.ə/ /vaˈɫɔ.ni.a/ /vəˈɫɔ.ni.ə/ pn
Wallonie Wallonien

Varsòvia /barˈsɔ.βi.a/ /baɾˈsɔ.βi.a/ /vaɾˈsɔ.vi.a/ /vəɾˈsɔ.vi.ə/ pn
Warschau

Vaticà /ba.tiˈka/ /bə.tiˈka/ /va.tiˈka/ /və.tiˈka/ pn
Vatikan

Veneçuela /be.ne.suˈɛ.ɫɛ/ /bə.nə.suˈɛ.ɫə/ /ve.ne.suˈɛ.ɫa/ /və.nə.suˈɛ.ɫə/ pn
Venezuela
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb Guyana, Brasil i Colòmbia. El nom complet és República Bolivariana de Veneçuela.

Ventafocs /ˌben.taˈfɔks/ /ˌben.təˈfɔks/ /ˌven.taˈfɔks/ /ˌven.təˈfɔks/ pn
Aschenbrödel Aschenputtel

Venus /ˈbɛ.nus/ /ˈvɛ.nus/ /ˈvɛ.nus/ pn
Venus

Verge /ˈbɛr.d͡ʒe/ /ˈbɛr.ʒə/ /ˈbɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.ʒə/ pn
Jungfrau
La Verge Maria, Mare de Déu.
(astronomia) Constel·lació zodiacal situada entre Cabellera de Berenice, el Lleó, la Copa, el Corb, l’Hidra femella, la Balança, el Serpent i Bover.

Viccionari /bik.si.oˈna.ɾi/ /vik.si.oˈna.ɾi/ /vik.si.uˈna.ɾi/ pn
Wikiwörterbuch Wiktionary

Vicenç /biˈsɛns/ /viˈsɛns/ /viˈsɛns/ pn
Vinzenz
Prenom masculí d’origen llatí

Viena /biˈe.na/ /biˈɛ.nə/ /viˈe.na/ /viˈɛ.nə/ pn
Wien

Vietnam /bi.edˈnam/ /bi.ədˈnam/ /vi.ədˈnam/ pn
Vietnam
Estat asiàtic fronterer amb la Xina, Laos i Cambodja, a més, és costaner amb el Golf de Tonquín. El nom complet és República Socialista del Vietnam.

Viquipèdia /bi.kiˈpɛ.ði.a/ /vi.kiˈpɛ.ði.a/ /vi.kiˈpɛ.ði.ə/ pn
Wikipedia

Víctor /ˈbik.tor/ /ˈbik.toɾ/ /ˈbik.tur/ /ˈvik.toɾ/ /ˈvik.tur/ pn
Victor

Wallis i Futuna pn
Wallis und Futuna

Waterloo /wa.terˈɫo/ pn
Waterloo
Població belga famosa perquè prop d'ella esdevingué la batalla homònima.

Xavier /ʃa.viˈeɾ/ /ʃa.βiˈe/ /ʃa.βiˈeɾ/ /ʃə.viˈe/ /ʃə.βiˈe/ pn
Xaver

Xile /ˈʃi.ɫə/ pn
Chile
República situada a l'oest de l'extrem sud d'Amèrica. Té forma allargassada i és limítrof amb l'Argentina a l'est, i amb Bolívia i el Perú al nord. El nom complet és República de Xile.

Xina /ˈʃi.nə/ pn
China

Xipre /ˈʃi.pɾə/ pn
Zypern
País que ocupa l'illa homònima i que està dividit en dos estats. L'occidental, d'influència grega, ocupa el seixanta per cent del país, està reconegut internacionalment i el seu nom oficial és República de Xipre. L'oriental és el resultat de la intervenció militar turca, només està reconegut per Turquia i el seu nom oficial és República Turca de Xipre del Nord. Es considera pertanyent geogràficament a l'Àsia, però, sovint es tracta políticament com a part d'Europa.

Zimbàbue pn
Simbabwe

Zàmbia /ˈzam.bi.ə/ pn
Sambia
Estat africà fronterer amb Angola, Botswana, Malawi, Moçambic, Namíbia, la República Democràtica del Congo, Tanzània i Zimbàbue. El nom oficial és República de Zàmbia.

Zúric /ˈzu.ɾik/ pn
Zürich

a boca de nit adv
bei Einbruch der Dunkelheit

a corre-cuita /aˌko.reˈkuj.ta/ /aˌko.reˈkwi.ta/ adv
schleunigst

a l'engròs /a.ɫeŋˈgɾɔs/ /ə.ɫəŋˈgɾɔs/ adv
Großhandel
(comerç) Venda en gran quantitat o a clients majoristes.

a l'inrevés /a /ə adv
umgekehrt

a la gatzoneta adv
geduckt

a poc a poc /aˌpɔ.kaˈpɔk/ adv
Stück für Stück

a portell adv
Verschränkung

a prop adv
nah
A poca distància, espacial o temporal.

a vegades adv
manchmal

aC acronym
v. Chr.

aalenià /a.a.ɫe.niˈa/ /ə.ə.ɫə.niˈa/ n masc
Aalenium
Primer estatge del juràssic mitjà, situat entre el toarcià i el bajocià.

abacallanar-se /a.ba.ka.ʎaˈnaɾ.se/ /ə.bə.kə.ʎə.nərˈsə/ /ə.bə.kə.ʎəˈnaɾ.sə/ /ə.βə.kə.ʎəˈnar.sə/ v
verschrumpeln

abacà /a.baˈka/ /ə.βəˈka/ n masc
Manilahanf Abaka
Fibra tèxtil obtinguda de la planta del mateix nom.

abadejo /a.baˈðe.d͡ʒo/ /a.βaˈðe.ʒo/ /ə.bəˈðɛ.ʒo/ /ə.bəˈðɛ.ʒu/ /ə.βəˈðɛ.ʒu/ n masc
Pollack
Peix de l'ordre dels gadiformes, molt semblant al bacallà, però més petit (Pollachius pollachius).

abadessa /a.baˈðe.sa/ /ə.bəˈðə.sə/ /ə.bəˈðɛ.sə/ n fem
Äbtissin Oberin

abadia /a.baˈði.a/ n fem
Abtei

abandó /a.banˈdo/ n masc
Aufgabe

abans /aˈbans/ adv
vorher

abans-d'ahir /aˌbanz.ðaˈiɾ/ /aˌβanz.ðaˈi/ /əˌβanz.dəˈi/ adv
vorgestern

abat /aˈbat/ n masc
Abt

abatre /aˈba.tɾe/ /əˈβa.tɾə/ v
niederreißen
Fer caure, tirar a terra.
demütigen
Metafòricament, humiliar, envilir.
entmutigen
Fer perdre l'ànim, les forces.

abazí /a.baˈzi/ /ə.βəˈzi/ n masc
Abasinisch

abdomen /abˈdɔ.men/ /əbˈdɔ.mən/ n masc
Abdomen

abdominal /ab.do.miˈnaɫ/ /əb.do.miˈnaɫ/ /əb.du.miˈnaɫ/ adj
abdominal

abecedari /a.βe.seˈða.ɾi/ /ə.βə.səˈða.ɾi/ n masc
Alphabet

abella /aˈbe.ʎa/ /əˈbə.ʎə/ /əˈbɛ.jə/ n fem
Biene Imme
Insecte que vola i produeix mel (Apis mellifera).

abenaki /a.beˈna.ki/ /ə.βəˈna.ki/ n masc
Abenaki

abisme /aˈbiz.me/ /əˈβiz.mə/ n masc
Abgrund
Fondària immensa.

abjurar /ab.d͡ʒuˈɾa/ /ab.d͡ʒuˈɾaɾ/ /əb.ʒuˈɾa/ v
abschwören

abkhaz /aˈpas/ /aˈβas/ /əˈpas/ adj
abchasisch Abchasisch
Propi d'Abkhàzia, els seus habitants o la seva llengua.

abkhaz /aˈpas/ /aˈβas/ /əˈpas/ n masc
Abchase
Individu del poble del Caucas establert a Abkhàzia i Adjària (Geòrgia).
Abchasisch abchasisch
Llengua caucàsica del nord-oest pròpia d'Abkhàzia.

ablatiu /a.bɫaˈtiw/ /ə.βɫəˈtiw/ n masc
Ablativ

abolir /a.boˈɫiɾ/ /a.βoˈɫi/ /ə.boˈɫi/ /ə.buˈɫi/ /ə.βuˈɫi/ v
abschaffen

abominable /a.bo.miˈna.bɫe/ /a.βo.miˈna.βɫe/ /a.βo.miˈnab.bɫe/ /ə.bo.miˈnab.bɫə/ /ə.bu.miˈnab.bɫə/ /ə.βu.miˈna.βɫə/ /ə.βu.miˈnab.bɫə/ adj
abscheulich

abominar /a.bo.miˈnaɾ/ /a.βo.miˈna/ /ə.bo.miˈna/ /ə.bu.miˈna/ /ə.βu.miˈna/ v
verabscheuen

abraonar /a.bɾa.oˈnaɾ/ /a.βɾa.oˈna/ /ə.bɾə.oˈna/ /ə.bɾə.uˈna/ /ə.βɾə.uˈna/ v
umarmen
Agafar i estrènyer amb força a algú pels braons.

abraçada /a.bɾaˈsa.ða/ /ə.βɾəˈsa.ðə/ n fem
Umarmung

abraçar /a.bɾaˈsaɾ/ /a.βɾaˈsa/ /ə.βɾəˈsa/ v
umarmen
Estrènyer amb els braços.
Seguir una causa, opinió o partit.

abreviació /a.bɾe.vi.a.siˈo/ /a.βɾe.βi.a.siˈo/ /ə.bɾə.vi.ə.siˈo/ /ə.βɾə.βi.ə.siˈo/ n fem
Abkürzung

abreviatura /a.bɾe.vi.aˈtu.ɾa/ /a.βɾe.βi.aˈtu.ɾa/ /ə.bɾə.vi.əˈtu.ɾə/ n fem
Abkürzung
Escurçament d'una paraula, representada amb la lletra inicial o les més significatives.

abric /aˈbɾik/ n masc
Mantel
Peça llarg de roba destinada a combatre el fred que cobreix més de mig cos, es col·loca com una jaqueta i és gruixuda.
Schutz
Aixopluc, ajuda, protecció.

abrigar /a.bɾiˈɣaɾ/ /a.βɾiˈɣa/ v
warm anziehen
Resguardar del fred.
schützen
Auxiliar, emparar, patrocinar.
bedecken
Cobrir, tapar.

abril /əˈβɾiɫ/ n masc
April Ostermond
Quart mes de l'any.

abrogació /a.bɾo.ɣa.siˈo/ /ə.bɾo.ɣə.siˈo/ /ə.bɾu.ɣə.siˈo/ /ə.βɾu.ɣə.siˈo/ n fem
Aufhebung

abrusament /a.βɾu.zaˈmen/ /a.βɾu.zaˈment/ /ə.βɾu.zəˈmen/ /ə.βɾu.zəˈment// n masc
Kindling
(psiquiatria) Model experimental segons el qual la repetida estimulació elèctrica o química de baixa intensitat de determinades zones del cervell pot provocar una sensibilització progressiva de l'estructura cerebral i generar convulsions i crisis epilèptiques.

absent /apˈsen/ /apˈsent/ /əpˈsen/ /əpˈsent/ adj
abwesend
Que no està atent a la situació present.

absenta /apˈsen.ta/ /əpˈsen.tə/ n fem
Absinth

absentisme escolar n masc
Schulverweigerung

absis n masc
Apsis

absolut /ap.soˈɫut/ /əp.soˈɫut/ /əp.suˈɫut/ adj masc
absolut

absorbir /ap.sorˈβi/ /ap.soɾˈbiɾ/ /ap.soɾˈβi/ /əp.soɾˈbi/ /əp.surˈbi/ v
aufsaugen absorbieren
Amarar, penetrar dins.

abstemi /apsˈtɛ.mi/ /əpsˈtɛ.mi/ adj masc
enthaltsam
Que s'absté d'ingerir begudes alcohòliques.

abstemi /apsˈtɛ.mi/ /əpsˈtɛ.mi/ n masc
Abstinenzler
Persona que mai ingereix begudes alcohòliques.

abstracció /aps.tɾak.siˈo/ /əps.tɾək.siˈo/ n fem
Abstraktion

abstracte /apsˈtɾak.te/ /əpsˈtɾak.tə/ adj masc
abstrakt

absència /apˈsɛn.si.a/ /apˈsɛn.sja/ /əpˈsɛn.sjə/ n fem
Abwesenheit Absenz

abundant /a.βunˈdan/ /a.βunˈdant/ /ə.βunˈdan/ /ə.βunˈdant/ adj
reichlich

abundantment /a.bunˌdamˈment/ /a.βunˌdamˈmen/ /ə.bunˌdamˈmen/ /ə.bunˌdamˈment/ adv
reichlich

abundància /a.bunˈdan.si.a/ /ə.βunˈdan.si.ə/ n fem
Fülle

abúlia /aˈbu.ɫi.a/ n fem
Abulie

abús /aˈbus/ n masc
Missbrauch

acabar /a.kaˈbaɾ/ /a.kaˈβa/ v
beenden

acadèmia /a.kaˈðɛ.mi.a/ n fem
Akademie
Societat literària, artística o científica constituïda per a l'avançament de les bones lletres, de les arts o les ciències.
Institució educativa de caràcter privat on es porten a terme estudis complementaris als de l'educació regular i formal.

acadèmic /a.kaˈðɛ.mik/ /ə.kəˈðɛ.mik/ adj masc
akademisch
Relatiu o pertanyent a l'ensenyament, particularment universitari.

acadèmic /a.kaˈðɛ.mik/ /ə.kəˈðɛ.mik/ n masc
Akademiemitglied
Membre d'una acadèmia.

acaptar /a.kapˈta/ /a.kapˈtaɾ/ /ə.kəpˈta/ v
sammeln

acariciar /a.ka.ɾi.siˈa/ /a.ka.ɾi.siˈaɾ/ v
schmusen streicheln
Fer carícies, tractar amb afecte.
streicheln
Passar els dits suaument per una superfície.

acaronar /a.ka.ɾoˈna/ /a.ka.ɾoˈnaɾ/ /ə.kə.ɾoˈna/ /ə.kə.ɾuˈna/ v
schmusen
Apropar la cara amorosament.

accedir /ak.seˈði/ /ak.seˈðiɾ/ /ək.səˈði/ v
Zutritt erlangen
Tenir accés a un lloc, una situació.
zustimmen, einwilligen
Concedir, donar el consentiment.

acceleració /ak.se.ɫe.ɾa.siˈo/ n fem
Beschleunigung
Magnitud física que indica com canvia la velocitat d'un cos en relació amb el temps.

acceleració física n fem
Physik-Beschleunigung

acceleració per maquinari n fem
Hardware-Beschleunigung

accelerar /ak.se.ɫeˈɾa/ /ak.se.ɫeˈɾaɾ/ /ək.sə.ɫəˈɾa/ v
beschleunigen
Fer amb promptitud, més ràpid.
Donar més velocitat

accent /akˈsen/ /akˈsent/ /əkˈsen/ /əkˈsent/ n masc
Akzent
Signe gràfic que es col·loca sobre una vocal per marcar-ne alguna qualitat.

accepció /ak.sep.siˈo/ n fem
Bedeutung

acceptar /ak.sepˈta/ /ak.sepˈtaɾ/ /ək.səpˈta/ v
annehmen akzeptieren
Admetre el que algú ofereix, dóna o encarrega.

accessibilitat /ak.se.si.βi.liˈtat/ /ək.sə.si.βi.ɫiˈtat/ n fem
Zugänglichkeit
Qualitat de ser accessible, receptivitat

accessió n fem
Zugang

accident /ak.siˈðen/ /ak.siˈðent/ /ək.siˈðen/ /ək.siˈðent/ n masc
Zufall Unfall
Sinistre, esdeveniment, generalment violent i sobtat, de conseqüències funestes o negatives.

acció /akˈsjo/ /ək.siˈo/ /əkˈsjo/ n fem
Aktion Handlung
Efecte produït per l'actuació d'una cosa sobre una altra.
Aktie
Participació en la propietat d'una empresa, negociada en el mercat borsari o no.

acció social n fem
Soziales Handeln

accés /akˈses/ n masc
Zugang
Zona que permet entrar a un lloc.

accídia /akˈsi.ði.a/ n fem
Müßiggang
Peresa, mandra, aversió al treball o a l'esforç.

acer /aˈse/ /aˈser/ /aˈseɾ/ /əˈse/ /əˈser/ /əˈseɾ/ n masc
Stahl

aclamar /a.kɫaˈma/ /a.kɫaˈmaɾ/ /ə.kɫəˈma/ v
akklamieren
Demostrar públicament l'admiració o l'aprovació d'algú altre mitjançant ovacions i aplaudiments.
Nomenar algú per aclamació.

aclimatar /a.kɫi.maˈta/ /a.kɫi.maˈtaɾ/ /ə.kɫi.məˈta/ v
akklimatisieren

acme /ˈaɡ.me/ /ˈaɡ.mə/ n fem
Akne

acne /ˈaŋ.ne/ /ˈaŋ.nə/ /ˈaɡ.ne/ n fem
Akne

acollir /a.koˈʎi/ /a.koˈʎiɾ/ /ə.koˈʎi/ /ə.kuˈji/ v
begrüßen
Admetre a algú en la seva casa o companyia.

acomiadar /a.ko.mi.aˈða/ /a.ko.mi.aˈðaɾ/ /ə.ko.mi.əˈða/ /ə.ku.mi.əˈða/ v
feuern
Despatxar de la feina, donar comiat.

acomodar /a.ko.moˈða/ /a.ko.moˈðaɾ/ /ə.ko.moˈða/ /ə.ku.muˈða/ v
akkommodieren
Ordenar, posar en el forma deguda.

acompanyador /a.kom.pa.ɲaˈðo/ /a.kom.pa.ɲaˈðoɾ/ /ə.kom.pə.ɲəˈðo/ /ə.kum.pə.ɲəˈðo/ n masc
Begleiter

acompanyament /a.kom.pa.ɲaˈmen/ /a.kom.pa.ɲaˈment/ /ə.kom.pə.ɲəˈment/ /ə.kum.pə.ɲəˈmen/ n masc
Begleitung
Acció d'acompanyar.

acompanyar /a.kom.paˈɲa/ /a.kom.paˈɲaɾ/ /ə.kom.pəˈɲa/ /ə.kum.pəˈɲa/ v
begleiten
Anar en companyia d'una o moltes persones.

acomplir /a.komˈpɫi/ /a.komˈpɫiɾ/ /ə.komˈpɫi/ /ə.kumˈpɫi/ v
ausleben
Dur a terme, esdevenir-se.
Desenvolupar-se.

aconsellar /a.kon.seˈʎa/ /a.kon.seˈʎaɾ/ /ə.kon.səˈʎa/ /ə.kun.səˈja/ /ə.kun.səˈʎa/ v
raten beraten

acord /aˈkɔɾt/ n masc
Vereinbarung Einverständnis
El resultat d'una negociació, quan les diverses parts han arribat a una decisió acceptada per tots.
Akkord
Diverses notes que sonen simultàniament.

acordar /a.korˈða/ /a.koɾˈða/ /a.koɾˈðaɾ/ /ə.koɾˈða/ /ə.kurˈda/ /ə.kurˈða/ v
entscheiden
Determinar o resoldre de comú acord, o per majoria de vots, alguna cosa.
stimmen
(música) Avenir els instruments o veus per a formar harmonia.
zustimmen
(pronominal) Posar-se d'acord.

acordió /a.koɾ.ðiˈo/ /ə.koɾ.ðiˈo/ /ə.kur.ðiˈo/ n masc
Akkordeon Ziehharmonika

acostumar /a.kos.tuˈma/ /a.kos.tuˈmaɾ/ /ə.kos.tuˈma/ /ə.kus.tuˈma/ v
gewöhnen
Fer que algú prengui el costum de fer alguna cosa.
(pronominal) Prendre el costum de fer alguna cosa.

acotació /a.ko.ta.siˈo/ /ə.ku.tə.siˈo/ n fem
Randbemerkung

acreditació /a.kɾe.ði.ta.siˈo/ /ə.kɾə.ði.tə.siˈo/ n fem
Akkreditierung

acreditar /a.kɾe.ðiˈta/ /a.kɾe.ðiˈtaɾ/ /ə.kɾə.ðiˈta/ v
akkreditieren
Abonar, donar reputació a alguna persona o cosa.

acrofòbia /a.kɾoˈfɔ.bi.a/ /ə.kɾoˈfɔ.bi.ə/ /ə.kɾuˈfɔ.bi.ə/ /ə.kɾuˈfɔ.βi.ə/ n fem
Akrophobie

acrolecte /a.kɾoˈɫɛk.te/ /ə.kɾuˈɫɛk.tə/ n masc
Akrolekt

acromàtic /a.kɾuˈma.tik/ /ə.kɾuˈma.tik/ adj masc
achromatisch

acròbata /aˈkɾɔ.ba.ta/ /əˈkɾɔ.βə.tə/ n neut
Akrobat

acròmat /aˈkɾɔ.mat/ /əˈkɾɔ.mət/ n masc
Achromat

acrònim /aˈkɾɔ.nim/ /əˈkɾɔ.nim/ n masc
Akronym
Abreviació formada per fragments d'una expressió de forma que es pot llegir com un mot.

acròstic /aˈkɾɔs.tik/ /əˈkɾɔs.tik/ n masc
Akrostichon

acta /ˈak.ta/ n fem
Akte Protokoll

acte /ˈak.te/ n masc
Tat Handlung
Fet realitzat per la voluntat d'una persona o per un grup.
Feierlichkeit
Esdeveniment públic.

acte de parla n masc
Sprechakt

actini /əkˈti.ni/ n masc
Actinium

actitud /a.tiˈtut/ /ak.tiˈtut/ /ək.tiˈtut/ /ək.tiˈtut/ n fem
Haltung Einstellung

actiu /akˈtiw/ /əkˈtiw/ adj masc
aktiv
Dit de la persona amb tendència a moure's o amb preferència per fer coses més que a observar-les.

actiu /akˈtiw/ /əkˈtiw/ n masc
Aktivum
Conjunt de béns i de crèdits d'una empresa.

activar /ak.tiˈvaɾ/ /ak.tiˈβa/ /ək.tiˈva/ /ək.tiˈβa/ v
aktivieren
Fer que una cosa o persona passiva, tranquil·la o quieta prengui excitació, nervi.

activisme /ak.tiˈviz.me/ /ak.tiˈβiz.me/ /ək.tiˈviz.mə/ /ək.tiˈβiz.mə/ n masc
Aktivismus

activitat /ak.ti.viˈtat/ /ak.ti.βiˈtat/ /ək.ti.viˈtat/ /ək.ti.βiˈtat/ n fem
Tätigkeit Aktivität

actor /akˈto/ /akˈtoɾ/ /əkˈto/ n masc
Schauspieler

actriu /akˈtɾiw/ n fem
Schauspielerin

actuació /ak.tu.a.siˈo/ /ək.tu.ə.siˈo/ n fem
Aufführung
La interpretació d'un actor de teatre o d'un grup d'actors.

actual /ak.tuˈaɫ/ /ək.tuˈaɫ/ adj
gegenwärtig aktuell

actualitzar /ak.tu.a.ɫiˈd͡za/ /ak.tu.a.ɫiˈza/ /ak.tu.a.ɫiˈzaɾ/ /ək.tu.ə.ɫiˈd͡za/ v
aktualisieren

actualment /ak.tuˌaɫˈmen/ /ak.tuˌaɫˈment/ /ək.tuˌaɫˈmen/ /ək.tuˌaɫˈment/ adv
derzeit zurzeit

actuar /ak.tuˈa/ /ak.tuˈaɾ/ /ək.tuˈa/ v
agieren handeln

acudit n masc
Witz
Història breu còmica d’intenció humorística.

aculturació /a.kuɫ.tu.ɾa.siˈo/ /ə.kuɫ.tu.ɾə.siˈo/ n fem
Akkulturation
Procés de canvi cultural pel qual determinades formes de vida o de cultura han estat introduïdes en una societat a través del seu contacte amb una altra societat parcialment o totalment diferent.

acumular /a.ku.muˈlaɾ/ /a.ku.muˈɫa/ /ə.ku.muˈɫa/ v
sammeln aufstauen
Ajuntar i amuntonar.

acupuntura /a.ku.punˈtu.ɾa/ /ə.ku.punˈtu.ɾə/ n fem
Akupunktur

acusació /a.ku.za.siˈo/ n fem
Anklage Beschuldigung

acusatiu /a.ku.zaˈtiw/ adj masc
Akkusativ
Que delata la culpabilitat d'algú.

acusatiu /a.ku.zaˈtiw/ n masc
Akkusativ
Cas gramatical que adopta una paraula que expressa l'objecte d'un verb transitiu, és a dir, sobre qui o què recau l'acció del subjecte en una frase.

acàcia /aˈka.si.a/ n fem
Akazie

acòlit /aˈkɔ.ɫit/ /əˈkɔ.ɫit/ n masc
Akolyth

adaptació /a.ðap.ta.siˈo/ /ə.ðəp.tə.siˈo/ n fem
Anpassung
Procés pel qual una persona, un grup o una institució adquireix l'aptitud per viure en un medi determinat, la qual afavoreix la seva existència, supervivència i progrés.

adaptar /a.ðapˈta/ /a.ðapˈtaɾ/ v
anpassen

addicció /a.ðik.siˈo/ /ad.dik.siˈo/ /əd.dik.siˈo/ n fem
Neigung Abhängigkeit

addicció als videojocs n fem
Videospielsucht

addició /a.ði.siˈo/ /ad.di.siˈo/ /əd.di.siˈo/ n fem
Hinzufügung Zusatz
Acció d’addicionar, d’afegir.
Addition Hinzufügung
Operació aritmètica de suma.

addictiu /a.ðikˈtiw/ /ad.dikˈtiw/ /əd.dikˈtiw/ adj masc
süchtig machend

adenocarcinoma /a.ðe.no.kaɾ.siˈno.ma/ /ə.ðə.no.kəɾ.siˈno.mə/ /ə.ðə.nu.kər.siˈno.mə/ n masc
Adenokarzinom

adequat /a.ðeˈkwat/ /ə.ðəˈkwat/ adj masc
angemessen

adessiu /a.ðeˈsiw/ /ə.ðəˈsiw/ n masc
Adessiv

adhesiu /a.ðeˈziw/ adj masc
klebend
Que s'adhereix.

adhesiu /a.ðeˈziw/ n masc
Aufkleber
Paper, normalment de dimensions petites, amb una cara que enganxa.
Aufkleber Klette
Substància que s'aplica entre dues superfícies per enganxar-les.

adiabàtic /a.ði.aˈba.tik/ /ə.ði.əˈβa.tik/ adj masc
adiabatisch

adient /a.ðiˈen/ /a.ðiˈent/ /ə.ðiˈen/ /ə.ðiˈent/ adj
angebracht

adigué /a.ðiˈɣe/ /ə.ðiˈɣe/ n neut
Adygeisch
Llengua de la branca abkhazoadigué, de la família caucàsica, originària d’Adiguèsia.

adjectiu /ad.d͡ʒekˈtiw/ n masc
Adjektiv Eigenschaftswort

admetre /adˈme.tɾe/ /ədˈmɛ.tɾə/ v
einlassen
Rebre, donar entrada o audiència.

administració /ad.mi.nis.tɾa.siˈo/ /əd.mi.nis.tɾə.siˈo/ n fem
Verwaltung Administration

administrador de joc n masc
Spielleiter

administrar /ad.mi.nisˈtɾa/ /ad.mi.nisˈtɾaɾ/ /əd.mi.nisˈtɾa/ v
administrieren verwalten

administratiu /ad.mi.nis.tɾaˈtiw/ /əd.mi.nis.tɾəˈtiw/ adj masc
administrativ

administratiu /ad.mi.nis.tɾaˈtiw/ /əd.mi.nis.tɾəˈtiw/ n masc
Administrator

admiració /ad.mi.ɾa.siˈo/ /əd.mi.ɾə.siˈo/ n fem
Bewunderung

admirar /ad.miˈɾa/ /ad.miˈɾaɾ/ /əd.miˈɾa/ v
bewundern
Mirar, contemplar amb admiració.

admissió /ad.mi.siˈo/ /əd.mi.siˈo/ n fem
Zulassung

adob /aˈðop/ /əˈðop/ n masc
Ausbesserung
Reposició o composició de quelcom.
Dünger Düngemittel
En agricultura, fems o qualsevol altra cosa que amb què s’engreixen les terres a fi que produeixin més.

adoberia /a.ðo.βeˈɾi.a/ /ə.ðu.βəˈɾi.ə/ n fem
Gerberei

adoctrinament /a.ðok.tɾi.naˈmen/ /a.ðok.tɾi.naˈment/ /ə.ðok.tɾi.nəˈment/ /ə.ðuk.tɾi.nəˈmen/ n masc
Indoktrination

adoctrinar /a.ðok.tɾiˈna/ /a.ðok.tɾiˈnaɾ/ /ə.ðok.tɾiˈna/ /ə.ðuk.tɾiˈna/ v
indoktrinieren
Instruir algú en alguna cosa.

adolescent /a.ðo.ɫeˈsen/ /a.ðo.ɫeˈsent/ /ə.ðo.ɫəsˈsent/ /ə.ðu.ɫəsˈsen/ adj
Jugendliche Jugendlicher
Relatiu a l’adolescència.

adolescent /a.ðo.ɫeˈsen/ /a.ðo.ɫeˈsent/ /ə.ðo.ɫəsˈsent/ /ə.ðu.ɫəsˈsen/ n neut
Jugendliche Jugendlicher
Jove que està en l’adolescència, que ha començat la pubertat i encara no és adult.

adolescència /a.ðo.ɫeˈsɛn.si.a/ /ə.ðo.ɫəsˈsɛn.si.ə/ /ə.ðu.ɫəsˈsɛn.si.ə/ n fem
Jugend Adoleszenz

adonis n masc
Adonis

adopció /a.ðop.siˈo/ /ə.ðup.siˈo/ n fem
Adoption

adorar /a.ðoˈɾa/ /a.ðoˈɾaɾ/ /ə.ðoˈɾa/ /ə.ðuˈɾa/ v
anbeten verehren
Honrar, reverenciar amb culte exterior.
bewundern
Amar en extrem.

adornament /a.ðor.naˈmen/ /a.ðoɾ.naˈmen/ /a.ðoɾ.naˈment/ /ə.ðoɾ.nəˈment/ /ə.ður.nəˈmen/ n masc
Schmuck

adquisició /at.ki.zi.siˈo/ /ək.ki.zi.siˈo/ /ət.ki.zi.siˈo/ n fem
Erwerb Anschaffung
Acció d’adquirir.
Einkauf
Allò que s’adquireix.

adrenalina /a.ðɾe.naˈɫi.na/ /ə.ðɾə.nəˈɫi.nə/ n fem
Adrenalin

adreça /aˈðɾe.sa/ /əˈðɾə.sə/ /əˈðɾɛ.sə/ n fem
Adresse Anschrift
Indicació de qualsevol mena que fa referència a un edifici concret i, sovint, a una part d'aquest edifici (habitatge, oficina, etc.), en especial quan s'indica la població, el carrer i dins del carrer el número.

adrogueria /a.ðɾo.ɣeˈɾi.a/ /ə.ðɾo.ɣəˈɾi.ə/ /ə.ðɾu.ɣəˈɾi.ə/ n fem
Krämerladen

adult /aˈðuɫ/ /aˈðuɫt/ /əˈðuɫ/ /əˈðuɫt/ adj masc
erwachsen
No apte per a menors.

adult /aˈðuɫ/ /aˈðuɫt/ /əˈðuɫ/ /əˈðuɫt/ n masc
Erwachsener erwachsen
Persona ja madura i crescuda, que no és un infant.

adulteri /a.ðuɫˈtɛ.ɾi/ /ə.ðuɫˈtɛ.ɾi/ n masc
Ehebruch

adventisme /ad.benˈtiz.me/ /ad.venˈtiz.me/ /əb.vənˈtiz.mə/ /əd.bənˈtiz.mə/ n masc
Adventismus
Qualsevol de les doctrines cristianes que creuen en el prompte retorn de Jesucrist.

adventista /ad.benˈtis.ta/ /ad.benˈtis.te/ /ad.venˈtis.ta/ /ad.venˈtis.te/ /əb.vənˈtis.tə/ /əd.bənˈtis.tə/ n neut
Adventist

adverbi /adˈbɛr.βi/ /adˈbɛɾ.βi/ /adˈvɛɾ.bi/ /əbˈvɛɾ.bi/ n masc
Adverb Umstandswort

adversari /ad.berˈsa.ɾi/ /ad.beɾˈsa.ɾi/ /ad.veɾˈsa.ɾi/ /əb.vəɾˈsa.ɾi/ /əd.bərˈsa.ɾi/ n masc
Gegner

advertiment /ad.ber.tiˈmen/ /ad.beɾ.tiˈmen/ /ad.veɾ.tiˈment/ /əb.vər.tiˈmen/ /əb.vəɾ.tiˈment/ n masc
Warnung
Acció i efecte d’advertir cridant l’atenció sobre alguna cosa.
Abmahnung
(dret) Avís sense amenaça d'una sanció o d'una pena.

advertir /ad.berˈti/ /ad.beɾˈti/ /ad.veɾˈtiɾ/ /əb.vəɾˈti/ /əd.bərˈti/ v
warnen
Prevenir, avisar, aconsellar.

advertència /ad.berˈtɛn.si.a/ /ad.beɾˈtɛn.si.a/ /ad.veɾˈtɛn.si.a/ /əb.vəɾˈtɛn.si.ə/ /əd.bərˈtɛn.si.ə/ n fem
Warnung

advocar /ad.boˈka/ /ad.voˈkaɾ/ /əb.voˈka/ /əb.vuˈka/ /əd.buˈka/ v
verteidigen

advocat /ad.boˈkat/ /ad.voˈkat/ /əb.voˈkat/ /əb.vuˈkat/ n masc
Anwalt Rechtsanwalt

adéu /əˈðew/ Interjection
auf Wiedersehen
Expressió de comiat utilitzada entre dues persones amb tractament de tu, sense importar el moment del dia ni les circumstàncies.

adúlter /aˈðuɫ.teɾ/ /əˈðuɫ.tər/ adj masc
ehebrecherisch
Que comet o implica adulteri.

adúlter /aˈðuɫ.teɾ/ /əˈðuɫ.tər/ n masc
Ehebrecher
Persona que comet adulteri.

aerobi /a.eˈɾɔ.bi/ /ə.eˈɾɔ.βi/ adj masc
aerob
Que viu només en presència de l'oxigen.

aerobi /a.eˈɾɔ.bi/ /ə.eˈɾɔ.βi/ n masc
Aerobier
Microorganisme o bacteri que pot viure en presència d'oxigen.

aerolliscador /aˌe.ɾo.ʎis.kaˈðo/ /aˌe.ɾo.ʎis.kaˈðoɾ/ /əˌe.ɾo.ʎis.kəˈðo/ /əˌe.ɾu.ʎis.kəˈðo/ n masc
Luftkissenboot Luftkissenfahrzeug

aeronau /aˌe.ɾoˈnaw/ /əˌe.ɾoˈnaw/ /əˌe.ɾuˈnaw/ n fem
Luftfahrzeug
Vehicle amb capacitat per a viatjar per l'aire (avió, helicòpter, autogir, dirigible, etc).

aeronàutica /aˌe.ɾoˈnaw.ti.ka/ /əˌe.ɾoˈnaw.ti.kə/ /əˌe.ɾuˈnaw.ti.kə/ n fem
Luftfahrttecknich

aeroport /aˌe.ɾoˈpɔɾt/ /əˌe.ɾoˈpɔɾt/ /əˌe.ɾuˈpɔrt/ n masc
Flughafen Flugplatz

aerosol /aˌe.ɾoˈsɔɫ/ /əˌe.ɾoˈsɔɫ/ /əˌe.ɾuˈsɔɫ/ n masc
Aerosol

afaitar /a.fajˈta/ /a.fajˈtaɾ/ v
rasieren
Raspar per llevar el pèl, especialment de la barba.

afalagar /a.fa.ɫaˈɣa/ /a.fa.ɫaˈɣaɾ/ /ə.fə.ɫəˈɣa/ v
schmeicheln

afeblir /a.febˈbɫi/ /a.feˈbɫiɾ/ /a.feˈβɫi/ /ə.fəbˈbɫi/ /ə.fəˈβɫi/ v
schwächen

afecció /a.fek.siˈo/ /ə.fək.siˈo/ n fem
Krankheit
Alteració orgànica, símptoma mòrbid, malaltia.

afectació /a.fek.ta.siˈo/ /ə.fək.tə.siˈo/ n fem
Affektiertheit

afecte /aˈfɛk.te/ /əˈfɛk.tə/ n masc
Zuneigung
Qualsevol sentiment que commou l'ànima, especialment l'amor no sexual per una persona.

afegir /a.feˈd͡ʒi/ /a.feˈd͡ʒiɾ/ /a.feˈʒi/ /ə.fəˈʒi/ v
hinzufügen
Augmentar, posar-ne més.

afganès /av.ɣaˈnes/ /əv.ɣəˈnəs/ /əv.ɣəˈnɛs/ adj masc
afghanisch

afganès /av.ɣaˈnes/ /əv.ɣəˈnəs/ /əv.ɣəˈnɛs/ n masc
Afghane

afinar /a.fiˈna/ /a.fiˈnaɾ/ /ə.fiˈna/ v
perfektionieren
Donar a una cosa la perfecció de què és capaç.
justieren
Posar les balances al fi.
stimmen
Trempar els instruments dels músics.
verfeinern
Purificar els metalls en el gresol.
modulieren
Cantar, sonar amb afinació.

afinitat /e.fi.niˈtat/ /ə.fi.niˈtat/ n fem
Zusammengehörigkeit Affinität

afirmació /a.fiɾ.ma.siˈo/ /ə.fir.mə.siˈo/ n fem
Bestätigung

afix /aˈfiks/ /əˈfiks/ n masc
Affix
(gramàtica) Morfema que es fusiona amb una paraula o la seva arrel per formar-ne una altra. Un afix pot ser un prefix, un sufix, un interfix o un infix.

aflaquir-se /a.fɫaˈkiɾ.se/ /ə.fɫə.kirˈsə/ /ə.fɫəˈkir.sə/ /ə.fɫəˈkiɾ.sə/ v
abmagern

afonia /a.foˈni.a/ /ə.foˈni.ə/ /ə.fuˈni.ə/ n fem
Aphonie

aforisme /a.foˈɾiz.me/ /ə.foˈɾiz.mə/ /ə.fuˈɾiz.mə/ n masc
Aphorismus

afortunat /a.foɾ.tuˈnat/ /ə.foɾ.tuˈnat/ /ə.fur.tuˈnat/ adj masc
glücklich

africà /ə.fɾiˈka/ adj masc
afrikanisch
Relacionat amb Àfrica.

africà /ə.fɾiˈka/ n masc
Afrikaner
Habitant d'Àfrica.

afrikaans n masc
Afrikaans

afrofuturisme /a.fɾo.fu.tuˈɾiz.me/ /ə.fɾo.fu.tuˈɾiz.mə/ /ə.fɾu.fu.tuˈɾiz.mə/ n masc
Afrofuturismus

afusellament /a.fu.ze.ʎaˈmen/ /a.fu.ze.ʎaˈment/ /ə.fu.zə.ʎəˈmen/ /ə.fu.zə.ʎəˈment/ n masc
Erschießung

afèresi /aˈfɛ.ɾe.zi/ /əˈfɛ.ɾə.zi/ n fem
Aphärese

agafador /a.ɣa.faˈðo/ /a.ɣa.faˈðoɾ/ /ə.ɣə.fəˈðo/ n masc
Topflappen

agafar /a.ɣaˈfa/ /a.ɣaˈfaɾ/ v
nehmen
Prendre amb la mà alguna cosa.

agenda /aˈd͡ʒen.da/ /aˈʒen.da/ n fem
﻿Tagesordnung Agenda

agenollar-se /a.d͡ʒe.noˈʎaɾ.se/ /a.ʒe.noˈʎar.se/ /ə.ʒə.noˈʎaɾ.sə/ /ə.ʒə.nu.jərˈsə/ /ə.ʒə.nuˈʎar.sə/ v
niederknien knien

agent /aˈd͡ʒen/ /aˈd͡ʒent/ /aˈʒen/ /əˈʒen/ /əˈʒent/ adj
wirkend
Que obra.

agent /aˈd͡ʒen/ /aˈd͡ʒent/ /aˈʒen/ /əˈʒen/ /əˈʒent/ n masc
Agent
Allò que obra i que té la facultat de produir algun efecte.

agent /aˈd͡ʒen/ /aˈd͡ʒent/ /aˈʒen/ /əˈʒen/ /əˈʒent/ n neut
Agent
Aquell qui té la facultat d'obrar per algú, per exemple en els seus negocis (agent de negocis), o fent mantenir l'ordre al seu entorn (agent de l'autoritat), o ajudant al fiscal (agent fiscal), etc.

agilitat /a.d͡ʒi.ɫiˈtat/ /a.ʒi.ɫiˈtat/ /ə.ʒi.ɫiˈtat/ n fem
Beweglichkeit

agitació /a.d͡ʒi.ta.siˈo/ /a.ʒi.ta.siˈo/ /ə.ʒi.tə.siˈo/ n fem
Hektik

agitar /a.d͡ʒiˈta/ /a.d͡ʒiˈtaɾ/ /a.ʒiˈta/ /ə.ʒiˈta/ v
schütteln

aglomeració /a.ɣɫo.me.ɾa.siˈo/ /ə.ɣɫo.mə.ɾə.siˈo/ /ə.ɣɫu.mə.ɾə.siˈo/ n fem
Ansammlung
Multitud de coses o persones concentrades en un lloc.

agnat /aŋˈnat/ /aɡˈnat/ /əŋˈnat/ n masc
Agnat

agnosticisme /aŋ.nos.tiˈsiz.me/ /aɡ.nos.tiˈsiz.me/ /əŋ.nos.tiˈsiz.mə/ /əŋ.nus.tiˈsiz.mə/ n masc
Agnostizismus

agnòsia /aŋˈnɔ.zi.a/ /aɡˈnɔ.zi.a/ /əŋˈnɔ.zi.ə/ n fem
Agnosie

agnòstic /aŋˈnɔs.tik/ /aɡˈnɔs.tik/ /əŋˈnɔs.tik/ adj masc
agnostisch

agnòstic /aŋˈnɔs.tik/ /aɡˈnɔs.tik/ /əŋˈnɔs.tik/ n masc
Agnostiker

agonal /a.ɣoˈnaɫ/ /ə.ɣoˈnaɫ/ /ə.ɣuˈnaɫ/ adj
agonal

agonia /a.ɣoˈni.a/ /ə.ɣoˈni.ə/ /ə.ɣuˈni.ə/ n fem
Agonie

agosarat /a.ɣo.zaˈɾat/ /ə.ɣo.zəˈɾat/ /ə.ɣu.zəˈɾat/ adj masc
kühn

agost /əˈɣost/ n masc
August Ernting
Vuitè mes de l'any.

agradable /a.ɣɾaˈða.bɫe/ /a.ɣɾaˈða.βɫe/ /a.ɣɾaˈðab.bɫe/ /ə.ɣɾəˈða.βɫə/ /ə.ɣɾəˈðab.bɫə/ adj
angenehm behaglich

agradar /a.ɣɾaˈða/ /a.ɣɾaˈðaɾ/ v
gefallen
Complaure, acontentar, donar gust.
mögen
(pronominal) Ser del gust o aprovació d'algú, enamorar-se'n.

agrair /a.ɣɾaˈi/ /a.ɣɾaˈiɾ/ v
danken

agrari /aˈɣɾa.ɾi/ /əˈɣɾa.ɾi/ adj masc
agrarisch

agre /ˈa.ɣɾe/ /ˈa.ɣɾə/ adj masc
sauer

agredir /a.ɣɾeˈði/ /a.ɣɾeˈðiɾ/ /ə.ɣɾəˈði/ v
überfallen

agregat /a.ɣɾeˈɣat/ /ə.ɣɾəˈɣat/ n masc
Aggregat
Conjunt de coses o persones unides.
Attaché
Funcionari adjunt a una plaça fixa.

agressiu /a.ɣɾeˈsiw/ /ə.ɣɾəˈsiw/ adj masc
aggressiv angriffslustig

agressivitat /a.ɣɾe.si.viˈtat/ /a.ɣɾe.si.βiˈtat/ /ə.ɣɾə.si.viˈtat/ /ə.ɣɾə.si.βiˈtat/ n fem
Aggressivität

agressió /a.ɣɾe.siˈo/ /ə.ɣɾə.siˈo/ n fem
Aggression

agressor /a.ɣɾeˈso/ /a.ɣɾeˈsoɾ/ /ə.ɣɾəˈso/ n masc
Agressor

agreujar /a.ɣɾewˈd͡ʒa/ /a.ɣɾewˈd͡ʒaɾ/ /ə.ɣɾəwˈʒa/ v
verschlimmern
Fer tornar més greu una situació.

agricultor /a.ɣɾi.kuɫˈto/ /a.ɣɾi.kuɫˈtoɾ/ /ə.ɣɾi.kuɫˈto/ n masc
Landwirt

agricultura /a.ɣɾi.kuɫˈtu.ɾa/ n fem
Landwirtschaft Ackerbau

agrupament /a.ɣɾu.paˈmen/ /a.ɣɾu.paˈment/ /ə.ɣɾu.pəˈmen/ /ə.ɣɾu.pəˈment/ n masc
Gruppierung
Acció i efecte d'agrupar o agrupar-se.

aguait /aˈɣwajt/ /əˈɣwajt/ n masc
Lauer
Acció d'aguaitar.
Parany, emboscada.

aguaitar /a.ɣwajˈta/ /a.ɣwajˈtaɾ/ /ə.ɣwəjˈta/ v
lauern

agudesa /a.ɣuˈðe.za/ /ə.ɣuˈðə.zə/ /ə.ɣuˈðɛ.zə/ n fem
Schärfe

agulla /aˈu.ʎa/ /aˈɣu.ʎa/ /əˈɣu.jə/ /əˈɣu.ʎə/ /ˈɡu.jə/ n fem
Nadel
Barreta punxeguda de metall, de fusta o d'os amb un ull per on es passa el fil, corda, etc., amb la qual es cus, teixeix o broda.
Horn Hecht
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Belone belone)

agulla de cap n fem
Stecknadel Nadel

agulleta espinosa n fem
Seenadel

agència /aˈd͡ʒɛn.si.a/ /aˈʒɛn.si.a/ n masc
Agentur

agència de viatges n fem
Reisebüro

ahir /aˈi/ /aˈiɾ/ adv
gestern
En el dia antecedent i immediat al dia en què es parla, és a dir, al dia d'avui.
Poc temps fa, fa poc, poc ha.

aigua /ˈaj.ɣwə/ /ˈal.ɡwa/ n fem
Wasser
(no comptable) Líquid format per molècules que contenen un àtom d'oxigen i dos d'hidrogen.

aigua de roses n fem
Rosenwasser

aigualir /aj.ɣwaˈɫi/ /aj.ɣwaˈɫiɾ/ /əj.ɣwəˈɫi/ v
verwässern

aigualit /aj.ɣwaˈɫit/ /əj.ɣwəˈɫit/ adj masc
verwässert
Barrejat amb aigua.

aiguamans /ˌaj.ɣwaˈmans/ /ˌaj.ɣwəˈmans/ n masc
Wasserkrug
Recipient per rentar-se les mans.

aiguamarina /ˌaj.ɣwə.məˈɾi.nə/ n fem
Aquamarin

aiguamoll /ˌaj.ɣwaˈmɔʎ/ n masc
Marsch Sumpf

aiguardent /ˌaj.ɣwarˈðen/ /ˌaj.ɣwaɾˈðen/ /ˌaj.ɣwaɾˈðent/ /ˌaj.ɣwərˈðen/ /ˌaj.ɣwəɾˈðent/ n masc
Schnaps

aiguat /ajˈɣwat/ n masc
Wolkenbruch

ailant /ajˈɫan/ /ajˈɫant/ /əjˈɫan/ /əjˈɫant/ n masc
Götterbaum

aimara /ajˈma.ɾa/ /əjˈma.ɾə/ adj
Aymara
Relatiu al poble dels aimares, la seva cultura o la llengua.

aimara /ajˈma.ɾa/ /əjˈma.ɾə/ n masc
Aymara
Llengua ameríndia de l'altiplà entre Bolívia, Perú i Xile.

aimara /ajˈma.ɾa/ /əjˈma.ɾə/ n neut
Aymara
Natural d'un poble de la conca del llac Titicaca, a l'Amèrica del Sud.

aire /ˈaj.ɾe/ n masc
Luft Arie
(normalment no comptable) Gasos de l’atmosfera.

aire condicionat n masc
Klimaanlage

airejar /aj.ɾeˈd͡ʒa/ /aj.ɾeˈd͡ʒaɾ/ /aj.ɾeˈʒa/ /əj.ɾəˈd͡ʒa/ /əj.ɾəˈʒa/ v
lüften

aixa /ˈa.ʃa/ /ˈa.ʃə/ /ˈaj.ʃa/ n fem
Dechsel

aixada /ajˈʃa.ða/ /aˈʃa.ða/ /əˈʃa.ðə/ n fem
Hacke

aixecar /a.ʃeˈka/ /aj.ʃeˈka/ /aj.ʃeˈkaɾ/ /ə.ʃeˈka/ /ə.ʃəˈka/ v
heben
Separar una cosa del lloc on reposava, elevant-la.

aixella /ajˈʃe.ʎa/ /aˈʃe.ʎa/ n fem
Achselhöhle

aixeta /ajˈʃe.ta/ /aˈʃe.ta/ /əˈʃə.tə/ /əˈʃɛ.tə/ n fem
Wasserhahn Hahn
Vàlvula a l’extrem d’una conducció, o a l’orifici d’un recipient, per a regular manualment la sortida del líquid.

aixopluc /a.ʃoˈpɫuk/ /aj.ʃoˈpɫuk/ /ə.ʃoˈpɫuk/ /ə.ʃuˈpɫuk/ n masc
Unterschlupf

aixovar /a.ʃuˈβaɾ/ /aj.ʃoˈvaɾ/ /aj.ʃoˈβa/ /ə.ʃoˈva/ /ə.ʃuˈva/ n masc
Aussteuer

així /ajˈʃi/ /aˈʃi/ adv
so
De la mateixa manera, en conseqüència.

ajornar /a.d͡ʒoɾˈna/ /a.d͡ʒoɾˈnaɾ/ /a.ʒorˈna/ /ə.ʒoɾˈna/ /ə.ʒurˈna/ v
verschieben
Posposar, traslladar per més endavant una tasca o esdeveniment

ajuda /aˈʒu.ða/ /əˈʒu.ðə/ n fem
Hilfe
Cosa que serveix per ajudar.
(antigament) Socors, favor.

ajudant /a.d͡ʒuˈðan/ /a.d͡ʒuˈðant/ /a.ʒuˈðan/ /ə.ʒuˈðan/ /ə.ʒuˈðant/ n masc
Helfer
Persona la feina de la qual és ajudar un altre professional, auxiliar.

ajudar /a.d͡ʒuˈða/ /a.d͡ʒuˈðaɾ/ /a.ʒuˈða/ v
helfen

ajuntament /a.d͡ʒun.taˈmen/ /a.d͡ʒun.taˈment/ /a.ʒun.taˈmen/ /ə.ʒun.təˈmen/ /ə.ʒun.təˈment/ n masc
Rathaus Gemeinderat
Edifici principal on es troba l'òrgan que governa un municipi.

ajupir /a.d͡ʒuˈpiɾ/ /a.ʒuˈpi/ /ə.ʒuˈpi/ v
kauern
(pronominal) Abaixar-se doblegant les cames.

ajustar /a.d͡ʒusˈta/ /a.d͡ʒusˈtaɾ/ /a.ʒusˈta/ /ə.ʒusˈta/ v
anpassen justieren
Igualar una cosa amb altra, arreglar-la, acomodar-la, fer-la venir bé.

ajustat /a.d͡ʒusˈtat/ /a.ʒusˈtat/ /ə.ʒusˈtat/ adj masc
eng

al capdavall /aɫˌkab.daˈvaʎ/ /aɫˌkab.daˈβaʎ/ /əɫˌkab.dəˈvaʎ/ /əɫˌkab.dəˈβaʎ/ adv
immerhin
Finalment, després de superats tots els obstacles i temences.

ala /ˈa.ɫa/ n fem
Flügel Tragfläche
Cadascuna de les dues extremitats dels ocells, dels ratpenats, de molts insectes i d'alguns rèptils prehistòrics, situades als costats del cos i que en la majoria de casos serveixen per a volar. Cal destacar en el cas dels insectes que acostumen a tenir més d'un parell d'ales.
Cadascuna de les dues peces planes que van a banda i banda del cos de l'avió i que serveixen per estabilitzar el vol. Si en comptes de dues peces n'hi ha una sola també s'anomena ala (l'ala superior dels biplans, etc).
Part lateral o auxiliar d'una construcció.
Part d'un barret que el rodeja de forma horitzontal per la base de forma més o menys plana i que serveix per defensar al seu usuari de les inclemències del temps i dels rajos del sol.
(futbol) Cadascuna de les dues parelles de jugadors formades per l'extrem i l'interior d'un mateix costat del camp de joc.

alabama /a.ɫaˈba.ma/ /ə.ɫəˈβa.mə/ n masc
Alabama

alabastre /ə.ɫəˈβas.tɾə/ n masc
Alabaster
Varietat de guix microcristal·lí compacte, blanc i translúcid, usat en escultura i ornamentació.

alambí /a.ɫamˈbi/ /ə.ɫəmˈbi/ n masc
Destillierhelm Alambic

alamànic /a.ɫaˈma.nik/ /ə.ɫəˈma.nik/ n masc
Alemannisch

alarma /aˈɫaɾ.ma/ /əˈɫar.mə/ n fem
Alarm
Missatge d'avís que hom dona quan es detecta un perill: incendis, atac de l'enemic, etc.

alarmant /a.ɫarˈman/ /a.ɫaɾˈman/ /a.ɫaɾˈmant/ /ə.ɫərˈman/ /ə.ɫəɾˈmant/ adj
alarmierend

alarmar /a.ɫarˈma/ /a.ɫaɾˈma/ /a.ɫaɾˈmaɾ/ /ə.ɫərˈma/ v
alarmieren

alba /ˈaw.βə/ /ˈaɫ.ba/ /ˈaɫ.βə/ n fem
Tagesanbruch
Primera llum que es descobreix per orient abans d'eixir el sol.

albada /aɫˈβa.ða/ /əɫˈβa.ðə/ n fem
Morgendämmerung

albanès /əɫ.bəˈnəs/ /əɫ.bəˈnɛs/ adj masc
albanisch Albanisch
Relatiu a Albània

albanès /əɫ.bəˈnəs/ /əɫ.bəˈnɛs/ n masc
Albanisch
Natural d'Albània.
Albanisch albanisch
(només en singular) Llengua parlada a Albània, el Kosovo i a zones de Macedònia.

albarda /aɫˈbaɾ.ða/ /əɫˈβar.də/ n fem
Packsattel
Guarniment principal de les bèsties de càrrega.

albatros /aɫˈba.tɾos/ /əɫˈba.tɾos/ /əɫˈba.tɾus/ /əɫˈβa.tɾus/ n masc
Albatros

albercoc /əɫ.βərˈkɔk/ n masc
Aprikose Marille

albercoquer /aɫ.βer.koˈke/ /aɫ.βeɾ.koˈke/ /əɫ.bər.kuˈke/ /əɫ.bəɾ.koˈke/ /əɫ.βər.kuˈke/ n masc
Aprikose Aprikosenbaum

alberg /aɫˈbɛɾk/ /əɫˈβɛrk/ n masc
Herberge

alberg de joventut n masc
Jugendherberge

alberginiera /aɫ.beɾ.d͡ʒi.niˈe.ɾa/ /əɫ.βər.ʒi.niˈe.ɾə/ n fem
Aubergine

albergínia /aw.βerˈʒi.ni.a/ /aɫ.βerˈʒi.ni.a/ /u.βərˈʒi.ni.ə/ /əw.βərˈʒi.ni.ə/ /əɫ.βərˈʒi.ni.ə/ n fem
Aubergine Eierfrucht

albinisme /aɫ.biˈniz.me/ /əɫ.βiˈniz.mə/ n masc
Albinismus

alburn /aɫˈbuɾn/ /əɫˈβurn/ n masc
Laube Ukelei

albúmina /aɫˈbu.mi.na/ /əɫˈβu.mi.nə/ n fem
Albumin

alcaloide /aɫ.kaˈɫɔj.ðe/ /əɫ.kəˈɫɔj.ðə/ n masc
Alkaloid

alcalí /aɫ.kaˈɫi/ /əɫ.kəˈɫi/ adj masc
alkalisch

alcavot /aɫ.kaˈvɔt/ /aɫ.kaˈβɔt/ /əɫ.kəˈvɔt/ /əɫ.kəˈβɔt/ n masc
Kuppler

alció /aɫ.siˈo/ /əɫ.siˈo/ n masc
Eisvogel

alcofoll /aɫ.koˈfoʎ/ /əɫ.koˈfoʎ/ /əɫ.kuˈfoʎ/ n masc
Kajal

alcohol /aɫ.koˈɔɫ/ /əɫ.koˈɔɫ/ /əɫ.kuˈɔɫ/ n masc
Alkohol Weingeist

alcohòlic /aɫ.koˈɔ.ɫik/ /əɫ.koˈɔ.ɫik/ /əɫ.kuˈɔ.ɫik/ adj masc
alkoholisch
Relatiu a l’alcohol.
Relatiu a l’alcoholisme.

alcohòlic /aɫ.koˈɔ.ɫik/ /əɫ.koˈɔ.ɫik/ /əɫ.kuˈɔ.ɫik/ n masc
Alkoholiker
Persona addicta a l’alcohol, que pateix alcoholisme.

alcàsser /aɫˈka.seɾ/ /əɫˈka.sər/ n masc
Alcázar
(històric) Palau fortificat de l’Àndalus.

aldehid /aɫ.deˈit/ /əɫ.dəˈit/ n masc
Aldehyd

aleatori /a.ɫe.aˈtɔ.ɾi/ adj masc
zufällig

alegre /aˈɫe.ɣɾe/ /əˈɫe.ɣɾə/ adj
fröhlich
Que expressa joia pel fet d'estar viu.
Que causen alegria per la seva vista, agradable

alegria /a.ɫeˈɣɾi.a/ n fem
Freude
Sentiment de plaer que neix generalment d'una viva satisfacció de l'ànima i es manifesta amb signes exteriors.

alemany /a.ɫeˈmaɲ/ adj masc
deutsch Deutsch
Relatiu o pertanyent a Alemanya, als seus habitants o a la llengua alemanya.

alemany /a.ɫeˈmaɲ/ n masc
Deutsch deutsch
Natural d'Alemanya o del poble de llengua alemanya.

alena /aˈɫe.na/ /əˈɫɛ.nə/ n fem
Ahle

alerta /aˈɫɛr.ta/ /aˈɫɛɾ.ta/ /aˈɫɛɾ.tɛ/ /əˈɫɛr.tə/ n fem
Alarm

alertar /a.ɫerˈta/ /a.ɫeɾˈta/ /a.ɫeɾˈtaɾ/ /ə.ɫərˈta/ v
verständigen

aleta /aˈɫe.ta/ /əˈɫə.tə/ /əˈɫɛ.tə/ n fem
Flosse
Extremitat dels peixos que mouen per impulsar-se o per estabilitzar la seva posició.

aleuta /aˈɫɛw.ta/ /aˈɫɛw.tɛ/ /əˈɫɛw.tə/ n neut
Aleutisch
(masculí singular) Llengua parlada a les illes Aleutianes i a la península d’Alaska, una branca de la família esquimoalèutica.

alfa /ˈaɫ.fa/ /ˈaɫ.fə/ n fem
Alpha

alfabet /aɫ.faˈbet/ n masc
Alphabet

alfabetisme matemàtic n masc
Zahlenanalphabetismus

alfals /aɫˈfaɫs/ /əɫˈfaɫs/ n masc
Luzerne

alfil /aɫˈfiɫ/ /əɫˈfiɫ/ n masc
Läufer

alforja /aɫˈfɔr.d͡ʒa/ /aɫˈfɔɾ.d͡ʒa/ /aɫˈfɔɾ.d͡ʒɔ/ /əɫˈfɔr.ʒə/ n fem
Satteltasche

alga /ˈaɫ.ɣa/ n fem
Algen Alge

algerià /əɫ.ʒə.ɾiˈa/ /əʎ.ʒə.ɾiˈa/ adj masc
algerisch
Relatiu a Algèria.

algorisme /aɫ.ɣoˈɾiz.me/ /əɫ.ɣoˈɾiz.mə/ /əɫ.ɣuˈɾiz.mə/ n masc
Algorithmus

algorisme genètic n masc
genetischer Algorithmus

algorísmic /aɫ.ɣoˈɾiz.mik/ /əɫ.ɣoˈɾiz.mik/ /əɫ.ɣuˈɾiz.mik/ adj masc
algorithmisch

alguer /aɫˈɣe/ /aɫˈɣeɾ/ /əɫˈɣe/ n masc
Algengebiet

alguna cosa pronoun
etwas

algutzir /aɫ.ɣuˈd͡ziɾ/ /əɫ.ɣuˈd͡zir/ n masc
Gemeindediener
Agent municipal encarregat d'executar els manaments del municipi.

algú /aɫˈɣu/ pronoun
jemand

aliança /a.ɫiˈan.sa/ /ə.ɫiˈan.sə/ n fem
Allianz Bund
Unió o lliga que en virtut d'un tractat formen diferents pobles.
Connexió o parentiu contret per via de casament.
Bündnis
Pacte, convenció.
Ehering
Anell de casament.

alicates /a.ɫiˈka.tes/ /ə.ɫiˈka.təs/ n fem
Zange

alienació /a.li.e.na.siˈo/ /ə.ɫi.ə.nə.siˈo/ n fem
Geistesgestörtheit
Procés d'allunyament sociopsicològic d'un individu o una col·lectivitat envers un grup o envers la seva identitat i les seves conviccions mitjançant una conducta considerada desviada.

alimara /a.ɫiˈma.ɾa/ /ə.ɫiˈma.ɾə/ n fem
Signalfeuer

aliment /a.ɫiˈmen/ /a.ɫiˈment/ /ə.ɫiˈmen/ /ə.ɫiˈment/ n masc
Nahrung

aliàsing n masc
Treppeneffekt

aliè /a.ɫiˈe/ /ə.ɫiˈɛ/ adj masc
fremd

all /ˈaʎ/ n masc
Knoblauch Lauch
(botànica) Planta originària de l'Extrem Orient, de fulles llargues i primes, famosa pel seu bulb comestible, fort de sabor i olor, que es divideix alhora en diversos bulbs separats per membranes (Allium sativum).

allargament /a.ʎar.ɣaˈmen/ /a.ʎaɾ.ɣaˈmen/ /a.ʎaɾ.ɣaˈment/ /ə.ʎər.ɡəˈmen/ /ə.ʎər.ɣəˈmen/ /ə.ʎəɾ.ɣəˈment/ n masc
Verlängerung

allau /aˈʎaw/ /əˈʎaw/ n fem
Lawine

alletar /a.ʎeˈta/ /a.ʎeˈtaɾ/ /ə.ʎəˈta/ v
stillen säugen

alleujament /a.ʎew.d͡ʒaˈmen/ /a.ʎew.d͡ʒaˈment/ /ə.ʎəw.ʒəˈmen/ /ə.ʎəw.ʒəˈment/ n masc
Linderung
Acció i efecte d'alleujar.

allioli /ˌa.jiˈɔ.ɫi/ /ˌa.liˈɔ.li/ /ˌa.ʎiˈɔ.ɫi/ n masc
Aioli

allistar /a.ʎisˈta/ /a.ʎisˈtaɾ/ /ə.ʎisˈta/ v
eintragen

allotjament /a.ʎo.d͡ʒaˈmen/ /a.ʎo.d͡ʒaˈment/ /ə.ʎo.d͡ʒəˈment/ /ə.ʎu.d͡ʒəˈmen/ n masc
Unterkunft
Acció i efecte d'allotjar o allotjar-se.
Behausung
Lloc on un s'allotja.

allunatge n masc
Mondlandung

allunyament /a.ʎu.ɲaˈmen/ /a.ʎu.ɲaˈment/ /ə.ʎu.ɲəˈmen/ /ə.ʎu.ɲəˈment/ n masc
Entfernen

allà /aˈʎa/ adv
da dort

almanac /aɫ.maˈnak/ /əɫ.məˈnak/ n masc
Almanach

almanjanec /aɫ.maɲ.d͡ʒaˈnek/ /əɫ.məɲ.ʒəˈnek/ n masc
Blide

almenys /aɫˈmeɲs/ /əɫˈmeɲs/ adv
mindestens

almirall /aɫ.miˈɾaʎ/ /əɫ.miˈɾaʎ/ n masc
Admiral

almoina /aɫˈmɔj.na/ /aɫˈmɔj.nɔ/ n fem
Almosen

almívar /aɫˈmi.vaɾ/ /aɫˈmi.βar/ /aɫˈmi.βaɾ/ /əɫˈmi.vəɾ/ /əɫˈmi.βər/ n masc
Sirup

alosa /aˈɫɔ.za/ /aˈɫɔ.zɔ/ n fem
Lerche
(aus) Ocell de la família de les alàudides (Alauda arvensis).
Agone
(peixos) Peix de la família dels clupeids que viu al Mediterrani i que remunta els rius per la reproducció (Alosa agone).

alou /aˈɫɔw/ /əˈɫɔw/ n masc
Allod Allodialbesitz

alpaca /aɫˈpa.ka/ /əɫˈpa.kə/ n fem
Alpaka Alpakahengst

alquena /aɫˈke.na/ /əɫˈkɛ.nə/ n fem
Henna

alquil /aɫˈkiɫ/ /əɫˈkiɫ/ n masc
Alkyl

alquimista /aɫ.kiˈmis.ta/ /aɫ.kiˈmis.te/ /əɫ.kiˈmis.tə/ n neut
Alchemist Alchimist

alquímia /aɫˈki.mi.a/ n fem
Alchimie Alchemie

alsacià /aɫ.sa.siˈa/ adj masc
elsässisch
Relatiu o pertanyent d'Alsàcia.

alsacià /aɫ.sa.siˈa/ n masc
Elsässer
Persona que habita o és originària d'Alsàcia.

alt /ˈaɫ/ /ˈaɫt/ adj masc
hoch übersehen
De mida superior a l'ordinària en sentit vertical.
hoch
Situat en un punt elevat.

alt alemany /ˌaɫ.ta.ɫeˈmaɲ/ /ˌaɫ.tə.ɫəˈmaɲ/ n masc
Hochdeutsch

alta /ˈaɫ.ta/ /ˈaɫ.tə/ n fem
Anmeldung Gesundschreibung
Entrada o inclusió en una associació o servei.

altar /aɫˈta/ /aɫˈtaɾ/ n masc
Altar

altaveu /ˌaɫ.taˈvew/ /ˌaɫ.taˈβew/ /ˌaɫ.təˈvəw/ /ˌaɫ.təˈvɛw/ n masc
Lautsprecher

alteració /aɫ.te.ɾa.siˈo/ /əɫ.tə.ɾə.siˈo/ n fem
Veränderung
Canvi en l'ordre d'una cosa.
En una partitura, canvi d'una nota que passarà a interpretar-se en bemoll o en sostingut, segons s'indiqui.

alterar /aɫ.teˈɾa/ /aɫ.teˈɾaɾ/ /əɫ.təˈɾa/ v
abändern
Modificar, canviar.
umstoßen
Posar nerviós a algú.

altercació /aɫ.teɾ.ka.siˈo/ /əɫ.tər.kə.siˈo/ n fem
Wortwechsel

alternar /aɫ.terˈna/ /aɫ.teɾˈna/ /aɫ.teɾˈnaɾ/ /əɫ.tərˈna/ v
alternieren wechseln

alternatiu /aɫ.teɾ.naˈtiw/ adj masc
abwechselnd

altimira /aɫ.tiˈmi.ɾa/ /əɫ.tiˈmi.ɾə/ n fem
Gemeiner Beifuß
(botànica) Planta herbàcia que pertany a la família de les asteràcies (Artemisia vulgaris).

altiplà /ˌaɫ.tiˈpɫa/ n masc
Hochebene

altitud /aɫ.tiˈtut/ /əɫ.tiˈtut/ n fem
Höhe

altiu /aɫˈtiw/ /əɫˈtiw/ adj masc
hochmütig

alto /ˈaɫ.to/ /ˈaɫ.tu/ Interjection
halt

altre /ˈa.tɾe/ /ˈa.tɾə/ /ˈal.tɾu/ /ˈaɫ.tɾe/ /ˈaɫ.tɾə/ pronoun
andere

altruisme /aɫ.tɾuˈiz.me/ /əɫ.tɾuˈiz.mə/ n masc
Altruismus Selbstlosigkeit

altura /aɫˈtu.ɾa/ /əɫˈtu.ɾə/ n fem
Höhe

altíssim /aɫˈti.sim/ /əɫˈti.sim/ adj masc
höchsten

alum /aˈɫum/ /əˈɫum/ n masc
Alaun

alumini /ə.ɫuˈmi.ni/ n masc
Aluminium

alumnat /a.ɫumˈnat/ /ə.ɫumˈnat/ n masc
Schülerschaft

alumne /aˈɫum.ne/ /əˈɫum.nə/ n masc
Schüler

alvocat /aɫ.voˈkat/ /aɫ.βoˈkat/ /əɫ.voˈkat/ /əɫ.vuˈkat/ /əɫ.βuˈkat/ n masc
Avocado

alvèol /aɫˈvɛ.oɫ/ /aɫˈβɛ.oɫ/ /əɫˈvɛ.uɫ/ /əɫˈβɛ.uɫ/ n masc
Alveole Lungenbläschen
(anatomia) Qualsevol cavitat minúscula dels organismes vius.

alvèol pulmonar n masc
Lungenbläschen

alzina /aɫˈzi.na/ /əɫˈzi.nə/ n fem
Steineiche

al·legació /a.ɫe.ɣa.siˈo/ /aɫ.ɫe.ɣa.siˈo/ /ə.ɫə.ɣə.siˈo/ /əɫ.ɫə.ɣə.siˈo/ n fem
Berufung

al·legoria /a.ɫe.ɣoˈɾi.a/ /aɫ.ɫe.ɣoˈɾi.a/ /ə.ɫə.ɣuˈɾi.ə/ /əɫ.ɫə.ɣoˈɾi.ə/ /əɫ.ɫə.ɣuˈɾi.ə/ n fem
Allegorie Sinnbild

al·legòric /a.ɫeˈɣɔ.ɾik/ /aɫ.ɫeˈɣɔ.ɾik/ /ə.ɫəˈɣɔ.ɾik/ /əɫ.ɫəˈɣɔ.ɾik/ adj masc
allegorisch

al·lel /aɫˈɫɛɫ/ /aˈɫɛɫ/ /əɫˈɫɛɫ/ /əˈɫɛɫ/ n masc
Allel

al·ligàtor /a.ɫiˈɣa.tor/ /aɫ.ɫiˈɣa.tor/ /aɫ.ɫiˈɣa.toɾ/ n masc
Alligator

al·literació /a.ɫi.te.ɾa.siˈo/ /aɫ.ɫi.te.ɾa.siˈo/ /ə.ɫi.tə.ɾə.siˈo/ /əɫ.ɫi.tə.ɾə.siˈo/ n fem
Alliteration Stabreim

al·lucinació /a.ɫu.si.na.siˈo/ /əɫ.ɫu.si.nə.siˈo/ n fem
Halluzination

al·lusió /a.ɫu.ziˈo/ /aɫ.ɫu.ziˈo/ /ə.ɫu.ziˈo/ /əɫ.ɫu.ziˈo/ n fem
Anspielung Allusion

al·lèrgia /aɫˈɫɛɾ.d͡ʒi.a/ /aˈɫɛɾ.d͡ʒi.a/ /əɫˈɫɛr.ʒi.ə/ /əɫˈɫɛɾ.ʒi.ə/ /əˈɫɛr.ʒi.ə/ n fem
Allergie

al·lèrgic /aɫˈɫɛɾ.d͡ʒik/ /aˈɫɛɾ.d͡ʒik/ /əɫˈɫɛr.ʒik/ /əɫˈɫɛɾ.ʒik/ /əˈɫɛr.ʒik/ adj masc
allergisch

al·lòcton /aɫˈɫɔk.ton/ /əɫˈɫɔk.tun/ adj masc
allochthon
(geologia) Material (ja sigui mineral, fragments de roques detrítiques o matèria orgànica) nouvingut d'altres zones formacionals, i que s'acumula en una conca sedimentària, i que és estudiat per les seves característiques de formació forana.

al·lògraf /aɫˈɫɔ.ɣɾaf/ /aˈɫɔ.ɣɾaf/ /əɫˈɫɔ.ɣɾəf/ /əˈɫɔ.ɣɾəf/ n masc
Allograph

alçada /aɫˈsa.ða/ n fem
Höhe
Alçària d’una persona o animal.

alçaprem /ˌaɫ.saˈpɾem/ /ˌaɫ.səˈpɾem/ n masc
Hebel

alçar /aɫˈsa/ /aɫˈsaɾ/ /əɫˈsa/ v
aufstehen
Posar-se dret algú que estava assegut.
aufführen
Augmentar l'alçària.

alçària /aɫˈsa.ɾi.a/ /əɫˈsa.ɾi.ə/ n fem
Höhe

alè /aˈɫe/ /əˈɫə/ /əˈɫɛ/ n masc
Atem

alíquota /aˈɫi.kwo.ta/ /əˈɫi.kwo.tə/ adj fem
aliquot

amabilitat /a.ma.bi.ɫiˈtat/ /ə.mə.βi.ɫiˈtat/ n fem
Freundlichkeit

amable /aˈma.bɫe/ /aˈma.βɫe/ /aˈmab.bɫe/ /əˈma.βɫə/ /əˈmab.bɫə/ adj
liebenswürdig
Que mostra cortesia i consideració cap als altres, tenint un tracte correcte i obert.

amagar /a.maˈɣa/ /a.maˈɣaɾ/ /ə.məˈɣa/ v
verbergen verstecken
Ocultar, deixar quelcom en un lloc perquè un altre no ho trobi.

amagat /a.maˈɣat/ /ə.məˈɣat/ adj masc
versteckt

amagatall /a.ma.ɣaˈtaʎ/ /ə.mə.ɣəˈtaj/ /ə.mə.ɣəˈtaʎ/ n masc
Versteck

amagrir /a.maˈɣɾi/ /a.maˈɣɾiɾ/ /ə.məˈɣɾi/ v
abmagern
Fer perdre el greix.
(pronominal) Tornar-se magre, perdre el greix.

amalgama /a.maɫˈɣa.ma/ /ə.məɫˈɣa.mə/ n fem
Amalgam

amanida /a.maˈni.ða/ n fem
Salat

amaniment /a.ma.niˈmen/ /a.ma.niˈment/ /ə.mə.niˈmen/ /ə.mə.niˈment/ n masc
Gewürze

amansir /a.manˈsi/ /a.manˈsiɾ/ v
zähmen
Fer mans, domesticar, algun animal.
beruhigen
Calmar, disminuir la còlera d'algú, suavitzar.

amant /aˈman/ /aˈmant/ /əˈman/ /əˈmant/ n neut
Liebhaber Geliebter
Persona que ama o estima, que té el sentiment de l'amor.

amanyagament /a.ma.ɲa.ɣaˈmen/ /a.ma.ɲa.ɣaˈment/ /ə.mə.ɲə.ɣəˈmen/ /ə.mə.ɲə.ɣəˈment/ n masc
Streicheln

amar /aˈma/ /aˈmaɾ/ v
lieben

amarar /a.maˈɾa/ /a.maˈɾaɾ/ /ə.məˈɾa/ v
durchnässen
Mullar alguna cosa de manera que quedi de dins i de fora penetrada de líquid.

amarg /aˈmaɾk/ adj masc
bitter
De sabor desagradable, més o menys semblant al del fel.

amargor /a.marˈɣo/ /a.maɾˈɣo/ /a.maɾˈɣoɾ/ /ə.mərˈɡo/ n fem
Bitterkeit

amarrar /a.maˈra/ /a.maˈraɾ/ /ə.məˈra/ v
vertäuen anbinden
Lligar i assegurar una cosa amb altra per medi d'algunes cordes, cables, cadenes, etc.

amb /am/ preposition
mit bei
Nexe que indica companyia o inclusió.
Introdueix el complement verbal d'instrument.

ambaixador /am.ba.ʃaˈðoɾ/ /am.baj.ʃaˈðo/ /am.baj.ʃaˈðoɾ/ n masc
Botschafter

ambició /am.bi.siˈo/ n fem
Ehrgeiz Ambition

ambigu /amˈbi.ɣu/ /əmˈbi.ɣu/ adj masc
zweideutig

ambivalent /am.bi.vaˈɫent/ /am.bi.βaˈɫen/ /əm.bi.vəˈɫen/ /əm.bi.vəˈɫent/ /əm.bi.βəˈɫen/ adj
ambivalent doppelwertig

ambivalència /am.bi.vaˈɫɛn.si.a/ /am.bi.βaˈɫɛn.si.a/ /əm.bi.vəˈɫɛn.si.ə/ /əm.bi.βəˈɫɛn.si.ə/ n fem
Ambivalenz

ambre /ˈam.bɾə/ n masc
Bernstein
(invariable) Color groguenc ataronjat com la resina groga.

ambrosia /am.bɾoˈzi.a/ /əm.bɾoˈzi.ə/ /əm.bɾuˈzi.ə/ n fem
Ambrosia Götterspeise

ambulància /am.buˈɫan.si.a/ n fem
Krankenwagen Ambulanz

amenaça /a.meˈna.sa/ /ə.məˈna.sə/ n fem
Drohung

amenaçar /a.me.naˈsa/ /a.me.naˈsaɾ/ v
drohen bedrohen

americi /ə.məˈɾi.si/ n masc
Americium

americà /a.me.ɾiˈka/ /ə.mə.ɾiˈka/ adj masc
amerikanisch
relacionat amb Amèrica

americà /a.me.ɾiˈka/ /ə.mə.ɾiˈka/ n masc
amerikanisch
llengua anglesa parlada als Estats Units d'Amèrica

ametista /ə.məˈtis.tə/ n fem
Amethyst
Varietat transparent del quars, de color morat, utilitzada com a pedra preciosa.

ametista /ə.məˈtis.tə/ n masc
Amethyst
Color morat entre violeta i porpra com la pedra preciosa.

ametlla /aˈmeɫ.ɫa/ /aˈmeʎ.ʎa/ /ˈməɫ.ɫə/ /ˈmɛɫ.ɫə/ n fem
Mandel

amfiartrosi /aɱ.fi.aɾˈtɾɔ.zi/ /əɱ.fi.ərˈtɾɔ.zi/ n fem
Amphiarthrose

amfibi /aɱˈfi.bi/ /əɱˈfi.βi/ adj masc
amphibisch
Criatura o objecte que pot viure o desplaçar-se per aigua i per terra

amfibi /aɱˈfi.bi/ /əɱˈfi.βi/ n masc
Amphibie Amphibium
Individu de la classe de vertebrats anamniotes, tetràpodes, amb respiració branquial durant la fase larvària i pulmonar en l'estat adult.

amhàric /aˈma.ɾik/ n masc
Amarinya Amharisch

amiant /a.miˈan/ /a.miˈant/ /ə.miˈan/ /ə.miˈant/ n masc
Asbest

amic /aˈmik/ adj masc
befreundet
Que té amistat.

amic /aˈmik/ n masc
Freund
Que té amistat.

amical /a.miˈkaɫ/ /ə.miˈkaɫ/ adj
freundschaftlich

amidar /a.miˈða/ /a.miˈðaɾ/ /ə.miˈða/ v
messen
Examinar la grandària o extensió de quelcom valent-se d’instruments a propòsit.
Igualar o comparar alguna cosa no material amb una altra.

amistat /a.misˈtat/ n fem
Freundschaft
Sentiment d'afecte profund per una altra persona amb independència del parentiu o de l'atracció sexual.

amit /aˈmit/ /əˈmit/ n masc
Amikt

amnistia /am.nisˈti.a/ /əm.nisˈti.ə/ n fem
Amnestie

amnèsia /amˈnɛ.zi.a/ /əmˈnɛ.zi.ə/ n fem
Amnesie

amollar /a.moˈʎa/ /a.moˈʎaɾ/ /ə.moˈʎa/ /ə.muˈʎa/ v
nachgeben
Afluixar, deixar anar a poc a poc.
(pronominal) Perdre el rigor, disminuir la força.

amonestar /a.mo.nesˈta/ /a.mo.nesˈtaɾ/ /ə.mo.nəsˈta/ /ə.mu.nəsˈta/ v
ermahnen
Prevenir, advertir a algú que corregeixi una conducta.

amor /aˈmoɾ/ /əˈmo/ /əˈmor/ n
Liebe
Sentiment d'estimació profunda cap a una altra persona, criatura, objecte o idea.

amor propi /aˌmoɾ /əˌmor n masc
Selbstwertgefühl

amortitzar /a.mor.tiˈd͡za/ /a.moɾ.tiˈza/ /a.moɾ.tiˈzaɾ/ /ə.moɾ.tiˈd͡za/ /ə.mur.tiˈd͡za/ v
amortisieren
Redimir el capital.

amorós /a.moˈɾos/ /ə.moˈɾos/ /ə.muˈɾos/ adj masc
zärtlich

ampere /amˈpeɾ/ /əmˈper/ n masc
Ampere

ampit /amˈpit/ n masc
Fensterbank

ample /ˈam.pɫe/ /ˈam.pɫə/ adj masc
breit weit
Que té unes mides grans en amplària.

ampolla /amˈpo.ʎa/ n fem
Flasche
Recipient de coll estret destinat per a contenir líquids.

ampul·la /amˈpul.la/ /əmˈpul.lə/ n fem
Ampulle
Ampolla petita.

amputació /am.pu.ta.siˈo/ /əm.pu.tə.siˈo/ n fem
Amputation

amputar /am.puˈta/ /am.puˈtaɾ/ /əm.puˈta/ v
amputieren

amulet /a.muˈɫet/ /ə.muˈɫət/ /ə.muˈɫɛt/ n masc
Amulett

amígdala /aˈmid͡ʒ.ða.ɫa/ /əˈmid͡ʒ.ðə.ɫə/ n fem
Mandel

anaconda /a.naˈkon.da/ /ə.nəˈkon.də/ n fem
Anakonda
Gran serp aquàtica d'Amèrica del Sud que es nodreix de mamífers i ocell.

anacoreta /a.na.koˈɾɛ.ta/ /a.na.koˈɾɛ.tɛ/ /ə.nə.koˈɾɛ.tə/ /ə.nə.kuˈɾɛ.tə/ n masc
Einsiedlerin Einsiedler

anacronisme /a.na.kɾoˈniz.me/ /ə.nə.kɾoˈniz.mə/ /ə.nə.kɾuˈniz.mə/ n masc
Anachronismus Zeitirrtum

anaerobi /an.a.eˈɾɔ.bi/ /ən.ə.eˈɾɔ.βi/ adj masc
anaerob
Dit de l’organisme que no necessita oxigen lliure per respirar i que, per tant, es pot desenvolupar sense oxigen.

anagrama /a.naˈɣɾa.ma/ n masc
Anagramm

analfabetisme /a.naɫ.fa.beˈtiz.me/ n masc
Analphabetismus

analgèsia /a.naɫˈd͡ʒɛ.zi.a/ /ə.nəɫˈʒɛ.zi.ə/ /ə.nəʎˈʒɛ.zi.ə/ n fem
Analgesie
Incapacitat per sentir dolor.

analgèsic /a.naɫˈd͡ʒɛ.zik/ /ə.nəɫˈʒɛ.zik/ /ə.nəʎˈʒɛ.zik/ adj masc
analgetisch

analitzar /a.na.ɫiˈd͡za/ /a.na.ɫiˈza/ /a.na.ɫiˈzaɾ/ /ə.nə.ɫiˈd͡za/ v
analysieren

analogia /a.na.ɫoˈd͡ʒi.a/ /a.na.ɫoˈʒi.a/ /ə.nə.ɫoˈʒi.ə/ /ə.nə.ɫuˈʒi.ə/ n fem
Analogie
(filologia) Procés de creació o modificació de mots per adaptació a un model conegut d’un grup de mots.

anar /aˈna/ /aˈnaɾ/ v
gehen fahren
Moure's d'un lloc a un altre.

anarquia /a.naɾˈki.a/ n fem
Anarchie

anarquisme /a.naɾˈkiz.me/ n masc
Anarchismus

anastomosi /a.nas.toˈmɔ.zi/ /ə.nəs.tuˈmɔ.zi/ n fem
Anastomose

anatomia /a.na.toˈmi.a/ /ə.nə.tuˈmi.ə/ n fem
Anatomie

anatòmic /a.naˈtɔ.mik/ /ə.nəˈtɔ.mik/ adj masc
anatomisch

ancià /an.siˈa/ /ən.siˈa/ adj masc
alt

ancorar /aŋ.koˈɾa/ /aŋ.koˈɾaɾ/ /əŋ.koˈɾa/ /əŋ.kuˈɾa/ v
verankern ankern

andalús /ən.dəˈɫus/ adj masc
andalusisch
Relatiu o pertanyent a Andalusia, als seus habitants o al dialecte.

andana /anˈda.na/ /ənˈda.nə/ n fem
Bahnsteig
Construcció a la vora de les vies en una estació, on els passatgers esperen per pujar al tren.

andorrà /ən.doˈra/ /ən.duˈra/ adj masc
andorranisch
Relatiu a Andorra, el principat o Andorra la Vella.

andorrà /ən.doˈra/ /ən.duˈra/ n masc
andorranisch
Natural d’Andorra.

andragogia n fem
Andragogik

androide /anˈdɾɔj.ðe/ /ənˈdɾɔj.ðə/ n masc
Androide Android

anell /aˈneʎ/ /əˈneʎ/ n masc
Ring
Cercle de metall que es posa al voltant d'un dit com a guarniment.
Cercle de metall emprat per a cenyir un objecte o grup d'objectes.

anestesiar /a.nes.te.ziˈa/ /a.nes.te.ziˈaɾ/ v
betäuben

anestèsia /a.nesˈtɛ.zi.a/ /ə.nəsˈtɛ.zi.ə/ n fem
Anästhesie Betäubung

anfós /aɱˈfos/ /əɱˈfos/ n masc
Brauner Zackenbarsch

angiospasme /aɲ.d͡ʒi.osˈpaz.me/ /əɲ.ʒi.osˈpaz.mə/ /əɲ.ʒi.usˈpaz.mə/ n masc
Gefäßkrampf

angle recte /ˌaŋ.ɡɫeˈrɛk.te/ n masc
rechter Winkel

anglicisme /aŋ.ɡɫiˈsiz.me/ /əŋ.ɡɫiˈsiz.mə/ n masc
Anglizismus
Mot o construcció importada en una llengua a partir de l'anglès, en forma adaptada o no.

anglès /aŋˈɡɫes/ /əŋˈɡɫəs/ /əŋˈɡɫɛs/ adj masc
englisch engelsk
Pertanyent o relatiu a Anglaterra.

anglès /aŋˈɡɫes/ /əŋˈɡɫəs/ /əŋˈɡɫɛs/ n masc
Englisch engelsk
(només en singular) Llengua germànica originària d'Anglaterra parlada a Austràlia, Bermuda, Canadà, Estats Units, Irlanda, Jamaica, Nova Zelanda i en molts d'altres llocs.

anglès antic n masc
Altenglisch

anglès mitjà n masc
Mittelenglisch

angoixa /aŋˈɡo.ʃa/ /aŋˈɡoj.ʃa/ /əŋˈɡo.ʃə/ n fem
Angst

anguila /aŋˈɡi.ɫa/ n fem
Aal

angúnia /aŋˈgu.ni.a/ /əŋˈgu.ni.ə/ n fem
Kreuz

anhel /aˈnɛɫ/ /əˈnɛɫ/ n masc
Sehnsucht

animació n fem
Animation

animació de personatges n fem
Charakter-Animation

animació per interpolació n fem
Keyframe-Animation

animal /ə.niˈmaɫ/ n masc
Tier

aniversari /a.ni.veɾˈsa.ɾi/ /a.ni.βerˈsa.ɾi/ /a.ni.βeɾˈsa.ɾi/ /ə.ni.vəɾˈsa.ɾi/ n masc
Jahrestag
Dia de l'any corresponent a un esdeveniment d'anys anteriors.

anió /a.niˈo/ /ə.niˈo/ n masc
Anion

annexió /an.nek.siˈo/ /ən.nək.siˈo/ n masc
Annexion Anschluss

anomenar /a.no.meˈna/ /a.no.meˈnaɾ/ /ə.no.məˈna/ /ə.nu.məˈna/ v
benennen nennen
Posar nom.
benennen
Designar a alguna persona o cosa pel seu nom.

anonimitzar /a.no.ni.miˈd͡za/ /a.no.ni.miˈza/ /a.no.ni.miˈzaɾ/ /ə.no.ni.miˈd͡za/ /ə.nu.ni.miˈd͡za/ v
anonymisieren

anormal /a.noɾˈmaɫ/ /ə.noɾˈmaɫ/ /ə.nurˈmaɫ/ adj
abnormal unnormal

anorèxia /a.noˈɾɛk.si.a/ /ə.noˈɾɛk.si.ə/ /ə.nuˈɾɛk.si.ə/ n fem
Anorexie

anorèxia nerviosa n fem
Magersucht

ansa /ˈan.sa/ /ˈan.sə/ n fem
Griff
Cadascun dels elements situats a cada banda d'un cistell, d'una olla o d'una cassola, que es fan servir per agafar aquests objectes.

ansietat /an.si.eˈtat/ /ən.si.əˈtat/ n fem
Angst

ant /ˈan/ /ˈant/ n masc
Elch
Espècie de cèrvid (Alces alces) del nord d'Euràsia i d'Amèrica amb un banyam notable del mascles amb forma de palma.

antena /anˈte.na/ /ənˈtɛ.nə/ n fem
Antenne
Part d'alguns animals que serveix per a captar dades de l'exterior, té forma allargada i és relativament tova, a diferència de la banya.
Trossos de metall que serveixen per captar millor el senyal elèctric.
Antenne Fühler
(voleibol) Cadascuna de les dues barres verticals de material flexible fixades als extrems de la xarxa, que marquen el límit de l'espai de pas.
Antenne Rah
(nàutica) Verga llarga que, situada obliquament a la vela llatina, es fa servir per hissar-la.

anterior /an.te.ɾiˈoɾ/ /ən.tə.ɾiˈo/ adj
vorhergehend

antialiàsing n masc
Anti-Treppeneffekt

antibiòtic n masc
antibiotisch

anticapitalisme /ˌan.ti.ka.pi.taˈɫiz.me/ /ˌan.ti.kə.pi.təˈɫiz.mə/ n masc
antikapitalismus Antikapitalismus

anticipació /an.ti.si.pa.siˈo/ /ən.ti.si.pə.siˈo/ n fem
Vorausahnung

anticlerical /ˌan.ti.kɫe.ɾiˈkaɫ/ /ˌan.ti.kɫə.ɾiˈkaɫ/ adj
antiklerikal

anticomunista /ˌan.ti.ko.muˈnis.ta/ /ˌan.ti.ko.muˈnis.te/ /ˌan.ti.ko.muˈnis.tə/ /ˌan.ti.ku.muˈnis.tə/ adj
antikommunistisch

anticonstitucionalment /ˌan.ti.kons.ti.tu.si.oˌnaɫˈmen/ /ˌan.ti.kons.ti.tu.si.oˌnaɫˈment/ /ˌan.ti.kuns.ti.tu.si.uˌnaɫˈmen/ adv
verfassungswidrig

anticòs /ˌan.tiˈkɔs/ n masc
Antikörper

antifeixisme /an.ti.fejˈʃiz.me/ /an.ti.feˈʃiz.me/ /ən.ti.fəˈʃiz.mə/ n masc
Antifaschismus

antifeminisme /an.ti.fe.miˈniz.me/ /ən.ti.fə.miˈniz.mə/ n masc
Antifeminismus

antiguitat /an.ti.ɣiˈtat/ /ən.ti.ɣiˈtat/ n fem
Antike

antimoni /ən.tiˈmɔ.ni/ n masc
Antimon

antineutró /an.ti.newˈtɾo/ /ən.ti.nəwˈtɾo/ n masc
Antineutron

antipara /an.tiˈpa.ɾa/ /ən.tiˈpa.ɾə/ n fem
Gamasche

antipartícula /ˌan.ti.paɾˈti.ku.ɫa/ /ˌan.ti.pərˈti.ku.ɫə/ n fem
Antiteilchen

antiprotó /an.ti.pɾoˈto/ /ən.ti.pɾuˈto/ n masc
Antiproton

antisemitisme /ˌan.ti.se.miˈtiz.me/ /ˌan.ti.sə.miˈtiz.mə/ n masc
Antisemitismus

antitragus /ˌan.tiˈtɾa.ɣus/ n masc
Antitragus

antologia /an.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /an.to.ɫoˈʒi.a/ /ən.to.ɫoˈʒi.ə/ /ən.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
Anthologie

antonomàsia /an.to.noˈma.zi.a/ /ən.to.noˈma.zi.ə/ /ən.tu.nuˈma.zi.ə/ n fem
Antonomasie

antre /ˈan.tɾe/ /ˈan.tɾə/ n masc
Antrum
(anatomia) Cavitat anatòmica, especialment els sins dels ossos

antropocentrisme /an.tɾo.po.senˈtɾiz.me/ /ən.tɾo.po.sənˈtɾiz.mə/ /ən.tɾu.pu.sənˈtɾiz.mə/ n masc
Anthropozentrismus

antropologia /an.tɾo.po.ɫoˈd͡ʒi.a/ /an.tɾo.po.ɫoˈʒi.a/ /ən.tɾo.po.ɫoˈʒi.ə/ /ən.tɾu.pu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
Anthropologie Menschenkunde

antropologia cultural n fem
Kulturanthropologie

antull /anˈtuʎ/ /ənˈtuʎ/ n masc
Laune
(antic, eivissenc) capritx (propòsit sobtat)

antídot /anˈti.ðot/ /ənˈti.ðut/ n masc
Antidot Gegengift

antílop /anˈti.ɫop/ /ənˈti.ɫop/ /ənˈti.ɫup/ n masc
Antilope

antípoda /anˈti.po.ða/ /ənˈti.po.ðə/ /ənˈti.pu.ðə/ n masc
Antipode
Punt de la Terra diametralment oposat a un altre.

antípoda /anˈti.po.ða/ /ənˈti.po.ðə/ /ənˈti.pu.ðə/ n neut
Antipode
(sovint en plural) Habitants de la Terra que ocupen llocs de la mateixa diametralment oposats entre sí.

antònim /anˈtɔ.nim/ adj masc
Antonym Gegenwort
Contrari, amb un significat oposat a una altra.

anual /a.nuˈaɫ/ /ə.nuˈaɫ/ adj
jährlich

anular /a.nuˈɫaɾ/ /ə.nuˈɫar/ adj
ringförmig
Amb forma d'anell o relatiu a l'anell.

anul·lació /a.nu.ɫa.siˈo/ /a.nuɫ.ɫa.siˈo/ /ə.nu.ɫə.siˈo/ /ə.nuɫ.ɫə.siˈo/ n fem
Annulierung

anul·lar /a.nuɫˈɫa/ /a.nuɫˈɫaɾ/ /a.nuˈɫa/ /ə.nuɫˈɫa/ /ə.nuˈɫa/ v
annullieren
Invalidar, donar per nul algun tractat, contracte o privilegi.

anunci /aˈnun.si/ /əˈnun.si/ n masc
Bekanntmachung
Comunicació escrita o oral adreçada al públic en general.
Anzeige Werbung
Reclam per donar a conèixer un producte que es vol vendre.

anunciar /a.nun.siˈa/ /a.nun.siˈaɾ/ v
ankündigen verkünden
Donar la primera notícia o avís d'alguna cosa.

anus /ˈa.nus/ n masc
Anus After

anxova /aɲˈt͡ʃɔ.va/ /aɲˈt͡ʃɔ.βɔ/ /əɲˈʃɔ.və/ /əɲˈʃɔ.βə/ n fem
Anchovis

any /an/ /ˈaɲ/ /ˈaɲ/ n masc
Jahr
Segons el calendari gregorià, temps que transcorre entre dia 1 de gener i dia 31 de desembre (365).
Temps que triga qualsevol planeta del sistema solar en fer el seu moviment de translació.

anyal /aˈɲaɫ/ /əˈɲaɫ/ adj
jährlich

anyell /aˈɲeʎ/ /əˈɲeʎ/ n masc
Lamm

anys /ˈaɲs/ /ˈaɲt͡ʃ/ /ˈaɲʃ/ /ˈaјns/ /ˈaјɲs/ /ˈaјɲʃ/ n masc
ich bin ... Jahre alt
Forma plural de any.

anàleg /aˈna.ɫek/ /əˈna.ɫək/ adj masc
analog

anàlisi /aˈna.ɫi.zi/ n fem
Analyse
Descomposició metòdica d'un tot complex en els seus constituents amb l'objectiu d'adquirir coneixement.
Vorschau
(videojocs) Article que es publica en revistes, diaris o llocs web especialitzats, en què s'expliquen les característiques bàsiques d'un videojoc, generalment sense fer-ne crítica.

anàlisi d'agrupaments n fem
Clusteranalyse

anàlisi de variància n fem
Varianzanalyse

anàlisi del discurs n fem
Diskursanalyse

anàlisi factorial n fem
Faktorenanalyse

anàlisi post mortem n fem
Post-Mortem-Analyse

anècdota /əˈnɛɡ.du.tə/ n fem
Anekdote

anèmia /aˈnɛ.mi.a/ /əˈnɛ.mi.ə/ n fem
Anämie Blutarmut

anís /aˈnis/ /əˈnis/ n masc
Anis
Licor aromatitzat amb Pimpinella anisum.
Confit petit.

anònim /aˈnɔ.nim/ /əˈnɔ.nim/ adj masc
anonym namenlos
Que no ha donat a conèixer el seu nom.

aorta /aˈɔɾ.ta/ /əˈɔr.tə/ n fem
Aorta

apagar /a.paˈɣa/ /a.paˈɣaɾ/ /ə.pəˈɣa/ v
ausschalten löschen
Extingir, deixar de cremar, de fer llum.

aparador /a.pa.ɾaˈðo/ /a.pa.ɾaˈðoɾ/ n masc
Schaufenster
Finestra de les botigues en què exposen els seus productes.

aparcar /a.parˈka/ /a.paɾˈka/ /a.paɾˈkaɾ/ /ə.pərˈka/ v
parken

aparell digestiu n masc
Verdauungssystem

aparença /a.paˈɾen.sa/ /ə.pəˈɾən.sə/ /ə.pəˈɾɛn.sə/ n fem
Anschein

aparèixer /a.paˈɾe.ʃe/ /a.paˈɾej.ʃe/ /a.paˈɾej.ʃeɾ/ /ə.pəˈɾə.ʃə/ /ə.pəˈɾɛ.ʃə/ v
erscheinen
Presentar-se a la vista impensadament.

apatia /a.paˈti.a/ /ə.pəˈti.ə/ n fem
Apathie

apel·lació /a.pe.ɫa.siˈo/ /a.peɫ.ɫa.siˈo/ /ə.pə.ɫə.siˈo/ /ə.pəɫ.ɫə.siˈo/ n fem
Berufung
(dret) Acció d'apel·lar.

aperitiu /a.pe.ɾiˈtiw/ n masc
Aperitif
Col·lació de beguda i tapes que es pren abans d’un àpat.

api n masc
Sellerie Stangensellerie

apilonar /a.pi.ɫoˈna/ /a.pi.ɫoˈnaɾ/ /ə.pi.ɫoˈna/ /ə.pi.ɫuˈna/ v
pile

aplanar /a.pɫaˈna/ /a.pɫaˈnaɾ/ /ə.pɫəˈna/ v
ebnen
Posar plana una superfície.

aplaudiment /a.pɫaw.ðiˈmen/ /a.pɫaw.ðiˈment/ /ə.pɫəw.ðiˈmen/ /ə.pɫəw.ðiˈment/ n masc
Applaus Beifall

aplaudir /a.pɫawˈði/ /a.pɫawˈðiɾ/ /ə.pɫəwˈði/ v
applaudieren klatschen

aplicabilitat /a.pɫi.ka.bi.ɫiˈtat/ /ə.pɫi.kə.βi.ɫiˈtat/ n fem
Anwendbarkeit Verwendbarkeit

aplicació /a.pɫi.ka.siˈo/ /ə.pɫi.kə.siˈo/ n fem
Anwendung

aplicació rupturista n fem
Killer-Applikation

apocalipsi /a.po.kaˈɫip.si/ /ə.po.kəˈɫip.si/ /ə.pu.kəˈɫip.si/ n fem
Apokalypse

apogeu /a.poˈd͡ʒɛw/ /a.poˈʒɛw/ /ə.poˈʒɛw/ /ə.puˈʒɛw/ n masc
Apogäum
Punt de distància màxima d’un satèl·lit respecte de la Terra.
Període culminant, de màxim vigor.

apoptosi /a.popˈtɔ.zi/ /ə.popˈtɔ.zi/ /ə.pupˈtɔ.zi/ n fem
Apoptose

aposta /aˈpɔs.ta/ /aˈpɔs.tɔ/ /əˈpɔs.tə/ n fem
Wette

apostar /a.posˈta/ /a.posˈtaɾ/ /ə.posˈta/ /ə.pusˈta/ v
wetten
Fer una juguesca, dir que es pagarà alguna cosa o que es farà quelcom si passa determinat esdeveniment.

apoteci /a.poˈtɛ.si/ /ə.poˈtɛ.si/ /ə.puˈtɛ.si/ n masc
Apothecium

aprendre /aˈpen.dɾe/ /əˈpən.dɾə/ /əˈpɛn.dɾə/ v
lernen

aprenentatge /a.pɾe.nenˈta.d͡ʒe/ /ə.pɾə.nənˈta.d͡ʒə/ n masc
Lernen

aprenentatge basat en problemes n masc
Problembasiertes Lernen

aprenentatge cooperatiu n masc
Kooperatives Lernen

aprenentatge electrònic n masc
E-Learning

aprofitar /a.pɾo.fiˈta/ /a.pɾo.fiˈtaɾ/ /ə.pɾo.fiˈta/ /ə.pɾu.fiˈta/ v
benutzen
Ser profitós, servir de profit, d'utilitat.

aprovar /a.pɾoˈvaɾ/ /a.pɾoˈβa/ /ə.pɾoˈva/ /ə.pɾuˈva/ /ə.pɾuˈβa/ v
billigen genehmigen
Mostrar aprovació, considerar acceptable o bo.

aproximadament /a.pɾok.siˌma.ðaˈmen/ /a.pɾok.siˌma.ðaˈment/ /ə.pɾok.siˌma.ðəˈment/ /ə.pɾuk.siˌma.ðəˈmen/ adv
ungefähr etwa

aptitud /ap.tiˈtut/ /əp.tiˈtut/ n fem
Begabung

apàtic /aˈpa.tik/ /əˈpa.tik/ adj masc
apathisch

apèndix /aˈpɛn.diks/ /əˈpɛn.diks/ n masc
Anhang
Òrgan o membre subordinat a una altra.

apòfisi /aˈpɔ.fi.zi/ /əˈpɔ.fi.zi/ n fem
Apophyse
(anatomia) Protuberància normalment en un os.

apòstol /aˈpɔs.toɫ/ /əˈpɔs.toɫ/ /əˈpɔs.tuɫ/ n masc
Apostel Jünger

aquari /aˈkwa.ɾi/ /əˈkwa.ɾi/ n masc
Aquarium
Recipient per contenir peixos en captivitat, usualment més gros que una peixera.

aquí /aˈki/ adv
hier
En aquest o aqueix lloc, indicant proximitat respecte a la primera persona o a la segona persona.

aqüeducte /a.kweˈðuk.te/ /ə.kwəˈðuk.tə/ n masc
Aquädukt

ara /ˈa.ɾa/ adv
jetzt

arabesc /a.ɾaˈbesk/ /ə.ɾəˈbəsk/ /ə.ɾəˈbɛsk/ /ə.ɾəˈβɛsk/ n masc
Arabeske

arada /aˈɾa.ða/ /əˈɾa.ðə/ n fem
Pflug

aragonès /ə.ɾə.ɣoˈnəs/ /ə.ɾə.ɣuˈnɛs/ adj masc
Aragonesisch
Relatiu o pertanyent a l'Aragó, als seus habitants o a la seva llengua.

aragonès /ə.ɾə.ɣoˈnəs/ /ə.ɾə.ɣuˈnɛs/ n masc
Aragonesisch
(només en singular) Llengua històricament parlada en el Pirineu d'Aragó.

aram /aˈɾam/ /əˈɾam/ n masc
Kufper
Coure treballat en diferents formes per a objectes.

arameu /a.ɾaˈmɛw/ /ə.ɾəˈmɛw/ adj masc
Aramäisch aramäisch
Relatiu a Aram o als arameus.

arameu /a.ɾaˈmɛw/ /ə.ɾəˈmɛw/ n masc
Aramäer
Natural del poble semita establert en l'antic Orient entre Mesopotàmia, Palestina i Síria.
Aramäisch aramäisch
(només en singular) Llengua i conjunt de dialectes semítics nord-occidentals del Pròxim Orient, que inclou:
La llengua de Jesús de Natzaret, o judeopalestí.

aranya /əˈɾa.ɲə/ n fem
Spinne
Invertebrat artròpode de l’ordre dels araneids adaptat al medi aeri, amb vuit potes i un parell de quelícers modificats en ullals capaços d'injectar verí.

aranya blanca n fem
Hahnepoot

aranyó /a.ɾaˈɲo/ /ə.ɾəˈɲo/ n masc
Schlehe
Fruit de l'aranyoner (Prunus spinosa).

aranzel /a.ɾanˈzɛɫ/ /ə.ɾənˈzɛɫ/ n masc
Tarif

aranès /a.ɾaˈnes/ /ə.ɾəˈnəs/ /ə.ɾəˈnɛs/ n masc
Aranesisch
(només en singular) Llengua parlada a la Vall d’Aran, variant del gascó.

araona /a.ɾaˈo.na/ /ə.ɾəˈo.nə/ n masc
Araona

arbitràriament /ar.βiˌtɾa.ɾi.aˈmen/ /aɾ.biˌtɾa.ɾi.aˈment/ /aɾ.βiˌtɾa.ɾi.aˈmen/ /ər.biˌtɾa.ɾi.əˈmen/ /əɾ.biˌtɾa.ɾi.əˈment/ adv
willkürlich

arboç /aɾˈbos/ /ərˈbos/ n masc
Erdbeerbaum

arbre /ˈa.bɾe/ /ˈar.bɾə/ /ˈaɾ.bɾe/ n masc
Baum
(botànica) Vegetal superior que consta d'arrel, tronc i fulles.
(informàtica) Representació d'una estructura de dades constituïda per una sèrie de nodes relacionats jeràrquicament entre si, de manera que hi ha un únic node que fa d'arrel de l'estructura i que cada altre node procedeix d'un sol node immediatament anterior en la jerarquia.

arbre BSP n masc
BSP-Baum

arbre binari n masc
Binärbaum

arbre k-dimensional n masc
k-d-Baum

arbre octal n masc
Octree

arbre quaternari n masc
Quadtree

arbust /aɾˈbust/ n masc
Strauch Busch

arc n masc
Bogen
Arma consistent en una corda tensada que llença una fletxa.
Corba que cobreix un espai arquitectònic entre dos pilars, columnes o parets.

arc de Sant Martí /ˌaɾɡ.deˌzam.maɾˈti/ n masc
Regenbogen

arc zigomàtic n masc
Jochbogen

arcade n masc
Arcade-Automat

arcaic /aɾˈkajk/ /ərˈkajk/ adj masc
archaisch veraltet

arcaisme /aɾ.kaˈiz.me/ /ər.kəˈiz.mə/ n masc
Archaismus
En una llengua, paraula o expressió considerada antiquada, en desús.

ardent /arˈðen/ /aɾˈðent/ /ərˈden/ /əɾˈðent/ adj
brennend

ardit /aɾˈðit/ /ərˈdit/ n masc
List
Estratagema elaborat per a aconseguir quelcom, sovint per enganyar l'enemic.

areng /aˈɾeŋ/ /aˈɾeŋk/ /əˈɾəŋk/ /əˈɾɛŋ/ /əˈɾɛŋk/ n masc
Hering
Peix semblant a la sardina, però més gros. (Clupea harengus)

arengada /a.ɾeŋˈɡa.ða/ /ə.ɾəŋˈɡa.ðə/ n fem
Salzhering
Amploia, sardina o seitó conservats en sal.

aresta /aˈɾes.ta/ /əˈɾes.tə/ n fem
Kante

argamassa /aɾ.ɣaˈma.sa/ /ər.ɡəˈma.sə/ n fem
Kalkmörtel

argent /arˈd͡ʒen/ /aɾˈd͡ʒen/ /ərˈʒen/ /əɾˈʒent/ n masc
Silber

argila /aɾˈd͡ʒi.ɫa/ /ərˈʒi.ɫə/ n fem
Ton

argot /aɾˈɣɔt/ /ərˈɡɔt/ n masc
Gaunersprache Jargon

argument /ar.ɣuˈmen/ /aɾ.ɣuˈmen/ /aɾ.ɣuˈment/ /ər.ɡuˈmen/ /ər.ɣuˈmen/ /əɾ.ɣuˈment/ n masc
Argument

argó /ərˈɡo/ n masc
Argon

ari /ˈa.ɾi/ adj masc
Arier arisch

ariet /a.ɾiˈet/ /ə.ɾiˈɛt/ n masc
Rammbock

aristocràtic /a.ɾis.toˈkɾa.tik/ /ə.ɾis.tuˈkɾa.tik/ adj masc
aristokratisch adlig

aristòcrata /a.ɾisˈtɔ.kɾa.ta/ /ə.ɾisˈtɔ.kɾə.tə/ n neut
Aristokrat

arizotònic /a.ri.zoˈtɔ.nik/ /ə.ri.zoˈtɔ.nik/ /ə.ri.zuˈtɔ.nik/ adj masc
endungsbetont

arma /ˈaɾ.ma/ n fem
Waffe
Eina destinada a atacar o a defensar d'un atac.

arma blanca n fem
Blankwaffe

arma de destrucció massiva n fem
Massenvernichtungswaffe
Arma que comparada amb les armes convencionals té capacitat de mortaldat molt superior. En especial es refereix a les nuclears, biològiques i químiques.

armada /aɾˈma.ða/ /ərˈma.ðə/ n fem
Armada

armadura /aɾ.maˈðu.ɾa/ /ər.məˈðu.ɾə/ n fem
Rüstung
Vestit metàl·lic que cobreix un soldat complet o, si més no, les parts més vitals i que té com objectiu protegir-lo.

armari /aɾˈma.ɾi/ n masc
Schrank

armeni /ərˈmɛ.ni/ adj masc
Armenisch armenisch

armilla /aɾˈmi.ʎa/ /ərˈmi.ʎə/ n fem
Weste

arna /ˈar.nə/ /ˈaɾ.na/ n fem
Bienenwabe
Niu natural d’abelles.
Motte Nachtfalter
Insecte lepidòpter, generalment nocturn.

aroma /aˈɾo.ma/ /əˈɾo.mə/ n
Aroma

arpa /ˈaɾ.pa/ n fem
Harfe

arpegi /arˈpɛ.ʒi/ /aɾˈpɛ.d͡ʒi/ /ərˈpɛ.ʒi/ n masc
Arpeggio

arpó /aɾˈpo/ /ərˈpo/ n masc
Harpune

arquebisbe /aɾ.keˈbiz.be/ /ər.kəˈβiz.bə/ n masc
Erzbischof

arquer /arˈke/ /aɾˈkeɾ/ /ərˈke/ n masc
Bogenschütze
Aquell que dispara fletxes amb un arc.

arqueòleg /aɾ.keˈɔ.ɫek/ n masc
Archäologe Archäologin

arquitecte /aɾ.kiˈtɛk.te/ n masc
Architekt

arquitectura /aɾ.ki.tekˈtu.ɾa/ n fem
Architektur Baustil
Disciplina que estudia el disseny i construcció dels edificis i el paisatge urbà.

arquitrau /aɾ.kiˈtɾaw/ /ər.kiˈtɾaw/ n masc
Architrav

arquivolta /ar.kiˈβɔɫ.ta/ /aɾ.kiˈvɔɫ.ta/ /aɾ.kiˈβɔɫ.tɔ/ /ər.kiˈβɔɫ.tə/ /əɾ.kiˈvɔɫ.tə/ n fem
Archivolte

arrabassar /a.ra.baˈsaɾ/ /a.ra.βaˈsa/ /ə.rə.βəˈsa/ v
ausreißen
Arrancar d'arrel arbres i plantes que tenen rabassa.
wegreißen
Arrancar amb violència una cosa del lloc on és clavada.
Prendre alguna cosa amb violència o precipitació.

arracada /a.raˈka.ða/ /ə.rəˈka.ðə/ n fem
Ohrring

arrel /aˈrɛɫ/ n fem
Wurzel
Part baixa dels vegetals mitjançant la qual estan subjectes a terra i obtenen nutrients.

arrencar /a.reŋˈka/ /a.reŋˈkaɾ/ /ə.rəŋˈka/ v
wegreißen
Treure d'arrel allò que està plantat o fortament adherit.

arrest /aˈrest/ /əˈrest/ n masc
Verhaftung

arrestar /a.resˈta/ /a.resˈtaɾ/ /ə.rəsˈta/ v
festnehmen

arribada /a.riˈba.ða/ n fem
Ankunft
Acció d'arribar o allò que ha arribat.

arribar /a.riˈbaɾ/ /a.riˈβa/ v
ankommen
Anar a la destinació, acabar el moviment.
(nàutica) Portar la nau fins al port.

arribista /a.riˈbis.ta/ /a.riˈbis.te/ /ə.riˈβis.tə/ n neut
Emporkömmling

arriscar /a.risˈka/ /a.risˈkaɾ/ /ə.risˈka/ v
riskieren

arrogant /a.roˈɣan/ /a.roˈɣant/ /ə.roˈɣant/ /ə.ruˈɣan/ adj
arrogant

arrossegar /a.ro.seˈɣa/ /a.ro.seˈɣaɾ/ /ə.ro.səˈɣa/ /ə.ru.səˈɣa/ v
ausreißen
Moure arran de terra, en contacte amb el sòl.

arrossera /a.roˈse.ɾa/ /ə.roˈse.ɾə/ /ə.ruˈse.ɾə/ n fem
Reiskocher

arruga /aˈru.ɣa/ /əˈru.ɣə/ n fem
Falte
Plec que es presenta a la pell per la pèrdua d’elasticitat, normalment per envelliment.

arròs /aˈrɔs/ n masc
Reis

arsènic /ərˈsɛ.nik/ n masc
Arsen

art n
Kunst
Creació humana que intenta expressar o generar sensacions i sentiments.
Recreació d'una realitat amb obres creades
tècnica molt acurada i dominada per pocs, mestratge.

artefacte /aɾ.teˈfak.te/ n masc
Artefakt

artell /aɾˈteʎ/ /ərˈteʎ/ n masc
Fingerknöchel

arterial /aɾ.te.ɾiˈaɫ/ /ər.tə.ɾiˈaɫ/ adj
arteriell

arteriosclerosi /aɾˌtɛ.ɾi.os.kɫeˈɾɔ.zi/ /ərˌtɛ.ɾi.us.kɫəˈɾɔ.zi/ /əɾˌtɛ.ɾi.os.kɫəˈɾɔ.zi/ n fem
Arteriosklerose

artesania /aɾ.te.zaˈni.a/ /əɾ.tə.zaˈni.ə/ n fem
Handarbeit

artesà /aɾ.teˈza/ adj masc
handwerklich
Relatiu a l'artesania.

artesà /aɾ.teˈza/ n masc
Handwerker
Persona que produeix objectes d'art manual.

article /aɾˈti.kɫe/ n masc
Artikel Geschlechtswort
En gramàtica, determinant, mot o afix, que acompanya un sintagma nominal per especificar-ne el gènere, el nombre i el tipus (conegut o desconegut, personal o no). La forma afixa de l'article no és pròpia del català.
Bloc d'informació referit a un mateix tema que forma part d'una publicació periòdica.

articulació /aɾ.ti.ku.ɫa.siˈo/ n fem
Gelenk
Part del cos que uneix dos ossos permetent-ne el moviment.

artilleria /aɾ.ti.ʎeˈɾi.a/ /ər.ti.ʎəˈɾi.ə/ n fem
Artillerie

artista /aɾˈtis.ta/ /aɾˈtis.te/ /ərˈtis.tə/ n neut
Künstler Künstlerin

artritis /aɾˈtɾi.tis/ /ərˈtɾi.tis/ n fem
Arthritis

artrosi /aɾˈtɾɔ.zi/ /ərˈtɾɔ.zi/ n fem
Arthrose

artèria /aɾˈtɛ.ɾi.a/ n fem
Arterie Schlagader
(anatomia) Vas sanguini que distribueix la sang des del cor.

artístic /aɾˈtis.tik/ /ərˈtis.tik/ adj masc
künstlerisch

arxiduquessa /aɾ.t͡ʃi.ðuˈke.sa/ /ər.ʃi.ðuˈkɛ.sə/ /əɾ.ʃi.ðuˈkə.sə/ n fem
Erzherzogin

arxipèlag /aɾ.t͡ʃiˈpɛ.ɫak/ n masc
Archipel Inselgruppe

arxiu /aɾˈt͡ʃiw/ n masc
Archiv
Lloc de conservació i consulta de documentació.
Datei
Fitxer informàtic.

arxivar /ar.t͡ʃiˈβa/ /aɾ.t͡ʃiˈvaɾ/ /aɾ.t͡ʃiˈβa/ /əɾ.ʃiˈva/ v
archivieren

as /ˈas/ n masc
Ass
(jocs de cartes) Carta de cada coll de la baralla marcada amb el número 1 o la lletra A i que en molts jocs trumfa.
Persona excel·lent en una activitat.

asbest /azˈbest/ /əzˈbest/ n masc
Asbest

ascensió /a.sen.siˈo/ /ə.sən.siˈo/ /əs.sən.siˈo/ n fem
Aufstieg
Acció d'ascendir.

ascensor /a.senˈso/ /a.senˈsoɾ/ /əs.sənˈso/ n masc
Aufzug Fahrstuhl

ase /ˈa.zə/ n masc
Esel
(mamífer) Mamífer més petit que el cavall usat com a bèstia de càrrega (Equus asinus).

ase mossegaire n masc
Seeschmetterling

asfalt /asˈfaɫ/ /asˈfaɫt/ /əsˈfaɫ/ /əsˈfaɫt/ n masc
Asphalt

asil /aˈziɫ/ /əˈziɫ/ n masc
Asyl
Lloc protegit per als perseguits.

asiàtic /a.ziˈa.tik/ adj masc
asiatisch
Originari, pertanyent o relatiu a l'Àsia.

asma /ˈaz.ma/ n fem
Asthma

aspiració n fem
Aspiration

aspiradora /as.pi.ɾaˈðo.ɾa/ /əs.pi.ɾəˈðo.ɾə/ n fem
Staubsauger

aspirar /as.piˈɾa/ /as.piˈɾaɾ/ /əs.piˈɾa/ v
streben
(intransitiu) Tenir l’esperança o la possibilitat d’aconseguir alguna cosa.

aspre /ˈas.pɾe/ /ˈas.pɾə/ adj masc
rau
De superfície irregular que provoca un tacte desagradable.

assaborir /a.sa.boˈɾiɾ/ /a.sa.βoˈɾi/ /ə.sə.boˈɾi/ /ə.sə.buˈɾi/ v
genießen
Apreciar bé el sabor.

assaig /aˈsat͡ʃ/ n masc
Versuch Essay
Acció que serveix per posar a prova una idea.
Probe
Representació d'un espectacle (obra teatral, concert, òpera, castells), sense públic, per a preparar la seva estrena.

assamès /a.saˈmes/ /ə.səˈməs/ /ə.səˈmɛs/ adj masc
Assamesisch
Relatiu a l'Assam, la seva cultura o la llengua.

assamès /a.saˈmes/ /ə.səˈməs/ /ə.səˈmɛs/ n masc
Assamesisch
(només en singular) Llengua indoària oriental parlada a l'Assam.

assassinar /a.sa.siˈna/ /a.sa.siˈnaɾ/ v
ermorden

assassinat /a.sa.siˈnat/ /ə.sə.siˈnat/ n masc
Mord

assassí /a.saˈsi/ /ə.səˈsi/ n masc
Mörder Mörderin
Persona que lleva la vida a una altra amb premeditació i traïdoria.

assecador /a.se.kaˈðo/ /a.se.kaˈðoɾ/ /ə.sə.kəˈðo/ n masc
Föhn

assecar /a.seˈka/ /a.seˈkaɾ/ /ə.səˈka/ v
trocknen
Llevar la humitat interior; deixar sec, sense aigua.

assedegat /a.se.ðeˈɣat/ /ə.sə.ðəˈɣat/ adj masc
durstig
Que té set, que desitja beure; sedegós.

assemblea /a.semˈbɫe.a/ /ə.səmˈbɫɛ.ə/ n fem
Versammlung

assetjament /a.se.d͡ʒaˈmen/ /a.se.d͡ʒaˈment/ /ə.sə.d͡ʒəˈmen/ /ə.sə.d͡ʒəˈment/ n masc
Belästigung

assetjament sexual n masc
sexuelle Belästigung

assetjar /a.seˈd͡ʒa/ /a.seˈd͡ʒaɾ/ v
belagern
Encerclar una plaça forta per combatre-la.

assignatura /a.siŋ.naˈtu.ɾa/ /a.siɡ.naˈtu.ɾa/ n fem
Fach

assimilació /a.si.mi.ɫa.siˈo/ /ə.si.mi.ɫə.siˈo/ n fem
Assimilation
(sociologia) Procés pel qual una persona o un col·lectiu s'incorpora a una altra cultura, generalment dominant, n'adopta els senyals identitaris i alhora va abandonant els de la seva cultura d'origen.
(psicologia) Procés consistent a incorporar un objecte o les seves propietats a un esquema mental o estructura cognitiva.

assimilar /a.si.miˈɫa/ /a.si.miˈɫaɾ/ /ə.si.miˈɫa/ v
assimilieren
Fer que dues coses siguin similars.

assistència /a.sisˈtɛn.si.a/ n fem
Hilfe
El fet d'estar present en un lloc en el qual s'ha estat citat.
(hoquei sobre gel) Punt anotat a l'estadística de rendiment d'un jugador que ha fet una passada decisiva per a la consecució d'un gol.

associació /a.so.si.a.siˈo/ /ə.so.si.ə.siˈo/ /ə.su.si.ə.siˈo/ n fem
Assoziation Verband

associació d'antics alumnes n fem
Alumni-Netzwerk

assumir /a.suˈmi/ /a.suˈmiɾ/ /ə.suˈmi/ v
annehmen übernehmen

assumpte /aˈsum.te/ /əˈsum.tə/ n masc
Betreff
Tema o argument d'una obra.

ast /ˈast/ n masc
Spieß

asteca /asˈte.ka/ /əsˈtɛ.kə/ adj
aztekisch
Relatiu al poble nahua clàssic.

asteroide /as.teˈɾɔj.ðe/ /əs.təˈɾɔj.ðə/ n masc
Asteroid

astrolabi /as.tɾoˈɫa.bi/ /əs.tɾoˈɫa.bi/ /əs.tɾuˈɫa.bi/ /əs.tɾuˈɫa.βi/ n masc
Astrolabium
Instrument, usat antigament, pensat per a calcular l'alçada dels astres i, a partir d'aquests valors, la latitud. Està compost per una superfície plana en la qual es representa el mapa estel·lar, en les versions més modernes aquesta superfície és rodona i té elements articulats.

astrologia /as.tɾo.ɫoˈʒi.a/ /əs.tɾu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
Astrologie

astronomia /as.tɾo.noˈmi.a/ /əs.tɾo.noˈmi.ə/ /əs.tɾu.nuˈmi.ə/ n fem
Astronomie Himmelskunde

astruc /asˈtɾuk/ /əsˈtɾuk/ adj masc
glücklich
Protegit per un astre.

astràgal /asˈtɾa.ɣaɫ/ /əsˈtɾa.ɣəɫ/ n masc
Astragalus
(anatomia) Os d'articulació entre el peu amb la cama.

astròleg /asˈtɾɔ.ɫek/ n masc
Astrologe Sterndeuter

astrònom /asˈtɾɔ.nom/ /əsˈtɾɔ.nom/ /əsˈtɾɔ.num/ n masc
Astronom

asturià adj masc
asturisch
Originari, pertanyent o relatiu a Astúries.

astut /asˈtut/ /əsˈtut/ adj masc
gerissen

astúcia /asˈtu.si.a/ /əsˈtu.si.ə/ n fem
Gerissenheit

asímptota /aˈzim.to.ta/ /əˈzim.to.tə/ /əˈzim.tu.tə/ n fem
Asymptote

atac /aˈtak/ /əˈtak/ n masc
Angriff Attacke
En un combat, cadascuna de les escomeses que realitza un dels bàndols.
Angriff Anfall
(esports de raqueta) Acció i efecte de tornar una pilota amb la intenció d'aconseguir la iniciativa del punt en joc.

atacar /a.taˈka/ /a.taˈkaɾ/ /ə.təˈka/ v
angreifen
Donar el primer cop en una lluita, dirigir-se violentament a algú.

atapeït /a.ta.peˈit/ /ə.tə.pəˈit/ adj masc
voller

atavisme /a.taˈviz.me/ /a.taˈβiz.me/ /ə.təˈviz.mə/ /ə.təˈβiz.mə/ n masc
Atavismus

ateisme /a.teˈiz.me/ n masc
Atheismus

atenció /a.ten.siˈo/ n fem
Aufmerksamkeit Achtung
Capacitat de concentrar l'activitat mental d'una manera sostinguda en un objecte o en una tasca concreta.

atent /aˈten/ /aˈtent/ /əˈten/ /əˈtent/ adj masc
aufmerksam
Que posa atenció, interès, cura.

atentament /aˌten.taˈmen/ /aˌten.taˈment/ /əˌten.təˈmen/ /əˌten.təˈment/ adv
aufmerksam

aterrar /a.teˈra/ /a.teˈraɾ/ /ə.təˈra/ v
landen

aterratge /a.teˈra.d͡ʒe/ n masc
Landung

ateu /aˈtɛw/ adj masc
Atheist

atiar /a.tiˈa/ /a.tiˈaɾ/ v
schüren
Remenar els tions d'un foc perquè entri aire i cremi millor.

atles /ˈad.ɫes/ /ˈaɫ.ɫes/ n masc
Atlas
Col·lecció de mapes.
(anatomia) Primera vèrtebra cervical que sosté el cap.

atleta /adˈɫe.ta/ /aɫˈɫe.ta/ /əɫˈɫɛ.tə/ n neut
Athlet Athletin

atlètic /adˈɫɛ.tik/ /aɫˈɫɛ.tik/ /əɫˈɫɛ.tik/ adj masc
athletisch

atmosfera /ad.mosˈfe.ɾa/ /əd.mosˈfe.ɾə/ /əd.musˈfe.ɾə/ n fem
Atmosphäre
Capa exterior d'un cos celeste, en especial la terra, formada per gasos.

atracar /a.tɾaˈka/ /a.tɾaˈkaɾ/ /ə.tɾəˈka/ v
rauben
Forçar una persona o diverses persones a donar el que porten o el que tenen en aquell moment.

atracció /a.tɾak.siˈo/ /ə.tɾək.siˈo/ n fem
Attraktion Anziehung

atroç /aˈtɾos/ adj
unmenschlich

atuell /a.tuˈeʎ/ n masc
Gefäß

aturar /a.tuˈɾa/ /a.tuˈɾaɾ/ v
anhalten
Detenir, fer parar.

atxim /aˈt͡ʃim/ /əˈt͡ʃim/ Interjection
hatschi

atzabeja /a.d͡zaˈbe.d͡ʒa/ /a.d͡zaˈβe.ʒa/ /ə.d͡zəˈbə.ʒə/ /ə.d͡zəˈbɛ.ʒə/ /ə.d͡zəˈβɛ.ʒə/ n fem
Gagat

atzagaia /a.d͡zaˈɣa.ja/ /ə.d͡zəˈɣa.jə/ n fem
Wurfspieß
Llança o dard petit.

atzar /aˈd͡zaɾ/ /əˈd͡za/ /əˈd͡zar/ n masc
Zufall

atzavara /a.d͡zaˈva.ɾa/ /a.d͡zaˈβa.ɾa/ /ə.d͡zəˈva.ɾə/ n fem
Agave

atzucac /a.d͡zuˈkak/ /ə.d͡zuˈkak/ n masc
Sackgasse
Carrer o camí sense sortida.

atzur /əˈd͡zur/ n masc
Azurblau blau

atàxia /aˈtak.si.a/ /əˈtak.si.ə/ n fem
Ataxie

audaç /awˈðas/ /əwˈðas/ adj
mutig

auditori /aw.ðiˈtɔ.ɾi/ /əw.ðiˈtɔ.ɾi/ n masc
Auditorium

audiòfon /aw.ðiˈɔ.fon/ /əw.ðiˈɔ.fon/ /əw.ðiˈɔ.fun/ n masc
Hörgerät

augmentatiu /awɡ.men.taˈtiw/ /əwɡ.mən.təˈtiw/ n masc
Augmentativ Augmentativum

auguri /awˈɣu.ɾi/ /əwˈɣu.ɾi/ n masc
Vorzeichen

auricular /aw.ɾi.kuˈɫaɾ/ /əw.ɾi.kuˈɫar/ n masc
Ohrhörer

aurora /awˈɾo.ɾa/ /əwˈɾo.ɾə/ n fem
Morgenröte

auró blanc n masc
Feldahorn
Arbret mediterrani del gènere Acer (Acer campestre).

auró negre n masc
Französische Ahorn
Arbret mediterrani del gènere Acer (Acer monspessulanum).

auscultar /aws.kuɫˈta/ /aws.kuɫˈtaɾ/ /əws.kuɫˈta/ v
abhören

auspici /awsˈpi.si/ /əwsˈpi.si/ n masc
Vorzeichen

austríac /awsˈtɾi.ak/ /əwsˈtɾi.ək/ adj masc
österreichisch Österreicher
Relatiu o pertanyent a Àustria.

austríac /awsˈtɾi.ak/ /əwsˈtɾi.ək/ n masc
Österreicher
Habitant d'Àustria

autenticitat /aw.ten.ti.siˈtat/ /əw.tən.ti.siˈtat/ n fem
Authentizität

autista /awˈtis.ta/ /awˈtis.te/ /əwˈtis.tə/ adj
autistisch
Relatiu a l'autisme.

autista /awˈtis.ta/ /awˈtis.te/ /əwˈtis.tə/ n neut
Autist
Afectat d'autisme.

autobiografia /ˌaw.to.bi.o.ɣɾaˈfi.a/ /ˌaw.to.bi.o.ɣɾəˈfi.ə/ /ˌaw.tu.bi.u.ɣɾəˈfi.ə/ /ˌaw.tu.βi.u.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
Autobiografie Selbstbiographie

autobús /ˌaw.toˈbus/ /ˌaw.tuˈbus/ n masc
Bus Omnibus

autobús escolar n masc
Schulbus

autocontrol /ˌaw.to.konˈtɾɔɫ/ /ˌaw.tu.kunˈtɾɔɫ/ n masc
Selbstkontrolle

autocrític /aw.toˈkɾi.tik/ /əw.toˈkɾi.tik/ /əw.tuˈkɾi.tik/ adj masc
selbstkritisch

autodidacte /ˌaw.to.ðiˈðak.te/ /ˌaw.to.ðiˈðak.tə/ /ˌaw.tu.ðiˈðak.tə/ n masc
Autodidakt

autofonia n fem
Autophonie

autoimmune /ˌaw.to.imˈmu.ne/ /ˌaw.to.imˈmu.nə/ /ˌaw.tu.imˈmu.nə/ adj
autoimmun autoimmune

autoimmunitari /ˌaw.to.im.mu.niˈta.ɾi/ /ˌaw.tu.im.mu.niˈta.ɾi/ adj masc
autoimmun

automàticament /aw.toˌma.ti.kaˈmen/ /aw.toˌma.ti.kaˈment/ /əw.toˌma.ti.kəˈment/ /əw.tuˌma.ti.kəˈmen/ adv
automatisch

autonomia /aw.to.noˈmi.a/ /əw.to.noˈmi.ə/ /əw.tu.nuˈmi.ə/ n fem
Autonomie

autoodi /ˌaw.toˈɔ.ði/ /ˌaw.tuˈɔ.ði/ n masc
Selbsthass

autopista /ˌaw.toˈpis.ta/ /ˌaw.toˈpis.tə/ /ˌaw.tuˈpis.tə/ n fem
Autobahn

autopista de la informació n fem
Datenautobahn

autor /awˈto/ /awˈtoɾ/ n masc
Verfasser

autoritari /aw.to.ɾiˈta.ɾi/ /əw.to.ɾiˈta.ɾi/ /əw.tu.ɾiˈta.ɾi/ adj masc
autoritär

autoritarisme /aw.to.ɾi.taˈɾiz.me/ /əw.to.ɾi.təˈɾiz.mə/ /əw.tu.ɾi.təˈɾiz.mə/ n masc
Autoritarismus

autoritat /aw.to.ɾiˈtat/ /əw.to.ɾiˈtat/ /əw.tu.ɾiˈtat/ n fem
Autorität

autorització /aw.to.ɾi.d͡za.siˈo/ /aw.to.ɾi.za.siˈo/ /əw.to.ɾi.d͡zə.siˈo/ /əw.tu.ɾi.d͡zə.siˈo/ n fem
Ermächtigung

autoritzar /aw.to.ɾiˈd͡za/ /aw.to.ɾiˈza/ /aw.to.ɾiˈzaɾ/ /əw.to.ɾiˈd͡za/ /əw.tu.ɾiˈd͡za/ v
autorisieren ermächtigen

autèntic /awˈtɛn.tik/ /əwˈtɛn.tik/ adj masc
authentisch echt

autòcrata /awˈtɔ.kɾa.ta/ /əwˈtɔ.kɾə.tə/ n neut
Autokrat Autokratin

autòmat /awˈtɔ.mat/ /əwˈtɔ.mət/ n masc
Automat

autòmat finit n masc
endlicher Automat

autònom /awˈtɔ.nom/ /əwˈtɔ.nom/ /əwˈtɔ.num/ adj masc
autonom

autòpsia /awˈtɔp.si.a/ /əwˈtɔp.si.ə/ n fem
Autopsie Leichenöffnung

auxiliar /awk.si.ɫiˈa/ /awk.si.ɫiˈaɾ/ /əwk.si.ɫiˈa/ /əwk.si.ɫiˈar/ n neut
Gehilfe
Persona que col·labora o ajuda en un treball, una activitat.

avall /aˈvaʎ/ /aˈβaʎ/ /əˈvaʎ/ /əˈβaʎ/ adv
hinab

avaluació /a.va.ɫu.a.siˈo/ /a.βa.ɫu.a.siˈo/ /ə.və.ɫu.ə.siˈo/ /ə.βə.ɫu.ə.siˈo/ n fem
Beurteilung

avaluar /a.va.ɫuˈaɾ/ /a.βa.ɫuˈa/ /ə.və.ɫuˈa/ v
evaluieren
Determinar aproximadament el valor d'alguna cosa.

avantatge /a.vanˈta.d͡ʒe/ /a.βanˈta.d͡ʒe/ /ə.vənˈta.d͡ʒə/ n masc
Vorteil
Qualitats o circumstàncies que donen condició de superioritat a una persona.

avantbraç /aˌvamˈbɾas/ /aˌβamˈbɾas/ /əˌvamˈbɾas/ /əˌβamˈbɾas/ n masc
Unterarm

avantguarda /a.vaŋˈɡwaɾ.ða/ /a.βaŋˈɡwar.ða/ /a.βaŋˈɡwaɾ.ða/ /ə.vəŋˈɡwaɾ.ðə/ n fem
Vorhut
Destacament que va al davant del cos principal d’un exèrcit.
Vorhut Vorkämpfer
Grup precursor d’un moviment o ideologia de tendència més avançada.

avantpaís /aˌβan.paˈis/ /əˌvan.paˈis/ /əˌvan.pəˈis/ /əˌβan.pəˈis/ n masc
Vorland

avar /aˈvaɾ/ /aˈβar/ /aˈβaɾ/ /əˈvaɾ/ adj masc
habgierig

avarar /a.vaˈɾaɾ/ /a.βaˈɾa/ /ə.vəˈɾa/ /ə.βəˈɾa/ v
vom Stapel lassen
Posar una embarcació en l'aigua per primera vegada.
hissen
Fer enlairar un estel o una grua.

avaria /a.vaˈɾi.a/ /a.βaˈɾi.a/ /ə.vəˈɾi.ə/ /ə.βəˈɾi.ə/ n fem
Havarie
Fallada mecànica.

avarícia /a.vaˈɾi.si.a/ /a.βaˈɾi.si.a/ /ə.vəˈɾi.si.ə/ /ə.βəˈɾi.si.ə/ n fem
Gier

avatar /a.vaˈtaɾ/ /a.βaˈtar/ /a.βaˈtaɾ/ /ə.vəˈtaɾ/ /ə.βəˈtar/ n masc
Avatar

avellana /a.veˈʎa.na/ /a.βeˈʎa.na/ /ə.vəˈʎa.nə/ n fem
Haselnuss

aventura /a.venˈtu.ɾa/ /a.βenˈtu.ɾa/ /ə.vənˈtu.ɾə/ n fem
Abenteuer
Una experiència arriscada normalment composta d'esdeveniments inesperats. Una aventura pot constar trobades amb persones, coses o situacions impactants, la realització de metes importants en la vida d'un individu, o un arriscat projecte de negocis.

aventura gràfica n fem
Grafik-Adventure

avenç /aˈvens/ /aˈβens/ /əˈvɛns/ /əˈβɛns/ n masc
Fortschritt
Millora respecte d'una situació anterior.

avergonyir /a.veɾ.ɣoˈɲiɾ/ /a.βer.ɣoˈɲi/ /a.βeɾ.ɣoˈɲi/ /ə.vər.ɣuˈɲi/ /ə.vəɾ.ɣoˈɲi/ /ə.βər.ɡuˈɲi/ v
schämen
(pronominal) Sentir-se moralment commocionat per un fet reprovable.
beschämen
Fer que un altre senti vergonya, fent-li retrets.

avergonyir-se v
sich schämen
Forma pronominal de avergonyir.

avergonyit /a.veɾ.ɣoˈɲit/ /a.βer.ɣoˈɲit/ /a.βeɾ.ɣoˈɲit/ /ə.vər.ɣuˈɲit/ /ə.vəɾ.ɣoˈɲit/ /ə.βər.ɡuˈɲit/ v
verschämt
Participi masculí singular del verb avergonyir.

aversió /a.veɾ.siˈo/ /a.βer.siˈo/ /a.βeɾ.siˈo/ /ə.vəɾ.siˈo/ /ə.βər.siˈo/ n fem
Aversion
Repugnància, envers algú o alguna cosa.

avet /aˈvet/ /aˈβet/ /əˈvət/ /əˈvɛt/ n masc
Tanne Tannenbaum

avi /ˈa.vi/ /ˈa.vi/ /ˈa.βi/ n masc
Großvater Opa
Progenitor del progenitor, pare del pare o de la mare de qui s'està parlant.
Großparent
En general, persona molt gran, amb l'edat de poder ser avi.

aviació /a.vi.a.siˈo/ /a.βi.a.siˈo/ /ə.vi.ə.siˈo/ /ə.βi.ə.siˈo/ n fem
Luftfahrt

aviat /a.viˈat/ /a.βiˈat/ /ə.viˈat/ /ə.βiˈat/ adv
bald

avinguda /a.viŋˈɡu.ða/ /a.βiŋˈɡu.ða/ /ə.viŋˈɡu.ðə/ n fem
Allee

aviram /a.viˈɾam/ /a.βiˈɾam/ /ə.viˈɾam/ /ə.βiˈɾam/ n
Geflügel

avis /ˈa.vis/ /ˈa.vis/ /ˈa.βis/ n masc
Großeltern
(especialment en plural) ascendents, avantpassats

avió /a.viˈo/ /a.βiˈo/ /ə.viˈo/ n masc
Flugzeug

avorriment /a.vo.riˈment/ /a.βo.riˈmen/ /ə.vo.riˈment/ /ə.vu.riˈmen/ /ə.βu.riˈmen/ n masc
Langeweile

avui /aˈvuj/ /aˈβuj/ /əˈvuj/ adv
heute
En el dia actual.

avèstic /aˈvɛs.tik/ /aˈβɛs.tik/ /əˈvɛs.tik/ /əˈβɛs.tik/ n masc
avestisch

avís /aˈvis/ /aˈβis/ /əˈvis/ n masc
Bescheid Benachrichtigung
Missatge que hom dona a algú o que fa públic.
Aviso
(nàutica) Vaixell de guerra lleuger que abans de la invenció de la ràdio s'utilitzava per transferir missatges a naus embarcades o entre naus embarcades.

axioma /ak.siˈo.ma/ /ək.siˈo.mə/ n masc
Axiom Grundsatz

axó /akˈso/ /əkˈso/ n masc
Axon

aïllar /a.iˈʎa/ /a.iˈʎaɾ/ /ə.iˈʎa/ v
isolieren

babau /baˈbaw/ /bəˈβaw/ adj masc
doof

bacallà /ba.kaˈʎa/ /bə.kəˈʎa/ n masc
Kabeljau Dorsch

bachata /baˈt͡ʃa.ta/ /bəˈt͡ʃa.tə/ n fem
Bachata
Ball popular originari de la República Dominicana, de sentiments amargs i densos, i de temps generalment lent, derivat del bolero i relacionat amb el merengue, i l'estil musical que en deriva.

bacil /baˈsil/ /bəˈsil/ n masc
Bazillus

bacteri /bakˈtɛ.ɾi/ n masc
Bakterium Bakterie

badall /baˈðaʎ/ /bəˈðaj/ /bəˈðaʎ/ n masc
Gähnen
Inspiració involuntària provocada per la son o per l'avorriment, resultat de badallar.

badallar /ba.ðaˈʎa/ /ba.ðaˈʎaɾ/ /bə.ðəˈja/ /bə.ðəˈʎa/ v
gähnen

badia /baˈði.a/ n fem
Bucht Golf

badoc /baˈðɔk/ /bəˈðɔk/ n masc
Dummkopf
Persona que bada, babau o ximplet.

bafut /baˈfut/ /bəˈfut/ n masc
Bafut

bagra nassuda n fem
Hasel

baia /ˈba.ja/ /ˈba.jə/ n fem
Beere

baioneta /ba.јuˈne.ta/ /bə.јuˈnɛ.tə/ n fem
Bajonett

baix /ˈbajʃ/ adj masc
nieder niedrig
De mida inferior a l'ordinària.

baix /ˈbajʃ/ adv
niedrig
A poca altura.

baix alemany n masc
Niederdeutsch

baix elèctric n masc
Bass Bassgitarre

baixa /ˈba.ʃa/ /ˈba.ʃə/ /ˈbaj.ʃa/ n fem
Verlust
Víctima de la guerra que ja no pot combatre, perquè ha mort o ha estat greument ferida.

baixar /bajˈʃa/ /bajˈʃaɾ/ /baˈʃa/ v
herunterladen
(informàtica) Transferir dades o fitxers des d'un servidor remot a un ordinador local.

baixkir /bajʃˈkiɾ/ /bəʃˈkir/ adj masc
Baschkirisch baschkirisch
Relatiu al poble dels baixkirs, la seva cultura o la llengua.

baixkir /bajʃˈkiɾ/ /bəʃˈkir/ n masc
Baschkirisch
Natural d'un poble de la república russa de Baixkíria.
Baschkirisch baschkirisch
(només en singular) Llengua turquesa de la república russa de Baixkíria.

baka /ˈba.ka/ /ˈba.kə/ n masc
Baka

bakoko /baˈko.ko/ /bəˈko.ko/ /bəˈko.ku/ n masc
Bakoko

bala /ˈba.ɫa/ n fem
Kugel
Fardell gros de llana, cotó o altra matèria tèxtil, de peladures, encenalls, etc., premsat i lligat amb cintes metàl·liques o de material plàstic, amb filferros, etc.
Projectil que es fa servir en armes de foc.

balada n fem
Ballade

balalaica /ba.laˈlaj.ka/ /bə.ɫəˈɫaj.kə/ n fem
Balalaika

balancejar /ba.ɫan.seˈd͡ʒa/ /ba.ɫan.seˈd͡ʒaɾ/ /ba.ɫan.seˈʒa/ /bə.ɫən.səˈd͡ʒa/ /bə.ɫən.səˈʒa/ v
balanciere

balança /baˈɫan.sa/ /bəˈɫan.sə/ n fem
Waage
Estri emprat per calcular la massa o el pes d'un objecte per comparació amb uns pesos.

balança comercial n fem
Handelsbilanz

balcó /baɫˈko/ n masc
Balkon

balear /ba.ɫeˈaɾ/ /bə.ɫeˈa/ /bə.ɫeˈar/ adj
balearisch
Pertanyent o relatiu a illes Balears, els seus habitants o al seu dialecte.

balena /baˈɫe.na/ /bəˈɫə.nə/ /bəˈɫɛ.nə/ n fem
Wal Walfisch
(mamífer) Mamífer cetaci del subordre dels misticets.

balena amb gep n fem
Buckelwal

balena franca comuna n fem
Südkaper

balena franca nana n fem
Zwergglattwal

balena franca àrtica n fem
Grönlandwal

balena grisa n fem
Grauwal

ball /ˈbaʎ/ n masc
Ball

ballar /baˈʎa/ /baˈʎaɾ/ v
tanzen

ballesta /baˈʎes.ta/ /bəˈʎes.tə/ n fem
Armbrust
Arma destinada a llançar dards i fletxes, que, a diferència de l'arc, tensa la corda mitjançant algun mecanisme i així queda tensada sense que l'usuari tingui que aguantar-la, la qual cosa facilita la punteria. Té un suport perpendicular a l'arc (arbrer) on descansa la fletxa quan està carregada.

balneari /baɫ.neˈa.ɾi/ /bəɫ.neˈa.ɾi/ n masc
spa

balutxi /baˈɫu.t͡ʃi/ /bəˈɫu.t͡ʃi/ n masc
Belutschisch

balístic /baˈɫis.tik/ /bəˈɫis.tik/ adj masc
ballistisch

bambara /bamˈba.ɾa/ /bəmˈba.ɾə/ n neut
Bambara
(masculí singular) Llengua del grup mandé parlada a Mali i als estats veïns com a llengua franca.

bambú /bamˈbu/ n masc
Bambus

bamum /baˈmum/ /bəˈmum/ n masc
Bamun

ban /ˈban/ n masc
Erlass

banal /baˈnaɫ/ /bəˈnaɫ/ adj
banal

banalitzar /ba.na.ɫiˈd͡za/ /ba.na.ɫiˈza/ /ba.na.ɫiˈzaɾ/ v
banalisieren

banana /baˈna.na/ n fem
Banane

banc /ˈbaŋ/ /ˈbaŋk/ /ˈbaŋk/ n masc
Bank
Seient estret i llarg per a més de dues persones.
Entitat on es poden dipositar diners i fer operacions financeres.

banc de dades n masc
Datenbank

bandera /banˈde.ɾa/ n fem
Flagge Fahne
Senyera, símbol estampat sobre una peça de roba per designar un país o territori.

banderó de córner n masc
Eckfahne

bandoneó /ban.do.neˈo/ /bən.do.nəˈo/ /bən.du.nəˈo/ n masc
Bandoneon

banjo /ˈbaɲ.d͡ʒo/ /ˈbaɲ.ʒo/ /ˈbaɲ.ʒu/ n masc
Banjo

banquet /baŋˈket/ /bəŋˈkət/ /bəŋˈkɛt/ n masc
Bankett

banqueta /baŋˈke.ta/ /bəŋˈkə.tə/ /bəŋˈkɛ.tə/ n fem
Bank

bantu /ˈban.tu/ n neut
Bantu
(masculí singular) Grup de llengües de la família nigerocongolesa parlades al sud de l’equador.

bany n masc
Bad Badezimmer
Immersió total en un líquid, especialment en aigua.
Habitació d'una casa adequada per a la higiene personal on hi ha una banyera.
Exposició a les radiacions.

bany maria n masc
Wasserbad Bain-Marie

banya /ˈba.ɲa/ n fem
Horn
Apèndix ossi d'alguns animals.
Beule
(col·loquial) Contusió en el front.

banyar /baˈɲa/ /baˈɲaɾ/ /bəˈɲa/ v
baden eintauchen

banyera /baˈɲe.ɾa/ /bəˈɲe.ɾə/ n fem
Badewanne

banús /baˈnus/ /bəˈnus/ n masc
Ebenholz

baptisme /bapˈtiz.me/ /bəpˈtiz.mə/ n masc
Taufe
Sagrament amb el qual s’esdevé membre de l’Església.

baptisme de foc n masc
Feuertaufe

bar /ˈbar/ n masc
Bar
Establiment on se serveixen begudes i menjar, normalment al taulell, i on es pot escoltar música.

baralla /baˈɾa.ʎa/ /bəˈɾa.jə/ /bəˈɾa.ʎə/ n fem
Streit
Acte de barallar-se.
Kartenspiel
Joc complet per a jugar a un joc de cartes determinat.

barallar /ba.ɾaˈʎa/ /ba.ɾaˈʎaɾ/ /bə.ɾəˈja/ /bə.ɾəˈʎa/ v
streiten
(pronominal) Manifestar agressivament el desacord amb una altra persona.

barallar-se v
streiten

barana /baˈɾa.na/ /bəˈɾa.nə/ /ˈbɾa.nə/ n fem
Geländer

barat /baˈɾat/ /bəˈɾat/ adj masc
billig preiswert
De poc preu.

barb /ˈbarp/ n masc
Mitesser
Petita massa blanquinosa de substància sebàcia, amb la punta negra, erupció cutània comuna de l'acne.
Barbe
Peixos de la família dels ciprínids que habiten les aigües fredes de la part alta dels rius (Barbus barbus).

barb caní n masc
Fluss-Schleimfisch

barb roig n masc
Elritze

barba /ˈbaɾ.ba/ n fem
Bart
Pèl que els homes de vegades es deixen créixer per la cara i en especial el què hi ha a la barbeta.
(ornitologia) Cadascun dels filaments paral·lels disposats en un mateix pla a banda i banda del raquis de les plomes dels ocells.
Columna de glaç que penja de les branques d'un arbre o similar.

barbarisme /baɾ.baˈɾiz.me/ /bər.bəˈɾiz.mə/ n masc
Barbarismus
Forma lingüística, generalment lèxica, incorrecta en llurs regles d'escriptura, pronúncia o sintaxi (no normativa), no reconeguda com a pròpia (generalment d'origen estranger, com per exemple els castellanismes).

barbeta /baɾˈbe.ta/ /bərˈbɛ.tə/ /bəɾˈbə.tə/ n fem
Kinn
Peça de corda, cordill o filàstica que manté lligats els dos extrems d'altres dues cordes de manera que una corda sigui la continuació de l'altra.

barbolla /baɾˈbo.ʎa/ /bərˈbo.ʎə/ n fem
Geplapper

barca /ˈbar.kə/ /ˈbaɾ.ka/ n fem
Boot
Embarcació de mida reduïda, especialment quan està descoberta i està pensada per trajectes curts i poc complicats.

bari n masc
Barium

barió /ba.ɾiˈo/ /bə.ɾiˈo/ n masc
Baryon

barnús /baɾˈnus/ /bərˈnus/ n masc
Bademantel

barra de pa n fem
Laib

barrar /baˈra/ /baˈraɾ/ /bəˈra/ v
durchstreichen
Assegurar el tancament d'una porta o finestra amb una barra.

barrera /baˈre.ɾa/ /bəˈre.ɾə/ n fem
Sperre

barret /baˈret/ /bəˈrət/ /bəˈrɛt/ n masc
Hut
Peça de vestir que cobreix el cap, un casquet amb ala al voltant.

barri n masc
Hof
Clos de paret davant d'un mas.
Stadtviertel Stadtteil
Subdivisió d'una ciutat.

barricada /ba.riˈka.ða/ /bə.riˈka.ðə/ n fem
Barrikade

barrufar /ba.ruˈfa/ /ba.ruˈfaɾ/ /bə.ruˈfa/ v
schlumpf

barrufet /ba.ruˈfet/ /bə.ruˈfət/ /bə.ruˈfɛt/ n masc
Schlumpf
En televisió, cinema i còmics, personatge fantàstic de color blau, amb cua rodona i majoritàriament vestit de blanc fins a la cintura amb una mena de malles i pel cap amb una mena de barretina caiguda cap endavant.

baròmetre /baˈɾɔ.me.tɾe/ n masc
Barometer

baró /baˈɾo/ n masc
Baron
Persona que posseeix el títol nobiliari de baró.

basar /baˈza/ /baˈzaɾ/ /bəˈzar/ n masc
Basar
Mercat públic del Pròxim Orient.

basc adj masc
baskisch
Relatiu o pertanyent als bascos, al País Basc o a la seva llengua.

basc n masc
Baskische
(masculí singular) Llengua isolada parlada al País Basc, part de Navarra i a l'Iparralde.

base /ˈba.ze/ n fem
Basis
Centre, el punt imprescindible per a entendre o desenvolupar una disciplina a partir de la qual es pot començar a fer alguna cosa.
Stützpunkt
Recinte militar.
Grundlinie
(química) Que té propietats bàsiques en contraposició a àcid.
(beisbol) Cadascun dels quatre punts situats en els angles d'un camp interior.

base de coneixements n fem
Wissensdatenbank

base de dades n fem
Datenbank

base de fets n fem
Faktendatenbank

basi /ˈba.zi/ n masc
Unterarm

basiònim /ba.ziˈɔ.nim/ /bə.ziˈɔ.nim/ n masc
Basionym

basquetbol /ˌbas.kebˈbɔɫ/ /ˌbas.kedˈbɔɫ/ n masc
Basketball

bassal /baˈsaɫ/ /bəˈsaɫ/ n masc
Pfütze
Capa de líquid vessat al terra.

bastard /basˈtaɾt/ /bəsˈtart/ adj
unehelich
Nascut fora del matrimoni.

bastard /basˈtaɾt/ /bəsˈtart/ n masc
Bastard
Fill nascut fora del matrimoni.

bastida /basˈti.ða/ /bəsˈti.ðə/ n fem
Gerüst

bastiment /bas.tiˈmen/ /bas.tiˈment/ /bəs.tiˈmen/ /bəs.tiˈment/ n masc
Schiff

basto /ˈbas.to/ /ˈbas.tu/ n masc
Stäbe
(jocs, plural) Coll de la baralla de cartes representada per un garrot o bastó en forma de clava.

bastons /basˈtons/ /bəsˈtons/ n masc
Claves
Instrument idiòfon de percussió d'origen afrocubà format per dos bastons, generalment de fusta, d'uns 20 cm de longitud i 2,5 cm de diàmetre, que es fan picar l'un contra l'altre.

bastó /basˈto/ n masc
Stock
Tros de fusta prim i llarg fàcilment manejable.
Vara de fusta generalment amb empunyadura per a repenjar-s’hi caminant.

basílica /baˈzi.ɫi.ka/ /bəˈzi.ɫi.kə/ n fem
Basilika

batall /baˈtaʎ/ /bəˈtaj/ /bəˈtaʎ/ n masc
Klöppel
Peça de ferro o altre metall en forma de gran "gota d'aigua" penjada a l’interior d’una campana per a fer-la sonar en colpir-la.

batalla /baˈta.ʎa/ /bəˈta.ʎə/ n fem
Schlacht Gefecht
Enfrontament entre adversaris que es diputen obertament un mateix objectiu.

batalló /ba.taˈʎo/ /bə.təˈʎo/ n masc
Bataillon

batedora /ba.teˈðo.ɾa/ /bə.təˈðo.ɾə/ n fem
Mixer
(cuina) Aparell per a batre, triturar i mesclar aliments.

bateria /ba.teˈɾi.a/ /bə.təˈɾi.ə/ n fem
Batterie
Conjunt d’aparells connectats per sumar el seu efecte.
Schlagzeug
Instrument de percussió compost per instruments idiòfons i membranòfons tocats per un sol intèrpret, com ara un o diversos tambors petits, un tambor gros que es fa sonar amb un pedal i uns platerets.

batollar /ba.toˈʎa/ /ba.toˈʎaɾ/ /bə.toˈʎa/ /bə.tuˈʎa/ v
abschlagen

batre /ˈba.tɾe/ /ˈba.tɾə/ v
schlagen
Moure amb ímpetu i força alguna cosa, com un ocell les seves ales.
hämmern
Donar cops amb el martell al ferro.

batxiller /ba.t͡ʃiˈʎe/ /ba.t͡ʃiˈʎeɾ/ /bə.t͡ʃiˈʎe/ n masc
Abiturient
Persona que ha obtingut el grau concedit en acabar l'educació secundària.

batxillerat /ba.t͡ʃi.ʎeˈɾat/ /bə.t͡ʃi.ʎəˈɾat/ n masc
Abitur
Títol que acredita que una persona ha superat els estudis de batxillerat.

bavarès /ba.vaˈɾes/ /ba.βaˈɾes/ /bə.vəˈɾəs/ /bə.vəˈɾɛs/ /bə.βəˈɾɛs/ adj masc
bayerisch
Relatiu a Baviera, la seva cultura o la llengua.

bavarès /ba.vaˈɾes/ /ba.βaˈɾes/ /bə.vəˈɾəs/ /bə.vəˈɾɛs/ /bə.βəˈɾɛs/ n masc
Bayer
Natural de Baviera.
Bairisch Bayer
(masculí singular) Grup de dialectes de l'alt alemany parlats a Àustria i part de Baviera.

bavejar /ba.veˈd͡ʒaɾ/ /ba.βeˈd͡ʒa/ /ba.βeˈʒa/ /bə.vəˈd͡ʒa/ /bə.vəˈʒa/ /bə.βəˈʒa/ v
sabbern
Treure bava, fer baves.

bavosa blanca n fem
Streifenschleimfisch

bavosa morruda n fem
Roter Spitzkopfschleimfisch

bec /ˈbek/ /ˈbək/ /ˈbɛk/ n masc
Schnabel
Òrgan de la boca dels ocells formada per beines còrnies.

becada /beˈka.ða/ /bəˈka.ðə/ n fem
Waldschnepfe
Ocell de bec llarg i prim de la família dels escolopàcids (Scolopax rusticola).

bedoll /beˈðoʎ/ n masc
Birke
Arbre de la família de les betulàcies (Betula pendula) de fulles petites caduques, d’escorça clara i de fruits molt petits.
Fusta de Betula.

beguda /beˈɣu.ða/ n fem
Getränk Trank
Líquid que hom beu.

beina /bej.na/ /bɛj.nə/ n fem
Scheide
Funda on es guarda la fulla d'una arma blanca o, fins i tot, la de diversos instruments de tall.
Hülle
(anatomia) Estructura que cobreix un òrgan.

beix /ˈbeʃ/ adj
beige Beige

belar /beˈɫa/ /beˈɫaɾ/ /bəˈɫa/ v
blöken
Fel bels les ovelles o altre bestiar de llana i el cabrum.

belarús /be.ɫaˈrus/ /bə.ɫəˈrus/ adj masc
belarusisch
Relatiu a Belarús, abans Bielorússia, la seva cultura o la llengua.

belarús /be.ɫaˈrus/ /bə.ɫəˈrus/ n masc
Belarusse
Natural de Belarús, abans Bielorússia.
Weißrussisch
(invariable) Llengua eslava de la branca oriental, parlada a Bielorússia i a parts de Polònia.

belga /ˈbeɫ.ɣa/ /ˈbɛɫ.ɣə/ adj
belgisch
Relatiu o pertanyent a Bèlgica.

belga /ˈbeɫ.ɣa/ /ˈbɛɫ.ɣə/ n neut
Belgier
Persona que habita o és originària de Bèlgica.

belles arts n fem
schöne Künste

bellesa /beˈʎe.za/ /bəˈʎə.zə/ /bəˈʎɛ.zə/ n fem
Schönheit Schöne

bena /ˈbe.na/ /ˈbə.nə/ /ˈbɛ.nə/ n fem
Verband

benefici /be.neˈfi.si/ /bə.nəˈfi.si/ /bə.nəˈfi.si/ /bɛ.nɛˈfi.si/ n masc
Gewinn Nutzen

beneir /be.neˈi/ /be.neˈiɾ/ v
benedeien

benestar /ˌbe.nesˈta/ /ˌbe.nesˈtaɾ/ /ˌbe.nəsˈta/ n masc
Wohlbefinden
Situació en què es troben satisfetes les necessitats de tots els dominis de la vida humana, incloent-hi els aspectes físics, emocionals i socials.

bengalí /beŋ.ɡaˈɫi/ /bəŋ.ɡəˈɫi/ adj
bengalisch Bengali
Relatiu a Bengala, als seus habitant o la seva llengua.

bengalí /beŋ.ɡaˈɫi/ /bəŋ.ɡəˈɫi/ n neut
Bengale Bengali
Natural de la regió de Bengala, de l'estat indi de Bengala Occidental o de Bangla Desh.
Bengali Bengalisch
(masculí singular) Llengua indoeuropea originària de Bengala.

benvingut /ˌbem.biŋˈɡut/ /ˌbeɱ.viŋˈɡut/ /ˌbeɱ.viŋˈɡut/ adj masc
willkommen
Ben acollit

benzina /benˈzi.na/ /bənˈzi.nə/ n fem
Benzin

berber /beɾˈbeɾ/ /bərˈber/ adj
berberisch
amazic

berber /beɾˈbeɾ/ /bərˈber/ n neut
Berber
amazic (gentilici)
(invariable) amazic (llengua)

beril·li /beˈɾiɫ.ɫi/ /bəˈɾi.ɫi/ /bəˈɾiɫ.ɫi/ n masc
Beryllium

berkeli /bərˈkɛ.ɫi/ n masc
Berkelium

berlina /beɾˈɫi.na/ /bərˈɫi.nə/ n fem
Berliner
Pasta rodona, com un dònut sense forat, amb un farciment dolç.

berruga /beˈru.ɣa/ /bəˈru.ɣə/ n fem
Warze

besar /beˈza/ /beˈzaɾ/ v
küssen

besavi /beˈza.vi/ /beˈza.βi/ /bəˈza.vi/ /bəˈza.βi/ n masc
Urgroßvater

bescoll /besˈkɔʎ/ /bəsˈkɔʎ/ n masc
Nacken

bescuit /besˈkujt/ /bəsˈkujt/ n masc
Zwieback
Galeta o pa cuit per duplicat.

besneboda /bez.neˈbo.ða/ /bəz.nəˈβo.ðə/ n fem
Nichte Enkelin

besnebot /bez.neˈbot/ /bəz.nəˈβot/ n masc
Großneffe

besnét /bezˈnet/ /bəzˈnet/ n masc
Großenkel

besoncle /beˈzoŋ.kɫe/ /bəˈzoŋ.kɫə/ n masc
Großonkel

bessó /beˈso/ n masc
Zwilling
Cadascun dels dos o més germans nats en el mateix part.

bestia /besˈti.a/ /bəsˈti.ə/ n fem
Großtante
Tia del pare o de la mare.

bestiola /bes.tiˈo.ɫa/ /bəs.tiˈɔ.ɫə/ n fem
Wanze
Animal petit, generalment en to afectiu.

bestreta /besˈtɾe.ta/ /bəsˈtɾɛ.tə/ n fem
Vorschuss

besàvia /bezˈa.vi.a/ /bezˈa.βi.a/ /bəzˈa.vi.ə/ /bəzˈa.βi.ə/ n fem
Urgroßmutter

beure /ˈbew.ɾe/ /ˈbəw.ɾə/ /ˈbɛw.ɾə/ v
trinken

bibliografia /bi.bɫi.o.ɣɾaˈfi.a/ /bi.bɫi.o.ɣɾəˈfi.ə/ /bi.bɫi.u.ɣɾəˈfi.ə/ /bi.βɫi.u.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
Bibliografie Bibliographie
Relació sistemàtica i ordenada de llibres, articles i documents en general, corresponents a una temàtica determinada o un autor.

biblioteca /bi.bɫi.oˈte.ka/ /bi.bɫi.oˈtɛ.kə/ /bi.bɫi.uˈtɛ.kə/ n fem
Bibliothek Bücherei
Servei cultural que organitza i manté el dipòsit, la classificació, la conservació i la consulta o lectura de llibres o d'altre material gràfic.

biblioteca gràfica n fem
Grafik-Bibliothek

bibliotecari /bi.bɫi.o.teˈka.ɾi/ /bi.bɫi.o.təˈka.ɾi/ /bi.bɫi.u.təˈka.ɾi/ /bi.βɫi.u.təˈka.ɾi/ n masc
Bibliothekar

bicicleta /bi.siˈkɫe.ta/ /bi.siˈkɫə.tə/ /bi.siˈkɫɛ.tə/ n fem
Fahrrad Rad
Vehicle a pedals de dues rodes.

bidimensional /bi.ði.men.si.oˈnaɫ/ /bi.ði.mən.si.uˈnaɫ/ adj
zweidimensional

biennal /bi.enˈnaɫ/ /bi.ənˈnaɫ/ adj
bienal

bifurcació n fem
Gabelung
Punt on un sol camí, branca, riu, raonament, etc., se separa en altres dos de diferents.
Verzweigung
(informàtica) Instrucció que segons una condició, se salta un bloc d'instruccions o no, o bé, executa un bloc d'instruccions o un altre.

bifòbia /biˈfɔ.bi.a/ /biˈfɔ.βi.ə/ n fem
Biphobie

bilingüisme /bi.ɫiŋˈɡwiz.me/ /bi.ɫiŋˈɡwiz.mə/ n masc
Zweisprachigkeit

bilió /bi.ɫiˈo/ number masc
Billion

billar /biˈʎa/ /biˈʎar/ /biˈʎaɾ/ n masc
Billard

binaural /bi.nawˈɾaɫ/ /bi.nəwˈɾaɫ/ adj
binaural

biodiversitat /bi.o.ði.veɾ.siˈtat/ /bi.o.ði.vəɾ.siˈtat/ /bi.o.ði.βer.siˈtat/ /bi.o.ði.βeɾ.siˈtat/ /bi.u.ði.vər.siˈtat/ /bi.u.ði.βər.siˈtat/ n fem
Biodiversität

biografia /bi.o.ɣɾaˈfi.a/ /bi.o.ɣɾəˈfi.ə/ /bi.u.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
Biografie Biographie

biologia /bi.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /bi.o.ɫoˈʒi.a/ /bi.o.ɫoˈʒi.ə/ /bi.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
Biologie
Ciència que estudia els éssers vius.

biològic /bi.oˈɫɔ.d͡ʒik/ /bi.oˈɫɔ.ʒik/ /bi.uˈɫɔ.ʒik/ adj masc
biologisch

biostratigrafia /bi.os.tɾa.ti.ɣɾaˈfi.a/ /bi.os.tɾə.ti.ɣɾəˈfi.ə/ /bi.us.tɾə.ti.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
Biostratigraphie

biotecnologia /ˌbi.o.teŋ.no.ɫoˈʒi.a/ /ˌbi.o.teɡ.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ˌbi.o.təŋ.no.ɫoˈʒi.ə/ /ˌbi.u.təŋ.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
Biotechnologie Biotechnik

birmà /birˈma/ n masc
Birmane Birmanin
Natural de Birmània o Myanmar.

bisbat /bizˈbat/ n masc
Bistum

bisbe /ˈbiz.be/ n masc
Bischof Bischöfin
Càrrec de la jerarquia de l'església cristiana, que té l'administració d'una diòcesi sota el seu control.

bisexualitat /bi.sek.su.a.ɫiˈtat/ /bi.sək.su.ə.ɫiˈtat/ n fem
Bisexualität

bismut n masc
Bismut Wismut

bisnaga /bizˈna.ɣa/ /bizˈna.ɣə/ n fem
Bischofskraut

bisó /biˈzo/ n masc
Bison

bitlla /ˈbi.ʎa/ /ˈbi.ʎə/ /ˈbiʎ.ʎa/ /ˈbiʎ.ʎə/ n fem
Kegel
(bitlles) Cadascuna de les peces de fusta o un altre material, més o menys cilíndriques, que es disposen dretes segons un determinat model a la zona de plantada.

bitlles /ˈbi.ʎes/ /ˈbi.ʎəs/ /ˈbiʎ.ʎes/ /ˈbiʎ.ʎəs/ n fem
Bowling

bitllet /biʎˈʎet/ /biʎˈʎɛt/ /biˈʎet/ /biˈʎət/ /biˈʎɛt/ n masc
Banknote Geldschein
Paper amb valor de diner, emès pel govern de cada país.
Eintrittskarte
Paper o cartró que dóna dret a entrar o seure en algun lloc, per exemple un bitllet de tren.
Los
Paper que acredita la participació en una rifa.

biwa n masc
Biwa

blanc /ˈbɫaŋ/ /ˈbɫaŋk/ /ˈbɫaŋk/ adj masc
weiß Weiß
Qualitat de blanc.

blanc /ˈbɫaŋ/ /ˈbɫaŋk/ /ˈbɫaŋk/ n masc
Weiß weiß
Color que emet o reflecteix la màxima llum visible per als humans. En els colors d'addició el blanc es forma per la unió dels tres colors bàsics d'addició; en els colors de subtracció es forma per l'absència de tots els altres colors.

blanquejar /bɫaŋ.keˈd͡ʒa/ /bɫaŋ.keˈd͡ʒaɾ/ /bɫaŋ.keˈʒa/ /bɫəŋ.kəˈd͡ʒa/ /bɫəŋ.kəˈʒa/ v
weißen
(intransitiu) Mostrar blancor, tirar a blanc.

blasfèmia /bɫasˈfɛ.mi.a/ /bɫəsˈfɛ.mi.ə/ n fem
Blasphemie Gotteslästerung

blasme /ˈbɫaz.me/ /ˈbɫaz.mə/ n masc
Tadel

blat n masc
Weizen
Gra de la planta anteriorment citada, altament utilitzat en l'alimentació humana, en especial en l'elaboració de farines i aquestes en l'elaboració principalment de pa.

blat de moro /ˌbɫa.ðeˈmɔ.ɾo/ /ˌbɫad.deˈmɔ.ɾo/ /ˌbɫad.dəˈmɔ.ɾo/ /ˌbɫad.dəˈmɔ.ɾu/ n masc
Mais

blau adj masc
blau Blau

blau n masc
Blau Prellung
Color entre el verd i el violeta, el to propi del cel i del mar.
Prellung
Taca blavosa a la pell per la coagulació de la sang, especialment després d'un cop.

blau de Prússia /ˌbɫaw n masc
Preußischblau

ble /ˈbɫe/ /ˈbɫə/ /ˈbɫɛ/ /ˈbɾe/ n masc
Docht
Cordó curt de dins d'un ciri o espelma que s'encén per fer llum.

bleda /ˈbɫe.ða/ /ˈbɫə.ðə/ /ˈbɫɛ.ðə/ /ˈbɾe.ɾa/ n fem
Mangold
Verdura biennal comestible, de la qual se n'aprofiten les seves fulles llargues i toves.

bleda-rave /ˌbɫe.ðaˈra.ve/ /ˌbɫe.ðaˈra.βe/ /ˌbɫə.ðəˈra.və/ /ˌbɫɛ.ðəˈra.və/ /ˌbɫɛ.ðəˈra.βə/ n fem
Rote Beete

bloqueig /bɫoˈket͡ʃ/ /bɫoˈkət͡ʃ/ /bɫuˈkɛt͡ʃ/ n masc
Blockade
Acció de bloquejar.

bo /ˈbo/ adj masc
gut
Ple de bondat.
De qualitat.

boc /ˈbok/ /ˈbɔk/ n masc
Bock
Mascle de la cabra.

boca /ˈbo.ka/ n fem
Mund Maul
(anatomia) Orifici que tenen els éssers vius que permet ingerir aliment.

bocadolça /ˌbo.kaˈðoɫ.sa/ /ˌbo.kəˈðoɫ.sə/ n masc
Rotgrauhai
Espècie de tauró de la família dels hexànquids de cos allargat, amb sis parells de fenedures branquials, aleta caudal endarrerida, de color marró fosc (Hexanchus griseus).

bocamoll /ˌbo.kaˈmɔʎ/ adj masc
geschwätzig

boccia n fem
Boccia

bocí /boˈsi/ /buˈsi/ n masc
Stück

bodega /boˈðe.ɣa/ /boˈðɛ.ɣə/ /buˈðɛ.ɣə/ n fem
Laderaum
(nàutica) Part d'un vaixell dins del seu buc que serveix de magatzem del material que s'hi transporta.

boga /ˈbo.ɣə/ /ˈbɔ.ɣa/ /ˈbɔ.ɣɔ/ /ˈbɔ.ɣə/ n fem
Rohrkolben
Diverses plantes del gènere tifàcies (Typha) que creixen als aiguamolls, les quals s'utilitzen per fer seients de cadires.
Gelbstriemen
Peix teleosti de la família dels espàrids. (Boops boops)

bogeria /bo.d͡ʒeˈɾi.a/ /bo.ʒeˈɾi.a/ /bo.ʒəˈɾi.ə/ /bu.ʒəˈɾi.ə/ n fem
Wahnsinn Verrücktheit

bohri n masc
Bohrium

boia /ˈbɔ.ja/ /ˈbɔ.jɔ/ /ˈbɔ.jə/ n fem
Boje Bake

boicot /bojˈkɔt/ /bujˈkɔt/ n masc
Boykott

boicotejar /boj.ko.teˈd͡ʒa/ /boj.ko.teˈd͡ʒaɾ/ /boj.ko.teˈʒa/ /boj.ko.təˈd͡ʒa/ /buj.ku.təˈʒa/ v
boycott

boig /ˈbɔt͡ʃ/ adj masc
verrückt

boira /ˈboj.ɾə/ /ˈbɔj.ɾa/ /ˈbɔj.ɾɔ/ n fem
Nebel
Fenomen atmosfèric de núvols baixos, condensació d'aigua a tocar de terra que dificulta la visió.

boix /ˈbojʃ/ /ˈboʃ/ n masc
Buchs Buchsbaum

bol n masc
Bolus
Argila ferruginosa de coloració rogenca.
Schale
Recipient semiesfèric gran sense anses.
Contingut del recipient.

bolet /boˈɫet/ /boˈɫət/ /buˈɫɛt/ n masc
Sporokarp
Cos fructífer d'un fong superior.
Pilz
Fong, floridura.

bolivià /bo.ɫi.viˈa/ /bo.ɫi.βiˈa/ /bu.ɫi.viˈa/ adj masc
bolivianisch
Relatiu o pertanyent a Bolívia.

bolivià /bo.ɫi.viˈa/ /bo.ɫi.βiˈa/ /bu.ɫi.viˈa/ n masc
bolivianisch
Persona que habita o és originària de Bolívia.

bolquer /boɫˈke/ /boɫˈkeɾ/ /buɫˈke/ n masc
Windel

bolígraf /boˈɫi.ɣɾaf/ /boˈɫi.ɣɾəf/ /buˈɫi.ɣɾəf/ n masc
Kugelschreiber

bomba /ˈbom.ba/ n fem
Pumpe Bombe
Dispositiu pensat per a extreure un fluid d'algun lloc de forma canalitzada, en especial quan s'utilitza per a líquids.
Bombe
Màquina hidràulica que serveix per apagar incendis.
Aparell explosiu pensat per a atacar l'enemic.
(futbol americà) Passada llarga i alta dirigida a un receptor que fa una correguda llarga.

bombar /bomˈba/ /bomˈbaɾ/ /bumˈba/ v
pumpen
Fer anar la bomba per a treure aigua.

bombardeig /bom.baɾˈðet͡ʃ/ /bom.bəɾˈðət͡ʃ/ /bum.bərˈdɛt͡ʃ/ /bum.bərˈðɛt͡ʃ/ n masc
Bombardierung

bomber /bomˈbe/ /bomˈbeɾ/ /bumˈbe/ n masc
Feuerwehrmann

bombeta /bomˈbe.ta/ /bomˈbə.tə/ /bumˈbɛ.tə/ n fem
Glühbirne Glühlampe

bombo /ˈbom.bo/ /ˈbom.bu/ n masc
Lostrommel
Caixa giratòria que conté números per treure a l'atzar.

bombolla /bomˈbo.ʎa/ /bomˈbo.ʎə/ /bumˈbo.ʎə/ n fem
Blase
Aire tancat per un tel líquid.

bombó /bomˈbo/ /bumˈbo/ n masc
Praline

bon Nadal Interjection
frohe Weihnachten

bon Nadal i feliç any nou /ˌbɔn Interjection
frohe Weihnachten und ein gutes neues Jahr

bon dia Interjection
guten Tag guten Morgen

bon vespre Interjection
guten Abend

bona nit Interjection
gute Nacht

bona tarda Interjection
guten Tag

bongos /ˈboŋ.gos/ /ˈboŋ.gus/ n masc
Bongos

bonic /boˈnik/ /buˈnik/ adj masc
schön

bonisme /boˈniz.me/ /boˈniz.mə/ /buˈniz.mə/ n masc
Gutmenschentum

bony n masc
Beule
Protuberància produïda en el cos per una contusió.
Bodenwelle
Protuberància produïda en una superfície per un cop.

bonítol /boˈni.toɫ/ /buˈni.tuɫ/ n masc
pelamid

bonítol llis n masc
ungestreifte Pelamide

booleà /bu.ɫeˈa/ adj masc
boolesch

bor n masc
Bor

bord /ˈbort/ adj masc
unehelich
Nascut d'uns pares no casats.
Branques noves d'un arbre que surten de la part de baix de la soca i no són d'aprofitament per fer fruit.

borinot /bo.ɾiˈnɔt/ /bu.ɾiˈnɔt/ n masc
Hummel
Insecte volador del gènere Bombus, voluminós i pelut.

borni /ˈbor.ni/ /ˈbɔr.ni/ adj masc
einäugig

borratja /boˈra.d͡ʒa/ /boˈra.d͡ʒə/ /buˈra.d͡ʒə/ n fem
Borretsch

borratxera /bo.raˈt͡ʃe.ɾa/ /bo.rəˈt͡ʃe.ɾə/ /bu.rəˈt͡ʃe.ɾə/ n fem
Trunkenheit
(informal) embriaguesa

borsa /ˈbor.sə/ /ˈboɾ.sa/ n fem
Börse

bosc n masc
Wald Forst

bosnià /boz.niˈa/ /buz.niˈa/ adj masc
bosnisch
Relatiu a Bòsnia o als seus habitants.

bosnià /boz.niˈa/ /buz.niˈa/ n masc
Bosnier
Natural de la regió de Bòsnia o de l'estat de Bòsnia i Hercegovina.
Bosnisch
(només singular) Varietat estandarditzada del serbocroat a Bòsnia i Hercegovina.

bossa /ˈbo.sa/ /ˈbo.sə/ n fem
Tasche
Utensili amb nanses fet amb material flexible, emprat per a transportar coses de poc pes.

bossa d'aigua calenta n fem
Wärmflasche

bosó /boˈzo/ /buˈzo/ n masc
Boson

bot n masc
Weinschlauch
Recipient de cuir, originalment de boc per a contenir vi.
Sprung
Salt enlaire amb un impuls ràpid.

bota /ˈbo.ta/ /ˈbo.tə/ /ˈbɔ.tə/ n fem
Stiefel
Calçat alt que cobreix el peu i part de la cama fins a prop del genoll, sovint de cuiro.

boter /boˈte/ /boˈteɾ/ /buˈte/ n masc
Küfer
(professions) Un boter era un menestral que tenia l'ofici de fer bótes, tines, tonells, etc., destinats a contenir líquids, especialment vi, oli, o pesca salada.

botiga /boˈti.ɣa/ /boˈti.ɣə/ /buˈti.ɣa/ /buˈti.ɣə/ n fem
Geschäft Laden

botulisme /bo.tuˈɫiz.me/ /bo.tuˈɫiz.mə/ /bu.tuˈɫiz.mə/ n masc
Botulismus

botxí /boˈt͡ʃi/ /buˈt͡ʃi/ n masc
Scharfrichter

botànic /boˈta.nik/ /buˈta.nik/ n masc
Botaniker
Persona versada en l’estudi de les plantes.

botànica /boˈta.ni.ka/ /boˈta.ni.kə/ /buˈta.ni.kə/ n fem
Botanik Pflanzenkunde

botó /boˈto/ /buˈto/ n masc
Knopf Taste

botó de direcció n masc
Richtungsknopf

botó de puny n masc
Manschettenknopf

bou n masc
Ochse Bulle
Animal mascle de la família bòvids (Bos taurus).

boxa /ˈbok.sa/ /ˈbok.sə/ n fem
Boxen

braguer /bɾaˈɣe/ /bɾaˈɣeɾ/ /bɾəˈɣe/ n masc
Euter

bragueta /bɾaˈɣe.ta/ /bɾəˈɣə.tə/ /bɾəˈɣɛ.tə/ n fem
Hosenschlitz
Obertura de davant dels pantalons.

bramar /bɾaˈma/ /bɾaˈmaɾ/ /bɾəˈma/ v
brüllen
Parlar amb grans crits les persones.

bramular /bɾa.muˈɫa/ /bɾa.muˈɫaɾ/ v
brüllen
Fer crits el bou, la vaca.

branca /ˈbɾaŋ.ka/ n fem
Ast Zweig
Divisió del tronc d'un arbre.
Brillenbügel
Cadascuna de les peces allargades d’unes ulleres per recolzar-se en les orelles.

brasa /ˈbɾa.za/ /ˈbɾa.zə/ n fem
Glut

braç n masc
Arm
(anatomia) Extremitat superior del cos.
Elle
Unitat de longitud, el doble d'un colze.

bresca /ˈbɾes.ka/ /ˈbɾəs.kə/ /ˈbɾɛs.kə/ n fem
Wabe

bressol /bɾeˈsɔɫ/ n masc
Wiege
(central, septentrional, alguerès) Llit per un bebè, generalment amb capacitat de ser gronxat.

bretxa /ˈbɾe.t͡ʃa/ /ˈbɾe.t͡ʃə/ n fem
Bresche Bruch
Obertura feta en una muralla per l’artilleria.

bretó adj masc
bretonisch Bretonisch
Relatiu a la Bretanya, als seus habitants o a la seva llengua.

bretó n masc
Bretonisch bretonisch
Natural de la Bretanya.
(masculí singular) Llengua cèltica originària de la Bretanya.

bri /ˈbɾi/ n masc
Grashalm

brida /ˈbɾi.ða/ /ˈbɾi.ðə/ n fem
Zaumzeug Zaum
Peça de ferro que es posa a la boca del cavall, a la qual es lliguen les regnes per governar-lo.
Element de metall o plàstic resistent que serveix per lligar i immobilitzar dues coses.
(pilota basca) Tira de cuir sobresortint del guant d'una cesta, que serveix per a lligar-hi la cinta.

brillant /bɾiˈʎan/ /bɾiˈʎant/ adj
hell brillant
Que brilla.

brillant /bɾiˈʎan/ /bɾiˈʎant/ n masc
brillant
Diamant tallat en facetes per sobre i per sota.

brillar /bɾilˈla/ /bɾiˈʎa/ /bɾiˈʎa/ /bɾiˈʎaɾ/ v
leuchten

brindar /bɾinˈda/ /bɾinˈdaɾ/ v
anstoßen toasten
Beure a la salut d'algú.

brindis n masc
Trinkspruch Toast

brisa /ˈbɾi.za/ /ˈbɾi.zə/ n fem
Brise
Tipus de vent suau que es produeix al litoral a causa dels diferencials de temperatura, normalment al matí i a l'horabaixa.

brivall /bɾiˈvaʎ/ /bɾiˈvaʎ/ /bɾiˈβaʎ/ n masc
Schelm
Noi entremaliat.

brocat /bɾoˈkat/ /bɾuˈkat/ n masc
Brokat Brokatstoff
Teixit de seda amb ornaments, especialment d’or o d’argent.

brodar /bɾoˈða/ /bɾoˈðaɾ/ /bɾuˈða/ v
sticken

brodat /bɾoˈðat/ /bɾuˈðat/ n masc
Stickerei Sticken

brom n masc
Brom

broma /ˈbɾo.ma/ n fem
Dunst
Boira poc espessa.
Scherz
Mentida, entremaliadura o joc fet per divertir-se, usualment a costa dels altres.

bromadora /bɾo.maˈðo.ɾa/ /bɾo.məˈðo.ɾə/ /bɾu.məˈðo.ɾə/ n fem
Schaumlöffel

bromejar /bɾo.meˈd͡ʒa/ /bɾo.meˈd͡ʒaɾ/ /bɾo.meˈʒa/ /bɾo.məˈd͡ʒa/ /bɾu.məˈʒa/ v
scherzen spaßen

broncodilatador /ˌbɾoŋ.ko.ði.ɫa.taˈðo/ /ˌbɾoŋ.ko.ði.ɫa.taˈðoɾ/ /ˌbɾoŋ.ko.ði.ɫə.təˈðo/ /ˌbɾoŋ.ku.ði.ɫə.təˈðo/ n masc
Bronchospasmolytikum
Medicament que dilata i relaxa els bronquis. Normalment se l'utilitza per combatre l'asma.

bronqui /ˈbɾɔŋ.ki/ n masc
Bronchus Bronchie

bronquiolitis /bɾoŋ.ki.oˈɫi.tis/ /bɾuŋ.ki.uˈɫi.tis/ n fem
Bronchiolitis

bronquitis /bɾoŋˈki.tis/ /bɾuŋˈki.tis/ n fem
Bronchitis

bronze /ˈbɾon.zə/ n masc
Bronze

brot /ˈbɾot/ n masc
﻿Ausbruch
(figuradament, epidemiologia, sociologia) Increment de casos d'una malaltia o succés mèdic per sobre de la freqüència esperada o inici d'un fenomen social potencialment nociu.

brotar /bɾoˈta/ /bɾoˈtaɾ/ /bɾuˈta/ v
sprießen

brou /ˈbɾɔw/ n masc
Brühe

bru /ˈbɾu/ adj masc
braun
Color fosc proper al negre amb matisos rogencs, especialment en pelatges.

bruixa /ˈbɾu.ʃa/ /ˈbɾuj.ʃa/ n fem
Hexe
Dona que practica bruixeria.
Lammzunge
(peixos) Peix teleosti de la família dels bòtids i de l'ordre dels pleuronectiformes (Arnoglossus thori).

brusa /ˈbɾu.za/ /ˈbɾu.zə/ n fem
Bluse
Especie de camisa amb diverses variacions, pensada per a les dones.

brussel·lès /bɾu.seɫˈɫes/ /bɾu.seˈɫes/ /bɾu.səɫˈɫəs/ /bɾu.səɫˈɫɛs/ /bɾu.səˈɫɛs/ adj masc
Brüsseler

brut adj masc
schmutzig brutto
Que té brutícia, pols o taques, poc net o polit.
schmutzig
Obscè en l'expressió o el parlar.
brutto
(economia) Sou abans de descomptar els impostos.
roh
Estat natural

brutal /bɾuˈtaɫ/ adj
brutal
Propi de les bèsties, d’animals irracionals.

brètol /ˈbɾɛ.toɫ/ /ˈbɾɛ.tuɫ/ adj masc
rüpelhaft

bub-bub Interjection
wau wau

bucle de joc n masc
Spielschleife

budell n masc
Darm

bufanda /buˈfan.da/ n fem
Schal

bufar /buˈfa/ /buˈfaɾ/ v
blasen
(intransitiu) Expulsar aire per la boca fent força amb els llavis mig closos.
(transitiu) Dirigir l’aire expulsat amb força de la boca sobre alguna cosa.

bufet /buˈfet/ /buˈfət/ /buˈfɛt/ n masc
Büfett
Moble per a desar el parament de taula del menjador.
Taula assortida de menjar i begudes preparada per a servir-se’n.

bufeta /buˈfe.ta/ /buˈfə.tə/ /buˈfɛ.tə/ n fem
Blase
(anatomia) Cavitat membranosa que rep un líquid o gas de l'organisme.
bufeta urinària
(menorquí) butllofa

bufeta urinària n fem
Harnblase

bufetada /bu.feˈta.ða/ /bu.fəˈta.ðə/ n fem
Ohrfeige Schlag

bufetejar /bu.fe.teˈd͡ʒa/ /bu.fe.teˈd͡ʒaɾ/ /bu.fe.teˈʒa/ /bu.fə.təˈd͡ʒa/ /bu.fə.təˈʒa/ v
klatschen schlagen

bugia /buˈd͡ʒi.a/ /buˈʒi.a/ /buˈʒi.ə/ n fem
Zündkerze

buglossa /buˈɣɫɔ.sa/ /buˈɣɫɔ.sɔ/ /buˈɣɫɔ.sə/ n fem
Ochsenzunge

bugui /ˈbu.ɣi/ n neut
Buginesisch
(només singular) Llengua malaiopolinèsia originària de les Cèlebes.

buidar /bujˈða/ /bujˈðaɾ/ /bwiˈða/ v
leeren

buirac /bujˈɾak/ /bwiˈɾak/ n masc
Köcher
Caixa ampla per dalt i estreta per baix dins de la qual es porten fletxes, sagetes o dards.
Nadelkissen
Coixinet on els sastres claven les agulles de cosir.

buit /ˈbujt/ /ˈbwit/ adj masc
leer
Dit d'un objecte que no conté res visible.

buit /ˈbujt/ /ˈbwit/ n masc
Vakuum
(física) Absència de matèria.

bulb /ˈbuɫp/ n masc
Zwiebel

bullir /buˈʎi/ /buˈʎiɾ/ v
kochen sieden

bulímia /buˈɫi.mi.a/ /buˈɫi.mi.ə/ n fem
Bulimie

burgesia /bur.ʒəˈzi.ə/ /buɾ.d͡ʒeˈzi.a/ n fem
Bourgeoisie

burgmestre /burɡˈmɛs.tɾə/ /buɾɡˈmes.tɾe/ /buɾɡˈməs.tɾə/ n masc
Bürgermeister

burilla /buˈɾi.ʎa/ /buˈɾi.ʎə/ n fem
Stummel

burocràcia /bu.ɾoˈkɾa.si.a/ /bu.ɾoˈkɾa.si.ə/ /bu.ɾuˈkɾa.si.ə/ n fem
Bürokratie

burofax /bu.ɾoˈfaks/ n masc
Bürofax
Oficina de correus que ofereix el servei de transferència de documents a través fax.

burquini /burˈki.ni/ n masc
Burkini

burro marí n masc
Seepferdchen

bus n masc
Bus
En electrònica digital, part d'un circuit per on es transfereixen dades o senyals.

bus n neut
Taucher
Persona que realitza treballs submergit o caminant per baix del mar.

bust /ˈbust/ n masc
Büste

butlla /ˈbuɫ.ɫa/ /ˈbuɫ.ɫə/ /ˈbuʎ.ʎa/ /ˈbuʎ.ʎə/ n fem
Bulle
Missiva o document oficial emès pel Papa.

butxaca /buˈd͡ʒa.ka/ /buˈt͡ʃa.ka/ n fem
Tasche
Bosseta o cavitat d’una peça de vestir per a petits objectes personals.

byte /ˈbajt/ n masc
Byte

bàcul /ˈba.kuɫ/ n masc
Krummstab

bàdminton n masc
Badminton Federball

bàlsam /ˈbaɫ.sam/ /ˈbaɫ.səm/ n masc
Balsam Trost

bàltic /ˈbaɫ.tik/ adj masc
baltisch

bàndol /ˈban.doɫ/ /ˈban.duɫ/ n masc
Bande

bàrbar /ˈbar.bər/ /ˈbaɾ.baɾ/ n masc
Barbar

bàsic /ˈba.zik/ adj masc
einfach

bèrix /ˈbɛ.ɾiks/ n masc
nordischer Schleimkopf

bèstia /ˈbes.ti.a/ /ˈbes.ti.ə/ /ˈbɛs.ti.a/ /ˈbɛs.ti/ n fem
Tier

bé adv
gut
Correcte, fet de bona manera.

bé n masc
Gut
Propietat, objecte valuós.

bé privat n masc
Privateigentum

bíblic /ˈbi.βɫik/ adj masc
biblisch
Relatiu o pertanyent a la Bíblia

bòxer /ˈbɔk.seɾ/ /ˈbɔk.sər/ n masc
Boxer

bóta /ˈbo.ta/ /ˈbo.tə/ n fem
Fass
Recipient de fusta que serveix per posar vi, oli i altres licors, format per diverses dogues de fusta unides per mitjà dels cèrcols que l'abracen, i una mica més amples del centre a fi que facin panxa, amb una fusta rodona que tapa a cada cap.

búfal /ˈbu.faɫ/ n masc
Büffel

búlgar adj masc
bulgarisch Bulgarisch
Relatiu o pertanyent a Bulgària, als habitants o a la llengua.

búlgar n masc
Bulgare Bulgarisch
Natural de Bulgària.
Bulgarisch bulgarisch
(masculí singular) Llengua indoeuropea parlada a la Bulgària.

búnquer /ˈbuŋ.keɾ/ /ˈbuŋ.kər/ n masc
Bunker
Edifici amb parets molt sòlides, que està poc aixecat del terra i en part o totalment soterrat, destinat a resistir l'atac de l'enemic amb bombardeigs d'artilleria o d'aviació o explosius.

bústia /ˈbus.ti.a/ /ˈbus.ti.ə/ n fem
Briefkasten Hausbriefkasten

cabana /kaˈba.na/ /kəˈβa.nə/ n fem
Hütte

cabaret /ka.baˈɾet/ /kə.bəˈɾət/ /kə.bəˈɾɛt/ /kə.βəˈɾɛt/ n masc
Kabarett

cabdell /kabˈdeʎ/ /kəbˈdeʎ/ n masc
Knäuel
Bola de fil enrotllat.

cabell /kaˈbeʎ/ /kəˈbəʎ/ /kəˈbɛj/ /kəˈβɛʎ/ n masc
Haare
Pèl del cap.

cabilenc /ka.biˈɫeŋk/ /ka.βiˈɫeŋ/ /kə.biˈɫəŋk/ /kə.biˈɫɛŋk/ n masc
Kabyle
Persona del poble amazic de la regió de Cabília.

cabina /kaˈbi.na/ /kəˈβi.nə/ n fem
Kabine

cabirol /ka.biˈɾɔɫ/ /kə.βiˈɾɔɫ/ n masc
Reh

cable /ˈka.bɫe/ /ˈka.βɫe/ /ˈka.βɫə/ /ˈkab.bɫe/ /ˈkab.bɫə/ n masc
Kabel

cabra /ˈka.βɾə/ n fem
Ziege Geiß
Mamífer remugant que forma un gènere propi (Capra) en el que cal distingir com a més famós dels seus membres la cabra domèstica. Se les reconeix especialment per la seva habilitat en recórrer terrenys muntanyosos i per les seves característiques banyes que poden ser rectes o corbes i, fins i tot, caragolades.

cabre /ˈka.bɾe/ /ˈka.βɾə/ v
passen

caca /ˈka.ka/ /ˈka.kə/ n fem
Kacke
(infantil) Excrements.

cacau /kaˈkaw/ /kəˈkaw/ n masc
Kakao
Arbre de la família de les esterculiàcies propi de l'Amèrica tropical (Theobroma cacao).
Llavor del Theobroma cacao, l'ingredient principal de la xocolata.

cacauet /ka.kaˈwet/ /kə.kəˈwɛt/ n masc
Erdnuss

cacofonia /ka.ko.foˈni.a/ /kə.ko.foˈni.ə/ /kə.ku.fuˈni.ə/ n fem
Kakophonie

cactus /ˈkak.tus/ n masc
Kaktus

cada /ˈka.ða/ /ˈka.ðə/ adj
jeder

cadell /kaˈðeʎ/ /kəˈðeʎ/ n masc
Welpe
Cria del gos.

cadena /kaˈðe.na/ /kəˈðə.nə/ /kəˈðɛ.nə/ n fem
Kette
Filera de moltes anelles o baules enllaçades amb unes altres pels caps, generalment de metall, com per exemple un collar, la cadena del vàter, les cadenes del cotxe per a la neu, la cadena d'una bicicleta, etc.
Successió, sèrie o encadenament d'esdeveniments o d'elements (per exemple, cadena hotelera, cadena de muntanyes, etc.)
Sender
Conjunt d'emissores de ràdio o de televisió.

cadernera /ka.ðeɾˈne.ɾa/ n fem
Stieglitz Distelfink

cadi /ˈka.ði/ n neut
Kadi
Jutge de causes civils al món musulmà.

cadira /kaˈði.ɾa/ /kaˈɾi.ɾa/ /kəˈði.ɾə/ n fem
Stuhl
Moble utilitzat per seure i que té respatller.
(tennis) Seient situat al capdamunt d'una plataforma d'1,8 a 2,4 m d'altura situada a 1,2 m d'un dels extrems de la xarxa, on s'asseu el jutge de cadira.

cadmi n masc
Cadmium

cadàver /kaˈða.veɾ/ /kaˈða.βer/ /kaˈða.βeɾ/ /kəˈða.vəɾ/ n masc
Leiche Kadaver

cafeïna /ka.feˈi.na/ /kə.fəˈi.nə/ n fem
Koffein Coffein

cafre /ˈka.fɾe/ /ˈka.fɾə/ n neut
Kafir
(ofensiu, obsolet) xosa, bantu

cafè n masc
Kaffee Café
Establiment on se serveixen cafès (la beguda) i d’altres begudes (refrescs, conyac, vi, etc.).

cagar /kaˈɣa/ /kaˈɣaɾ/ /kəˈɣa/ v
scheißen kacken

caiac /kaˈjak/ n masc
Kajak

caiguda /kajˈɣu.ða/ /kəjˈɣu.ðə/ n fem
Sturz
(voleibol) Acció defensiva consistent a llançar-se per evitar que la pilota toqui a terra.

caixa /ˈka.ʃa/ /ˈkaj.ʃa/ n fem
Kasten
Receptacle rígid relativament gran destinat a guardar-hi objectes, embalar-los o transportar-los, normalment és de fusta de forma rectangular o quadrada.

caixa negra /ˌka.ʃaˈne.ɣɾa/ /ˌka.ʃəˈnə.ɣɾə/ /ˌka.ʃəˈnɛ.ɣɾə/ /ˌkaj.ʃaˈne.ɣɾa/ n fem
Flugschreiber

cala /ˈka.ɫa/ /ˈka.ɫə/ n fem
Bucht
Forma de la costa en què la mar penetra en la terra en forma de C, quedant un espai apte per a treure i varar embarcacions.

calaix /kaˈɫajʃ/ /kəˈɫaj/ /kəˈɫaʃ/ n masc
Schublade

calaixera /ka.ɫajˈʃe.ɾa/ /ka.ɫaˈʃe.ɾa/ /kə.ɫəˈʃe.ɾə/ n fem
Kommode

calamar /ka.ɫaˈmaɾ/ /kə.ɫəˈma/ /kə.ɫəˈmar/ n masc
Kalmar

calamarsa /ka.ɫaˈmaɾ.sa/ /kə.ɫəˈmar.sə/ n fem
Hagel

calavera /ka.ɫaˈve.ɾa/ /ka.ɫaˈβe.ɾa/ /kə.ɫəˈve.ɾə/ /kə.ɫəˈβe.ɾə/ n masc
Schädel

calb /ˈkaɫp/ adj masc
kahl glatzköpfig

calcani /kaɫˈka.ni/ /kəɫˈka.ni/ n masc
Calcaneus

calci n masc
Kalzium Calcium

calcificar /kaɫ.si.fiˈka/ /kaɫ.si.fiˈkaɾ/ /kəɫ.si.fiˈka/ v
verkalken

calcita /kaɫˈsi.ta/ /kəɫˈsi.tə/ n fem
Calcit

calculadora /kaɫ.ku.ɫaˈðo.ɾa/ n fem
Taschenrechner Rechner

calcular /kaɫ.kuˈɫa/ /kaɫ.kuˈɫaɾ/ /kəɫ.kuˈɫa/ v
kalkulieren rechnen

calefacció /ka.ɫe.fak.siˈo/ /kə.ɫə.fək.siˈo/ n fem
Heizung

calendari /ka.lenˈda.ɾi/ /ka.ɫenˈda.ɾi/ /kə.ɫənˈda.ɾi/ n masc
Kalender

calendari gregorià n masc
gregorianischer Kalender

calent /kaˈɫen/ /kaˈɫent/ /kəˈɫen/ /kəˈɫent/ adj masc
heiß
De temperatura elevada.
geil
Excitat sexualment.

calfred /kaɫˈfɾet/ /kəɫˈfɾət/ /kəɫˈfɾɛt/ n masc
Schüttelfrost

califa /kaˈɫi.fa/ /kəˈɫi.fə/ n masc
Kalif

californi /kə.ɫiˈfɔr.ni/ n masc
Californium

call /ˈkaʎ/ n masc
Hühnerauge
Durícia que es fa en la pell per fregament continuat.
Judengasse
(històric) Barri medieval català habitat per jueus.

calor /kaˈɫo/ /kaˈɫoɾ/ n fem
Wärme
Situació en la qual la temperatura és superior a la normal.
Forma d'energia que es produeix amb el moviment cinètic de les molècules d'un cos o partícula. Es mesura mitjançant la magnitud de la temperatura.
Hitze Wärme
Sensació de temperatura excessiva.

calze /ˈkaɫ.ze/ /ˈkaɫ.zə/ n masc
Kelch
Estri en forma de copa que es fa servir en la litúrgia catòlica.
En arqueologia, tipus de copa de metall, relacionada amb l'antiga cultura grega.
Conjunt de sèpals que formen l'extrem d'una flor.

cal·laïta /kaɫ.ɫaˈi.ta/ /kəɫ.ɫəˈi.tə/ n fem
Callaite

cal·ligrafia /ka.ɫi.ɣɾaˈfi.a/ /kaɫ.ɫi.ɣɾaˈfi.a/ /kə.ɫi.ɣɾəˈfi.ə/ /kəɫ.ɫi.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
Kalligraphie Kalligrafie

calç /ˈkaɫs/ n fem
Baukalk Kalk

calça /ˈkaɫ.sa/ /ˈkaɫ.sə/ n fem
Höschen
(generalment en plural, central, septentrional, nord-occidental) Roba interior femenina sobre la cintura i l’entrecuix.

calçat /kaɫˈsat/ n masc
Schuhwerk Fußbekleidung

calçotada /kaɫ.soˈta.ða/ /kəɫ.soˈta.ðə/ /kəɫ.suˈta.ðə/ n fem
calçotada

calçotets /kaɫ.soˈtets/ /kəɫ.soˈtəts/ /kəɫ.suˈtɛts/ n masc
Unterhose

calèndula /kaˈɫɛn.du.ɫa/ /kəˈɫɛn.du.ɫə/ n fem
Ringelblume

calé /kaˈɫe/ /kəˈɫe/ n masc
Knete

calúmnia /kaˈɫum.ni.a/ /kəˈɫum.ni.ə/ n fem
Rufmord

cama /ˈka.ma/ n fem
Bein
Extremitat inferior del cos humà, sovint excloent el peu.

camaleó /ka.ma.ɫeˈo/ /kə.mə.ɫəˈo/ n masc
Chamäleon

camamilla /ka.maˈmi.ʎa/ n fem
Kamillentee Kamille

camarada /ka.maˈɾa.ða/ /kə.məˈɾa.ðə/ n neut
Kamerad
Company amb qui es comparteixen afinitats.
Genosse
(política) Company de militància socialista o comunista.

cambra /ˈkam.bɾa/ n fem
Zimmer

cambrer /kamˈbɾe/ /kamˈbɾeɾ/ n masc
Kellner
Persona encarregada de netejar les cambres i les zones de servei comunes, especialment als hotels o serveis de transport.
Persona encarregada del servei de les taules a un establiment de restauració, com ara un restaurant, un bar o un cafè.

camell /kaˈmeʎ/ n masc
Kamel Trampeltier
Gènere d'ungulats de la família dels camèlids (Camelus), amb un o dos geps remarcats carregats de greix a l'esquena (el nombre de geps depèn de l'espècie), robusts, i usats sovint com a animals de càrrega pels països més calorosos, ja que resisteixen bé les temperatures elevades.
Ticker
(col·loquial) Traficant de droga.

camisa /kaˈmi.za/ /kəˈmi.ə/ n fem
Hemd
Peça de roba que es posa al tronc.

camió /ka.miˈo/ n masc
Lastwagen Lastkraftwagen
Vehicle de càrrega terrestre i autopropulsat de mida gran i de gran potència que duu la càrrega separada de la cabina (normalment en una caixa o en un remolc).

camp /ˈkam/ /ˈkamp/ /ˈkamp/ n masc
Feld Acker
Extensió de terrenys fora de la ciutat, ocupats per conreus, boscos, etc.
(esports de pilota) Cadascuna de les dues meitats en què queda dividit un camp de joc per la línia central, defensada per un dels dos adversaris i atacada per l'altre.

campana /kamˈpa.na/ /kəmˈpa.nə/ n fem
Glocke

campanar /kam.paˈna/ /kam.paˈnaɾ/ /kəm.pəˈna/ n masc
Glockenturm

campanya /kamˈpa.ɲa/ /kəmˈpa.ɲə/ n fem
Kampagne Feldzug

camperol /kam.peˈɾɔɫ/ /kəm.pəˈɾɔɫ/ n masc
Bauer

campionat /kam.pi.oˈnat/ /kəm.pi.oˈnat/ /kəm.pi.uˈnat/ n masc
Meisterschaft

campió /kam.piˈo/ /kəm.piˈo/ n masc
Sieger

camuflar /ka.muˈfɫa/ /ka.muˈfɫaɾ/ /kə.muˈfɫa/ v
tarnen

camí /kaˈmi/ n masc
Weg

canadenc /ka.naˈðeŋ/ /ka.naˈðeŋk/ /kə.nəˈðəŋk/ /kə.nəˈðɛŋ/ /kə.nəˈðɛŋk/ adj masc
kanadisch
Relatiu o pertanyent al Canadà.

canal /kaˈnaɫ/ n masc
Kanal
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los.

canal alfa n masc
Alpha-Kanal

canalla /kaˈna.ʎa/ /kəˈna.ʎə/ n neut
Schurke
Persona vil i reprovable.

canari adj masc
kanarisch
Relatiu a les illes Canàries, als seus habitants o a la seva llengua.

canari n masc
Kanarier
Natural de les illes Canàries.
Kanarienvogel
(ocells) Moixó de la família dels fringíl·lids de cant similar al de la cadernera i plomatge groc i originari de les Illes Canàries (Serinus canarius).
Mittelmeerlippfisch
(peixos) Peix de la família dels làbrids de color rosat o groc vermellós (Symphodus mediterraneus).

canceller /kan.seˈʎe/ /kan.seˈʎeɾ/ /kən.səˈʎe/ n masc
Kanzler

cancel·lar /kan.seɫˈɫa/ /kan.seɫˈɫaɾ/ /kan.seˈɫa/ /kən.səɫˈɫa/ /kən.səˈɫa/ v
stornieren
Deixar sense efecte un registre, document, acte jurídic, compromís.

candela /kanˈdɛ.ɫa/ /kanˈdɛ.ɾa/ /kənˈdə.ɫə/ /kənˈdɛ.ɫə/ n fem
Kerze

candidat /kan.diˈðat/ /kən.diˈðat/ n masc
Kandidat

canell /kaˈneʎ/ n masc
Handwurzel Handgelenk

canelobre /ka.neˈlɔ.βɾe/ /kə.nəˈɫɔ.βɾə/ n masc
Kerzenständer

cangur /kaŋˈɡuɾ/ n masc
Känguru
Marsupial d'Austràlia i illes pròximes caracteritzat per tenir la part posterior més desenvolupada, que li permet de caminar a salts, i les femelles disposen d'una bossa a l'abdomen amb les glàndules mamàries.

cangur /kaŋˈɡuɾ/ n neut
Babysitter Kinderbetreuer
(castellanisme) Mainader o mainadera a hores convingudes.

canonada /ka.noˈna.ða/ /kə.noˈna.ðə/ /kə.nuˈna.ðə/ n fem
Rohr

canonge /kaˈnɔɲ.d͡ʒe/ /kəˈnɔɲ.ʒə/ n masc
Chorherr

cansalada /kən.səˈɫa.ðə/ n fem
Speck
(aliments) Part grassa del porc, compresa entre la pell i la carn, normalment tallada en penques i conservada en salaó.

cansament /kan.saˈmen/ /kan.saˈment/ /kən.səˈmen/ /kən.səˈment/ n masc
Müdigkeit

cansat /kanˈsat/ /kənˈsat/ adj masc
müde

cant gregorià n masc
gregorianischer Gesang

cantant /kanˈtan/ /kanˈtant/ /kənˈtan/ /kənˈtant/ n neut
Sänger

cantar /kanˈta/ /kanˈtaɾ/ v
singen
Produir música amb la veu.

cantonada /kan.toˈna.ða/ /kən.tuˈna.ðə/ n fem
Ecke
Encreuament de dos carrers.

canvi /ˈkam.bi/ /ˈkaɱ.vi/ /ˈkaɱ.vi/ n masc
Änderung
Acció i efecte de canviar.
Wechselgeld
(no comptable) Diners retornats al comprador quan paga amb una unitat de valor superior al preu.

canviar /kam.biˈa/ /kaɱ.viˈaɾ/ /kəɱ.viˈa/ v
anders werden ändern
Modificar, fer diferent, variar.
tauschen ändern
Prendre i donar una cosa per altre que se'n rep o dóna.
ändern verändern
(esports de pilota) Reemplaçar un titular per un suplent en el transcurs d'un partit o una partida d'un esport d'equip.

canvista /kamˈbis.ta/ /kamˈbis.te/ /kaɱˈvis.ta/ /kaɱˈvis.te/ /kəmˈbis.tə/ /kəɱˈvis.tə/ n neut
Geldwechsler

canya /ˈka.ɲa/ /ˈka.ɲə/ n fem
Schilf Rohr
Planta poàcia de fulles molt llargues, estretes i punxegudes.

canyella /kaˈɲe.ʎa/ n fem
Zimt
Planta aromàtica emprada per aromatitzar aliments i perfums, es ven en forma de palets o canyetes.

cançó n fem
Lied Song
Conjunt de notes harmonioses que es poden cantar.

canícula /kaˈni.ku.ɫa/ /kəˈni.ku.ɫə/ n fem
Hundstage

canó /kaˈno/ n masc
Kanone
Part d'una arma de foc en forma de tub que defineix la direcció del projectil.

caos /ˈka.os/ /ˈka.us/ n masc
Chaos Wirrwarr

cap adj
kein
(negatiu) Ni un.
(negatiu) Gens de.
(interrogatiu, condicional) Alguna mena de.

cap n masc
Kopf Haupt
(anatomia) Part superior i anterior del cos d'un animal.
Part superior del cos de l'ésser humà, considerada com a seu del pensament, l'intel·lecte, judici, talent, seny.
Lloc de preferència, central.
Localitat principal d'un territori; capital.
La part més alta d'una cosa.
Individu considerat com a membre d’una col·lectivitat.
Extremitat en general.
Part anterior, per on comença una cosa.
Part final, per on acaba una cosa.
Part de terra que s'endinsa en la mar.
(nàutica) corda
En un repartiment, cadascun dels participants.
(golf) Part final d'un bastó, que impacta en la bola en executar el colp.
(pilota basca) Part més ampla d'una eina.
(bàdminton) base

cap n neut
Chef
Persona que ocupa el primer lloc, que mana o que dirigeix quelcom; capitost.

cap de setmana n masc
Wochenende

cap-roig /ˌkabˈrɔt͡ʃ/ n masc
Grouper

capa /ˈka.pa/ /ˈka.pə/ n fem
Umhang Cape
Vestimenta d'abric llarga i sense mànigues, oberta pel davant.
Lage Schicht
Extensió uniforme de material que cobreix alguna cosa.

capacitat /ka.pa.siˈtat/ n fem
Fähigkeit
Contingut que cap en un espai concret.

capaç /kaˈpas/ /kəˈpas/ adj
fähig
Apte o hàbil per fer una cosa.

capbussar /ˌkab.buˈsa/ /ˌkab.buˈsaɾ/ v
tauchen
Ficar sota l'aigua amb ímpetu o de cop.

capejar /ka.peˈd͡ʒa/ /ka.peˈd͡ʒaɾ/ /ka.peˈʒa/ /kə.pəˈd͡ʒa/ /kə.pəˈʒa/ v
nicken
Moure el cap diverses vegades de dalt a baix.

capella /kaˈpe.ʎa/ /kəˈpe.ʎə/ n fem
Kapelle

capellà /ka.peˈʎa/ /kə.pəˈʎa/ n masc
Priester Kaplan
Sacerdot titular d'una capellania.
Zwergdorsch
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Trisopterus minutus)

capgròs /ˌkabˈɡɾɔs/ n masc
Kaulquappe
Larva d'amfibi amb cua i sense potes.

capibara /ka.piˈβa.ɾa/ /kə.piˈβa.ɾə/ n masc
Capybara Wasserschwein

capital /ka.piˈtaɫ/ adj
wesentlich
De molta importància.

capital /ka.piˈtaɫ/ n fem
Hauptstadt
Població on es reuneixen les principals administracions d'una entitat política.

capital /ka.piˈtaɫ/ n masc
Kapital
Diners, conjunt de béns acumulats.

capitalisme /ka.pi.taˈɫiz.me/ n masc
Kapitalismus

capitalitzar /ka.pi.ta.ɫiˈd͡za/ /ka.pi.ta.ɫiˈza/ /ka.pi.ta.ɫiˈzaɾ/ /kə.pi.tə.ɫiˈd͡za/ v
kapitalisieren
(transitiu, economia) Fer esdevenir capital, com ara un valor realitzant-lo.

capitell /ka.piˈteʎ/ /kə.piˈteʎ/ n masc
Kapitell

capitost /ka.piˈtɔst/ /kə.piˈtɔst/ n neut
Heerführer

capità /ka.piˈta/ n masc
Hauptmann Kapitän

capoll /kaˈpoʎ/ n masc
Knospe
(morfologia vegetal) Fase del desenvolupament de les flors en la qual els pètals no s’han separat encara.

capritx /kaˈpɾit͡ʃ/ /kəˈpɾit͡ʃ/ n masc
Laune

capritxós /ka.pɾiˈt͡ʃos/ adj masc
launenhaft

capsa /ˈkap.sa/ n fem
Schachtel

captaire /kapˈtaj.ɾe/ n neut
Bettler

captenir-se /ˌkap.teˈniɾ.se/ /ˌkap.tə.nirˈsə/ /ˌkap.təˈnir.sə/ /ˌkap.təˈniɾ.sə/ v
sich benehmen

captinyós /kap.tiˈɲos/ /kəp.tiˈɲos/ n masc
kleiner roter

captura de moviment n fem
Bewegungserfassung

caputxa /kaˈpu.t͡ʃa/ n fem
Kapuze
Part d’una indumentària destinada a cobrir el cap.

caputxino /ka.puˈt͡ʃi.no/ /kə.puˈt͡ʃi.no/ /kə.puˈt͡ʃi.nu/ n masc
Cappuccino

caputxí /ka.puˈt͡ʃi/ /kə.puˈt͡ʃi/ n masc
Kapuzineraffen
(botànica) Primat platirí del gènere Cebus.

capvespre /ˌkabˈbes.pɾe/ /ˌkabˈves.pɾe/ /ˌkabˈves.pɾə/ n masc
Abenddämmerung
Última part de la tarda quan el sol ja s'ha post i fosqueja.

capítol /kaˈpi.toɫ/ /kəˈpi.toɫ/ /kəˈpi.tuɫ/ n masc
Kapitel
Cadascuna de les parts en què es divideix una narració.
Sala d'un monestir on es reuneixen els monjos per prendre decisions.

caqui n masc
Kaki
(botànica) Fruita del caquier
Khaki
Color marró clar groguenc.

car /ˈka/ /ˈkar/ /ˈkaɾ/ adj masc
teuer
De preu elevat.
geliebt
Estimat, volgut.

car /ˈka/ /ˈkar/ /ˈkaɾ/ conjunction
da

cara /ˈka.ɾa/ n fem
Gesicht
(anatomia) Rostre.
Seite
Superfície d'un cos (les cares d'un cub)

carabassa /kə.ɾəˈβa.sə/ /kərˈβa.sə/ n fem
Kürbis
Fruit gran i sovint ataronjat que cria la carabassera. Moltes varietats són comestibles.

característic /ka.ɾak.teˈɾis.tik/ /kə.ɾək.təˈɾis.tik/ adj masc
charakteristisch

característica /ka.ɾak.teˈɾis.ti.ka/ /kə.ɾək.təˈɾis.ti.kə/ adj fem
Besonderheit
Forma femenina de característic.

caragol /ka.ɾaˈɣɔɫ/ /karˈɣɔɫ/ /kə.ɾəˈɣɔɫ/ /kərˈɣɔɫ/ n masc
Schnecke
(zoologia) Mol·lusc de la classe gastròpode, amb la característica de la torsió i la closca en espiral.
(col·loquial) diners
Schraube
Objecte en forma d'espiral: escala de caragol, un caragol de cabells, etc.
(anatomia) Una de les tres cavitats internes de l'orella, que té forma en espiral.

caragolar /ka.ɾa.ɣoˈɫa/ /ka.ɾa.ɣoˈɫaɾ/ /kə.ɾə.ɣoˈɫa/ /kə.ɾə.ɣuˈɫa/ v
einschrauben

caramell /ka.ɾaˈmeʎ/ /kə.ɾəˈmeʎ/ n masc
Eiszapfen

caravanserrall /ka.ɾa.van.seˈraʎ/ /ka.ɾa.βan.seˈraʎ/ /kə.ɾə.vən.səˈraʎ/ /kə.ɾə.βən.səˈraʎ/ n masc
Karawanserei

caravel·la /ka.ɾaˈvɛɫ.ɫa/ /ka.ɾaˈβɛ.ɫa/ /ka.ɾaˈβɛ.ɫɛ/ /ka.ɾaˈβɛɫ.ɫa/ /kə.ɾəˈvɛɫ.ɫə/ /kə.ɾəˈβɛ.ɫə/ /kə.ɾəˈβɛɫ.ɫə/ n fem
Karavelle

carbonatació /kaɾ.bo.na.ta.siˈo/ /kər.bu.nə.tə.siˈo/ /kəɾ.bo.nə.tə.siˈo/ n fem
Karbonatisierung

carboni /kərˈbɔ.ni/ n masc
Kohlenstoff

carbur /kaɾˈbuɾ/ /kərˈbur/ n masc
Carbide

carbó /kaɾˈbo/ n masc
Kohle Steinkohle
Nom genèric donat a dos tipus de materials (carbó vegetal i carbó mineral) orgànics, sòlids i de color negre utilitzats com a combustible per la seva gran quantitat de carboni.

carcaix /kaɾˈkajʃ/ /kərˈkaʃ/ n masc
Köcher

carcinogen /kar.siˈnɔ.ʒen/ /kaɾ.siˈnɔ.d͡ʒen/ /kər.siˈnɔ.ʒən/ n masc
carcinogen

carcinoma /kaɾ.siˈno.ma/ /kər.siˈno.mə/ n masc
Karzinom

card /ˈkart/ n masc
Distel

cardar /karˈða/ /kaɾˈða/ /kaɾˈðaɾ/ /kərˈda/ v
kämmen
Pentinar (la llana, el cotó, etc.) amb la carda per poder-la filar millor.
ficken
(vulgarisme) Fer l'acte sexual.

cardenal /kər.dəˈnaɫ/ n masc
Kardinal
En l'Església Catòlica, el càrrec superior a un bisbe.

cardinal /kaɾ.ðiˈnaɫ/ /kər.diˈnaɫ/ adj
Kardinal

cardio- /ˈkar.di.u/ /ˈkar.ði.u/ /ˈkaɾ.ði.o/ prefix
kardio-

cardiologia /kar.ði.o.ɫoˈʒi.a/ /kaɾ.ði.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /kər.di.u.ɫuˈʒi.ə/ /kər.ði.u.ɫuˈʒi.ə/ /kəɾ.ði.o.ɫoˈʒi.ə/ n fem
Kardiologie

carelià /ka.ɾe.ɫiˈa/ /kə.ɾə.ɫiˈa/ n masc
Karelisch
Individu finès oriental originari de Carèlia.
(invariable) Llengua baltofinesa parlada a Carèlia i territoris adjacents.

caribeny /kə.ɾiˈbəɲ/ /kə.ɾiˈbɛɲ/ /kə.ɾiˈβɛɲ/ adj masc
karibisch

caricatura /ka.ɾi.kaˈtu.ɾa/ /kə.ɾi.kəˈtu.ɾə/ n fem
Karikatur

carilló /ka.ɾiˈʎo/ /kə.ɾiˈʎo/ n masc
Glockenspiel
Instrument idiòfon de percussió consistent en una sèrie de làmines metàl·liques que hom fa sonar amb baquetes de fusta.

carisma /kaˈɾiz.ma/ /kəˈɾiz.mə/ n masc
Charisma

caritat /kə.ɾiˈtat/ n fem
Wohltätigkeit Nächstenliebe

carmesí /kər.məˈzi/ n masc
karmesinrot

carmí /kərˈmi/ n masc
karminrot

carn n fem
Fleisch

carnaval /kar.naˈβaɫ/ /kaɾ.naˈvaɫ/ /kaɾ.naˈβaɫ/ /kər.nəˈβaɫ/ /kəɾ.nəˈvaɫ/ n masc
Fasching

carnívor /karˈni.βor/ /kaɾˈni.voɾ/ /kaɾˈni.βoɾ/ /kərˈni.vur/ /kərˈni.βur/ /kəɾˈni.voɾ/ adj masc
fleischfressend

carota /kaˈɾɔ.ta/ /kaˈɾɔ.tɔ/ /kəˈɾɔ.tə/ n fem
Maske
Màscara que representa una cara grotesca.

carp /ˈkarp/ n masc
Handwurzel

carpa /ˈkar.pə/ /ˈkaɾ.pa/ n fem
Karpfen
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Cyprinus carpio)

carregador /ka.re.ɣaˈðo/ /ka.re.ɣaˈðoɾ/ /kə.rə.ɣəˈðo/ n masc
Ladegerät
Aparell que serveix per a carregar un acumulador.

carrer /kaˈre/ /kəˈre/ n masc
Straße
En un nucli de població, lloc per on hi circula la gent i els vehicles que és l'origen o el resultat de l'organització de l'espai edificat.

carrera /kaˈre.ɾa/ /kəˈre.ɾə/ n fem
Karriere
Trajectòria professional o pública.
Untersuchung
Estudis que fa una persona per a l'obtenció d'un títol que permet exercir una determinada professió.
Laufmasche
Esquinç o defecte en un teixit amb punts escapats o mal passats.

carreta /kəˈrə.tə/ /kəˈrɛ.tə/ n fem
Karren

carretera /ka.reˈte.ɾa/ n fem
Straße
Via que uneix dues poblacions i que és apta per a la circulació de vehicles.

carretó /ka.reˈto/ /kə.rəˈto/ n masc
Schubkarre

carro /ˈka.ro/ /ˈka.ru/ n masc
Wagen
Vehicle tirat per animals per transportar objectes o persones.

carronya /kaˈro.ɲa/ /kəˈro.ɲə/ n fem
Aas

carruatge /ka.ruˈa.d͡ʒe/ /kə.ruˈa.d͡ʒə/ n masc
Kutsche

carta /ˈkaɾ.ta/ n fem
Brief
Document escrit per a comunicar amb una altra persona, generalment amb una estructura formal.
Menü
Llista de tots els plats i de les begudes que se serveixen en un restaurant.
Spielkarte
Sinònim de mapa., especialment de navegació.

carter /karˈte/ /kaɾˈteɾ/ /kərˈte/ n masc
Postbote Briefträger

cartesià /kaɾ.te.ziˈa/ /kər.tə.ziˈa/ adj masc
kartesianisch

cartografiar /kar.to.ɣɾa.fiˈa/ /kaɾ.to.ɣɾa.fiˈa/ /kaɾ.to.ɣɾa.fiˈaɾ/ /kər.tu.ɣɾə.fiˈa/ /kəɾ.to.ɣɾə.fiˈa/ v
kartographieren

cartoixa /karˈtoj.ʃa/ /kaɾˈto.ʃa/ /kaɾˈtoj.ʃa/ /kərˈto.ʃə/ n fem
Kartause

cartutx /kaɾˈtut͡ʃ/ /kərˈtut͡ʃ/ n masc
Modul
En les armes lleugeres, conjunt de beina i bala travades.
Kartusche
Element canviable de les màquines d'escriure i de les impressores que conté la tinta.

cartílag /kaɾˈti.ɫak/ /kərˈti.ɫək/ n masc
Knorpel

cartó /kaɾˈto/ /kərˈto/ n masc
Karton

carxofa /karˈt͡ʃɔ.fa/ /kaɾˈt͡ʃɔ.fɔ/ /kərˈʃɔ.fə/ n fem
Artischocke

caràcter /kaˈɾak.teɾ/ /kəˈɾak.tə/ n masc
Zeichen
Signe gràfic, usat sobretot en impressió o informàtica.
Wesensart Charakter
Tret dominant que permet reconèixer o diferenciar.

caràngid irisat n masc
Regendogen-stachelmakrek

caròtide /kaˈɾɔ.ti.ðe/ /kəˈɾɔ.ti.ðə/ n fem
Carotis

cas n masc
Fall
Situació particular que es produeix entre les diverses possibles.

casa /ˈka.za/ n fem
Haus Heim
Edifici destinat a l'habitatge de persones, llar.

casament /ka.zaˈmen/ /ka.zaˈment/ /kə.zəˈmen/ /kə.zəˈment/ n masc
Hochzeit
Acte amb què s'estableix un matrimoni.

casat /kaˈzat/ /kəˈzat/ adj masc
verheiratet

casc /ˈkask/ n masc
Helm
Peça dura que cobreix el cap com a defensa en certes activitats: bombers, motoristes, policia, esportistes.

cascall /kasˈkaʎ/ /kəsˈkaj/ /kəsˈkaʎ/ n masc
Schlafmohn

cascavell /kas.kaˈveʎ/ /kas.kaˈβeʎ/ /kəs.kəˈveʎ/ n masc
Glöckchen

casolà /ka.zoˈɫa/ /kə.zoˈɫa/ /kə.zuˈɫa/ adj masc
häuslich
Propi de la casa, fet allà o seguint les seves normes.

caspa /ˈkas.pa/ /ˈkas.pə/ n fem
Schuppung

casserola /ka.seˈɾɔ.ɫa/ /ka.seˈɾɔ.ɫɔ/ /kə.səˈɾɔ.ɫə/ n fem
Kasserolle

cassola /kaˈsɔ.ɫa/ /kaˈsɔ.ɫɔ/ /kəˈsɔ.ɫə/ n fem
Kasserolle

cast /ˈkast/ adj masc
keusch

castanya n fem
Kastanie Esskastanie
(botànica) Fruit del castanyer, de color marró fosc brillant, que es cull a la tardor i és comestible.
Kopfnuss
Cop donat al cap amb la mà o cop fort en general.

castanyoleta /kas.ta.ɲoˈɫe.ta/ /kəs.tə.ɲoˈɫə.tə/ /kəs.tə.ɲuˈɫɛ.tə/ n fem
Mönchsfisch

castedat /kas.teˈðat/ /kəs.təˈðat/ n fem
Keuschheit

castell /kasˈteʎ/ n masc
Burg Schloss
Fortificació defensiva.

castellanisme /kas.te.ʎaˈniz.me/ /kəs.tə.ʎəˈniz.mə/ n masc
Kastellanismus

castellà adj masc
kastilisch
Propi de Castella.

castellà n masc
Kastilier
Natural de Castella.
Kastilisch Spanisch
(masculí singular) Llengua pròpia de Castella.

castigar /kas.tiˈɣa/ /kas.tiˈɣaɾ/ /kəs.tiˈɣa/ v
bestrafen
Donar un reforç aversiu quan s'ha produït una conducta que es pretén eliminar.

castor /kasˈto/ /kəsˈto/ n masc
Biber
Gènere de mamífer rosegador semi-aquàtic de la família dels castòrids. Destaca per la seva habilitat per construir preses i caus.

castrar /kasˈtɾa/ /kasˈtɾaɾ/ /kəsˈtɾa/ v
kastrieren
Extirpar els òrgans reproductors.

catalanisme /ka.ta.ɫaˈniz.me/ /kə.tə.ɫəˈniz.mə/ n masc
Katalanismus

catalanitat /ka.ta.ɫa.niˈtat/ /kə.tə.ɫə.niˈtat/ n fem
Katalanischkeit

català adj masc
katalanisch Katalanisch
Relatiu o pertanyent a Catalunya, als seus habitants o a la llengua catalana.

català n masc
Katalane
Natural de Catalunya.
Katalanisch katalanisch
(masculí singular) Llengua històricament parlada a Catalunya, Andorra, País Valencià, les illes Balears, la Catalunya Nord, l'Alguer i la Franja de Ponent.

català antic n masc
Altkatalanisch

catalític /ka.taˈɫi.tik/ /kə.təˈɫi.tik/ adj masc
katalytisch

cataplasma /ka.taˈpɫaz.ma/ /kə.təˈpɫaz.mə/ n masc
Kompresse
Composició calmant i emol·lient que es posa entre dues gases i s'aplica sobre la pell.

catapulta /ka.taˈpuɫ.ta/ /kə.təˈpuɫ.tə/ n fem
Katapult
Arma de l'antiguitat i l'edat mitjana que mitjançant la tensió acumulada en la torsió de fustes o bé amb l'empenta de contrapesos era capaç de llançar projectils pesants a certa distància.

catarro /kaˈta.ro/ /kəˈta.ro/ /kəˈta.ru/ n masc
Katarrh
Inflamació d’una membrana mucosa, generalment amb hipersecreció.

catecolamina /ka.te.ko.ɫaˈmi.na/ /kə.tə.ko.ɫəˈmi.nə/ /kə.tə.ku.ɫəˈmi.nə/ n fem
Catecholamine Katecholamine

catedral /ka.teˈðɾaɫ/ n fem
Kathedrale Dom

categoria /ka.te.ɣoˈɾi.a/ /kə.tə.ɣoˈɾi.ə/ /kə.tə.ɣuˈɾi.ə/ n fem
Kategorie

categoria lèxica n fem
Wortart

catifa /kaˈti.fa/ n fem
Teppich

catió /ka.tiˈo/ /kə.tiˈo/ n masc
Kation

catorze /kaˈtoɾ.ze/ number
vierzehn

cats /ˈkats/ n masc
Chatten

catxa /ˈka.t͡ʃa/ /ˈka.t͡ʃə/ n fem
Bluff

catxalot /ka.t͡ʃaˈɫɔt/ /kə.t͡ʃəˈɫɔt/ n masc
Pottwal

catàstrofe /kaˈtas.tɾo.fe/ /kəˈtas.tɾu.fə/ n fem
Katastrophe
Desgràcia gran, especialment quan hi ha víctimes mortals.

catòlic /kaˈtɔ.ɫik/ adj masc
katholisch
Dit del qui pertany a la religió cristiana que accepta la universalitat de l'autoritat del Papa.

cau /ˈkaw/ n masc
Bau Höhle
Forat en terra on certes bèsties s’hi amaguen.

caució /kaw.siˈo/ /kəw.siˈo/ n fem
Kaution

caure /ˈkaw.ɾe/ v
fallen
Precipitar-se cap a baix per pèrdua de l'equilibri o acció de la gravetat.
Escaure's en cert temps o cert lloc.

causa /ˈkaw.za/ n fem
Ursache Grund
Motiu, explicació, el perquè.

causar /kawˈza/ /kawˈzaɾ/ /kəwˈza/ v
verursachen

cautela /kawˈtɛ.ɫa/ /kawˈtɛ.ɫɛ/ /kəwˈtɛ.ɫə/ n fem
Vorsicht

cava /ˈka.va/ /ˈka.və/ /ˈka.βa/ /ˈka.βə/ n fem
Umgraben
Cova o excavació feta al terra.
Weinkeller
Celler subterrani a on s'emmagatzema el vi.

cava /ˈka.va/ /ˈka.və/ /ˈka.βa/ /ˈka.βə/ n masc
Cava
(normalment no comptable) Xampany català.

cavall /kaˈval/ /kaˈvaʎ/ /kaˈβaʎ/ /kəˈvaʎ/ n masc
Pferd Hengst
(mamífers) Mamífer domèstic ungulat (Equus caballus), de la família dels èquids, utilitzat per l'home per a cavalcar o com a animal de tir.
Springer Pferd
(escacs) Peça dels escacs amb la forma del cap i el coll de l'animal, la qual es pot moure només dues caselles cap endavant i una cap al costat o dues cap a un costat i una cap endavant.

cavall de mar n masc
Seepferdchen

cavaller /ka.vaˈʎeɾ/ /ka.βaˈʎe/ /kə.vəˈʎe/ /kə.βəˈʎe/ n masc
Ritter
Soldat medieval de categoria, honrat amb la cavalleria per un senyor feudal.
Herr
Home educat i de classe.

cavalleria /ka.va.ʎeˈɾi.a/ /ka.βa.ʎeˈɾi.a/ /kə.və.ʎəˈɾi.ə/ /kə.βə.ʎəˈɾi.ə/ n fem
Kavallerie Reiterei
Tropa que va a cavall, modernament amb vehicles motoritzats i blindats, en contraposició a la infanteria que va a peu.

cavallets /ka.vaˈʎets/ /ka.βaˈʎets/ /kə.vəˈʎəts/ /kə.vəˈʎɛts/ /kə.βəˈʎɛts/ n masc
Karussell
Atracció infantil de fira que consisteix en una plataforma giratòria accionada mecànicament damunt la qual s'instal·len diversos artificis perquè els infants hi puguin pujar.

cavar /kaˈvaɾ/ /kaˈβa/ /kəˈva/ /kəˈβa/ v
graben

caviar /ka.viˈaɾ/ /ka.βiˈar/ /ka.βiˈaɾ/ /kə.viˈaɾ/ /kə.βiˈar/ n masc
Kaviar

cavilat /ka.viˈɫat/ /ka.βiˈɫat/ /kə.viˈɫat/ /kə.βiˈɫat/ n masc
Groppe

cavitat /ka.viˈtat/ /ka.βiˈtat/ /kə.viˈtat/ /kə.βiˈtat/ n fem
Hohlraum
Espai buid a dins d'un sòlid.

caça /ˈka.sa/ /ˈka.sə/ n fem
Jagd
Acció de caçar.

caça /ˈka.sa/ /ˈka.sə/ n masc
Jäger
Avió militar destinat a combatre aeronaus enemigues.

caçador /ka.saˈðo/ /ka.saˈðoɾ/ /kə.səˈðo/ n masc
Jäger

caçar /kaˈsa/ /kaˈsaɾ/ v
jagen

ceba /ˈsə.bə/ /ˈsɛ.bə/ /ˈsɛ.βə/ n fem
Zwiebel Lauch

cec adj
blind
Que no hi veu.

cec n masc
Blinder
Privat de la capacitat de veure-hi.
Blinddarm
(anatomia) Porció de l'intestí gros en cul-de-sac situada entre l'ili i el còlon.

cel n masc
Himmel
Volta celeste, capa que envolta la Terra, espai aeri on es troben els núvols.
Espai sense límits visibles, des d'un punt de vista terrestre, on són les estrelles.

celada n fem
Helm
Casc que cobreix cap i nuca però no la cara.
Falle
Emboscada, trampa, engany.

celebració /se.ɫe.bɾa.siˈo/ /sə.ɫə.βɾə.siˈo/ n fem
Feier

celebrar /se.ɫeˈbɾaɾ/ /se.ɫeˈβɾa/ v
zelebrieren
Acomplir amb solemnitat seguint un ritual.
feiern zelebrieren
Fer activitats festives.
feiern
Alegrar-se per un fet.

celebritat /se.ɫe.βɾiˈtat/ /sə.ɫə.βɾiˈtat/ n fem
Berühmtheit

celesta /seˈɫes.ta/ /səˈɫes.tə/ n fem
Celesta

celidònia /se.liˈðɔ.ni.a/ /sə.liˈðɔ.ni.ə/ n fem
Schöllkraut

cella /ˈse.ʎa/ /ˈsə.ʎə/ /ˈsɛ.jə/ /ˈsɛ.ʎə/ n fem
Augenbraue Braue
Cadascuna de les zones que sobresurten lleugerament de la cara i que es troben pel damunt d'un ull per fer-li de visera.

celler /seˈʎe/ /seˈʎeɾ/ /səˈʎe/ n masc
Weinkeller

cel·la /ˈsɛ.ɫa/ /ˈsɛ.ɫə/ /ˈsɛ.ɫɛ/ /ˈsɛɫ.ɫa/ /ˈsɛɫ.ɫə/ n fem
Zelle

cel·lofana /se.ɫoˈfa.na/ /seɫ.ɫoˈfa.na/ /sə.ɫuˈfa.nə/ /səɫ.ɫoˈfa.nə/ /səɫ.ɫuˈfa.nə/ n fem
Zellglas

cel·lulosa /se.ɫuˈɫo.za/ /seɫ.ɫuˈɫo.za/ /sə.ɫuˈɫo.zə/ /səɫ.ɫuˈɫo.zə/ n fem
Cellulose Zellulose

cement /seˈmen/ /seˈment/ /səˈmen/ /səˈment/ n masc
Zement

cementiri /se.menˈti.ɾi/ n masc
Friedhof

cendra /ˈsɛn.dɾa/ /ˈsɛn.dɾɛ/ n fem
Asche

cendrer /senˈdɾe/ /senˈdɾeɾ/ /sənˈdɾe/ n masc
Aschenbecher

cenotafi /se.noˈta.fi/ /sə.noˈta.fi/ /sə.nuˈta.fi/ n masc
Ehrenmal Kenotaph

censura /senˈsu.ɾa/ /sənˈsu.ɾə/ n fem
Zensur

censurar /sen.suˈɾa/ /sen.suˈɾaɾ/ /sən.suˈɾa/ v
schelten
Reprendre, criticar algú per les seves opinions o comportament.
zensieren
Recriminar, condemnar alguna cosa.

cent /ˈsen/ /ˈsent/ number
hundert Hundert

centellejar /sen.te.ʎeˈd͡ʒa/ /sen.te.ʎeˈd͡ʒaɾ/ /sen.te.ʎeˈʒa/ /sən.tə.ʎəˈd͡ʒa/ /sən.tə.ʎəˈʒa/ v
funkeln

centre /ˈsen.tɾe/ n masc
Zentrum
El més distant o retirat de la superfície exterior d'una cosa.
Lloc d'on surten o a on convergeixen accions particulars coordenades.

centurió /sen.tu.ɾiˈo/ /sən.tu.ɾiˈo/ n masc
Centurio

centímetre /senˈti.me.tɾe/ n masc
Zentimeter
Unitat de longitud del sistema cegesimal equivalent a la centèsima part d'un metre. Símbol cm.

cenyit /seˈɲit/ /səˈɲit/ adj masc
hauteng

ceptre /ˈsep.tɾe/ /ˈsep.tɾə/ n masc
Zepter

cera /ˈse.ɾa/ /ˈsə.ɾə/ /ˈsɛ.ɾə/ n fem
Wachs

cerca-renous /ˌseɾ.ka.reˈnɔws/ /ˌsəɾ.kə.rəˈnɔws/ /ˌsɛr.kə.rəˈnɔws/ n neut
Raufbold

cercar /serˈka/ /seɾˈka/ /seɾˈkaɾ/ v
suchen
Explorar l’entorn per tal de trobar, de descobrir, quelcom o algú.

cercle /ˈseɾ.kɫe/ n masc
Kreis
Part interior d'una circumferència, figura geomètrica sense cap costat.

cereal /se.ɾeˈaɫ/ /sə.ɾeˈaɫ/ n masc
Getreide

cerebel /se.ɾeˈβɛɫ/ /sə.ɾəˈβɛɫ/ n masc
Cerebellum

ceri adj masc
wächsern
De cera.

ceri n masc
Cer
Element químic de nombre atòmic 58 i símbol Ce.

cerimònia /se.ɾiˈmɔ.ni.a/ /sə.ɾiˈmɔ.ni.ə/ n fem
Zeremonie

cert /ˈsɛrt/ adj masc
wahr
Conforme a la realitat, veritable.
gewiss
Segur, sens dubte.
Algú o alguna cosa determinada però no especificada.

certament /ˌsɛr.taˈmen/ /ˌsɛr.təˈmen/ /ˌsɛɾ.taˈmen/ /ˌsɛɾ.taˈment/ /ˌsɛɾ.təˈment/ adv
sicher

certesa /seɾˈte.za/ /sərˈtɛ.zə/ /səɾˈtə.zə/ n fem
Gewissheit

certificar /seɾ.ti.fiˈka/ /seɾ.ti.fiˈkaɾ/ /sər.ti.fiˈka/ v
zertifizieren
Donar una cosa per certa.

certificat /seɾ.ti.fiˈkat/ /sər.ti.fiˈkat/ n masc
Zertifikat Zeugnis
Document oficial que assegura la veracitat d'un fet.

cervatell /ser.βaˈteʎ/ /seɾ.vaˈteʎ/ /seɾ.βaˈteʎ/ /sər.bəˈteʎ/ /səɾ.vəˈteʎ/ n masc
Rehkitz

cervell /serˈβeʎ/ /seɾˈveʎ/ /seɾˈβeʎ/ /sərˈbeʎ/ /səɾˈveʎ/ n masc
Gehirn Hirn
(anatomia) Òrgan dels animals que conté neurones i és capaç de coordinar els moviments del cos, les funcions vitals i el pensament.

cervesa /serˈβe.za/ /seɾˈve.za/ /sərˈbɛ.zə/ /sərˈvɛ.zə/ /səɾˈvə.zə/ n fem
Bier
(aliments) Beguda alcohòlica obtinguda per la fermentació de malt o altres cereals germinats, i aromatitzada amb llúpol.

ceràmica /seˈɾa.mi.ka/ /səˈɾa.mi.kə/ n fem
Keramik

cesi n masc
Caesium Cäsium

cian /siˈan/ n masc
Zyan

cibernètic /si.beɾˈnɛ.tik/ /si.βərˈnɛ.tik/ adj masc
kybernetisch

cicatritzar /si.ka.tɾiˈd͡za/ /si.ka.tɾiˈza/ /si.ka.tɾiˈzaɾ/ /si.kə.tɾiˈd͡za/ v
vernarben

cicatriu /si.kaˈtɾiw/ /si.kəˈtɾiw/ n fem
Narbe

cicle /ˈsi.kɫe/ n masc
Zyklus

ciclisme /siˈkɫiz.me/ /siˈkɫiz.mə/ n masc
Radsport

ciclista /siˈkɫis.ta/ /siˈkɫis.te/ /siˈkɫis.tə/ n neut
Radfahrer Radler

cicloturisme n masc
Fahrrad Tourismus

cicló /siˈkɫo/ n masc
Zyklon

cicuta /siˈku.ta/ /siˈku.tə/ n fem
Schierling

científic /si.enˈti.fik/ adj masc
wissenschaftlich
Relatiu a la ciència.

científic /si.enˈti.fik/ n masc
Wissenschaftler
Persona que es dedica a la recerca.

cigala /siˈɣa.ɫa/ /siˈɣa.ɫə/ n fem
Zikade
Insecte de l'orde dels hemípters, que s'alimenta de la saba de les plantes i emet un cric-cric de 100 decibels a la freqüència de 86 Hz.
Schwanz
(vulgarisme) penis

cigar /siˈɣar/ n masc
Zigarre

cigarreta /si.ɣaˈre.ta/ /si.ɣəˈrə.tə/ /si.ɣəˈrɛ.tə/ n fem
Zigarette

cigne /ˈsiŋ.ne/ /ˈsiɡ.ne/ n masc
Schwan Schwänin

cigonya /siˈɣo.ɲa/ n fem
Storch

cigró /siˈɣɾo/ n masc
Kichererbse

cilici n masc
Büßergürtel Cilicium

cilindre /siˈɫin.dɾe/ /siˈɫin.dɾə/ n masc
Zylinder
(basquetbol) Espai imaginari de forma cilíndrica d'una pista de joc que comprèn la zona ocupada per un jugador en contacte amb el terra i la zona que ocuparia amb un salt vertical.

cim /ˈsim/ n masc
Gipfel

ciment /siˈmen/ /siˈment/ n masc
Zement

cimera /siˈme.ɾa/ /siˈmɛ.ɾə/ n fem
Gipfel Gipfeltreffen
Reunió de dirigents d’alt nivell.

cinabri n masc
Zinnober

cinc /ˈsiŋ/ /ˈsiŋk/ /ˈsiŋk/ number
fünf
(cardinal) Nombre que segueix el quatre i precedeix el sis.
(valor ordinal) Cinquè, cinquena.

cinc-cents /ˌsiŋˈsens/ number
fünfhundert

cineasta /si.neˈas.ta/ /si.neˈas.tə/ n neut
Filmemacher

cinegètic /si.neˈd͡ʒɛ.tik/ /si.neˈʒɛ.tik/ /si.nəˈʒɛ.tik/ adj masc
Jagd

cinema /siˈne.ma/ /siˈnə.mə/ /siˈnɛ.mə/ n masc
Kino

cinematògraf /si.ne.maˈtɔ.ɣɾaf/ /si.nə.məˈtɔ.ɣɾəf/ n masc
Cinématographe
Màquina capaç de filmar i projectar imatges en moviment.

cinemàtica directa n fem
direkte Kinematik

cinemàtica inversa n fem
inverse Kinematik

cinologia /si.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /si.no.ɫoˈʒi.a/ /si.no.ɫoˈʒi.ə/ /si.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
Kynologie

cinquanta /siŋˈkwan.ta/ number
fünfzig

cinquanta-cinc /siŋˌkwan.taˈsiŋ/ /siŋˌkwan.taˈsiŋk/ /siŋˌkwan.təˈsiŋ/ /siŋˌkwan.təˈsiŋk/ number
fünfundfünfzig

cinquanta-dos /siŋˌkwan.taˈðos/ /siŋˌkwan.təˈðos/ number
zweiundfünfzig

cinquanta-nou /siŋˌkwan.taˈnɔw/ /siŋˌkwan.təˈnɔw/ number
neunundfünfzig

cinquanta-quatre /siŋˌkwan.taˈkwa.tɾe/ /siŋˌkwan.təˈkwa.tɾə/ number
vierundfünfzig

cinquanta-set /siŋˌkwan.taˈsɛt/ /siŋˌkwan.təˈsɛt/ number
siebenundfünfzig

cinquanta-sis /siŋˌkwan.taˈsis/ /siŋˌkwan.təˈsis/ number
sechsundfünfzig

cinquanta-tres /siŋˌkwan.taˈtɾes/ /siŋˌkwan.təˈtɾəs/ /siŋˌkwan.təˈtɾɛs/ number
dreiundfünfzig

cinquanta-un /siŋˌkwan.taˈun/ /siŋˌkwan.təˈun/ number
einundfünfzig

cinquanta-vuit /siŋˌkwan.taˈvujt/ /siŋˌkwan.taˈβujt/ /siŋˌkwan.təˈvujt/ /siŋˌkwan.təˈβujt/ number
achtundfünfzig

cinquantè /siŋ.kwanˈte/ /siŋ.kwənˈtə/ /siŋ.kwənˈtɛ/ number
fünfzigste

cinta adhesiva n fem
Klebeband

cintra /ˈsin.tɾa/ /ˈsin.tɾə/ n fem
Bogen

cintura /sinˈtu.ɾa/ /sinˈtu.ɾə/ n fem
Taille

cinturó n masc
Gürtel Gurt
Peça de roba, cuir o similar que serveix per cenyir-se el pantaló, els calçons o la camisa a la cintura.

circ n masc
Zirkus
Local normalment circular amb espectacles d'acrobàcia, equilibrisme, doma i pallassos.

circular /sir.kuˈɫa/ /sir.kuˈɫar/ /siɾ.kuˈɫa/ /siɾ.kuˈɫaɾ/ n fem
Rundbrief
Comunicat enviat a diversos membres d'un grup, els quals han de confirmar haver-lo llegit.

circumferència /siɾ.kuɱ.feˈɾɛn.si.a/ n fem
Kreisumfang Umfang

circumstància /siɾ.kumsˈtan.si.a/ n fem
Umstand

circumvolució /sir.kum.bo.lu.siˈo/ /sir.kum.bu.ɫu.siˈo/ /siɾ.kuɱ.vo.ɫu.siˈo/ /siɾ.kuɱ.vu.ɫu.siˈo/ n fem
Gyrus

cirera n fem
Kirsche
Fruit petit, rodó, dolç i vermell que cria el cirerer.

cirerer /si.ɾeˈɾe/ /si.ɾeˈɾeɾ/ n masc
Kirschbaum

cirurgia /si.ɾuɾˈd͡ʒi.a/ n fem
Chirurgie

cirurgià /si.ɾuɾ.d͡ʒiˈa/ n masc
Chirurg

cisell /siˈzeʎ/ n masc
Meißel Beitel

cisma /ˈsiz.ma/ /ˈsiz.mə/ n masc
Schisma
Divisió o separació entre els individus d'algun cos o comunitat.

cistell n masc
Korb

cistella /sisˈte.ʎa/ /sisˈte.ʎə/ n fem
Korb
(corfbol) Cadascuna de les dues estructures d'una pista de corfbol constituïdes per un cilindre de vímet sense fons de 25 cm d'alçària, situat a 3,5 m de terra, i per un pal de subjecció, que delimiten l'espai dintre el qual s'ha de fer entrar la pilota per a puntuar.

cisterna /sisˈtɛɾ.na/ /sisˈtɛɾ.nə/ n fem
Zisterne

cita /ˈsi.ta/ n fem
Treffen
Trobada amorosa per conèixer més l'altra persona i gaudir de la mútua companyia.

citació /si.ta.siˈo/ /si.tə.siˈo/ n fem
Zitat
Escrit que demana la compareixença.
Referència a un altre autor en suport del que es diu.

citar /siˈta/ /siˈtaɾ/ v
anführen zitieren
Referir o anotar en un escrit els autors, lleis o llocs que s'al·leguen en suport del que es diu o escriu.
anführen vorladen
Fer saber a alguna persona el manament del jutge perquè comparegui en judici.

citosquelet /si.tos.keˈɫet/ /si.tos.kəˈɫət/ /si.tus.kəˈɫɛt/ n masc
Cytoskelett

citostàtic /si.tosˈta.tik/ /si.tusˈta.tik/ adj masc
zytostatisch

ciutadella /siw.taˈðe.ʎa/ /siw.təˈðe.ʎə/ n fem
Zitadelle

ciutadà /siw.taˈða/ /siw.təˈða/ n masc
Bürger Bürgerin

ciutat n fem
Stadt

civada /siˈva.ða/ /siˈva.ðə/ /siˈβa.ða/ n fem
Hafer

civil /siˈviɫ/ /siˈviɫ/ /siˈβiɫ/ adj
bürgerlich zivil
Relatiu a allò de la societat que no pertany a l'exèrcit ni a l'església.

civilització /si.vi.ɫi.d͡zə.siˈo/ /si.vi.ɫi.za.siˈo/ /si.βi.ɫi.d͡za.siˈo/ /si.βi.ɫi.za.siˈo/ n fem
Zivilisation

ciència /siˈen.si.ə/ /siˈɛn.si.a/ n fem
Wissenschaft

clapa /ˈkɫa.pa/ /ˈkɫa.pə/ n fem
Fleck
Petita extensió d'alguna cosa (herba, cabells, pèl, fongs, etc) que creix de manera distingible del seu entorn.

clapat /kɫaˈpat/ /kɫəˈpat/ adj masc
fleckig
Que és ple de clapes.

clapir /kɫaˈpi/ /kɫaˈpiɾ/ /kɫəˈpi/ v
kläffen
Lladrar el gos amb un crit sec i agut, especialment quan veu o segueix peces de caça.

clar /ˈkɫa/ /ˈkɫaɾ/ adj masc
klar
Lluminós.
klar hell
Evident, fàcil de comprendre.

clar i català adv
auf gut Deutsch

clara /ˈkɫa.ɾə/ n fem
Eiweiß
Part blanca de l'ou que protegeix i nodreix el rovell.
Radler
(barceloní, gironí, valencià) Cervesa amb llimonada.

clarament /ˌkɫa.ɾaˈmen/ /ˌkɫa.ɾaˈment/ /ˌkɫa.ɾəˈmen/ /ˌkɫa.ɾəˈment/ adv
klar

clarinet /kɫa.ɾiˈnet/ /kɫə.ɾiˈnət/ /kɫə.ɾiˈnɛt/ n masc
Klarinette

clarinetista /kɫa.ɾi.neˈtis.ta/ /kɫa.ɾi.neˈtis.te/ /kɫə.ɾi.nəˈtis.tə/ n neut
Klarinettist

clarividència /kɫa.ɾi.viˈðɛn.si.a/ /kɫa.ɾi.βiˈðɛn.si.a/ /kɫə.ɾi.viˈðɛn.si.ə/ /kɫə.ɾi.βiˈðɛn.si.ə/ n fem
Weitsicht
Capacitat per a veure les coses de forma clara, especialment en el sentit d'entendre les coses.
Hellsehen
Capacitat de veure coses més enllà del que permeten els sentits naturals o la tecnologia: veure el futur, el passat, perills inadvertits, etc.

classe /ˈkɫa.se/ /ˈkɫa.sə/ n fem
Klasse
Tipus, mena
Unitat de sessió d'ensenyament i aprenentatge.
grup, grup classe
estil propi, distinció
Klassenzimmer
Aula.

classificació /kɫa.si.fi.ka.siˈo/ n fem
Klassifikation Klassifizierung
Resultat de distribuir uns elements tenint a partir d'un criteri o criteris proposats.
Llista ordenada dels participants en una competició segons la puntuació aconseguida per cadascun d'ells.

clatell /kɫaˈteʎ/ /kɫəˈteʎ/ n masc
Nacken
Part del coll que està al darrere.

clau n fem
Schlüssel
Estri per obrir una porta tancada amb pany.
Notenschlüssel Schlüssel
(música) Signe que indica com s'ha de llegir el pentagrama.

clau n masc
Nagel
Barreta metàl·lica pensada per a ser clavada a cops, normalment amb l'objectiu d'ajuntar un objecte amb un altre. L'extrem que cal copejar és més ample i s'anomena cap.

clau de volta n fem
Scheitelstein Schlussstein

clauer /kɫaˈwe/ /kɫaˈweɾ/ /kɫəˈwe/ n masc
Schlüsselanhänger
Anella de metall (o actualment d'altres materials) on s'hi porten les claus.

claustre /ˈklaws.tɾe/ /ˈklaws.tɾə/ n masc
Kreuzgang
(arquitectura) Recinte tancat amb un pati central voltat de galeries porticades.
Claustrum
(anatomia) Làmina prima de substància grisa en cada hemisferi cerebral.

claustre de professors n masc
Lehrerkonferenz

clavar /kɫaˈvaɾ/ /kɫaˈβa/ /kɫəˈva/ /kɫəˈβa/ v
festnageln
Fixar mitjançant claus.

clavell /kɫaˈveʎ/ /kɫaˈβeʎ/ /kɫəˈveʎ/ /kɫəˈβeʎ/ n masc
Nelke
Flor de la clavellina.

clavicèmbal /kɫa.viˈsɛm.baɫ/ /kɫa.βiˈsɛm.baɫ/ /kɫə.viˈsɛm.bəɫ/ n masc
Clavicembalo

clavilla /kɫaˈvi.ʎa/ /kɫaˈβi.ʎa/ /kɫəˈvi.jə/ /kɫəˈvi.ʎə/ /kɫəˈβi.ʎə/ n fem
Wirbel
Petit cilindre de metall o fusta, que serveix per a tibar les cordes d'un instrument musical.

clavícula /kɫaˈvi.ku.ɫa/ /kɫaˈβi.ku.ɫa/ /kɫəˈvi.ku.ɫə/ n fem
Schlüsselbein Klavikula

clec /ˈkɫɛk/ n masc
Druckknopf
Botó de dues peces metàl·liques circulars que encaixen a pressió.

cleptomania /kɫep.to.maˈni.a/ /kɫəp.to.məˈni.ə/ /kɫəp.tu.məˈni.ə/ n fem
Kleptomanie

clergue /ˈkɫɛɾ.ɣe/ n masc
Kleriker

client /kɫiˈen/ /kɫiˈent/ n masc
Kunde Klient

clima /ˈkɫi.ma/ /ˈkɫi.mə/ n masc
klima Klima

clip /ˈkɫip/ n masc
Klammer Büroklammer
Pinça petita, que fa pressió pel doblec, per a subjectar objectes lleugers.

clor n masc
Chlor

clorofil·la /kɫo.ɾoˈfi.ɫa/ /kɫo.ɾoˈfiɫ.ɫa/ /kɫo.ɾoˈfiɫ.ɫə/ /kɫu.ɾuˈfi.ɫə/ /kɫu.ɾuˈfiɫ.ɫə/ n fem
Chlorophyll

cloroform /kɫo.ɾoˈfoɾm/ /kɫu.ɾuˈform/ n masc
Chloroform

cloroplast /kɫo.ɾoˈpɫast/ /kɫu.ɾuˈpɫast/ n masc
Chloroplast

closca /ˈkɫɔs.ka/ /ˈkɫɔs.kɔ/ /ˈkɫɔs.kə/ n fem
Schale

clotet /kɫoˈtet/ /kɫoˈtət/ /kɫuˈtɛt/ n masc
Grübchen

cloïssa /kɫoˈi.sa/ /kɫoˈi.sə/ /kɫuˈi.sə/ n fem
Muschel

club n masc
Klub
Associació, societat de persones per al foment d’un fi especialment esportiu.

clàssic /ˈkɫa.sik/ adj masc
klassisch

clàxon /ˈkɫak.son/ /ˈkɫak.sun/ n masc
Hupe

clítoris /ˈkli.to.ɾis/ /ˈkɫi.tu.ɾis/ n masc
Klitoris Kitzler

cobalt /koˈbaɫt/ /koˈβaɫ/ /kuˈbaɫ/ /kuˈβaɫ/ n masc
Kobalt Cobalt

cobert /koˈbɛɾt/ /kuˈβɛrt/ /kuˈβɛɾt/ adj masc
bedeckt
(heràldica) Guarnit amb una cosa al damunt, una teulada, una tapadora.

cobert /koˈbɛɾt/ /kuˈβɛrt/ /kuˈβɛɾt/ n masc
Decke
Lloc a l’abric de la intempèrie.
Besteck
Estri que es col·loca a taula per ajudar a menjar; nom genèric de ganivet, cullera i forquilla.
Gedeck
(figurat) Lloc destinat a les persones convidades a taula.

coberta /koˈbɛɾ.ta/ /kuˈβɛr.ta/ /kuˈβɛɾ.tɛ/ n fem
Einband
Element de cobriment que hom posa sobre un altre per a tapar-lo o resguardar-lo.
Deck
(nàutica) Cadascuna de les divisions horitzontals d'un vaixell i que cobreixen tota l'eslora i en especial la més alta de totes.

cobra /ˈko.bɾa/ /ˈkɔ.βɾə/ n fem
Kobra

cobrar /koˈbɾa/ /koˈbɾaɾ/ /koˈβɾa/ /kuˈbɾa/ /kuˈβɾa/ v
verdienen

cobrir /koˈbɾiɾ/ /koˈβɾi/ /kuˈβɾi/ v
bedecken decken
Tapar un cos o objecte posant alguna cosa per damunt.

cocaïna /ko.kaˈi.na/ /ko.kəˈi.nə/ /ku.kəˈi.nə/ n fem
Kokain

coco /ˈko.ko/ /ˈko.ku/ n masc
Kokosnuss

cocodril /ko.koˈðɾiɫ/ /ku.kuˈðɾiɫ/ n masc
Krokodil

codeïna /ko.ðeˈi.na/ /ko.ðəˈi.nə/ /ku.ðəˈi.nə/ n fem
Kodein

codi n masc
Code Kode

codi de regió n masc
Regionalkodierung

codony /koˈðoɲ/ /kuˈðoɲ/ n masc
Quitte

coeficient /ko.e.fi.siˈen/ /ko.e.fi.siˈent/ /ko.ə.fi.siˈent/ /ku.ə.fi.siˈen/ n masc
Koeffizient

coet /koˈet/ /koˈət/ /kuˈɛt/ n masc
Rakete
Projectil bèl·lic autopropulsat i proveït d’una càrrega explosiva.
Vehicle espacial emprat per a transportar una càrrega a l’espai.

cofa /ˈkɔ.fa/ /ˈkɔ.fɔ/ /ˈkɔ.fə/ n fem
Mars
(nàutica) Suport pla i elevat situat en els pals dels vaixells que normalment fa la funció de talaia o de suport a l'aparell.

cofre /ˈko.fɾe/ /ˈkɔ.fɾə/ n masc
Truhe

cognat /koŋˈnat/ /koɡˈnat/ /kuŋˈnat/ n masc
Verwandte

cognitiu /koŋ.niˈtiw/ /koɡ.niˈtiw/ /kuŋ.niˈtiw/ adj masc
kognitiv

cognom /koŋˈnɔm/ /koɡˈnɔm/ /kuŋˈnɔm/ n masc
Familienname Nachname

cogombre /koˈɣom.bɾə/ /kuˈɣom.bɾə/ n masc
Gurke
(botànica) El fruit comestible del cogombre.

coherència /ko.eˈɾɛn.si.a/ /ko.əˈɾɛn.si.ə/ /ku.əˈɾɛn.si.ə/ n fem
Kohärenz

cohesió /ko.e.ziˈo/ /ko.ə.ziˈo/ /ku.ə.ziˈo/ n fem
Zusammenhalt

coincidir /kojn.siˈði/ /kojn.siˈðiɾ/ /kujn.siˈði/ v
zusammenfallen

coix /ˈkojʃ/ adj masc
lahm

coixí /kojˈʃi/ /koˈʃi/ /kujˈʃi/ /kuˈʃi/ n masc
Kissen Kopfkissen
Sac de tela ple de llana o d'un altre material tou, per a recolzar-hi el cap, l’esquena, etc.

col n fem
Kohl

colador /ko.ɫaˈðo/ /ko.ɫaˈðoɾ/ /ko.ɫəˈðo/ /ku.ɫəˈðo/ n masc
Sieb

colecistectomia /ˌko.ɫeˌsis.tek.toˈmi.a/ /ˌko.ɫəˌsis.tək.toˈmi.ə/ /ˌko.ɫəˌsis.tək.tuˈmi.ə/ n fem
Cholezystektomie

colesterol /ko.ɫes.teˈɾɔɫ/ /ku.ɫəs.təˈɾɔɫ/ n masc
Cholesterin

colibrí /ko.ɫiˈβɾi/ /ku.ɫiˈβɾi/ n masc
Kolibri Schwirrvogel

coliflor /ˌkɔ.ɫiˈfɫɔ/ n fem
Blumenkohl Karfiol

coll n masc
Hals
Part del cos d'un animal que uneix el cap i el tronc. S'aplica figuradament a objectes.
Pass
Part més baixa, i relativament plana, que es troba entre dos cims, alhora que separa dues valls oposades.
Farbe
Sèrie de cartes representada amb una de les quatre figures en què es divideix la baralla.
Kragen
Part d’una peça de vestir que correspon a la zona superior del tors pròxima al cap.

collar /koˈʎa/ /koˈʎaɾ/ /kuˈʎa/ n masc
Halskrause
Corretja o cadena que es posa al voltant del coll d’un animal.

collaret /ko.ʎaˈɾet/ /ko.ʎəˈɾət/ /ku.ʎəˈɾɛt/ n masc
Halskette

collir /koˈʎi/ /koˈʎiɾ/ /kuˈji/ /kuˈʎi/ v
häufeln
Arreplegar del terra.

collita /koˈʎi.ta/ /koˈʎi.tə/ /kuˈji.tə/ /kuˈʎi.tə/ n fem
Ernte

collons /koˈʎons/ /kuˈjons/ /kuˈʎons/ Interjection
Scheiße
(vulgarisme) Expressió d'admiració o entusiasme.
(vulgarisme) Expressió d'enuig o irritació.

colltort /ˌkɔʎˈtɔrt/ n masc
Wendehals

colom /koˈɫom/ /kuˈɫom/ n masc
Taube Tauber

colonialisme /ko.ɫo.ni.aˈɫiz.me/ /ko.ɫo.ni.əˈɫiz.mə/ /ku.ɫu.ni.əˈɫiz.mə/ n masc
Kolonialismus

colonització /ko.ɫo.ni.d͡za.siˈo/ /ko.ɫo.ni.d͡zə.siˈo/ /ko.ɫo.ni.za.siˈo/ /ku.ɫu.ni.d͡zə.siˈo/ n fem
Kolonialisierung Kolonisation

colonitzar /ko.lo.niˈd͡za/ /ko.lo.niˈzaɾ/ /ku.ɫu.nidˈza/ v
kolonisieren

color /koˈɫo/ /koˈɫoɾ/ /koˈɫoɾ/ /kuˈɫo/ /kuˈɫor/ n
Farbe

coltellejar /koɫ.te.ʎeˈd͡ʒa/ /koɫ.te.ʎeˈd͡ʒaɾ/ /koɫ.te.ʎeˈʒa/ /koɫ.tə.ʎəˈd͡ʒa/ /kuɫ.tə.ʎəˈʒa/ v
stechen

columna /koˈɫum.na/ /koˈɫum.nə/ /kuˈɫum.nə/ n fem
Säule
Pilar que sosté en arquitectura un sostre, arc o similar.

columna vertebral n fem
Wirbelsäule

columnata /ko.ɫumˈna.ta/ /ko.ɫumˈna.tə/ /ku.ɫumˈna.tə/ n fem
Kolonnade

colza /ˈkoɫ.za/ /ˈkɔɫ.zə/ n fem
Raps

colze /ˈkoɫ.ze/ n masc
Ellbogen Elle
Unitat de longitud que, generalment es calcula mesurant de la punta del dit del cor fins a l’articulació del braç.
Dogleg
(golf) Revolt relativament pronunciat d'un carrer.

col·laboració /ko.ɫa.βo.ɾa.siˈo/ /koɫ.ɫa.bo.ɾa.siˈo/ /koɫ.ɫə.bo.ɾə.siˈo/ /ku.ɫə.βu.ɾə.siˈo/ /kuɫ.ɫə.bu.ɾə.siˈo/ /kuɫ.ɫə.βu.ɾə.siˈo/ n fem
Zusammenarbeit Kollaboration

col·laborar /ko.ɫa.βoˈɾa/ /koɫ.ɫa.boˈɾaɾ/ /koɫ.ɫa.βoˈɾa/ /koɫ.ɫə.boˈɾa/ /ku.ɫə.βuˈɾa/ /kuɫ.ɫə.buˈɾa/ /kuɫ.ɫə.βuˈɾa/ v
zusammenarbeiten
Participar en alguna tasca de grup.

col·lapse /koɫˈɫap.se/ /koɫˈɫap.sə/ /koˈɫap.se/ /kuɫˈɫap.sə/ /kuˈɫap.sə/ n masc
Kollaps

col·leccionar /ko.ɫek.si.oˈna/ /koɫ.ɫek.si.oˈna/ /koɫ.ɫek.si.oˈnaɾ/ /koɫ.ɫək.si.oˈna/ /ku.ɫək.si.uˈna/ /kuɫ.ɫək.si.uˈna/ v
sammeln

col·lecció /ko.ɫek.siˈo/ /koɫ.ɫek.siˈo/ /koɫ.ɫək.siˈo/ /ku.ɫək.siˈo/ /kuɫ.ɫək.siˈo/ n fem
Sammlung

col·lectiu /ko.ɫekˈtiw/ /koɫ.ɫekˈtiw/ /koɫ.ɫəkˈtiw/ /ku.ɫəkˈtiw/ /kuɫ.ɫəkˈtiw/ n masc
Kollektiv
Grup de treball que actua de forma col·legiada amb les aportacions anònimes dels seus membres.

col·lega /koɫˈɫe.ɣa/ /kuɫˈɫɛ.ɣə/ n neut
Kollege

col·liri /koɫˈɫi.ɾi/ /koˈɫi.ɾi/ /kuɫˈɫi.ɾi/ /kuˈɫi.ɾi/ /kəɫˈɫi.ɾi/ n masc
Augentropfen
(medicina) Medicament líquid que s'ha d'aplicar a la part conjuntiva dels ulls.

col·locar /ko.ɫoˈka/ /koɫ.ɫoˈka/ /koɫ.ɫoˈkaɾ/ /ku.ɫuˈka/ /kuɫ.ɫuˈka/ v
hinlegen
Posar una cosa en el lloc pertinent o en el més adient, juntament amb altres de la mateixa classe.

colònia /koˈɫɔ.ni.a/ /koˈɫɔ.ni.ə/ /kuˈɫɔ.ni.ə/ n fem
Kolonie
Lloc on s'estableix gent d'un altre país.

com /ˈkom/ adv
wie
De quina forma, manera o mode.
De la mateixa forma, manera o mode.

com cal adv
gebührend

com-s'ha-fet /ˌkom.saˈfet/ /ˌkom.səˈfet/ n masc
Making-of

coma /ˈko.ma/ /ˈko.mə/ n fem
Komma Beistrich
Signe de puntuació (,) que normalment indica una pausa en una sentència o separació d'elements d'una llista.

coma /ˈko.ma/ /ˈko.mə/ n masc
Koma
(medicina) Estat sever de pèrdua de consciència normalment induït per algun trauma.

comandament /ko.man.daˈmen/ /ko.man.daˈment/ /ko.mən.dəˈment/ /ku.mən.dəˈmen/ n masc
Befehl
Acció de comandar.
Instruments que actuen sobre una màquina per tal de controlar-ne el funcionament.
Kommando
Facultat de comandar que exerceix un cap, especialment militar.
Conjunt d'òrgans de direcció, especialment a nivell militar.

comandament de joc n masc
Controller

combatre /komˈba.tɾe/ /komˈba.tɾə/ /kumˈba.tɾə/ v
kämpfen
lluitar

combinació /kom.bi.na.siˈo/ /kum.bi.nə.siˈo/ n fem
Kombination
(videojocs) Conjunt d'accions successives que un jugador duu a terme en un temps limitat amb el comandament de joc, que permeten millorar el resultat d'un esdeveniment.

comellar /ko.meˈʎa/ /ko.meˈʎaɾ/ /ko.məˈʎa/ /ku.məˈʎa/ n masc
Talweg

comentar /ko.menˈta/ /ko.menˈtaɾ/ /ko.mənˈta/ /ku.mənˈta/ v
kommentieren

comentari /ko.menˈta.ɾi/ /ko.mənˈta.ɾi/ /ku.mənˈta.ɾi/ n masc
Kommentar

començar /ko.menˈsa/ /ko.menˈsaɾ/ /ko.mənˈsa/ /ku.mənˈsa/ v
beginnen anfangen
Fer la primera part d’alguna cosa.

comerciant /ko.mer.siˈan/ /ko.meɾ.siˈan/ /ko.meɾ.siˈant/ /ko.məɾ.siˈant/ /ku.mər.siˈan/ n masc
Händler
Persona que es dedica al comerç.

comerç /koˈmɛɾs/ /kuˈmɛɾs/ n masc
Handel Kommerz
Compra, venda i bescanvi de productes.

cometa /koˈme.ta/ /koˈmə.tə/ /kuˈmɛ.tə/ n masc
Komet

comiat /ko.miˈat/ /ku.miˈat/ n masc
Abschied
Acció relacionada amb el fet de dir adéu a algú.
Kündigung
Cessament de la relació laboral per part d'un empresari cap un dels seus treballadors.

comissaria /ko.mi.saˈɾi.a/ /ko.mi.səˈɾi.ə/ /ku.mi.səˈɾi.ə/ n fem
Kommissariat

comissió /ko.mi.siˈo/ /ku.mi.siˈo/ n fem
Abschlußprämie
Quantitat de diners que es queda, en pagament, la persona intermediària en un negoci.

comitè /ko.miˈte/ /ko.miˈtɛ/ /ku.miˈtɛ/ n masc
Ausschuss Komitee

commemorar /kom.me.moˈɾa/ /kom.me.moˈɾaɾ/ /kom.mə.moˈɾa/ /kum.mə.muˈɾa/ v
gedenken

company /komˈpaɲ/ /kumˈpaɲ/ n masc
Begleiter
Persona que acompanya a una altra per algun fi.
Partner
Parella sentimental.

companyia /kom.paˈɲi.a/ /kom.pəˈɲi.ə/ /kum.pəˈɲi.ə/ n fem
Begleitung Gesellschaft
Acompanyament.
Gesellschaft Kompanie
Grup de persones amb un tret en comú, especialment al món professional.

comparable /kom.paˈɾa.bɫe/ /kom.paˈɾa.βɫe/ /kom.paˈɾab.bɫe/ /kom.pəˈɾab.bɫə/ /kum.pəˈɾa.βɫə/ /kum.pəˈɾab.bɫə/ adj
komparabel

comparació /kom.pa.ɾa.siˈo/ /kom.pə.ɾə.siˈo/ /kum.pə.ɾə.siˈo/ n masc
Vergleich Vergleichung

comparar /kom.paˈɾa/ /kom.paˈɾaɾ/ /kom.pəˈɾa/ /kum.pəˈɾa/ v
vergleichen

compartiment /kom.par.tiˈmen/ /kom.paɾ.tiˈmen/ /kom.paɾ.tiˈment/ /kom.pəɾ.tiˈment/ /kum.pər.tiˈmen/ n masc
Abteil

compartir /kom.parˈti/ /kom.paɾˈtiɾ/ /kum.pərˈti/ v
teilen

compassió /kom.pa.siˈo/ /kom.pə.siˈo/ /kum.pə.siˈo/ n fem
Mitleid Mitgefühl

compensar /kom.penˈsa/ /kom.penˈsaɾ/ /kom.pənˈsa/ /kum.pənˈsa/ v
ausgleichen vergüten

competició /kom.pe.ti.siˈo/ /kum.pə.ti.siˈo/ n fem
Wettbewerb

competència /kom.peˈtɛn.si.a/ /kum.pəˈtɛn.si.ə/ n fem
Kompetenz

complaent /kom.pɫaˈen/ /kom.pɫaˈent/ /kum.pɫəˈen/ adj
gefällig

complet /komˈpɫet/ /komˈpɫɛt/ /kumˈpɫɛt/ adj masc
ganz

completament /komˌpɫe.taˈmen/ /komˌpɫe.taˈment/ /komˌpɫɛ.təˈment/ /kumˌpɫɛ.təˈmen/ adv
vollständig

completar /kom.pɫeˈta/ /kom.pɫeˈtaɾ/ /kom.pɫəˈta/ /kum.pɫəˈta/ v
komplettieren

complex /komˈpɫɛks/ /kumˈpɫɛks/ adj masc
komplex
Constituït per múltiples parts, no simple.

complotar /kom.pɫoˈta/ /kom.pɫoˈtaɾ/ /kum.pɫuˈta/ v
verschwören

comportament /kom.por.taˈmen/ /kom.poɾ.taˈmen/ /kom.poɾ.taˈment/ /kom.poɾ.təˈment/ /kum.pur.təˈmen/ n masc
Verhalten
Conjunt de reaccions d'una persona a un estímul en un medi i en una unitat de temps determinats.

composició /kom.po.zi.siˈo/ /kum.pu.zi.siˈo/ n fem
Komposition Zusammensetzung
Acció o efecte de compondre

compositor /kom.po.ziˈto/ /kom.po.ziˈtoɾ/ /kum.pu.ziˈto/ n masc
Komponist Tonsetzer

compost /komˈpɔst/ /kumˈpɔst/ adj masc
Kompositum Zusammensetzung
Format per diversos elements, que té certa complexitat.

compost /komˈpɔst/ /kumˈpɔst/ n masc
Kompositum Zusammensetzung
(filologia) Mot format combinant dues o més bases lèxiques.
(química) Substància formada per diversos elements químics.

compra /ˈkom.pɾa/ /ˈkom.pɾə/ n fem
Einkauf

comprador /kom.pɾaˈðo/ /kom.pɾaˈðoɾ/ /kom.pɾəˈðo/ /kum.pɾəˈðo/ n masc
Käufer

comprar /komˈpɾa/ /komˈpɾaɾ/ /kumˈpɾa/ v
kaufen

comprendre /komˈpen.dɾe/ /komˈpən.dɾə/ /kumˈpɛn.dɾə/ v
umfassen
Incloure dins d'una categoria o d'una totalitat.
verstehen
Entendre les raons d'un altre.

comprensiu /kom.pɾenˈsiw/ /kom.pɾənˈsiw/ /kum.pɾənˈsiw/ adj masc
verständnisvoll
Que mostra comprensió cap als altres.

comprensió n fem
Verständnis

compresa /komˈpɾe.za/ /komˈpɾə.zə/ /kumˈpɾɛ.zə/ n fem
Kompresse

comprimir /kom.pɾiˈmi/ /kom.pɾiˈmiɾ/ /kum.pɾiˈmi/ v
komprimieren

compromís /kom.pɾoˈmis/ /kum.pɾuˈmis/ n masc
Ausgleich Kompromiss
(dret) Acord entre parts per resoldre una controvèrsia per arbitratge.
Engagement
Obligació contreta.

comptable /komˈta.bɫe/ /komˈta.βɫe/ /komˈtab.bɫe/ /komˈtab.bɫə/ /kumˈta.βɫə/ /kumˈtab.bɫə/ n neut
Buchhalter Buchhalterin

comptant /komˈtan/ /komˈtant/ /kumˈtan/ adj
bar
Del diner en efectiu.

comptar /komˈta/ /komˈtaɾ/ /kumˈta/ v
zählen
Determinar el nombre total d'objectes d'un conjunt assignant a cadascun un nombre correlatiu.

compte /ˈkom.te/ Interjection
pass auf
atenció

compte /ˈkom.te/ n masc
Zählen
Acte de comptar.
(beisbol) Acció i efecte de l'àrbitre principal de determinar el nombre de boles i strikes d'un batedor en un temps de bat.
Sorge
Cura, atenció.
Konto
Suma de la quantitat a pagar.

compàs /komˈpas/ /kumˈpas/ n masc
Zirkel
Estri per dibuixar cercles amb precisió, consistent en dos braços, un dels quals porta una punxa i l'altre una mina de llapis.

comtat /komˈtat/ /kumˈtat/ n masc
Grafschaft

comte /ˈkom.te/ /ˈkɔm.tə/ n masc
Graf

comtessa /komˈte.sa/ /komˈtə.sə/ /kumˈtɛ.sə/ n fem
Gräfin

comunicació /ko.mu.ni.ka.siˈo/ /ko.mu.ni.kə.siˈo/ /ku.mu.ni.kə.siˈo/ n fem
Kommunikation

comunisme /ko.muˈniz.me/ /ko.muˈniz.mə/ /ku.muˈniz.mə/ n masc
Kommunismus

comunista /ko.muˈnis.ta/ /ko.muˈnis.te/ /ko.muˈnis.tə/ /ku.muˈnis.tə/ adj
kommunistisch Kommunist
Relatiu o pertanyent al comunisme.

comunista /ko.muˈnis.ta/ /ko.muˈnis.te/ /ko.muˈnis.tə/ /ku.muˈnis.tə/ n neut
Kommunist Kommunistin
Partidari del comunisme.
Que forma part d'un partit o organització comunista.

comunitat /ko.mu.niˈtat/ /ku.mu.niˈtat/ n fem
Gemeinschaft Gesellschaft
conjunt de persones que se senten part d'una mateixa cosa i viuen plegats en algun moment (comunitat de veïns, comunitat religiosa...)

comunió /ko.mu.niˈo/ /ku.mu.niˈo/ n fem
Kommunion

comèdia /koˈmɛ.ði.a/ /kuˈmɛ.ði.ə/ n fem
Komödie

comú /koˈmu/ /kuˈmu/ adj masc
gemeinsam
Comunal, col·lectiu, de tothom, públic.
gewöhnlich
Ordinari, típic.

concepció /kon.sep.siˈo/ /kon.səp.siˈo/ /kun.səp.siˈo/ n fem
Konzeption

concepte /konˈsep.te/ /konˈsɛp.te/ /konˈsɛp.tə/ /kunˈsep.tə/ /kunˈsɛp.tə/ n masc
Konzept Begriff
Representació mental d'un conjunt d'objectes, esdeveniments o símbols que tenen certes característiques comunes, que permet organitzar les percepcions i els coneixements i que està associada a una representació lingüística o simbòlica.

concert /konˈsɛɾt/ /kunˈsɛrt/ n masc
Konzert
Composició musical escrita per a ser interpretada per diversos instruments conjuntament.

concessió /kon.se.siˈo/ /kon.sə.siˈo/ /kun.sə.siˈo/ n fem
Zugeständnis

concloure /koŋˈkɫɔw.ɾe/ /koŋˈkɫɔw.ɾə/ /kuŋˈkɫɔw.ɾə/ v
schlussfolgern

conclusió /koŋ.kɫu.ziˈo/ /kuŋ.kɫu.ziˈo/ n fem
Schlussfolgerung

concret /koŋˈkɾet/ /kuŋˈkɾet/ adj masc
konkret

concubina /koŋ.kuˈbi.na/ /koŋ.kuˈbi.nə/ /kuŋ.kuˈbi.nə/ /kuŋ.kuˈβi.nə/ n fem
Konkubine

concurs /koŋˈkuɾs/ /kuŋˈkurs/ n masc
Wettkampf

concòrdia /koŋˈkɔɾ.ði.a/ /koŋˈkɔɾ.ði.ə/ /kuŋˈkɔr.di.ə/ /kuŋˈkɔr.ði.ə/ n fem
Eintracht

condemna /konˈdem.na/ /konˈdem.nə/ /kunˈdem.nə/ n fem
Strafe

condensar /kon.denˈsa/ /kon.denˈsaɾ/ /kon.dənˈsa/ /kun.dənˈsa/ v
kondensieren

condicional /kon.di.si.oˈnaɫ/ /kun.di.si.uˈnaɫ/ adj
bedingt
Provisional, en funció d'alguna cosa.

condicional /kon.di.si.oˈnaɫ/ /kun.di.si.uˈnaɫ/ n masc
Konditional
Temps verbal, també anomenat potencial.

condició /kon.di.siˈo/ /kun.di.siˈo/ n fem
Bedingung Klausel
Allò que és necessari perquè una cosa pugui ser.

condiment /kon.diˈmen/ /kon.diˈment/ /kun.diˈmen/ n masc
Würze

condom /konˈdom/ /kunˈdom/ n masc
Präservativ
(col·loquial) preservatiu

conductor /kon.dukˈto/ /kon.dukˈtoɾ/ /kun.dukˈto/ n masc
Fahrer
Que controla els comandaments d'un vehicle o aparell mecànic.

conduir /kon.duˈi/ /kon.duˈiɾ/ /kun.duˈi/ v
fahren
Tenir el comandament d'un vehicle.
Mostrar a altres persones el camí que han de seguir.
Enllaçar amb un camí o portar a un lloc final.
Portar a un resultat final.
(esports de pilota) Avançar, un jugador, pel camp de joc controlant la pilota, la bola o el disc.
Permetre el pas.
Tenir una bona conducta, segons els criteris socials.

coneixement /ko.ne.ʃeˈmen/ /ko.nej.ʃeˈmen/ /ko.nej.ʃeˈment/ /ko.nə.ʃəˈment/ /ku.nə.ʃəˈmen/ n masc
Wissen Kenntnis
Consciència i comprensió de fets, conceptes, principis, habilitats i actituds adquirides mitjançant l'experiència i l'estudi.
Conjunt organitzat del saber sobre un tema determinat.

confederació /koɱ.fe.ðe.ɾa.siˈo/ /koɱ.fə.ðə.ɾə.siˈo/ /kuɱ.fə.ðə.ɾə.siˈo/ n fem
Bund Konföderation

conferir /koɱ.feˈɾi/ /koɱ.feˈɾiɾ/ /kuɱ.fəˈɾi/ v
konferieren
Tractar i examinar junt amb un altre o uns altres algun punt o negoci.

conferència /koɱ.feˈɾɛn.si.a/ /kuɱ.fəˈɾɛn.si.ə/ n fem
Konferenz Vorlesung

conferència de premsa n fem
Pressekonferenz

confessar /koɱ.feˈsa/ /koɱ.feˈsaɾ/ /koɱ.fəˈsa/ /kuɱ.fəˈsa/ v
gestehen

confessió /koɱ.fe.siˈo/ /koɱ.fə.siˈo/ /kuɱ.fə.siˈo/ n fem
Bekenntnis Beichte

confiança /koɱ.fiˈan.sa/ /koɱ.fiˈan.sə/ /kuɱ.fiˈan.sə/ n fem
Vertrauen
Esperança ferma que es té d'algú o de quelcom.
Vertrauen Zuversicht
Seguretat que algú té en si mateix.

confiar /koɱ.fiˈa/ /koɱ.fiˈaɾ/ /kuɱ.fiˈa/ v
vertrauen
Posar alguna cosa sota la custòdia d'algú.
Posar l'esperança en algú, de qui s'espera ajudi a resoldre una situació difícil.
Compartir un secret amb algú, de qui s'espera que no el desvetlli.

confirmar /koɱ.firˈma/ /koɱ.fiɾˈma/ /koɱ.fiɾˈmaɾ/ /kuɱ.firˈma/ v
bestätigen bekräftigen
Comprovar la veracitat d'una cosa que ja se suposava era certa.
Administrar la confirmació a algú.

confitar /koɱ.fiˈta/ /koɱ.fiˈtaɾ/ /kuɱ.fiˈta/ v
einlegen einmachen

confiter /koɱ.fiˈte/ /koɱ.fiˈteɾ/ /kuɱ.fiˈte/ n masc
Konditor

conflicte /koɱˈfɫik.te/ /koɱˈfɫik.tə/ /kuɱˈfɫik.tə/ n masc
Konflikt

conformitat /koɱ.foɾ.miˈtat/ /kuɱ.fur.miˈtat/ n fem
Einverständnis Konformität
Expressió de consentiment o acceptació.

confort /koɱˈfɔɾt/ /kuɱˈfɔrt/ n masc
Komfort
Absència d'incomoditats.

confraria /koɱ.fɾaˈɾi.a/ /koɱ.fɾəˈɾi.ə/ /kuɱ.fɾəˈɾi.ə/ n fem
Bruderschaft

confusió /koɱ.fu.ziˈo/ /kuɱ.fu.ziˈo/ n fem
Verwirrung
Barreja de coses, en especial quan costa destriar-les.
Verwechslung Verwirrung
Identificació incorrecta d'una cosa.

congelador /koɲ.d͡ʒe.ɫaˈðo/ /koɲ.d͡ʒe.ɫaˈðoɾ/ /koɲ.ʒə.ɫəˈðo/ /kuɲ.ʒə.ɫəˈðo/ n masc
Gefrierschrank Gefriertruhe

congelar /koɲ.d͡ʒeˈɫa/ /koɲ.d͡ʒeˈɫaɾ/ /koɲ.ʒəˈɫa/ /kuɲ.ʒəˈɫa/ v
gefrieren
Posar a menys de zero graus.

congoixa /koŋˈɡo.ʃa/ /koŋˈɡo.ʃə/ /koŋˈɡoj.ʃa/ /kuŋˈɡo.ʃə/ n fem
Angst

congre /ˈkoŋ.ɡɾe/ /ˈkoŋ.ɡɾə/ n masc
Meeraal
Espècie de peixos de la família dels congridae (Conger conger).

congrés /koŋˈɡɾes/ /kuŋˈɡɾes/ n masc
Kongress Tagung
Parlament o cambra de representació política.

conhortar /ko.norˈta/ /ko.noɾˈta/ /ko.noɾˈtaɾ/ /ku.nurˈta/ v
ermuntern
Animar o exhortar algú que està abatut.
sich trösten
(pronominal) Consolar-se o conformar-se.

conill /koˈniʎ/ /kuˈnij/ /kuˈniʎ/ n masc
Kaninchen Karnickel
Mamífer lagomorf més petit que la llebre, d’orelles llargues, potes posteriors més llargues que les anteriors, del qual es coneixen nombroses varietats domèstiques (Oryctolagus cuniculus).

conjugació /koɲ.d͡ʒu.ɣa.siˈo/ /koɲ.ʒu.ɣə.siˈo/ /kuɲ.ʒu.ɣə.siˈo/ n fem
Konjugation

conjugar /koɲ.d͡ʒuˈɣa/ /koɲ.d͡ʒuˈɣaɾ/ /koɲ.ʒuˈɣa/ /kuɲ.ʒuˈɣa/ v
konjugieren

conjunció /koɲ.d͡ʒun.siˈo/ /koɲ.ʒun.siˈo/ /kuɲ.ʒun.siˈo/ n fem
Konjunktion
(astronomia) Posició relativa de dos astres que es troben en la mateixa longitud celeste.
(gramàtica) Categoria lèxica de mots amb funció de nexe entre els constituents d’una oració.

conjunt /koɲˈd͡ʒun/ /koɲˈd͡ʒunt/ /koɲˈʒunt/ /kuɲˈʒun/ n masc
Gruppe
Grup musical, banda.

conjurar /kon.d͡ʒuˈɾa/ /kon.d͡ʒuˈɾaɾ/ /kuɲ.ʒuˈɾa/ v
verschwören

connexió /kon.nek.siˈo/ /kon.nək.siˈo/ /kun.nək.siˈo/ n fem
Verbindung
El fet de connectar.
El punt on dues o més coses connecten.
Un enllaç de comunicació (per exemple electrònica) o de transport.
Relació entre dues o més coses o idees o sentiment de comunió entre dues o més persones.

conquerir /koŋ.keˈɾi/ /koŋ.keˈɾiɾ/ /koŋ.kəˈɾi/ /kuŋ.kəˈɾi/ v
erobern

conquesta /koŋˈkes.ta/ /koŋˈkes.tə/ /kuŋˈkes.tə/ n fem
Eroberung

conscient /kon.siˈen/ /kon.siˈent/ /kun.siˈen/ adj
aufmerksam

consciència /kon.siˈɛn.si.a/ /kon.siˈɛn.si.ə/ /kun.siˈɛn.si.ə/ n fem
Bewusstsein
Coneixença immediata i directa que la persona té de la seva existència, condició, sensacions, operacions mentals, o actes.

consell /konˈseʎ/ /konˈsəʎ/ /kunˈsɛj/ /kunˈsɛʎ/ n masc
Rat Ratschlag
Acte o efecte d'aconsellar.
Rat
Grup d'assessorament d'una institució o empresa.

consentiment /kon.sen.tiˈmen/ /kon.sen.tiˈment/ /kon.sən.tiˈment/ /kun.sən.tiˈmen/ n masc
Zustimmung Konsens

consentir /kon.senˈti/ /kon.senˈtiɾ/ /kon.sənˈti/ /kun.sənˈti/ v
zustimmen

conseqüència /kon.seˈkwɛn.si.a/ /kon.səˈkwɛn.si.ə/ /kun.səˈkwɛn.si.ə/ n fem
Konsequenz Folge

conservar /kon.serˈβa/ /kon.seɾˈvaɾ/ /kon.seɾˈβa/ /kon.səɾˈva/ /kun.sərˈba/ /kun.sərˈva/ v
bewahren
Guardar, retenir, no deixar perdre.

consideració /kon.si.ðe.ɾa.siˈo/ /kon.si.ðə.ɾə.siˈo/ /kun.si.ðə.ɾə.siˈo/ n fem
Erwägung

considerar /kon.si.ðeˈɾa/ /kon.si.ðeˈɾaɾ/ /kon.si.ðəˈɾa/ /kun.si.ðəˈɾa/ v
überlegen in Betracht ziehen
Meditar tenint en compte diferents aspectes d'un assumpte abans de prendre una decisió.

consir /konˈsiɾ/ /kunˈsir/ n masc
Meditation

consistir /kon.sisˈti/ /kon.sisˈtiɾ/ /kun.sisˈti/ v
bestehen aus

consola de joc n fem
Spielkonsole

consola domèstica n fem
Heimkonsole

consola portàtil n fem
Handheld

consort /konˈsɔɾt/ /kunˈsɔrt/ n neut
Ehegatte

conspirar /kons.piˈɾa/ /kons.piˈɾaɾ/ /kuns.piˈɾa/ v
sich verschwören

constant /konsˈtan/ /konsˈtant/ /kunsˈtan/ adj
beständig
Que no es troba subjecte al canvi.

constel·lació /kons.te.ɫa.siˈo/ /kons.teɫ.ɫa.siˈo/ /kons.təɫ.ɫə.siˈo/ /kuns.tə.ɫə.siˈo/ /kuns.təɫ.ɫə.siˈo/ n fem
Sternbild

constitucional /kons.ti.tu.si.oˈnaɫ/ /kuns.ti.tu.si.uˈnaɫ/ adj
verfassungsmäßig

constitució /kons.ti.tu.siˈo/ /kuns.ti.tu.siˈo/ n fem
Verfassung Konstitution

construcció /kons.tɾuk.siˈo/ /kuns.tɾuk.siˈo/ n fem
Bau

construir /kons.tɾuˈi/ /kons.tɾuˈiɾ/ /kuns.tɾuˈi/ v
bauen
Fer, formar, unir diferents parts seguint un ordre o segons un pla predeterminat.
(arquitectura, obres públiques) Edificar, fabricar de nova planta.

constrènyer /konsˈtɾe.ɲe/ /konsˈtɾe.ɲeɾ/ /konsˈtɾə.ɲə/ /kunsˈtɾɛ.ɲə/ v
beschränken
Reduir l'espai, col·locar dins d'un espai estretit pels límits.
Limitar fortament l'activitat.

consumar /kon.suˈma/ /kon.suˈmaɾ/ /kun.suˈma/ v
vollenden

contactar /kon.takˈta/ /kon.takˈtaɾ/ /kun.təkˈta/ v
kontaktieren

contacte /konˈtak.te/ /konˈtak.tə/ /kunˈtak.tə/ n masc
Kontakt

contagi /konˈta.d͡ʒi/ /konˈta.ʒi/ /kunˈta.ʒi/ n masc
Ansteckung

contagiar /kon.ta.d͡ʒiˈa/ /kon.ta.d͡ʒiˈaɾ/ /kon.ta.ʒiˈa/ /kon.tə.ʒiˈa/ /kun.tə.ʒiˈa/ v
anstecken

contaminació /kon.ta.mi.na.siˈo/ /kon.tə.mi.nə.siˈo/ /kun.tə.mi.nə.siˈo/ n fem
Umweltverschmutzung
Acció i efecte de contaminar.
Kontamination
(lingüística) Evolució d’un mot, o d’una nova accepció, per fusió d’un altre mot anàleg.

contaminar /kon.ta.miˈna/ /kon.ta.miˈnaɾ/ /kun.tə.miˈna/ v
verseuchen verunreinigen

contar /konˈta/ /konˈtaɾ/ /kunˈta/ v
erzählen

conte /ˈkon.te/ /ˈkon.tə/ n masc
Kurzgeschichte
Narració generalment breu d'uns fets reals, llegendaris o ficticis, amb la intenció d'entretenir, divertir, moralitzar, etc.
Märchen
Relat fantasiós d'un esdeveniment.

contenidor /kon.te.niˈðo/ /kon.te.niˈðoɾ/ /kon.tə.niˈðo/ /kun.tə.niˈðo/ n masc
Behälter Behältnis
Recipient destinat a contenir coses per a transportar-les.

contenir /kon.teˈni/ /kon.teˈniɾ/ /kon.təˈni/ /kun.təˈni/ v
enthalten
Tenir dintre o en la influència d'alguna cosa.

context /kunˈtekst/ n masc
Kontext

contextualitzar /kon.teks.tu.a.ɫiˈd͡za/ /kon.teks.tu.a.ɫiˈza/ /kon.teks.tu.a.ɫiˈzaɾ/ /kon.təks.tu.ə.ɫiˈd͡za/ /kun.təks.tu.ə.ɫiˈd͡za/ v
kontextualisieren

continent /kon.tiˈnen/ /kon.tiˈnent/ /kun.tiˈnen/ n masc
Kontinent Erdteil
Gran massa de terra en què es divideix el planeta.

continu /konˈti.nu/ /kunˈti.nu/ adj masc
kontinuierlich

continuació /kon.ti.nu.a.siˈo/ /kon.ti.nu.ə.siˈo/ /kun.ti.nu.ə.siˈo/ n fem
Fortsetzung

continuar /kon.ti.nuˈa/ /kon.ti.nuˈaɾ/ /kun.ti.nuˈa/ v
fortsetzen fortfahren
(transitiu) Prosseguir allò començat.

continuïtat n fem
Kontinuität

contra /ˈkon.tɾa/ n masc
Wider
L'aspecte desfavorable, especialment en contrast amb el favorable (pro).

contra /ˈkon.tɾa/ preposition
gegen
Relació que denota oposició.

contrabaix /ˌkon.tɾaˈβajʃ/ /ˌkɔn.tɾəˈβaʃ/ n masc
Kontrabass

contrabandista /ˌkon.tɾa.banˈdis.ta/ /ˌkon.tɾa.banˈdis.te/ /ˌkɔn.tɾə.βənˈdis.tə/ n neut
Schmuggler

contractar /kon.tɾakˈta/ /kon.tɾakˈtaɾ/ /kun.tɾəkˈta/ v
anwerben

contracte /konˈtɾak.te/ /konˈtɾak.tə/ /kunˈtɾak.tə/ n masc
Vertrag
Acord legal, típicament escrit, entre dues o més parts.

contrafer /ˌkon.tɾaˈfe/ /ˌkon.tɾaˈfeɾ/ /ˌkɔn.tɾəˈfe/ v
fälschen
Imitar de forma il·legal o fraudulenta.

contrarellotge /ˌkon.tɾa.reˈʎɔ.d͡ʒe/ /ˌkɔn.tɾə.rəˈʎɔ.d͡ʒə/ n fem
Zeitfahren

contrasenya /kun.tɾəˈsɛ.ɲə/ /ˌkon.tɾaˈse.ɲa/ /ˌkɔn.tɾəˈsə.ɲə/ /ˌkɔn.tɾəˈsɛ.ɲə/ n fem
Passwort Kennwort

contribució /kon.tɾi.bu.siˈo/ /kun.tɾi.bu.siˈo/ /kun.tɾi.βu.siˈo/ n fem
Beitrag

contribuent /kon.tɾi.buˈent/ /kon.tɾi.βuˈen/ /kun.tɾi.buˈen/ /kun.tɾi.βuˈen/ n neut
Steuerzahler Steuerzahlerin

contribuir /kon.tɾi.buˈi/ /kon.tɾi.buˈiɾ/ /kon.tɾi.βuˈi/ /kun.tɾi.buˈi/ /kun.tɾi.βuˈi/ v
beitragen

control /konˈtɾɔɫ/ /kunˈtɾɔɫ/ n masc
Kontrolle
(esports de pilota) Acció i efecte d'un jugador de deixar la pilota, la bola o el disc procedent d'una passada, un llançament, una intercepció o un rebot dintre el propi abast per efectuar una acció de joc.
(esports de pilota) Acció i efecte de jugar la pilota, la bola o el disc amb habilitat mantenint-lo fora de l'abast de l'adversari.
(tennis de taula) Cop executat com a resposta a un atac de l'adversari, amb l'objectiu de neutralitzar-ne la iniciativa.

control de qualitat n masc
Qualitätskontrolle

controlar /kon.tɾoˈɫa/ /kon.tɾoˈɫaɾ/ /kun.tɾuˈɫa/ v
steuern kontrollieren
Examinar minuciosament per dur a terme una comprovació.

convenient /kom.be.niˈen/ /koɱ.ve.niˈent/ /koɱ.və.niˈent/ /kum.bə.niˈen/ /kuɱ.və.niˈen/ adj
passend

convent /komˈben/ /koɱˈvent/ /kumˈben/ /kuɱˈven/ n masc
Kloster

conversa /komˈbɛr.sa/ /komˈbɛɾ.sɛ/ /koɱˈvɛɾ.sa/ /koɱˈvɛɾ.sə/ /kumˈbɛr.sə/ /kuɱˈvɛr.sə/ n fem
Gespräch Konversation
Intercanvi oral entre dues persones que es perllonga relativament en el temps, diàleg.

convidar /kom.biˈða/ /koɱ.viˈða/ /koɱ.viˈðaɾ/ /kum.biˈða/ /kuɱ.viˈða/ v
einladen

convèncer /komˈben.se/ /koɱˈven.seɾ/ /koɱˈvɛn.sə/ /kuɱˈvɛn.sə/ v
überzeugen

conxorxar-se /koɲ.t͡ʃoɾˈt͡ʃaɾ.se/ /koɲ.ʃoɾˈʃaɾ.sə/ /kuɲ.ʃur.ʃərˈsə/ /kuɲ.ʃurˈʃar.sə/ v
konspirieren

cony /ˈkoɲ/ n masc
Fotze Möse

coníferes /koˈni.fe.ɾes/ /kuˈni.fə.ɾəs/ n fem
Konifere

cooperació /ko.o.pe.ɾa.siˈo/ /ko.o.pə.ɾə.siˈo/ /ku.u.pə.ɾə.siˈo/ n fem
Zusammenarbeit

coordinació /ko.oɾ.ði.na.siˈo/ /ko.oɾ.ði.nə.siˈo/ /ku.ur.di.nə.siˈo/ /ku.ur.ði.nə.siˈo/ n fem
Koordination

coordinador /ko.or.ði.naˈðo/ /ko.oɾ.ði.naˈðoɾ/ /ko.oɾ.ði.nəˈðo/ /ku.ur.di.nəˈðo/ /ku.ur.ði.nəˈðo/ n masc
Koordinator

coordinar /ko.or.diˈna/ /ko.or.diˈnaɾ/ /ku.ur.diˈna/ v
koordinieren

cop /ˈkop/ /ˈkɔp/ n masc
Schlag
Impacte violent entre dos cossos.

cop d'ull n masc
Blick
Esguard breu.

cop de puny n masc
Stempel

copa /ˈko.pa/ /ˈko.pə/ n fem
Cup Pokal
Recipient per contenir líquid amb un peu.
Kelche Cup
(jocs, plural) Coll de la baralla de cartes representada per un recipient ornamental.
Körbchen
En uns sostenidors i en altres peces de vestir femenines, cada part que cobreix un pit.
Pokal Cup
Trofeu que es dona al guanyador en una competició o concurs.

copec /koˈpek/ /koˈpək/ /kuˈpɛk/ n masc
Kopeke

copernici /ko.pəɾˈni.si/ /ku.pərˈni.si/ n masc
Copernicium

copiar /ko.piˈa/ /ko.piˈaɾ/ /ku.piˈa/ v
kopieren nachmachen
Reproduir un text o document original.
abkupfern
Fer un examen de forma fraudulenta amb les mateixes respostes d'un altre.

copilot /ko.piˈlɔt/ /ku.piˈɫɔt/ n neut
Kopilot

copte /ˈkop.te/ /ˈkɔp.tə/ adj masc
koptisch
Pertanyent al coptes, a la seva religió o a la seva llengua.

copte /ˈkop.te/ /ˈkɔp.tə/ n masc
Kopte
Membre de l’Església cristiana monofisita d’Egipte.
Koptisch koptisch
(invariable) Llengua derivada de l’egipci demòtic conservada com a llengua litúrgica.

copular /ko.puˈɫa/ /ko.puˈɫaɾ/ /ku.puˈɫa/ v
kopulieren

cor /ˈkɔ/ /ˈkɔrt/ /ˈkɔɾ/ n masc
Herz
Múscul que bombeja la sang a través del cos.
Figura o símbol amb dos lòbuls a la part superior i mig triangle invertit a la inferior; representació de l'amor.
Part central d'alguna cosa.
Chor Sängerchor
Conjunt de cantants, forma reduïda de la paraula coral.
Lloc d'una església destinada a ubicar una coral.

corall /koˈɾaʎ/ /kuˈɾaʎ/ n masc
Koralle

coratge /koˈɾa.d͡ʒe/ /koˈɾa.d͡ʒə/ /kuˈɾa.d͡ʒə/ n masc
Courage Mut
Actitud decidida davant el perill o les dificultats.

corb /ˈkorp/ adj masc
gebogen
Línia que es desvia de la recta de forma continuada.

corb /ˈkorp/ n masc
Rabe Kolkrabe
Ocell de mida gran, plomes i bec negres (Corvus corax).

corbar /korˈba/ /koɾˈbaɾ/ /kurˈba/ v
biegen

corbata /koɾˈba.ta/ /koɾˈba.tə/ /kurˈba.tə/ n fem
Krawatte Schlips
Tros de roba que es porta al coll nuada pel davant.

corda /ˈkɔr.ða/ /ˈkɔɾ.ða/ /ˈkɔɾ.ðɔ/ n fem
Seil Tau
(esports de raqueta) Cadascun dels fils, generalment de niló o de budell, que encreuats els uns amb els altres formen el cordatge d'una raqueta o la xarxa d'un xare.
(pilota valenciana) Conjunt de fils de cànem fortament entrellaçats fixat a les parets laterals a una altura variable segons la modalitat, que divideix transversalment la pista de joc.

cordejar /kor.ðeˈʒa/ /koɾ.ðeˈd͡ʒa/ /koɾ.ðeˈd͡ʒaɾ/ /koɾ.ðəˈd͡ʒa/ /kur.dəˈʒa/ /kur.ðəˈʒa/ v
treideln

coreà /ko.ɾeˈa/ /ku.ɾeˈa/ adj masc
koreanisch Koreanisch
Relatiu a Corea o la seva llengua.

coreà /ko.ɾeˈa/ /ku.ɾeˈa/ n masc
koreanisch Koreanisch
Individu de Corea.
(masculí singular) Llengua de filiació discutida pròpia de Corea.

corn /ˈkɔrn/ n masc
Horn
Instrument aeròfon, generalment de metall, de forma cònica més o menys semblant a la d'una banya d'animal.

corn alpí n masc
Alphorn

corn anglès n masc
Englischhorn

corneta /koɾˈne.ta/ /koɾˈnə.tə/ /kurˈnɛ.tə/ n fem
Kornett
Instrument aeròfon, de metall, semblant a la trompeta, però més petit i de sons més aguts.

cornisa /koɾˈni.za/ /koɾˈni.zə/ /kurˈni.zə/ n fem
Sims Gesims
(arquitectura) Coronament motllurat d’una façana.

cornucòpia /ˌkor.nuˈkɔ.pi.ə/ /ˌkoɾ.nuˈkɔ.pi.a/ n fem
Füllhorn
Símbol del corn de l'abundància.

corona /koˈɾo.na/ /koˈɾo.nə/ /kuˈɾo.nə/ n fem
Krone

coronavirus /koˌɾo.naˈvi.ɾus/ /koˌɾo.naˈβi.ɾus/ /koˌɾo.nəˈvi.ɾus/ /kuˌɾo.nəˈvi.ɾus/ /kuˌɾo.nəˈβi.ɾus/ n masc
Coronavirus

coronel /ko.ɾoˈneɫ/ /ko.ɾoˈnɛɫ/ /ku.ɾuˈnɛɫ/ n masc
Oberst

corporació /koɾ.po.ɾa.siˈo/ /koɾ.po.ɾə.siˈo/ /kur.pu.ɾə.siˈo/ n masc
Körperschaft

corpulent /kor.puˈɫen/ /koɾ.puˈɫen/ /koɾ.puˈɫent/ /kur.puˈɫen/ adj masc
wohlbeleibt

corral /koˈraɫ/ /kuˈraɫ/ n masc
Pferch

correcció /ko.rek.siˈo/ /ku.rək.siˈo/ n fem
Bereichtigung Korrektur

correcte /koˈrɛk.te/ /koˈrɛk.tə/ /kuˈrɛk.tə/ adj
korrekt

corregir /ko.reˈd͡ʒi/ /ko.reˈd͡ʒiɾ/ /ko.reˈʒi/ /ko.rəˈʒi/ /ku.rəˈʒi/ v
korrigieren berichtigen

correlació /ko.re.la.siˈo/ /ku.rə.ɫə.siˈo/ n fem
Korrelation

corrent /koˈren/ /koˈrent/ /kuˈren/ adj
Strom
D’ús comú, que és generalment acceptat.

corrent /koˈren/ /koˈrent/ /kuˈren/ n masc
Fluss Strom
Massa que flueix contínuament.

correspondre /ko.resˈpɔn.dɾe/ /ko.rəsˈpɔn.dɾə/ /ku.rəsˈpɔn.dɾə/ v
entsprechen korrespondieren
Tenir una cosa proporció o conformitat amb una altra.
Ésser responsabilitat, pertocar.

corresponent /ko.res.poˈnen/ /ko.res.poˈnent/ /ko.rəs.poˈnent/ /ku.rəs.puˈnen/ adj
korrespondierend

corresponsal /ko.res.ponˈsaɫ/ /ko.rəs.ponˈsaɫ/ /ku.rəs.punˈsaɫ/ n neut
Korrespondent Korrespondentin

corretja /koˈre.d͡ʒa/ /koˈrə.d͡ʒə/ /kuˈrɛ.d͡ʒə/ n fem
Riemen
Banda de cuir, o d’altre material flexible i resistent, usada per a subjectar.

correu /koˈrɛw/ /kuˈrɛw/ n masc
Kurier
Persona que és portadora de notícies o que transporta personalment una carta, sobretot en temps de guerra.
Post
Conjunt de cartes o de correspondència.
(plural) Servei de missatgeria.

corrompre /koˈrom.pɾe/ /koˈrom.pɾə/ /kuˈrom.pɾə/ v
verführen
Metafòricament, pervertir o seduir a una dona.
verderben
Metafòricament, pervertir, viciar els bons costums.
bestechen
Subornar al jutge o a qualsevol persona amb regals o d'altra manera.

corrupció /ko.rup.siˈo/ /ku.rup.siˈo/ n fem
Korruption
(material) Alteració de la puresa o integritat d'una substància, tant sigui per la seva desmembrament, per la barreja amb d'altres substàncies, o per la desviació del seu curs esperat.

corser /korˈse/ /koɾˈse/ /koɾˈseɾ/ /kurˈse/ n masc
Ross

cortesia /koɾ.teˈzi.a/ /koɾ.təˈzi.ə/ /kur.təˈzi.ə/ n fem
Höflichkeit

corticosteroide /koɾ.ti.kos.teˈɾɔj.ðe/ /koɾ.ti.kos.təˈɾɔj.ðə/ /kur.ti.kus.təˈɾɔj.ðə/ n masc
Corticosteroide

cortina /koɾˈti.na/ /koɾˈti.nə/ /kurˈti.nə/ n fem
Vorhang Gardine
Peça tèxtil destinada a cobrir finestres, portes, estances per tal d'evitar o atenuar l'entrada de llum, insectes, mirades foranes o per protegir d’alguna forma.

cortès /koɾˈtes/ /koɾˈtəs/ /kurˈtɛs/ adj masc
höflich

corxera /koɾˈt͡ʃe.ɾa/ /koɾˈʃɛ.ɾə/ /kurˈʃɛ.ɾə/ n fem
Achtelnote
Figura musical amb el valor de la meitat d'una negra.

cos n masc
Körper Korpus
Organisme, part material dels éssers vius.

cosa /ˈkɔ.za/ /ˈkɔ.zɔ/ n fem
Ding Sache
Qualsevol element o concepte de la realitat o de la fantasia.

cosidor /ko.ziˈðo/ /ko.ziˈðoɾ/ /ku.ziˈðo/ n masc
Näher
Persona que cus o que en té l'ofici.

cosina /koˈzi.na/ /koˈzi.nə/ /kuˈzi.na/ /kuˈzi.nə/ n fem
Cousine

cosina prima n fem
Cousine zweite

cosir /koˈzi/ /koˈziɾ/ /kuˈzi/ v
nähen

cosmonauta /koz.moˈnaw.ta/ /koz.moˈnaw.tə/ /kuz.muˈnaw.tə/ n neut
Kosmonaut

cosmovisió /ˌkoz.mo.vi.ziˈo/ /ˌkoz.mo.βi.ziˈo/ /ˌkɔz.mo.vi.ziˈo/ /ˌkɔz.mu.vi.ziˈo/ /ˌkɔz.mu.βi.ziˈo/ n fem
Weltanschauung

cost /ˈkɔst/ n masc
Kosten

costa /ˈkɔs.ta/ /ˈkɔs.tɔ/ n fem
Küste
Part de la terra que toca al mar.

costar un ull v
kosten ein Heidengeld

costat /kosˈtat/ /kusˈtat/ n masc
Seite
Part de l'espai al voltant d'un lloc, d’un objecte, considerada per oposició a les altres.

costella /kosˈte.ʎa/ /kosˈte.ʎə/ /kusˈte.ʎə/ n fem
Rippe
(anatomia) En els animals vertebrats, cadascun dels ossos que, partint d'una vèrtebra envolta part del tòrax per tal de protegir-lo.
(pilota basca) Cadascun dels llistons corbats de fusta de castanyer que constitueixen l'estructura d'una cesta.
Rippchen costillar
(aliments) Tros de carn adherit a la costella d'un animal.

costum /kosˈtum/ /kusˈtum/ n masc
Angewohnheit Gewohnheit

cosí /koˈzi/ /kuˈzi/ n masc
Cousin Vetter

cosí prim n masc
Cousin zweite

cot /ˈkot/ /ˈkɔt/ adj masc
hängend
Inclinat cap a terra.

cotilló /ko.tiˈʎo/ /ku.tiˈʎo/ n masc
Kotillon

cotoliu /ko.toˈɫiw/ /ku.tuˈɫiw/ n masc
Heidelerche

cotxe /ˈko.t͡ʃe/ n masc
Auto Wagen
Vehicle autopropulsat i mecanitzat, destinant al transport terrestre d'un número reduït de persones i el seu equipatge, que duu típicament quatre rodes (tot i que existeixen casos amb tres i sis rodes).
Kutsche
Vehicle amb rodes arrossegat per animals de tir destinat al transport de persones.

cotxer /koˈt͡ʃe/ /koˈt͡ʃeɾ/ /kuˈt͡ʃe/ n masc
Kutscher

cotó /koˈto/ /kuˈto/ n masc
Baumwolle

cotó hidròfil n masc
Watte

coure /ˈkow.ɾə/ /ˈkɔw.ɾe/ /ˈkɔw.ɾə/ n masc
Kupfer
Element químic, sòlid, de nombre atòmic 29, símbol Cu i amb un pes atòmic de 63,536 unitats de massa atòmica.

coure /ˈkow.ɾə/ /ˈkɔw.ɾe/ /ˈkɔw.ɾə/ v
kochen
(cuina) Preparar un aliment al foc o alta temperatura.
jucken
(intransitiu) Produir coïssor, una sensació com de cremada.

cova /ˈkɔ.va/ /ˈkɔ.və/ /ˈkɔ.βa/ /ˈkɔ.βɔ/ n fem
Höhle

covard /koˈvaɾt/ /koˈβart/ /koˈβaɾt/ /kuˈvart/ adj masc
feige
Que no té coratge.

covardia /ko.vaɾˈði.a/ /ko.vəɾˈði.ə/ /ko.βarˈði.a/ /ko.βaɾˈði.a/ /ku.vərˈði.ə/ /ku.βərˈdi.ə/ n fem
Kleinmut

covid-19 /koˌvi.ðiˈnɔw/ /koˌvid.diˈnɔw/ /koˌβi.ðiˈnɔw/ /koˌβid.diˈnɔw/ /kuˌvid.diˈnɔw/ /kuˌβid.diˈnɔw/ n
COVID-19

coàgul /koˈa.ɣuɫ/ /kuˈa.ɣuɫ/ n masc
Gerinnsel

cranc /ˈkɾaŋ/ /ˈkɾaŋk/ n masc
Krebs Krabbe
Crustaci de la infraordre Brachyura.

crani n masc
Schädel Kranium

cranial /kɾa.niˈaɫ/ /kɾə.niˈaɫ/ adj
kranial

creació /kɾe.a.siˈo/ /kɾe.ə.siˈo/ /kɾe.ə.siˈo/ /kɾɛ.a.siˈo/ n fem
Schöpfung Erschaffung

creador /kɾe.aˈðo/ /kɾe.aˈðoɾ/ /kɾe.əˈðo/ n masc
Schöpfer

crear /kɾeˈa/ /kɾeˈaɾ/ v
schaffen erschaffen
Fer una cosa de no res.

creatiu /kɾe.aˈtiw/ adj masc
kreativ

creativitat /kɾe.a.ti.viˈtat/ /kɾe.a.ti.βiˈtat/ /kɾe.ə.ti.viˈtat/ /kɾe.ə.ti.βiˈtat/ n fem
Kreativität

crebantar /kɾe.βanˈta/ /kɾe.βanˈtaɾ/ /kɾə.βənˈta/ v
zerbrechen

credibilitat /kɾe.ði.bi.ɫiˈtat/ n fem
Glaubwürdigkeit

creença n fem
Glauben Glaube

creixement /kɾe.ʃeˈmen/ /kɾej.ʃeˈmen/ /kɾej.ʃeˈment/ /kɾə.ʃəˈmen/ /kɾə.ʃəˈment/ n masc
Wachstum

crema /ˈkɾe.mə/ n fem
Sahne
Part greixosa de la llet.
Creme
Preparació farmacèutica viscosa d'aplicació dèrmica.

cremallera /kɾe.maˈʎe.ɾa/ /kɾə.məˈʎe.ɾə/ n fem
Reißverschluss
Petit mecanisme d'ús tèxtil per ajuntar dues peces de roba, consistent en una peça movible entre dues peces longitudinals dentades.

cremar /kɾeˈma/ /kɾeˈmaɾ/ /kɾəˈma/ v
verbrennen brennen
(intransitiu) Entrar en combustió per l’acció del foc.
brennen verbrennen
(intransitiu) Estar massa calent per al seu contacte.
(transitiu) Sotmetre a l’acció del foc.
(transitiu) Provocar una cremada o cremor.

crepuscle /kɾeˈpus.kɫe/ /kɾəˈpus.kɫə/ n masc
Dämmerung

cresol /kɾeˈzɔɫ/ /kɾəˈzɔɫ/ n masc
Öllampe
Llàntia per a fer llum amb oli i un ble.

cresta /ˈkɾes.ta/ /ˈkɾəs.tə/ /ˈkɾɛs.tə/ n fem
Kamm

creu /ˈkɾew/ /ˈkɾəw/ /ˈkɾɛw/ n fem
Kreuz
Símbol format per dues línies que s'intersequen, normalment de forma perpendicular.
Instrument de tortura.

creuar /kɾeˈwa/ /kɾeˈwaɾ/ /kɾəˈwa/ v
kreuzen
Travessar un lloc d’un costat a l’altre.

creuer /kɾeˈwe/ /kɾeˈweɾ/ /kɾəˈwe/ n masc
Kreuzer
Vaixell de guerra superior al destructor i inferior al cuirassat.
Kreuzfahrt
Viatge turístic en vaixell.
Vierung
Nau transversal d'una església.

creure /ˈkɾew.ɾe/ /ˈkɾəw.ɾə/ /ˈkɾɛw.ɾə/ v
glauben
Tenir confiança.
Tenir per certa una cosa no demostrada per la ciència, tenir fe.
Pensar, tenir una opinió.

criat /kɾiˈat/ n masc
Diener

criatura /kɾi.aˈtu.ɾa/ /kɾi.əˈtu.ɾə/ n fem
Kind
Persona de poca edat.

criaturada /kɾi.a.tuˈɾa.ða/ /kɾi.ə.tuˈɾa.ðə/ n fem
Kinderei

crida i cerca n fem
Haftbefehl

cridar /kɾiˈða/ /kɾiˈðaɾ/ v
schreien
(intransitiu) Parlar en un to de veu excessivament alt.
rufen
(transitiu) Convidar o anomenar algú per tal de fer alguna cosa a prop de l'emissor.

crim /ˈkɾim/ n masc
Straftat Verbrechen

criminal /kɾi.miˈnaɫ/ adj
kriminell
Relatiu al crim.

criminal /kɾi.miˈnaɫ/ n neut
Krimineller
Qui comet un crim.

crinera /kɾiˈne.ɾa/ /kɾiˈne.ɾə/ n fem
Mähne

crioll /kɾiˈoʎ/ adj masc
kreolisch
Relatiu o pertanyent als criolls o la seva llengua.

crioll /kɾiˈoʎ/ n masc
Kreole
Persona descendent d'europeus nascuda en una colònia, particularment a l'Amèrica llatina.
Kreolisch
(només singular) Llengua formada per la combinació d'una llengua europea i una llengua parlada a les colònies.

criolla /kɾiˈo.ʎa/ /kɾiˈo.ʎə/ n fem
Kreolin
Forma femenina de crioll.

cripta /ˈkɾip.ta/ /ˈkɾip.tə/ n fem
Krypta

criptó n masc
Krypton

crisi /ˈkɾi.zi/ n fem
Krise Krisis

crisma /ˈkɾiz.ma/ /ˈkɾiz.mə/ n
Chrisam
L'oli i bàlsam barrejat que consagren els bisbes el dijous Sant per a ungir als qui es bategen i confirmen, i també als bisbes quan es consagren i als sacerdots quan s'ordenen, així com en l'extremunció.

crispeta /kɾisˈpe.ta/ /kɾisˈpə.tə/ /kɾisˈpɛ.tə/ n masc
Popcorn

cristall /kɾisˈtaʎ/ n masc
Kristall

cristià /kɾis.tiˈa/ adj masc
christlich
Relatiu al cristianisme.

cristià /kɾis.tiˈa/ n masc
Christ
Persona seguidora de Jesucrist i de la religió del cristianisme.

crisàlide /kɾiˈza.ɫi.ðe/ n fem
Puppe

crit /ˈkɾit/ n masc
Schrei

criticar /kɾi.tiˈka/ /kɾi.tiˈkaɾ/ v
kritisieren
Examinar una cosa o una persona buscant-li els defectes.
Opinar imparcialment sobre una obra literària, exposant les parts positives i les negatives.

croada /kɾoˈa.ða/ /kɾoˈa.ðə/ /kɾuˈa.ðə/ n fem
Kreuzzug Feldzug

croat /kɾoˈat/ /kɾuˈat/ adj masc
kroatisch Kroatisch
Es diu d'alguna cosa que es originari o que es troba relacionat amb Croàcia.

croat /kɾoˈat/ /kɾuˈat/ n masc
Kreuzfahrer Kreuzritter
Guerrer de les croades, cavaller cristià que volia treure territoris als musulmans en nom de la religió.
Kroatisch kroatisch
Persona originaria de Croàcia.
(masculí singular) Llengua eslava parlada a Croàcia i a Bòsnia i Hercegovina.

croissant /kɾu.aˈsan/ /kɾu.əˈsan/ n masc
Croissant Hörnchen

croissanteria /kɾu.a.san.teˈɾi.a/ /kɾu.ə.sən.təˈɾi.ə/ n fem
Croissanterie

crom n masc
Chrom

cromorn n masc
Krummhorn

cromosoma /kɾo.moˈzo.ma/ /kɾo.moˈzo.mə/ /kɾu.muˈzo.mə/ n masc
Chromosom

cronologia /kɾo.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /kɾu.nu.ɫoˈʒi.ə/ n fem
Chronologie

cronòmetre /kɾoˈnɔ.me.tɾe/ /kɾoˈnɔ.mə.tɾə/ /kɾuˈnɔ.mə.tɾə/ n masc
Chronometer

croqueta /kɾoˈke.ta/ /kɾoˈkə.tə/ /kɾuˈkɛ.tə/ n fem
Krokette

crossa /ˈkɾɔ.sa/ /ˈkɾɔ.sɔ/ /ˈkɾɔ.sə/ n fem
Krücke
Bastó amb un travesser a sobre que serveix per recolzar-se a aquells que no poden caminar bé.

cru /ˈkɾu/ adj masc
roh
No cuit, o no prou cuit.

crucifix /kɾu.siˈfiks/ n masc
Kruzifix

cruel /kɾuˈɛɫ/ adj
grausam

cruelment /kɾuˌɛɫˈmen/ /kɾuˌɛɫˈment/ adv
grausam

crustaci /kɾusˈta.si/ n masc
Krustentier
Artròpode amb una closca calcària i amb unes de les potes disposades per a la prensió.

cruïlla /kɾuˈi.ʎa/ /kɾuˈi.ʎə/ n fem
Kreuzung
Encreuament de carrers o de carreteres.

cràter /ˈkɾa.teɾ/ /ˈkɾa.tər/ n masc
Krater

créixer /ˈkɾe.ʃe/ /ˈkɾe.ʃə/ /ˈkɾej.ʃe/ /ˈkɾej.ʃeɾ/ v
wachsen

crítica /ˈkɾi.ti.ka/ /ˈkɾi.ti.kə/ n fem
Kritik

crònic /ˈkrɔ.nik/ adj masc
chronisch

crònica /ˈkɾɔ.ni.ka/ n fem
Chronik

cua /ˈku.a/ n fem
Schwanz Schweif
Apèndix posterior d'alguns animals.
Pferdeschwanz
Recollit del cabell humà amb una goma.
Schlange
Renglera ordenada per esperar el torn.
Heck
Part d'una aeronau (avió, dirigible, helicòpter, ...) situada a l'extrem de la popa.

cub n masc
Kubus Würfel

cuc n masc
Wurm

cuc de seda n masc
Seidenraupe Seidenspinner

cucut /kuˈkut/ n masc
Kuckuck

cuidar /kujˈða/ /kujˈðaɾ/ /kwiˈða/ v
sich kümmern um
Tenir cura d'algú o d'un animal.

cuina /ˈkuj.na/ /ˈkwi.na/ n fem
Küche
Divisió d'un edifici, i en especial d'un habitatge, destinada a preparar els aliments.

cuinar /kujˈna/ /kujˈnaɾ/ /kwiˈna/ v
kochen

cuiner /kujˈne/ /kujˈneɾ/ /kwiˈneɾ/ n masc
Koch

cuir /ˈkujr/ n masc
Leder

cuirassa /kujˈɾa.sa/ /kujˈɾa.sə/ /kwiˈɾa.sa/ n fem
Panzer
Peça de l'armadura que cobreix bona part del tronc i que està feta d'un material sòlid (inicialment de cuir i posteriorment de metall) per tal d'evitar desperfectes per l'atac de l'enemic.

cuirassat /kuj.ɾaˈsat/ /kuj.ɾəˈsat/ /kwi.ɾaˈsat/ n masc
Schlachtschiff

cuixa /ˈku.ʃa/ /ˈkuj.ʃa/ n fem
Oberschenkel Schenkel

cul n masc
Gesäß Arsch

culler /kuˈʎe/ /kuˈʎeɾ/ n masc
Soßenlöffel

cullera /kuˈje.ɾə/ /kuˈʎe.ɾa/ /kuˈʎe.ɾə/ n fem
Löffle Löffel

cullerada /ku.jəˈɾa.ðə/ /ku.ʎeˈɾa.ða/ /ku.ʎəˈɾa.ðə/ n fem
Löffe

cullerot /ku.jəˈɾɔt/ /ku.ʎeˈɾɔt/ /ku.ʎəˈɾɔt/ n masc
Schöpfkelle

culminació /kuɫ.mi.na.siˈo/ /kuɫ.mi.nə.siˈo/ n fem
Kulmination

culpa /ˈkuɫ.pa/ /ˈkuɫ.pə/ n masc
Schuld

culpable /kuɫˈpa.bɫe/ /kuɫˈpa.βɫe/ /kuɫˈpa.βɫə/ /kuɫˈpab.bɫe/ /kuɫˈpab.bɫə/ adj
schuldig
Emprat per a qualificar fets, objectes o persones relacionats amb una culpa.

culpable /kuɫˈpa.bɫe/ /kuɫˈpa.βɫe/ /kuɫˈpa.βɫə/ /kuɫˈpab.bɫe/ /kuɫˈpab.bɫə/ n neut
Schuldiger
Persona que té la responsabilitat d'un dany físic o moral, o bé qui ha comès un fet delictiu.

culte /ˈkuɫ.te/ /ˈkuɫ.tə/ adj masc
kultiviert
Persona dotada de cultura.

culte /ˈkuɫ.te/ /ˈkuɫ.tə/ n masc
Kult
Expressió de la fe i adoració cap a un déu.

cultivar /kuɫ.tiˈva/ /kuɫ.tiˈvaɾ/ /kuɫ.tiˈβa/ /kuɫ.tiˈβaɾ/ v
kultivieren

cultura /kuɫˈtu.ɾa/ n fem
Kultur

cultural /kuɫ.tuˈɾaɫ/ adj
kulturell

cumquat /kumˈkwat/ n masc
Kumquat

cuneïforme /ku.ne.iˈfoɾ.me/ /ku.nə.iˈfor.mə/ adj
keilförmig

cunyada /kuˈɲa.ða/ n fem
Schwägerin

cunyat n masc
Schwager

cura /ˈku.ɾa/ /ˈku.ɾə/ n fem
Gründlichkeit
Manera de fer les coses posat molta atenció i esmerçant-se pel resultat final.
Pflege
Assistència a un malalt.

curar /kuˈɾa/ /kuˈɾaɾ/ v
heilen
Tenir cura de quelcom.
Tenir cura, fer cas.
behandeln
Aplicar cures mèdiques.

curar-se v
heilen

curi n masc
Curium

curiositat /ku.ɾi.o.ziˈtat/ /ku.ɾi.u.ziˈtat/ n fem
Neugier Neugierde

curiós /ku.ɾiˈos/ adj masc
neugierig kurios
Que desitja saber coses.
kurios merkwürdig
Interessant per la seva singularitat.

currículum n masc
Lebenslauf
Document que resumeix les dades personals i els mèrits acadèmics i professionals d'un candidat a un lloc de treball.
Lehrplan
Definició de les línies generals d'un procés educatiu considerant els destinataris, els objectius, els continguts culturals, les competències que s'han de desenvolupar, l'organització de les activitats educatives, els mètodes d'aprenentatge i els criteris d'avaluació.

curs /ˈkurs/ n masc
Kurs

cursa /ˈkuɾ.sa/ n fem
Wettlauf Rennen

curt adj masc
kurz
De poca llargada o longitud.

custòdia /kusˈtɔ.ði.a/ /kusˈtɔ.ði.ə/ n fem
Sorgerecht
Acció i efecte de custodiar.

càlcul /ˈkaɫ.kuɫ/ n masc
Rechnung Berechnung

càlid adj masc
warm

càmera /ˈka.me.ɾa/ n fem
Kamera Fotoapparat
Aparell d'impressió, d'enregistrament, de reproducció i de transmissió d'imatges.
Kamera
(videojocs) Perspectiva visual que adopta el jugador davant de l'acció d'un videojoc, especialment si es representa en 3D.

càmera web n fem
Webcam

càmping /ˈkam.piŋ/ /ˈkam.piŋk/ n masc
Campingplatz

càncer /ˈkan.seɾ/ n masc
Krebs
(medicina) Creixement incontrolat dels teixits de caràcter maligne expansiu o invasiu.

cànem /ˈka.nem/ n masc
Hanf

càntera /ˈkan.te.ɾa/ /ˈkan.tə.ɾə/ n fem
bogue raveo

càntir /ˈkan.ti/ /ˈkan.tiɾ/ n masc
Krug

càrdies /ˈkar.di.əs/ /ˈkaɾ.ði.es/ n masc
Kardia

càrrega /ˈka.re.ɣa/ /ˈka.rə.ɣə/ n fem
Ladung
Conjunt de materials o objectes disposats per ser transportades sobre una persona, animal, vehicle o qualsevol màquina destinada traslladar.
Allò que es posa sobre alguna cosa.
Quantitat de pólvora, de combustible o d’electricitat amb que s'alimenta per exemple una arma de foc, una caldera, una bateria respectivament.
Last
Obligació, responsabilitat, molèstia.

càrtel /ˈkaɾ.teɫ/ n masc
Kartell

càstig /ˈkas.tik/ n masc
Bestrafung
Pena física o psicològica imposada a una persona per corregir-la o per al manteniment de la disciplina.

cèltic /ˈsɛɫ.tik/ adj masc
keltisch
Relatiu a la llengua dels celtes.

cèltic /ˈsɛɫ.tik/ n masc
keltisch
Família de llengües heretades dels celtes.

cèl·lula /ˈsɛ.ɫu.ɫə/ /ˈsɛɫ.ɫu.ɫa/ /ˈsɛɫ.ɫu.ɫə/ n fem
Zelle

cèntim /ˈsɛn.tim/ n masc
Cent

cèsar /ˈsɛ.zaɾ/ /ˈsɛ.zər/ n masc
Kaiser

cérvol /ˈser.vuɫ/ /ˈser.βoɫ/ /ˈseɾ.voɫ/ /ˈseɾ.βoɫ/ n masc
Hirsch

cítara /ˈsi.ta.ɾa/ /ˈsi.tə.ɾə/ n fem
Zither

còclea /ˈkɔ.kɫe.a/ /ˈkɔ.kɫe.ə/ n fem
Cochlea
Cavitat interna de l’orella, que té forma d’espiral.

còctel /ˈkɔk.teɫ/ /ˈkɔk.təɫ/ n masc
Cocktail

còctel Molotov /ˌkɔk.teɫ /ˌkɔk.təɫ n masc
Molotowcocktail

còdex /ˈkɔ.ðeks/ /ˈkɔ.ðəks/ n masc
Kodex

còdol /ˈko.ðuɫ/ /ˈkɔ.ðoɫ/ /ˈkɔ.ðuɫ/ n masc
Kieselstein

còlera /ˈkɔ.ɫe.ɾa/ n masc
Cholera
Malaltia produïda per un bacteri ingerit amb aigua contaminada que es manifesta amb febre i descomposició.

còmic adj masc
komisch
Que fa riure.

còmic n masc
Comic
Història explicada mitjançant una successió de vinyetes que contenen il·lustracions i text alhora.
Komiker
Autor de comèdies.

còmode /ˈkɔ.mo.ðe/ /ˈkɔ.mo.ðə/ /ˈkɔ.mu.ðə/ adj masc
bequem
Sensació agradable que dóna la justa mesura, la manca de patiment.

còncau /ˈkɔŋ.kaw/ /ˈkɔŋ.kəw/ adj masc
eingewölbt konkav

còndil /ˈkɔn.diɫ/ n masc
Kondylus

cònjuge /ˈkɔɲ.d͡ʒu.d͡ʒe/ /ˈkɔɲ.d͡ʒu.ʒe/ /ˈkɔɲ.ʒu.ʒə/ n neut
Gespons

cònsol /ˈkɔn.soɫ/ /ˈkɔn.suɫ/ n neut
Konsul

còpia /ˈkɔ.pi.a/ n fem
Kopie
Acció o efecte de copiar.

còrnia /ˈkɔr.ni.a/ /ˈkɔr.ni.ə/ n fem
Hornhaut

còrnic /ˈkɔr.nik/ n masc
Kornisch

córrer /ˈko.re/ /ˈko.reɾ/ v
rennen laufen
Caminar amb velocitat.

cúfic /ˈku.fik/ adj masc
kufisch

cúpula /ˈku.pu.ɫa/ /ˈku.pu.ɫə/ n fem
Kuppel

cúter /ˈku.teɾ/ /ˈku.tər/ n masc
Kutter
Balandra aparellada amb veles de triangle a proa i a popa cangrea i sovint també amb escandalosa.

d'ara endavant adv
jetzt
Cosa que passa des del moment esmentat.
Norma d'escriptura que s'estableix a partir d'un punt concret del text.

d'entreguerres /ˌden.tɾeˈɣɛ.res/ /ˌden.tɾəˈɣɛ.rəs/ adj
Zwischenkriegszeit

dació /da.siˈo/ /də.siˈo/ n fem
übergeben

dalla /ˈda.ʎa/ /ˈda.ʎə/ n fem
Sense
(agricultura) Espècie de falç que té la fulla molt ampla i que posant-li per mànec un bastó molt llarg serveix també per a segar.

damunt /daˈmun/ /daˈmunt/ /dəˈmun/ /dəˈmunt/ adv
über
Situat més amunt, en un lloc més alt respecte un altre verticalment més baix.

damàs n masc
Damast

dansa /ˈdan.sa/ /ˈdan.sə/ n fem
Tanz

danyar /daˈɲa/ /daˈɲaɾ/ /dəˈɲa/ v
beschädigen

danès /dəˈnəs/ /dəˈnɛs/ adj masc
Dänisch
Relatiu o pertanyent a Dinamarca.

danès /dəˈnəs/ /dəˈnɛs/ n masc
Dänisch
Natural de Dinamarca.
(masculí singular) Llengua escandinava parlada a la Dinamarca.

darmstadti /dərmsˈtat.ti/ n masc
Darmstadtium

darrer /daˈre/ /daˈreɾ/ /dəˈre/ adj
letzter
Situat darrere tots els altres en una sèrie.

darrere /daˈre.ɾe/ /dəˈre.ɾə/ adv
hinten

darwinisme /daɾ.wiˈniz.me/ /dər.wiˈniz.mə/ n masc
Darwinismus
Teoria de l'evolució desenvolupada per Charles Darwin el segle XIX.

darwinista /daɾ.wiˈnis.ta/ /daɾ.wiˈnis.te/ /dər.wiˈnis.tə/ n neut
Darwinist

data /ˈda.ta/ n fem
Datum

datiu /ðaˈtiw/ /ðəˈtiw/ adj masc
Dativ

dau n masc
Würfel
Objecte en forma de políedre, normalment cúbic, amb una xifra a cada cara que serveix per determinar la sort en caure aleatòriament mostrant una de les cares.

daurar /dawˈɾa/ /dawˈɾaɾ/ /dəwˈɾa/ v
vergolden

davantal /da.vanˈtaɫ/ /da.βanˈtaɫ/ /də.vənˈtaɫ/ /də.βənˈtaɫ/ n masc
Schürze

de franc adv
kostenlos

de pressa /deˈpɾe.sa/ /dəˈpɾe.sə/ adv
schnell

de res Interjection
bitte

de sobte adv
plötzlich

debat /deˈbat/ /dəˈβat/ n masc
Debatte
Disputa, altercació sobre alguna cosa.
Tècnica de dinàmica de grups que té l'objectiu de promoure l'expressió i la comprensió orals en una conversa col·lectiva espontània, de desenvolupar estratègies per a la presentació d'idees o l'argumentació, en la qual els participants tenen opinions divergents sobre un tema, que pot ser preparat, però no ho és el desenvolupament de les intervencions.

debatre /deˈba.tɾe/ /dəˈβa.tɾə/ v
debattieren
Disputar amb raons sobre alguna cosa.

decepció /de.sep.siˈo/ /də.səp.siˈo/ n fem
Enttäuschung

decidir /de.siˈði/ /de.siˈðiɾ/ v
entscheiden beschließen
Portar a una conclusió una disputa, una controvèrsia o una qüestió dubtosa.

decimal /de.siˈmaɫ/ /də.siˈmaɫ/ adj
dezimal
Relatiu al deu, dit de sistemes dividits en deu parts.

decisió /de.si.ziˈo/ /də.si.ziˈo/ n fem
Entscheidung Beschluss

declarar /de.kɫaˈɾa/ /de.kɫaˈɾaɾ/ /də.kɫəˈɾa/ v
verzollen

declinació /ðe.kɫi.na.siˈo/ /ðə.kɫi.nə.siˈo/ n fem
Deklination

decorar /de.koˈɾa/ /de.koˈɾaɾ/ /də.kuˈɾa/ v
dekorieren
Ornamentar, adornar.

dedicar /de.ðiˈka/ /de.ðiˈkaɾ/ /də.ðiˈka/ v
widmen
Destinar al culte religiós o profà.
Dirigir una obra a algú com a homenatge.
Emprar o destinar a un cert ús.

dedicatòria n fem
Widmung

deessa /deˈe.sa/ /dəˈə.sə/ /dəˈɛ.sə/ n fem
Göttin

defensa /deˈfen.sa/ /dəˈfɛn.sə/ n fem
Verteidigung

defensar /de.fenˈsa/ /de.fenˈsaɾ/ /də.fənˈsa/ v
verteidigen
Fer quelcom per evitar un atac o minimitzar-ne l'impacte.

definició n fem
Definition

definitiu /de.fi.niˈtiw/ /də.fi.niˈtiw/ adj masc
endgültig
Últim, darrer, que conclou o culmina alguna cosa.

deflactar /de.fɫakˈta/ /de.fɫakˈtaɾ/ /də.fɫəkˈta/ v
entleeren

deflagrar /de.flaˈɣɾa/ /de.flaˈɣɾaɾ/ /də.fləˈɣɾa/ v
verpuffen

deforme /deˈfoɾ.me/ /dəˈfor.mə/ adj
deformiert

degà /deˈɣa/ /dəˈɣa/ n masc
Dekan

deixar /dejˈʃa/ /dejˈʃaɾ/ /deˈʃa/ /dəˈʃa/ v
lassen
Parar d'agafar, posar alguna cosa en algun lloc.

dejunar /de.d͡ʒuˈnaɾ/ /de.ʒuˈna/ /də.ʒuˈna/ v
fasten

dejuni /daˈd͡ʒu.ni/ /deˈd͡ʒu.ni/ /deˈʒu.ni/ /dəˈʒu.ni/ /dəˈʒu.ni/ n masc
Fasten

delegat /de.ɫeˈɣat/ /də.ɫəˈɣat/ n masc
Abgeordnete
Persona en qui es delega alguna facultat o poder.

deler /deˈɫe/ /deˈɫeɾ/ /dəˈɫɛ/ n masc
Sehnsucht

delicat /de.ɫiˈkat/ /də.ɫiˈkat/ adj masc
empfindlich

delicatessen /de.ɫi.kaˈte.sen/ /də.ɫi.kəˈte.sən/ n fem
Delikatesse
delicadeses (menjar exquisit)

delinqüent /de.ɫiŋˈkwen/ /de.ɫiŋˈkwent/ /də.ɫiŋˈkwen/ /də.ɫiŋˈkwent/ n neut
Delinquent

deliri /deˈɫi.ɾi/ /dəˈɫi.ɾi/ n masc
Wahn Delirium

delta /ˈdeɫ.ta/ n fem
Delta Flussdelta
Quarta lletra de l'alfabet grec: minúscula δ ‎(d), majúscula Δ ‎(D).

delta /ˈdeɫ.ta/ n masc
Delta Flussdelta
Sediment en la desembocadura d'un riu al mar.

delícia /deˈɫi.si.a/ n fem
Delikatesse Freude
Menjar molt bo i especial.
Cosa o lloc molt agradable.

demagog /de.maˈɣɔk/ /də.məˈɣɔk/ n masc
Demagoge

demagògia /de.maˈɣɔ.d͡ʒi.a/ /de.maˈɣɔ.d͡ʒja/ /de.maˈɣɔ.ʒi.a/ /də.məˈɣɔ.ʒjə/ n fem
Demagogie

demanar /da.maˈna/ /de.maˈna/ /de.maˈnaɾ/ /də.məˈna/ /də.məˈna/ v
bitten
Instar a algú perquè doni o faci quelcom.

dement /deˈmen/ /deˈment/ /dəˈmen/ /dəˈment/ n neut
wahnsinnig

democràcia /de.moˈkɾa.si.a/ /də.moˈkɾa.si.ə/ /də.muˈkɾa.si.ə/ n fem
Demokratie
Sistema polític on el poble intervé en la presa de decisions d'una forma participativa i igualitària.

democràtic /de.moˈkɾa.tik/ /də.moˈkɾa.tik/ /də.muˈkɾa.tik/ adj masc
demokratisch

demostrar /de.mosˈtɾa/ /de.mosˈtɾaɾ/ /də.mosˈtɾa/ /də.musˈtɾa/ v
beweisen
Mostrar la certesa amb l’evidència d’un raonament.
zeigen
Donar proves, posar de manifest.

dempeus /demˈpɛws/ /dəmˈpɛws/ adv
stehend

demà /daˈma/ /deˈma/ /dəˈma/ adv
morgen Morgen
En el dia vinent després de l'actual.
morgen
En el futur de manera indeterminada.

demòcrata /deˈmɔ.kɾa.ta/ adj
Demokrat Demokratin

dens /ˈdens/ /ˈdɛns/ adj masc
dicht

densitat /den.siˈtat/ /dən.siˈtat/ n fem
Dichte

dent /ˈden/ /ˈdent/ n fem
Zahn
(anatomia) Peça d'os de la boca que serveix per mastegar els aliments.

dent de llet n fem
Milchzahn

dent de lleó n masc
Gewöhnlicher Löwenzahn Löwenzahn
(botànica) Planta de la família de les asteràcies (Taraxacum officinale Weber).

dentista /denˈtis.ta/ /denˈtis.te/ /dənˈtis.tə/ n neut
Zahnarzt

dependent /de.penˈden/ /de.penˈdent/ /də.pənˈden/ /də.pənˈdent/ adj
abhängig
Que depèn.

dependre /deˈpen.dɾe/ /dəˈpən.dɾə/ /dəˈpɛn.dɾə/ v
abhängen

dependència /de.penˈdɛn.si.a/ /də.pənˈdɛn.si.ə/ n fem
Abhängigkeit

depilar /de.piˈɫa/ /de.piˈɫaɾ/ /də.piˈɫa/ v
epilieren
Treure tot el pèl del cos humà amb una crema, cera o estris tallants.

depressió /de.pɾe.siˈo/ /də.pɾə.siˈo/ n fem
Depression

deprimir /de.pɾiˈmi/ /de.pɾiˈmiɾ/ /də.pɾiˈmi/ v
deprimieren
Enfonsar una superfície.

derma /ˈdeɾ.ma/ /ˈdɛr.mə/ n masc
Dermis

dermatologia /der.ma.to.ɫoˈʒi.a/ /deɾ.ma.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /dər.mə.tu.ɫuˈʒi.ə/ /dəɾ.mə.to.ɫoˈʒi.ə/ n fem
Dermatologie

derrotar /de.roˈta/ /de.roˈtaɾ/ /də.roˈta/ /də.ruˈta/ v
schlagen

desacoblar /de.za.kobˈbɫa/ /de.za.koˈbɫaɾ/ /de.za.koˈβɫa/ /də.zə.kobˈbɫa/ /də.zə.kubˈbɫa/ /də.zə.kuˈβɫa/ v
auskupplen

desacord /de.zaˈkɔɾt/ /də.zəˈkɔrt/ n masc
Meinungsverschiedenheit

desallotjar /de.za.ʎoˈd͡ʒa/ /de.za.ʎoˈd͡ʒaɾ/ /də.zə.ʎoˈd͡ʒa/ /də.zə.ʎuˈd͡ʒa/ v
herauslösen

desambiguació /de.zam.bi.ɣwa.siˈo/ /də.zəm.bi.ɣwə.siˈo/ n fem
Begriffsklärung

desanimar /de.za.niˈma/ /de.za.niˈmaɾ/ /də.zə.niˈma/ v
entmutigen

desaparició /de.za.pa.ɾi.siˈo/ /də.zə.pə.ɾi.siˈo/ n fem
Verschwinden

desastre /deˈzas.tɾe/ /dəˈzas.tɾə/ n masc
Desaster Katastrophe
Gran desgràcia amb dany important.

desbridar /dez.bɾiˈðaɾ/ /dez.βɾiˈða/ /dəz.bɾiˈða/ v
abzäumen

descans /desˈkans/ /dəsˈkans/ n masc
Ruhe

descansar /des.kanˈsa/ /des.kanˈsaɾ/ /dəs.kənˈsa/ v
ruhen
Reposar, recuperar energies, relaxar-se.

descendent /de.senˈden/ /de.senˈdent/ /də.sənˈden/ /dəs.sənˈden/ /dəs.sənˈdent/ n neut
Nachkomme
Individu que succeeix algú altre en la línia genealògica directa o indirecta.

descendir /de.senˈdi/ /de.senˈdiɾ/ /də.sənˈdi/ /dəs.sənˈdi/ v
absteigen

descentralitzar /de.sen.tɾa.ɫiˈd͡za/ /de.sen.tɾa.ɫiˈza/ /de.sen.tɾa.ɫiˈzaɾ/ /də.sən.tɾə.ɫiˈd͡za/ /dəs.sən.tɾə.ɫiˈd͡za/ v
dezentralisieren

descobriment n masc
Entdeckung

descobrir /des.koˈbɾiɾ/ /des.koˈβɾi/ /des.kuˈβɾi/ v
entdecken
Veure o trobar per primer cop.

descodificar /des.ko.ði.fiˈka/ /des.ko.ði.fiˈkaɾ/ /dəs.ku.ði.fiˈka/ v
entschlüsseln

descolgar /des.koɫˈɣa/ /des.koɫˈɣaɾ/ /dəs.koɫˈɣa/ /dəs.kuɫˈɣa/ v
ausgraben

descomposició /des.kom.po.zi.siˈo/ /dəs.kom.po.zi.siˈo/ /dəs.kum.pu.zi.siˈo/ n fem
Zersetzung
Acte de descompondre.

desconcertar /des.kon.serˈta/ /des.kon.seɾˈta/ /des.kon.seɾˈtaɾ/ /dəs.kon.səɾˈta/ /dəs.kun.sərˈta/ v
verwirren

descongelar /des.koɲ.d͡ʒeˈɫa/ /des.koɲ.d͡ʒeˈɫaɾ/ /dəs.koɲ.ʒəˈɫa/ /dəs.kuɲ.ʒəˈɫa/ v
entfrosten

desconnexió /des.kon.nek.siˈo/ /dəs.kon.nək.siˈo/ /dəs.kun.nək.siˈo/ n fem
Unterbrechung

descoratjar /des.ko.ɾaˈd͡ʒa/ /des.ko.ɾaˈd͡ʒaɾ/ /dəs.ko.ɾəˈd͡ʒa/ /dəs.ku.ɾəˈd͡ʒa/ v
entmutigen

descripció /des.kɾip.siˈo/ /dəs.kɾip.siˈo/ n fem
Beschreibung

descriure /desˈkɾiw.ɾe/ v
beschreiben
Fer una descripció, explicar amb paraules com és quelcom.

desdibuixar /dez.ði.bujˈʃaɾ/ /dez.ði.βujˈʃa/ /dez.ði.βuˈʃa/ /dəz.di.βuˈʃa/ v
verwischen

desdramatitzar /dez.ðɾa.ma.tiˈd͡za/ /dez.ðɾa.ma.tiˈza/ /dez.ðɾa.ma.tiˈzaɾ/ /dəz.dɾə.mə.tiˈd͡za/ v
verharmlosen

desembre /dəˈzem.bɾə/ n masc
Dezember
Dotzè mes de l'any.

desembruixar /de.zem.bɾujˈʃa/ /de.zem.bɾujˈʃaɾ/ /de.zem.bɾuˈʃa/ /də.zəm.bɾuˈʃa/ v
entzaubern

desemmotllar /de.zem.moɫˈɫa/ /de.zem.moɫˈɫaɾ/ /de.zem.moʎˈʎa/ /də.zəm.moɫˈɫa/ /də.zəm.muɫˈɫa/ v
entformen

desempenyorar /de.zem.pe.ɲoˈɾa/ /de.zem.pe.ɲoˈɾaɾ/ /də.zəm.pə.ɲoˈɾa/ /də.zəm.pə.ɲuˈɾa/ v
zurückkaufen

desencantar /dez.eŋ.kanˈta/ /dez.eŋ.kanˈtaɾ/ /dəz.əŋ.kənˈta/ v
entzaubern

desengreixar /de.zeŋ.ɡɾejˈʃa/ /de.zeŋ.ɡɾejˈʃaɾ/ /de.zeŋ.ɡɾeˈʃa/ /də.zəŋ.ɡɾəˈʃa/ v
mager werden

desenvolupador de videojocs n masc
Spieleentwickler

desenvolupament /de.zem.bo.ɫu.paˈmen/ /de.zeɱ.vo.ɫu.paˈment/ /də.zəɱ.vo.ɫu.pəˈment/ /də.zəɱ.vu.ɫu.pəˈmen/ n masc
Entwicklung

desenvolupament sostenible n masc
nachhaltige Entwicklung

desenvolupar /de.zem.bo.ɫuˈpa/ /de.zeɱ.vo.ɫuˈpaɾ/ /də.zəm.bu.ɫuˈpa/ /də.zəɱ.vo.ɫuˈpa/ /də.zəɱ.vu.ɫuˈpa/ v
entwickeln

desert /deˈzɛɾt/ adj masc
menschenleer
Sense ningú, vacant.

desert /deˈzɛɾt/ n masc
Wüste wüst
Espai no habitat o despoblat, generalment de clima àrid o polar.

desfavorable /des.fa.voˈɾa.bɫe/ /des.fa.βoˈɾa.βɫe/ /des.fa.βoˈɾab.bɫe/ /dəs.fə.voˈɾab.bɫə/ /dəs.fə.vuˈɾab.bɫə/ /dəs.fə.βuˈɾa.βɫə/ /dəs.fə.βuˈɾab.bɫə/ adj
ungünstig

desfibril·lador /des.fi.bɾiɫ.ɫaˈðoɾ/ /des.fi.βɾi.ɫaˈðo/ /des.fi.βɾi.ɫaˈðoɾ/ /des.fi.βɾiɫ.ɫaˈðo/ /dəs.fi.bɾiɫ.ɫəˈðo/ /dəs.fi.βɾi.ɫəˈðo/ /dəs.fi.βɾiɫ.ɫəˈðo/ n masc
Defibrillator

desfilada /des.fiˈɫa.ða/ n fem
Parade

desflorir /ðes.fɫoˈɾi/ /ðes.fɫoˈɾiɾ/ /ðəs.fɫuˈɾi/ v
abblühen
Perdre les flors una planta.
Eliminar els fongs que s'han instal·lat en una superfície.

desforestar /des.fo.ɾesˈta/ /des.fo.ɾesˈtaɾ/ /dəs.fo.ɾəsˈta/ /dəs.fu.ɾəsˈta/ v
entwalden

desgana /dezˈɣa.na/ /dəzˈɡa.nə/ n fem
tegenzin
Manca de desig.
Poques ganes de menjar.

desguassar /dez.ɣwaˈsa/ /dez.ɣwaˈsaɾ/ /dəz.ɡwəˈsa/ v
entwässern

deshumanitzar /de.zu.ma.niˈd͡za/ /de.zu.ma.niˈza/ /de.zu.ma.niˈzaɾ/ /də.zu.mə.niˈd͡za/ v
entmenschlichen

desig /deˈzit͡ʃ/ n masc
Wunsch
Sentiment de voler alguna cosa aliena perquè es considera valuosa.

desil·lusió /de.zi.ɫu.ziˈo/ /de.ziɫ.ɫu.ziˈo/ /də.zi.ɫu.ziˈo/ /də.ziɫ.ɫu.ziˈo/ n fem
Desillusion

desinfectar /dez.iɱ.fekˈta/ /dez.iɱ.fekˈtaɾ/ /dəz.iɱ.fəkˈta/ v
desinfizieren

desitjar /de.ziˈd͡ʒa/ /de.ziˈd͡ʒaɾ/ /də.ziˈd͡ʒa/ v
begehren

desmai /dezˈmaj/ /dəzˈmaj/ n masc
Ohnmacht
Pèrdua sobtada i temporal dels sentits i de la consciència.

desmaiar /dez.maˈja/ /dez.maˈjaɾ/ /dəz.məˈja/ v
ohnmächtig werden

desmoralitzar /dez.mo.ɾa.ɫiˈd͡za/ /dez.mo.ɾa.ɫiˈza/ /dez.mo.ɾa.ɫiˈzaɾ/ /dəz.mo.ɾə.ɫiˈd͡za/ /dəz.mu.ɾə.ɫiˈd͡za/ v
demoralisieren

desnaturalitzar /dez.na.tu.ɾa.ɫiˈd͡za/ /dez.na.tu.ɾa.ɫiˈza/ /dez.na.tu.ɾa.ɫiˈzaɾ/ /dəz.nə.tu.ɾə.ɫiˈd͡za/ v
vergällen

desnicotinitzar /dez.ni.ko.ti.niˈd͡za/ /dez.ni.ko.ti.niˈza/ /dez.ni.ko.ti.niˈzaɾ/ /dəz.ni.ko.ti.niˈd͡za/ /dəz.ni.ku.ti.niˈd͡za/ v
entnikotinisieren

desnonament /dez.no.naˈmen/ /dez.no.naˈment/ /dəz.no.nəˈment/ /dəz.nu.nəˈmen/ n masc
Vertreibung

desoir /dez.oˈi/ /dez.oˈiɾ/ /dəz.uˈi/ v
Gleichgültigkeit

desordre /dezˈoɾ.ðɾe/ /dəzˈoɾ.ðɾə/ n masc
Unordnung Essstörung
Falta d'ordre.
Aufruhr Unordnung
Alteració no controlada i considerada negativa en una societat.

despertador /des.per.taˈðo/ /des.peɾ.taˈðoɾ/ /dəs.pər.təˈðo/ n masc
Wecker

despertar /des.perˈta/ /des.peɾˈta/ /des.peɾˈtaɾ/ /dəs.pərˈta/ v
wecken
Fer treure del son.
aufwachen aufwecken
(pronominal) Sortir del son, deixar de dormir.

despesa /desˈpe.za/ /dəsˈpə.zə/ /dəsˈpɛ.zə/ n fem
Ausgabe Aufwand

desplaure /desˈpɫaw.ɾe/ /dəsˈpɫaw.ɾə/ v
missfallen

desplaçament lliure n masc
Sandbox-Modus

després /desˈpɾes/ /dəsˈpɾes/ adv
danach nachher
més tard

dessecar /de.seˈka/ /de.seˈkaɾ/ /də.səˈka/ v
vertrocknen

dessecar-se v
vertrocknen

destil·lació /des.ti.ɫa.siˈo/ /des.tiɫ.ɫa.siˈo/ /dəs.ti.ɫə.siˈo/ /dəs.tiɫ.ɫə.siˈo/ n fem
Destillation

destil·leria /des.ti.ɫeˈɾi.a/ /des.tiɫ.ɫeˈɾi.a/ /dəs.ti.ɫəˈɾi.ə/ /dəs.tiɫ.ɫəˈɾi.ə/ n masc
Brennerei

destinació /des.ti.na.siˈo/ n fem
Reiseziel

destoxicació n fem
Entgiftung

destral /desˈtɾaɫ/ n fem
Axt Beil

destresa /desˈtɾe.za/ /dəsˈtɾə.zə/ /dəsˈtɾɛ.zə/ n fem
Geschicklichkeit

destrossar /des.tɾoˈsa/ /des.tɾoˈsaɾ/ /dəs.tɾoˈsa/ /dəs.tɾuˈsa/ v
zerstören

destrucció /des.tɾuk.siˈo/ /dəs.tɾuk.siˈo/ n fem
Vernichtung Zerstörung

destructor /des.tɾukˈto/ /des.tɾukˈtoɾ/ /dəs.tɾukˈto/ n masc
Zerstörer
Vaixell de guerra a motor superior a la fragata i inferior al creuer, amb prou autonomia per la navegació oceànica i gran velocitat.

destruir /des.tɾuˈi/ /des.tɾuˈiɾ/ v
zerstören

destí /desˈti/ n masc
Schicksal
Allò que fa que la vida de cada persona estigui determinada.

desvelar /dez.veˈɫaɾ/ /dez.βeˈɫa/ /dəz.bəˈɫa/ /dəz.vəˈɫa/ v
enthüllen

desvetllar /dez.veɫˈɫaɾ/ /dez.βeɫˈɫa/ /dez.βeʎˈʎa/ /dəz.vəɫˈɫa/ v
bewusst sein

desxifrar /des.t͡ʃiˈfɾa/ /des.ʃiˈfɾa/ /des.ʃiˈfɾaɾ/ /də.ʃiˈfɾa/ /dəʃ.ʃiˈfɾa/ v
dechiffrieren entschlüsseln

detall /deˈtaʎ/ /dəˈtaʎ/ n masc
Einzelheit Detail

detecció de col·lisions n fem
Kollisionserkennung

detectar /de.tekˈta/ /de.tekˈtaɾ/ /də.təkˈta/ v
entdecken

detectiu /de.tekˈtiw/ n masc
Detektiv

determinant /de.ter.miˈnan/ /de.teɾ.miˈnan/ /de.teɾ.miˈnant/ /də.tər.miˈnan/ /də.təɾ.miˈnant/ adj
Determinante
Que determina.

determinant /de.ter.miˈnan/ /de.teɾ.miˈnan/ /de.teɾ.miˈnant/ /də.tər.miˈnan/ /də.təɾ.miˈnant/ n masc
Determinativ
Classe de mots que s’anteposen al nom i que delimiten i precisen l’àmbit referencial.

determinar /de.ter.miˈna/ /de.teɾ.miˈna/ /de.teɾ.miˈnaɾ/ v
bestimmen festlegen

deu /ˈdew/ /ˈdəw/ /ˈdɛw/ n fem
Quelle
font

deu /ˈdew/ /ˈdəw/ /ˈdɛw/ number
zehn Zehn

deure /ˈdew.ɾe/ /ˈdəw.ɾə/ /ˈdɛw.ɾə/ v
schulden schuldig sein
Tenir una obligació pendent amb algú altre.
müssen
Seguit d’infinitiu, ser probable o possible.

deures /ˈdew.ɾes/ /ˈdəw.ɾəs/ /ˈdɛw.ɾəs/ n masc
Hausaufgaben Hausaufgabe
(plurale tantum) Exercicis escolars que els alumnes han de fer a casa.

deute /ˈdew.te/ /ˈdəw.tə/ /ˈdɛw.tə/ n masc
Schuld

devesa /deˈve.za/ /deˈβe.za/ /dəˈvə.zə/ /dəˈvɛ.zə/ /dəˈβɛ.zə/ n fem
Mark

devessall /de.veˈsaʎ/ /de.βeˈsaʎ/ /də.vəˈsaj/ /də.vəˈsaʎ/ /də.βəˈsaʎ/ n masc
Regenguss

dexametasona /ˌdek.sa.me.taˈzo.na/ /ˌdek.sə.mə.təˈzo.nə/ n fem
Dexamethason

deònim /deˈɔ.nim/ n masc
Deonyme

dia /ˈdi.a/ n masc
Tag
Període de temps en què la Terra realitza el seu moviment de rotació. Es divideix en vint-i-quatre períodes iguals anomenats hores.
Espai de temps amb claror entre dues nits.

diabetis /di.aˈbɛ.tis/ /di.əˈβɛ.tis/ n fem
Diabetes Zuckerkrankheit

diable /diˈa.bɫe/ /diˈa.βɫe/ /diˈa.βɫə/ /diˈab.bɫe/ /diˈab.bɫə/ Interjection
Teufel
Expressió de contrarietat.

diable /diˈa.bɫe/ /diˈa.βɫe/ /diˈa.βɫə/ /diˈab.bɫe/ /diˈab.bɫə/ n masc
Teufel
Personificació del mal.

diaca /diˈa.ka/ /diˈa.kə/ n masc
Diakon Diakonin

diadema /di.aˈðe.ma/ /di.əˈðɛ.mə/ n fem
Diadem

diafragma /di.aˈfɾaɣ.ma/ /di.əˈfɾaɣ.mə/ n masc
Zwerchfell Diaphragma

diagnosticar /di.aŋ.nos.tiˈka/ /di.aɡ.nos.tiˈka/ /di.aɡ.nos.tiˈkaɾ/ /di.əŋ.nos.tiˈka/ /di.əŋ.nus.tiˈka/ v
diagnostizieren

diagrama /di.aˈɣɾa.ma/ /di.əˈɣɾa.mə/ n masc
Diagramm
Dibuix explicatiu, gràfic.

dialecte /di.aˈɫɛk.te/ n masc
Dialekt Mundart

dialectologia /di.a.ɫek.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /di.a.ɫek.to.ɫoˈʒi.a/ /di.ə.ɫək.to.ɫoˈʒi.ə/ /di.ə.ɫək.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
Dialektologie Dialektforschung

diamant /di.aˈman/ /di.aˈmant/ /di.əˈman/ /di.əˈmant/ n masc
Diamant Brillant
Mineral al·lòtrop del carboni que cristal·litza en un sistema cúbic, molt brillant i molt dur.
Karo
(jocs) Carta d’un dels quatre colls de la baralla francesa.
Brillant Diamant
(billar) Cadascun dels petits punts blancs marcats a intervals regulars a la cara superior del marc, que s'utilitzen com a referència per a calcular les trajectòries de les boles.

diapasó /di.a.paˈzo/ /di.ə.pəˈzo/ n masc
Stimmgabel

diari adj masc
Tageszeitung

diari n masc
Tageszeitung Zeitung
Periòdic de notícies publicat cada dia.
Tagebuch
Ressenya d'esdeveniments o pensaments de cada dia.

diarquia /di.aɾˈki.a/ /di.ərˈki.ə/ n fem
Biarchie Diarchie

diarrea /di.aˈre.a/ /di.əˈrɛ.ə/ n fem
Durchfall

dibuix /diˈbujʃ/ n masc
Zeichnung Bild
Acte o efecte de dibuixar.
Conjunt de formes representades damunt una superfície, generalment de paper, mitjançant línies o taques, d'un sol color o de més d'un.
Bild Zeichnung
Art de representar formes damunt una superfície, generalment de paper, mitjançant línies o taques, d'un sol color o de més d'un.

dibuixar /di.bujˈʃaɾ/ /di.βujˈʃa/ /di.βuˈʃa/ v
zeichnen

diccionari /dik.si.oˈna.ɾi/ /dik.si.uˈna.ɾi/ n masc
Wörterbuch Diktionär
Publicació que dona una llista ordenada (normalment alfabèticament) o paraules, normalment explicant el seu significat i alguns cops contenint informació de l'etimologia, ús, traduccions i altres eines relacionades amb el mot.

dicible /diˈsi.bɫe/ /diˈsi.βɫe/ /diˈsi.βɫə/ /diˈsib.bɫe/ /diˈsib.bɫə/ adj
sagbar

dicotomia /di.ko.toˈmi.a/ /di.ku.tuˈmi.ə/ n fem
Dichotomie

dictador /dik.taˈðo/ /dik.taˈðoɾ/ /dik.təˈðo/ n masc
Diktator

dictam n masc
Diptam
(botànica) (Dictamnus) Gènere de plantes de la família de les rutàcies (Rutaceae).

dictar /dikˈta/ /dikˈtaɾ/ v
diktieren

dictatorial /dik.ta.to.ɾiˈaɫ/ /dik.tə.to.ɾiˈaɫ/ /dik.tə.tu.ɾiˈaɫ/ adj
diktatorisch

didal /diˈðaɫ/ n masc
Fingerhut
Capseta, típicament metàl·lica i quasi cilíndrica, pensada per protegir l'extrem d'un dit de punxades quan es cus i també per fer força amb el dit protegit contra el cap de l'agulla sense que aquesta es clavi en la pell.

didjeridú n masc
Didgeridoo

dieta /diˈe.ta/ /diˈə.tə/ /diˈɛ.tə/ n fem
Diät Nahrung

difamació /di.fa.ma.siˈo/ /di.fə.mə.siˈo/ n fem
Diffamierung Verleumdung

diferenciar /di.fe.ɾen.siˈa/ /di.fe.ɾen.siˈaɾ/ /di.fə.ɾən.siˈa/ v
differenzieren
Posar en evidència les diferències entre dues o més coses o en la mateixa cosa en diferents moments.
Crear diferències entre dues o més coses que en principi són semblants o idèntiques.

diferent /di.feˈɾen/ /di.feˈɾent/ /di.fəˈɾen/ /di.fəˈɾent/ adj
verschieden unterschiedlich
Que no és igual.

diferir /di.feˈɾi/ /di.feˈɾiɾ/ /di.fəˈɾi/ v
differieren unterscheiden

diferència /di.feˈɾɛn.si.a/ /di.fəˈɾɛn.si.ə/ n fem
Unterschied Differenz

dificultat n fem
Schwierigkeit
Complicació, obstacle per fer una cosa.

diftong /difˈtoŋ/ /difˈtoŋk/ /difˈtoŋk/ n masc
Diphthong

diftèria /difˈtɛ.ɾi.a/ n fem
Diphtherie

difusió /di.fu.ziˈo/ n fem
Diffusion

difícil adj
schwer schwierig
Que s'aconsegueix amb dificultat, complex, complicat.

digerir /di.d͡ʒeˈɾi/ /di.d͡ʒeˈɾiɾ/ /di.ʒeˈɾi/ /di.ʒəˈɾi/ v
verdauen

digestiu /di.d͡ʒesˈtiw/ /di.ʒesˈtiw/ adj masc
digestiv
(anatomia) Relatiu o pertanyent a la digestió.
Que causa o contribueix a la digestió.

digitalitzar /di.d͡ʒi.ta.ɫiˈza/ /di.d͡ʒi.ta.ɫiˈzaɾ/ /di.ʒi.ta.ɫiˈd͡za/ /di.ʒi.tə.ɫiˈd͡za/ v
digitalisieren

dignitat /diŋ.niˈtat/ /diɡ.niˈtat/ n fem
Würde
Qualitat moral per la qual una persona no tolera ser humiliada.

dijous /diˈd͡ʒɔws/ /diˈʒɔws/ n
Donnerstag

diligència /di.ɫiˈd͡ʒɛn.si.a/ /di.ɫiˈʒen.si.ə/ /di.ɫiˈʒɛn.si.a/ n fem
Besorgung
Acta administrativa adreçada a un jutge que explica uns fets delictius i la seva investigació policial.
Carruatge que feia una ruta establerta amb passatgers.

dilluns n
Montag

dimarts /diˈmals/ /diˈmats/ /diˈmaɾs/ n
Dienstag

dimecres /diˈme.kɾes/ n masc
Mittwoch

dimensió /di.men.siˈo/ /di.mən.siˈo/ n fem
Dimension

diminutiu /di.mi.nuˈtiw/ n masc
Diminutiv

dimissió /di.mi.siˈo/ n fem
Rücktritt

dinar /diˈna/ /diˈnar/ /diˈnaɾ/ n masc
Mittagessen
Àpat del migdia.

dinar /diˈna/ /diˈnar/ /diˈnaɾ/ v
zu Mittag essen
(intransitiu) Prendre aliments al migdia.

dinastia /di.nasˈti.a/ /di.nəsˈti.ə/ n fem
Dynastie Herrscherhaus

diners /diˈnes/ /diˈneɾs/ n masc
Geld

dinosaure /di.noˈsaw.ɾe/ /di.noˈsaw.ɾə/ /di.nuˈsaw.ɾə/ n masc
Dinosaurier Saurier

dinou number
neunzehn

dins /ˈdins/ adv
drinnen
A l'interior d'un espai delimitat.

dinàmic /diˈna.mik/ adj masc
dynamisch

diploma /diˈpɫo.ma/ /diˈpɫo.mə/ n masc
Abgangszeugnis Diplom

dipòsit /diˈpɔ.zit/ n masc
Anzahlung
Diners que un particular confia a una entitat bancària perquè els tingui en custòdia.

dir /ˈdi/ /ˈdiɾ/ v
sagen
Expressar-se amb el llenguatge, preferentment de forma oral.

dir-se /ˈdir.sə/ /ˈdiɾ.se/ v
heißen
Portar el nom de.

direcció /di.ɾek.siˈo/ n fem
Richtung
Orientació que pren un desplaçament o moviment.
Steuerung
Mecanisme d'un vehicle que permet al conductor el seu guiatge.

directament /diˌɾɛk.taˈmen/ /diˌɾɛk.taˈment/ /diˌɾɛk.təˈmen/ /diˌɾɛk.təˈment/ adv
direkt gerade

directe /diˈɾɛk.te/ /diˈɾɛk.tə/ adj masc
direkt
Que va de dret d’un punt a un altre sense detenir-se en punts intermedis.

director /di.ɾekˈto/ /di.ɾekˈtoɾ/ /di.ɾəkˈto/ n masc
Direktor Rektor
Persona que porta a terme funcions i pràctiques directives.

director d'art n masc
Art-Direktor

directori /di.ɾekˈtɔ.ɾi/ /di.ɾəkˈtɔ.ɾi/ n masc
Adressenverzeichnis
Publicació amb una relació de noms i adreces.
Aschenbecher
(informàtica) Conjunt de fitxers informàtics agrupats amb un mateix nom per facilitar-ne la utilització, l'administració i cerca.

dirigir /di.ɾiˈd͡ʒi/ /di.ɾiˈd͡ʒiɾ/ /di.ɾiˈʒi/ v
beaufsichtigen leiten
Encaminar o guiar cap a un lloc o objectiu, fer adoptar una direcció.
lenken leiten
Manar, liderar seguint una línia o normes.

disc dur n masc
Festplatte

disc òptic n masc
optischer Datenträger

disciplina /di.siˈpɫi.na/ /di.siˈpɫi.nə/ /dis.siˈpɫi.nə/ n fem
Disziplin
Conjunt de regles establertes per a mantenir l'ordre.
Branca del coneixement que és matèria d'estudi i d'ensenyament.

discreció /dis.kɾe.siˈo/ /dis.kɾə.siˈo/ n fem
Diskretion

discriminació /dis.kɾi.mi.na.siˈo/ /dis.kɾi.mi.nə.siˈo/ n fem
Diskriminierung

discurs /disˈkurs/ n masc
Diskurs

discussió /dis.ku.siˈo/ n fem
Diskussion Erörterung

discòrdia /disˈkɔr.di.ə/ /disˈkɔɾ.ði.a/ n fem
Uneinigkeit

disfressa /disˈfɾe.sa/ /disˈfɾə.sə/ /disˈfɾɛ.sə/ n fem
Verkleidung
Màscara; vestit de màscara, especialment de carnaval.
Artifici amb què s'oculta o dissimula alguna cosa per què no sigui entesa o coneguda.

dislèxia /dizˈɫɛk.si.a/ /dizˈɫɛk.si.ə/ n fem
Dyslexie Legasthenie

disparar /dis.paˈɾa/ /dis.paˈɾaɾ/ /dis.pəˈɾa/ v
schießen

dispersió /dis.peɾ.siˈo/ /dis.pər.siˈo/ n fem
Verteilung
Desviació d'un conjunt de valors respecte a un valor central, que generalment correspon a la mitjana aritmètica.

disprosi n masc
Dysprosium

dissabte /diˈsap.te/ n masc
Samstag Sonnabend

disseny /diˈseɲ/ /diˈsəɲ/ /diˈsɛɲ/ n masc
Design

disseny de joc n masc
Spiel-Design

dissenyar /di.seˈɲa/ /di.seˈɲaɾ/ v
entwerfen

disset number
siebzehn

dissoldre /diˈsɔɫ.dɾe/ /diˈsɔɫ.dɾə/ v
auflösen

dissolució /di.so.ɫu.siˈo/ /di.su.ɫu.siˈo/ n fem
Auflösung

distinció /dis.tin.siˈo/ n fem
Unterschied

distingir /dis.tiɲˈd͡ʒi/ /dis.tiɲˈd͡ʒiɾ/ /dis.tiɲˈʒi/ v
unterscheiden
Diferenciar, discriminar.

distribució /dis.tɾi.βu.siˈo/ n fem
Distribution

districte /disˈtrik.te/ /disˈtrik.tə/ n masc
Bezirk

distància /disˈtan.si.a/ n fem
Entfernung Abstand
Separació d'espai o de temps entre dos punts, fets o persones.
Separació de forma de pensar o afectiva entre persones.

dit n masc
Finger Zehe
(anatomia) Cadascun dels extrems articulats i separats de la mà, del peu i de les potes d'alguns animals.

diumenge /diwˈmeɲ.d͡ʒa/ /diwˈmeɲ.d͡ʒe/ /diwˈməɲ.ʒə/ /diwˈmɛɲ.ʒə/ n masc
Sonntag

divendres /diˈvɛn.dɾes/ /diˈvɛn.dɾəs/ /diˈβɛn.dɾes/ n masc
Freitag

divergència /di.veɾˈd͡ʒɛn.si.a/ /di.vəɾˈʒɛn.si.ə/ /di.βerˈd͡ʒɛn.si.a/ /di.βərˈʒɛn.si.ə/ n fem
Abweichung
Acció i efecte de divergir, de separar-se.
Meinungsverschiedenheit
Conjunt d'opinions diferents.
Divergenz
(matemàtiques) Operador diferencial lineal. La divergència d'un camp vectorial és un camp escalar, i es defineix com el flux del camp vectorial per unitat de volum.

diversió n fem
Spaß

divertir /di.veɾˈtiɾ/ /di.vəɾˈti/ /di.βerˈti/ /di.βeɾˈti/ /di.βərˈti/ v
unterhalten
Distreure, entretenir, passar una bona estona.

divisa /diˈvi.za/ /diˈvi.zə/ /diˈβi.za/ /diˈβi.zə/ n fem
Motto
Figura o emblema amb una sentència concisa que l'explica, s'empra normalment en heràldica.
Fremdwährung
Moneda estrangera.

divisió /di.vi.ziˈo/ /di.vi.ziˈo/ /di.βi.ziˈo/ n fem
Division Teilung

divisor /di.viˈzo/ /di.viˈzoɾ/ /di.βiˈzo/ /di.βiˈzoɾ/ n masc
Divisor

divorci /diˈvɔɾ.si/ /diˈvɔɾ.si/ /diˈβɔr.si/ /diˈβɔɾ.si/ n masc
Scheidung Ehescheidung

divorciat /di.voɾ.siˈat/ /di.vur.siˈat/ /di.βor.siˈat/ /di.βoɾ.siˈat/ adj masc
geschieden
Separat pel divorci.

divuit /diˈvujt/ /diˈvujt/ /diˈβujt/ number
achtzehn

diví /diˈvi/ /diˈvi/ /diˈβi/ adj masc
göttlich
Relatiu o pertanyent a Déu o als déus i a la seva espècie.
(per extensió) perfecte, de gran excel·lència.

diàleg /diˈa.ɫek/ /diˈa.ɫək/ n masc
Dialog Zwiegespräch

diàmetre /diˈa.me.tɾe/ n masc
Durchmesser Diameter

diàmetre a l'alçada de l'home n masc
Brusthöhendurchmesser

diàriament /diˌa.ɾi.aˈmen/ /diˌa.ɾi.aˈment/ /diˌa.ɾi.əˈmen/ /diˌa.ɾi.əˈment/ adv
täglich

dièsel /diˈe.zeɫ/ /diˈɛ.zəɫ/ n masc
Diesel

diòcesi /diˈɔ.se.zi/ /diˈɔ.sə.zi/ n fem
Diözese Bistum

diòxid /diˈɔk.sit/ n masc
Dioxid

diòxid de sofre n masc
Schwefeldioxid

do /ˈdo/ /ˈdɔ/ n masc
Begabung
Talent innat per a fer una cosa.

doble /ˈdo.bɫe/ /ˈdo.βɫe/ /ˈdo.βɫə/ /ˈdob.bɫe/ /ˈdob.bɫə/ n masc
Doppelte doppelt
Qualsevol quantitat multiplicada per dos.
Doppelspiel doppelt
(bowling) Conjunt de dos plens consecutius.

doble falta n fem
Doppelfehler
(tennis) Falta de servei en què el servidor falla els dos serveis de què disposa en un mateix punt.
(basquetbol) Falta consistent en la comissió simultània de dues faltes entre dos adversaris, l'un contra l'altre.

doble salt n masc
Doppelsprung

doblegar /do.bɫeˈɣaɾ/ /do.βɫeˈɣa/ /dob.bɫeˈɣa/ /dob.bɫəˈɣa/ /du.βɫəˈɣa/ /dub.bɫəˈɣa/ v
falten
Posar una part d'una peça de material sobre ella mateixa, una o diverses vegades, amb l'objectiu que la peça ocupi menys espai o que canviï de direcció.

doctor /dokˈto/ /dokˈtoɾ/ /dokˈtoɾ/ /dukˈto/ /dukˈtor/ /duˈtor/ n masc
Doktor
Persona que ha rebut el més alt grau acadèmic que confereix una universitat.
Arzt
(formal, cortesia) metge

doctrina /dokˈtɾi.na/ /dokˈtɾi.nə/ /dukˈtɾi.nə/ n fem
Doktrin Lehre

document /do.kuˈmen/ /do.kuˈment/ /du.kuˈmen/ n masc
Dokument Unterlagen

document de disseny n masc
Design-Dokumentation

documentació /do.ku.men.ta.siˈo/ /do.ku.mən.tə.siˈo/ /du.ku.mən.tə.siˈo/ n fem
Dokumentation

documentari /do.ku.menˈta.ɾi/ /do.ku.mənˈta.ɾi/ /du.ku.mənˈta.ɾi/ n masc
Dokumentation

dofí /doˈfi/ /duˈfi/ n masc
Delfin Delphin

dogma /ˈdoɡ.ma/ /ˈdoɡ.mə/ n masc
Dogma

dol /ˈdɔɫ/ n masc
Trauer

doldre /ˈdɔɫ.dɾe/ /ˈdɔɫ.dɾə/ v
weh tun

dolent /doˈɫen/ /duˈɫen/ adj
schlecht böse
Que fa el mal, que no és bo

dolor /doˈɫo/ /doˈɫoɾ/ /duˈɫo/ n
Leid Schmerz
Patiment, pena.
Schmerz
Símptoma que presenta el cos quan s'alteren els receptors nerviosos per avisar d'un perill o mal, produint una sensació desagradable.

dolorosament /do.ɫoˌɾo.zaˈmen/ /do.ɫoˌɾo.zaˈment/ /do.ɫoˌɾo.zəˈment/ /du.ɫuˌɾo.zəˈmen/ adv
schmerzhaft

dolç adj masc
süß lieblich

domar /doˈma/ /doˈmaɾ/ /duˈma/ v
zähmen

dominar /do.miˈna/ /do.miˈnaɾ/ /du.miˈna/ v
dominieren
(intransitiu) Tenir el poder, la supremacia.
(transitiu) Destacar per ultrapassar en alçària.

domini lingüístic n masc
sprachlichen Domäne

domàs /doˈmas/ /duˈmas/ n masc
Damast

domèstic /doˈmɛs.tik/ /duˈmɛs.tik/ adj masc
häuslich

dona /ˈdo.na/ /ˈdo.nə/ /ˈdɔ.na/ /ˈdɔ.nɔ/ /ˈdɔ.nə/ n fem
Frau Weib
Persona del sexe femení.
Frau
Muller, independentment de la situació legal.

donació /do.na.siˈo/ /do.nə.siˈo/ /du.nə.siˈo/ n fem
Spende

donar /doˈna/ /doˈnaɾ/ /duˈna/ v
geben abgeben
Entregar de franc, regalar.

donzella /donˈze.ʎa/ /donˈze.ʎə/ /dunˈze.ʎə/ n fem
Meerfunker
Peix osteïcti de l'ordre dels perciformes i de la família dels làbrids (Coris julis).

dopamina /do.paˈmi.na/ /do.pəˈmi.nə/ /du.pəˈmi.nə/ n fem
Dopamin

dorayaki /do.ɾaˈja.ki/ n masc
Dorayaki

dormir /dorˈmi/ /doɾˈmi/ /doɾˈmiɾ/ /durˈmi/ /dɾuˈmiɾ/ v
schlafen

dormitori /doɾ.miˈtɔ.ɾi/ /dur.miˈtɔ.ɾi/ n masc
Schlafzimmer

dos number
zwei

dos-cents /ˌdoˈsens/ number
zweihundert

dosi n fem
Dosis

dot /ˈdɔt/ n masc
Mitgift Aussteuer
Diners i béns aportats per la núvia en el seu contracte matrimonial.

dotze /ˈdo.d͡ze/ number
zwölf

dotzè /doˈd͡ze/ /doˈd͡zə/ /duˈd͡zɛ/ number
zwölfte
(ordinal) Que en l'ordre d'una sèrie ocupa la posició dotze.

drac n masc
Drache

dracma /ˈdɾaɡ.ma/ /ˈdɾaɡ.mə/ n fem
Drakme
Certa moneda de plata que corregué entre els grecs, i també entre els romans, i que valia quasi el mateix que un denari.

dragar /dɾaˈɣa/ /dɾaˈɣaɾ/ /dɾəˈɣa/ v
ausbaggern
Treure sorra, fang, etc. del fons d'un riu.

dragona /dɾaˈɣo.na/ /dɾəˈɣo.nə/ n fem
Drachin

drama /ˈdɾa.ma/ /ˈdɾa.mə/ n masc
Drama

drap /ˈdɾap/ n masc
Tuch

drassana /dɾaˈsa.na/ n fem
Werft

drecera /dɾeˈse.ɾa/ n masc
Abkürzung
Camí que, en contrast amb una altra ruta més principal, estalvia recorregut.

dret /ˈdɾet/ /ˈdɾət/ /ˈdɾɛt/ adj masc
rechts recht
Referent al cantó oposat a l'esquerre.
gerade
Que segueix una línia recta imaginària, sense torçar-se.
aufrecht
Situació d'una persona fent servir com a suport del propi pes els peus, dempeus.

dret /ˈdɾet/ /ˈdɾət/ /ˈdɾɛt/ n masc
Rechte Recht
Disciplina que estudia les lleis d'una regió o tema.
Recht recht
Justícia, qualitat de poder reclamar una possessió o servei.
Front
(hoquei sobre herba) Cara esquerra de la pala d'un estic, de forma plana, l'única amb què es pot tocar la bola.

dreta /ˈdɾe.ta/ /ˈdɾə.tə/ /ˈdɾɛ.tə/ n fem
Rechte
Costat dret.

droga /ˈdɾɔ.ɣa/ /ˈdɾɔ.ɣɔ/ /ˈdɾɔ.ɣə/ n fem
Droge

druida /ˈdɾuj.ða/ /ˈdɾuj.ðə/ /ˈdɾwi.ða/ n masc
Druide

duana /duˈa.na/ /duˈa.nə/ n fem
Zoll

dubni n masc
Dubnium

dubtar /dupˈta/ /dupˈtaɾ/ v
zweifeln bezweifeln
(intransitiu) Trobar-se indecís, no saber prendre una decisió.

dubte /ˈdup.te/ /ˈdup.tə/ n masc
Zweifel

duc n masc
Uhu
Ocell pertanyent a la família dels estrígids (Bubo bubo).
Herzog
Persona que posseeix el títol nobiliari de duc.

ducat n masc
Dukat
(numismàtica) Moneda d'or originària de Venècia i adoptada per diversos països europeus.

duna /ˈdu.na/ /ˈdu.nə/ n fem
Düne

duodenal /du.o.ðeˈnaɫ/ /du.o.ðəˈnaɫ/ /du.u.ðəˈnaɫ/ adj
duodenal

duquessa /duˈke.sa/ /duˈkə.sə/ /duˈkɛ.sə/ n fem
Herzogin

dur /ˈdu/ /ˈduɾ/ adj masc
hart
De duresa, fort, difícil de ratllar, resistent.

dur /ˈdu/ /ˈduɾ/ v
tragen
Portar amb les mans, a la butxaca, carregar amb el cos alguna cosa.

durant /duˈɾan/ /duˈɾant/ preposition
während

durar /duˈɾa/ /duˈɾaɾ/ v
dauern

dutxa /ˈdu.t͡ʃa/ /ˈdu.t͡ʃɛ/ n fem
Dusche
Bany pres en una dutxa.

dàtil n masc
Dattel

dècada /ˈdɛ.ka.ða/ n fem
Jahrzehnt
Període de deu anys.

dèdal /ˈdɛ.ðaɫ/ /ˈdɛ.ðəɫ/ n masc
Irrgarten
Laberint com a joc.

dèspota /ˈdɛs.po.ta/ /ˈdɛs.po.tə/ /ˈdɛs.pu.tə/ n neut
Despot Despotin

déntol /ˈden.toɫ/ /ˈden.tuɫ/ n masc
Zahmbrassen

déu n masc
Gott Gottheit

díptic /ˈdip.tik/ n masc
Diptychon

dòcil /ˈdɔ.siɫ/ adj
folgsam gefügig
Que accepta les normes.

dòlar /ˈdɔ.ɫaɾ/ n masc
Dollar

dònut /ˈdɔ.nut/ n masc
Krapfen Berliner
Pastisset en forma de tor fet de massa de pasta fregida, normalment ensucrat o recobert de xocolata.

eben /ˈe.ben/ /ˈe.βən/ n masc
Ebenholz

ebenista /e.beˈnis.ta/ /e.beˈnis.te/ /ə.βəˈnis.tə/ n neut
Schreiner Tischler
Persona que treballa amb fustes fines.

eclipsi /eˈkɫip.si/ n masc
Finsternis Eklipse

eco /ˈɛ.ko/ /ˈɛ.ku/ n masc
Echo Widerhall

ecoansietat /ˌe.ko.an.si.eˈtat/ /ˌɛ.ko.ən.si.əˈtat/ /ˌɛ.ku.ən.si.əˈtat/ n fem
Öko-Angst

economia /e.ko.noˈmi.a/ /ə.ko.noˈmi.ə/ /ə.ku.nuˈmi.ə/ n fem
Wirtschaft Wirtschaftswissenschaft
Disciplina que tracta dels intercanvis comercials i l'estudi dels diners i les relacions que provoca.

economitzar /e.ko.no.miˈd͡za/ /e.ko.no.miˈza/ /e.ko.no.miˈzaɾ/ /ə.ko.no.miˈd͡za/ /ə.ku.nu.miˈd͡za/ v
ökonomisieren

ecoturisme n masc
Ecotourismus

edat /eˈðat/ n fem
Alter
Temps transcorregut des del començament de la vida d'una persona.
Zeit Alter
Període de temps determinat pels historiadors per tal de concretar aquests estudis.

edició /e.ði.siˈo/ /ə.ði.siˈo/ n fem
Ausgabe

edicte /eˈðik.te/ /əˈðik.tə/ n masc
Edikt

edifici /e.ðiˈfi.si/ n masc
Gebäude Bau

editor /e.ðiˈto/ /e.ðiˈtoɾ/ /ə.ðiˈto/ n masc
Herausgeber
Persona d'una editorial o d'una empresa periodística que dirigeix els continguts.
Editor
(informàtica) Programa per crear i modificar fitxers, especialment de fitxers de text.

educació /e.ðu.ka.siˈo/ n fem
Ausbildung Unterricht
Procés pel qual s'aprenen conceptes, hàbits o valors que ajuden a establir una base cultural i una correcta socialització.

educació religiosa n fem
Religionspädagogik

educat /e.ðuˈkat/ /ə.ðuˈkat/ adj masc
höflich

efecte /eˈfɛk.te/ /əˈfɛk.tə/ n masc
Auswirkung

efecte hivernacle n masc
Treibhauseffekt

efectuar /e.fek.tuˈa/ /e.fek.tuˈaɾ/ /ə.fək.tuˈa/ v
vollbringen

eficiència /e.fi.siˈɛn.si.a/ /ə.fi.siˈɛn.si.ə/ n fem
Effizienz
Relació entre els resultats obtinguts i els recursos utilitzats.

eficàcia /e.fiˈka.si.a/ /ə.fiˈka.si.ə/ n fem
Wirksamkeit

efímer /eˈfi.meɾ/ /əˈfi.mər/ adj masc
kurzlebig
De duració molt breu.

egipci /eˈʒip.si/ /əˈʒip.si/ adj masc
ägyptisch
Relatiu o pertanyent a Egipte o la seva llengua.

egipci /eˈʒip.si/ /əˈʒip.si/ n masc
Ägypter
Persona que habita o és originària d'Egipte.
Ägyptisch
(masculí singular) Llengua afroasiàtica parlada a l'Antic Egipte.

eglefí /e.ɣɫeˈfi/ /ə.ɣɫəˈfi/ n masc
Schellfisch

egocentrisme /e.ɣo.senˈtɾiz.me/ /ə.ɣo.sənˈtɾiz.mə/ /ə.ɣu.sənˈtɾiz.mə/ n masc
Egozentrismus

egocèntric /e.ɣoˈsɛn.tɾik/ /ə.ɣoˈsɛn.tɾik/ /ə.ɣuˈsɛn.tɾik/ adj masc
egozentrisch

egoisme /e.ɣoˈiz.me/ /ə.ɣoˈiz.mə/ /ə.ɣuˈiz.mə/ n masc
Egoismus

egoista /e.ɣoˈis.ta/ /e.ɣoˈis.te/ /ə.ɣoˈis.tə/ /ə.ɣuˈis.tə/ adj
egoistisch

egua /ˈe.ɣwa/ /ˈɛ.ɣwə/ n fem
Stute

eina /ˈej.na/ /ˈəj.nə/ /ˈɛj.nə/ n fem
Werkzeug Gerät
Qualsevol objecte que ajuda a realitzar alguna tasca.

einsteini /əjnsˈtɛj.ni/ n masc
Einsteinium

eix /ˈejʃ/ n masc
Achse
Línia imaginària al voltant de la qual es produeix un moviment rotatori.
Welle
Barra a la qual va unit un mecanisme que efectua girs.

eixam /ejˈʃam/ /eˈʃam/ /əˈʃam/ n masc
Schwarm

eixamplar /aj.ʃamˈpɫa/ /e.ʃamˈpɫa/ /ej.ʃamˈpɫa/ /ej.ʃamˈpɫaɾ/ /ə.ʃəmˈpɫa/ v
erweitern

eixarm /ejˈʃarm/ /ejˈʃaɾm/ /eˈʃaɾm/ /əˈʃarm/ n masc
Zauberspruch

eixugacabells /e.ʃu.ɣa.kaˈβeʎʃ/ /ej.ʃu.ɣa.kaˈbeʎs/ /ej.ʃu.ɣa.kaˈβeʎs/ /ə.ʃu.ɣə.kəˈbəʎs/ /ə.ʃu.ɣə.kəˈbɛʎs/ n masc
Föhn

eixut /ejˈʃut/ /eˈʃut/ /əˈʃut/ adj masc
trocken
Sense humitat després de treure'n el líquid.

ejacular /e.d͡ʒa.kuˈɫa/ /e.d͡ʒa.kuˈɫaɾ/ /e.ʒa.kuˈɫa/ /ə.ʒə.kuˈɫa/ v
ejakulieren

el pro i el contra n masc
Für und Wider

elecció /e.ɫek.siˈo/ n fem
Wahl

electricitat /e.ɫek.tɾi.siˈtat/ n fem
Elektrizität

electritzar /e.ɫek.tɾiˈd͡za/ /e.ɫek.tɾiˈza/ /e.ɫek.tɾiˈzaɾ/ /ə.ɫək.tɾiˈd͡za/ v
elektrifizieren

electrocardiograma /eˌɫek.tɾo.kaɾ.ði.oˈɣɾa.ma/ /əˌɫɛk.tɾo.kəɾ.ði.oˈɣɾa.mə/ /əˌɫɛk.tɾu.kər.di.uˈɣɾa.mə/ /əˌɫɛk.tɾu.kər.ði.uˈɣɾa.mə/ n masc
Elektrokardiogramm

electrònica /e.ɫekˈtɾɔ.ni.ka/ n fem
Elektronik

electró /e.ɫekˈtɾo/ n masc
Elektron

elefant /e.ɫeˈfan/ /ə.ɫəˈfan/ /ə.ɫəˈfant/ n masc
Elefant Elefantin
Família de grans mamífers terrestres de l'ordre dels proboscidis. Es caracteritza per ser d'enormes dimensions, tenir una gran trompa i en algunes espècies per les enormes dimensions dels ullals corbs que sobresurten de la boca.

elegant /e.ɫeˈɣan/ /e.ɫeˈɣant/ /ə.ɫəˈɣan/ /ə.ɫəˈɣant/ adj
elegant

elegia /e.ɫeˈd͡ʒi.a/ /e.ɫeˈʒi.a/ /ə.ɫəˈʒi.ə/ n fem
Elegie

elegir /e.ɫeˈd͡ʒi/ /e.ɫeˈd͡ʒiɾ/ /ə.ɫəˈʒi/ v
wählen
Nomenar algú per elecció per a un càrrec o dignitat.

elegíac /e.ɫeˈd͡ʒi.ak/ /e.ɫeˈʒi.ak/ /ə.ɫəˈʒi.ək/ adj masc
elegisch
De l'elegia, de la mateixa naturalesa.

element /e.ɫeˈmen/ /e.ɫeˈment/ /ə.ɫəˈmen/ /ə.ɫəˈment/ n masc
Element
Cosa que reunida o combinada amb d’altres en forma una de més complexa.
(química) Substància que no pot ésser descomposta en altres substàncies més simples.

element químic n masc
chemisches Element

eliminació de cares posteriors n fem
Rückseiten-Entfernung

elit /eˈɫit/ /əˈɫit/ n fem
Elite Spitzengruppe

ell /ˈɛʎ/ pronoun
er

ella /ˈe.ʎa/ /ˈɛ.ʎə/ pronoun
sie

elles /ˈe.ʎes/ /ˈe.ʎəs/ /ˈɛ.ʎəs/ pronoun
sie

elli /ˈe.ʎi/ pronoun
sier

ells /ˈeʎs/ /ˈeʎʃ/ /ˈɛʎs/ pronoun
sie

elm /ˈɛɫm/ n masc
Helm

eloqüència /e.ɫoˈkwɛn.si.a/ /ə.ɫuˈkwɛn.si.ə/ n fem
Eloquenz

el·lipse /eɫˈɫip.se/ /eˈɫip.se/ /əɫˈɫip.sə/ /əˈɫip.sə/ n fem
Ellipse

el·lipsi /eɫˈɫip.si/ /eˈɫip.si/ /əɫˈɫip.si/ /əˈɫip.si/ n fem
Ellipse

emancipació /e.man.si.pa.siˈo/ /ə.mən.si.pə.siˈo/ n fem
Emanzipation

emascular /e.mas.kuˈɫa/ /e.mas.kuˈɫaɾ/ /ə.məs.kuˈɫa/ v
entmannen

embarbussament /em.baɾ.βu.saˈmen/ /əm.bər.bu.səˈmen/ n masc
Zungenbrecher
Joc de paraules amb dificultat de pronúncia basant-se en la similitud dels sons que contenen.

embarcació /em.baɾ.ka.siˈo/ n fem
Schiff

embaràs /em.baˈɾas/ /əm.bəˈɾas/ n masc
Schwangerschaft
Estat de la dona prenyada.

embassament /em.ba.saˈmen/ /em.ba.saˈment/ /əm.bə.səˈmen/ /əm.bə.səˈment/ n masc
Stausee

embellir /am.baˈʎi/ /am.beˈʎi/ /am.beˈʎiɾ/ /em.beˈʎi/ /em.beˈʎiɾ/ /əm.bəˈʎi/ v
verschönern
Fer tornar bell; adornar.

embenar /am.beˈna/ /am.beˈnaɾ/ /em.beˈna/ /em.beˈnaɾ/ v
verbinden

emblanquir /am.bɫaŋˈki/ /em.bɫaŋˈki/ /em.bɫaŋˈkiɾ/ /əm.bɫəŋˈki/ v
weiß machen

emblema /emˈbɫe.ma/ /əmˈbɫɛ.mə/ n masc
Emblem

embolic /am.boˈɫik/ /em.boˈɫik/ /əm.boˈɫik/ /əm.buˈɫik/ n masc
Labyrinth
Qualsevol tipus de complicació.

embossar /em.boˈsa/ /em.boˈsaɾ/ /əm.boˈsa/ /əm.buˈsa/ v
verstopfen
Matèria acumulada, obstruir un conducte.
Un obstacle, un excés de vehicles, obstruir una via de circulació.

embragatge /em.bɾaˈɣa.d͡ʒe/ n masc
Kupplung Kupplungspedal

embriac /em.bɾiˈak/ adj masc
betrunken

embriac /em.bɾiˈak/ n masc
Trinker

embriagar /em.bɾi.aˈɣa/ /em.bɾi.aˈɣaɾ/ v
berauschen
Pertorbar les facultats a causa de la ingestió de begudes alcohòliques.

embriaguesa /em.bɾi.aˈɣe.za/ /əm.bɾi.əˈɣə.zə/ /əm.bɾi.əˈɣɛ.zə/ n fem
Rausch

embridar /em.bɾiˈða/ /em.bɾiˈðaɾ/ /əm.bɾiˈða/ v
aufzäumen

embruixar /am.bɾujˈʃa/ /em.bɾujˈʃa/ /em.bɾujˈʃaɾ/ /em.bɾuˈʃa/ /əm.bɾuˈʃa/ v
verhexen

embut /amˈbut/ /emˈbut/ /əmˈbut/ n masc
Trichter
Estri amb forma de con buit invertit acabat amb un tub al seu vèrtex, que s'empra per transvasar líquids dins d'un recipient de boca estreta.

emergir /e.merˈd͡ʒi/ /e.meɾˈd͡ʒi/ /e.meɾˈd͡ʒiɾ/ /ə.mərˈʒi/ v
auftauchen

emergència /e.meɾˈd͡ʒɛn.si.a/ /ə.mərˈʒɛn.si.ə/ n fem
Not
Situació de risc immediat que demana una actuació urgent.

emfasitzar /eɱ.fa.ziˈd͡za/ /eɱ.fa.ziˈza/ /eɱ.fa.ziˈzaɾ/ /əɱ.fə.ziˈd͡za/ v
betonen

emfiteuta /eɱ.fiˈtɛw.ta/ /eɱ.fiˈtɛw.tɛ/ /əɱ.fiˈtɛw.tə/ n neut
Erbpächter

emigració /e.mi.ɣɾa.siˈo/ /ə.mi.ɣɾə.siˈo/ n fem
Auswanderung

eminència /e.miˈnɛn.si.a/ /ə.miˈnɛn.si.ə/ n fem
Eminenz
Tractament de respecte per adreçar-se a un cardenal.
Erhebung
Petita elevació darrere situat darrere la pituïtària.

emmalaltir /em.ma.ɫaɫˈti/ /em.ma.ɫaɫˈtiɾ/ v
erkranken
Fer caure malalt.
Caure malalt.

emmetzinar /em.me.d͡ziˈnaɾ/ /em.med.ziˈna/ /əm.məd.ziˈna/ v
vergiften

emoció /e.mo.siˈo/ /ə.mo.siˈo/ /ə.mu.siˈo/ n fem
Gefühl Emotion

empalar /em.paˈɫa/ /em.paˈɫaɾ/ /əm.pəˈɫa/ v
aufspießen
Clavar algú en un pal per l'anus.

empassar /em.paˈsa/ /em.paˈsaɾ/ /əm.pəˈsa/ v
schlucken

empatia /em.paˈti.a/ /əm.pəˈti.ə/ n fem
Empathie تَعَاطُف‎

empeltar /em.peɫˈta/ /em.peɫˈtaɾ/ /əm.pəɫˈta/ v
pfropfen

empentar /em.penˈta/ /em.penˈtaɾ/ /əm.pənˈta/ v
drücken
Donar una empenta.

emperador /am.pe.ɾaˈoɾ/ /am.pe.ɾaˈðo/ /em.pe.ɾaˈðo/ /em.pe.ɾaˈðoɾ/ n masc
Kaiser
Cap d'un imperi.

empetitir /em.pe.tiˈti/ /em.pe.tiˈtiɾ/ /əm.pə.tiˈti/ v
verkleinern

empitjorar /am.pi.d͡ʒoˈɾa/ /em.pi.d͡ʒoˈɾa/ /em.pi.d͡ʒoˈɾaɾ/ /əm.pi.d͡ʒoˈɾa/ /əm.pi.d͡ʒuˈɾa/ v
verschlechtern

empremta /emˈpɾem.ta/ /əmˈpɾem.tə/ n fem
Fingerabdruck

empresa /emˈpɾe.za/ /əmˈpɾə.zə/ /əmˈpɾɛ.zə/ n fem
Unternehmen

empresa matriu n fem
Muttergesellschaft

empresonament /em.pɾe.zo.naˈmen/ /em.pɾe.zo.naˈment/ /əm.pɾə.zo.nəˈment/ /əm.pɾə.zu.nəˈmen/ n masc
Gefangenschaft

empresonar /am.pɾe.zoˈna/ /em.pɾe.zoˈna/ /em.pɾe.zoˈnaɾ/ /əm.pɾə.zoˈna/ /əm.pɾə.zuˈna/ v
einsperren

empènyer /amˈpe.ɲe/ /emˈpe.ɲe/ /emˈpe.ɲeɾ/ /əmˈpə.ɲə/ /əmˈpɛ.ɲə/ v
drücken
Exercir una pressió sobre un cos amb la intencionalitat de moure'l.

enamorar /a.na.moˈɾa/ /e.na.moˈɾa/ /e.na.moˈɾaɾ/ /ə.nə.moˈɾa/ /ə.nə.muˈɾa/ v
erobern
Fer sorgir amor a algú.
sich verlieben
(pronominal) Sentir una forta atracció per algú o alguna cosa.

encaixar /aŋ.kajˈʃa/ /aŋ.kajˈʃaɾ/ /eŋ.kajˈʃa/ /eŋ.kajˈʃaɾ/ /eŋ.kaˈʃa/ /əŋ.kəˈʃa/ v
passen
Col·locar un objecte, normalment una peça, en el lloc ajustat que li correspon.

encantar /aŋ.kanˈta/ /aŋ.kanˈtaɾ/ /eŋ.kanˈta/ /eŋ.kanˈtaɾ/ /əŋ.kənˈta/ v
entzücken
Manipular usant fórmules màgiques, encanteris.
(figurat) Agradar amb plaer o admiració.

encanteri /eŋ.kanˈtɛ.ɾi/ /əŋ.kənˈtɛ.ɾi/ n masc
Zauberspruch

encara /aŋˈka.ɾa/ /aŋˈka.ɾa/ /aŋˈka.ɾɛ/ /eŋˈka.ɾa/ /əŋˈka.ɾə/ /əŋˈka.ɾə/ adv
noch

encendre /anˈsen.dɾe/ /enˈsen.dɾe/ /ənˈsen.dɾə/ v
anzünden
Iniciar la combustió fent que una cosa cremi.
einschalten anzünden
Accionar i posar en funcionament un circuit elèctric, un aparell, una màquina...

encenedor /en.se.neˈðo/ /en.se.neˈðoɾ/ n masc
Feuerzeug Zigarettenanzünder

encens /anˈsens/ /enˈsens/ /ənˈsens/ /ənˈsəns/ /ənˈsɛns/ n masc
Weihrauch

encerclar /en.serˈkɫa/ /en.seɾˈkɫa/ /en.seɾˈkɫaɾ/ v
umzingeln

enciam /an.siˈam/ /en.siˈam/ n masc
Kopfsalat Salat
Planta herbàcia anual de la família de les compostes, de fulles amples, que es cultiva en hort principalment per menjar amanida (Lactuca sativa).

enciclopèdia /en.si.kɫoˈpɛ.ði.a/ /ən.si.kɫoˈpɛ.ði.ə/ /ən.si.kɫuˈpɛ.ði.ə/ n fem
Enzyklopädie Encyklopädie

encimbellament /en.sim.be.ʎaˈmen/ /en.sim.be.ʎaˈment/ /ən.sim.bə.ʎəˈmen/ /ən.sim.bə.ʎəˈment/ n masc
Gipfelbalz
Comportament reproductiu dels individus mascles d'alguns grups d'artròpodes consistent a establir i defensar un territori propi dalt d'un turó, o a les parts altes d'un terreny, per poder-se aparellar amb alguna de les femelles que hi acudeixen.

enclusa /aŋˈkɫu.za/ /aŋˈkɫu.zɛ/ /eŋˈkɫu.za/ n fem
Amboss
Peça quadrada de ferro, massissa, encaixada en un piló de fusta molt forta, sobre la que s'aprima o s'engruix el ferro a cops de martell.
Os de l'oïda de molts vertebrats.

encongir /es.koɲˈʒiɾ/ /eŋ.koɲˈʒi/ /əŋ.kuɲˈʒi/ v
schrumpfen

encoratjar /eŋ.ko.ɾaˈd͡ʒa/ /eŋ.ko.ɾaˈd͡ʒaɾ/ /əŋ.ko.ɾəˈd͡ʒa/ /əŋ.ku.ɾəˈd͡ʒa/ v
ermutigen

encàrrec /eŋˈka.rek/ /əŋˈka.rek/ /əŋˈka.rək/ n masc
Auftrag

enderrocar /an.de.roˈka/ /an.de.roˈkaɾ/ /en.de.roˈka/ /en.de.roˈkaɾ/ /ən.də.roˈka/ /ən.də.ruˈka/ v
abreißen
Destruir totalment o parcialment una edificació.
stürzen
Per extensió fer caure un govern.

endevinalla /an.de.βiˈna.ʎa/ /en.de.βiˈna.ʎa/ /ən.də.viˈna.jə/ n fem
Rätsel

endocarditis /en.do.kaɾˈði.tis/ /ən.do.kəɾˈði.tis/ /ən.du.kərˈdi.tis/ /ən.du.kərˈði.tis/ n fem
Endokarditis

endoll /enˈdoʎ/ /ənˈdoʎ/ n masc
Stecker
Connector d'un aparell amb el corrent elèctric d'un edifici.
Steckdose
Dispositiu a les parets d'un edifici per a connectar-hi aparells elèctrics.

endometri /en.doˈmɛ.tɾi/ /ən.doˈmɛ.tɾi/ /ən.duˈmɛ.tɾi/ n masc
Endometrium

endrapar /an.dɾəˈpa/ /en.dɾaˈpa/ /en.dɾaˈpaɾ/ /ən.dɾəˈpa/ v
schlingen
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los.

enemic /e.neˈmik/ n masc
Feind feindlich

enemic final n masc
Endgegner

energia /e.neɾˈd͡ʒi.a/ n fem
Energie

energia renovable n fem
erneuerbare Energie

enfonsar /aɱ.fonˈza/ /eɱ.fonˈza/ /eɱ.fonˈzaɾ/ /əɱ.fonˈza/ /əɱ.funˈza/ v
sinken
Posar, fer anar, al fons.

enfortir /aɱ.forˈti/ /eɱ.forˈti/ /eɱ.foɾˈti/ /eɱ.foɾˈtiɾ/ /əɱ.foɾˈti/ /əɱ.furˈti/ v
verstärken

engany /aŋˈgaɲ/ /eŋˈɡaɲ/ /əŋˈɡaɲ/ n masc
Streich Schwindel

enganyar /aŋ.ɡaˈɲa/ /eŋ.ɡaˈɲa/ /eŋ.ɡaˈɲaɾ/ /əŋ.ɡəˈɲa/ v
düpieren

engendrar /an.d͡ʒenˈdɾa/ /eɲ.d͡ʒenˈdɾa/ /eɲ.d͡ʒenˈdɾaɾ/ /əɲ.ʒənˈdɾa/ v
erzeugen

enginyer /eɲ.d͡ʒiˈɲe/ /eɲ.d͡ʒiˈɲeɾ/ n masc
Ingenieur

enginyós /aɲ.d͡ʒiˈɲos/ /aɲ.ʒiˈɲos/ /eɲ.d͡ʒiˈɲos/ adj masc
gewitzt

engolir /aŋ.ɡoˈɫi/ /aŋ.ɡuˈɫiɾ/ /eŋ.ɡoˈɫi/ /eŋ.ɡoˈɫiɾ/ /eŋ.ɡuˈɫi/ /əŋ.ɡoˈɫi/ /əŋ.ɡuˈɫi/ v
schlucken
Passar alguna cosa per la gola.
verschlingen
Menjar atropelladament i sense mastegar.
entwässern
desaiguar

engranatge /eŋ.ɡɾaˈna.d͡ʒe/ /əŋ.ɡɾəˈna.d͡ʒə/ n masc
Getriebe
Sistema de peces dentades que engranen de forma que transmeten el moviment.

enguixar /aŋ.ɡiˈʃa/ /aŋ.ɡiˈʃaɾ/ /eŋ.ɡiˈʃa/ /eŋ.ɡiˈʃaɾ/ /əŋ.ɡiˈʃa/ v
vergipsen
Cobrir alguna superfície amb guix, especialment les parets.
Posar una capa de guix a una part del cos per evitar-ne el moviment, en especial per tractar trencadures d'ossos i dislocacions.

enigma n masc
Rätsel

enigmàtic /e.niɡˈma.tik/ /ə.niɡˈma.tik/ adj masc
rätselhaft

enlairament /en.ɫaj.ɾaˈmen/ /en.ɫaj.ɾaˈment/ /ən.ɫəj.ɾəˈmen/ /ən.ɫəj.ɾəˈment/ n masc
Start

enlairar /an.ɫajˈɾa/ /en.ɫajˈɾa/ /en.ɫajˈɾaɾ/ /ən.ɫəjˈɾa/ v
starten

enllaunar /aɲ.ʎawˈna/ /aɲ.ʎawˈnaɾ/ /eɲ.ʎawˈna/ /eɲ.ʎawˈnaɾ/ /əɲ.ʎəwˈna/ v
eindosen
Recobrir de llauna
konservieren
Embolicar en vasos de llauna (mètode de conservació d'aliments)

enlloc /eɲˈʎɔk/ /əɲˈʎɔk/ adv
nirgends nirgendwo

enlluernar /aɲ.ʎu.erˈna/ /eɲ.ʎu.erˈna/ /eɲ.ʎu.eɾˈna/ /eɲ.ʎu.eɾˈnaɾ/ /əɲ.ʎu.ərˈna/ v
blenden

ennegrir /an.neˈɣɾi/ /en.neˈɣɾi/ /en.neˈɣɾiɾ/ /ən.nəˈɣɾi/ v
schwärzen

enorme /eˈnoɾ.me/ /əˈnor.mə/ adj
ungeheuer

enoturisme n masc
Es Kam tourismus

enquadernació /eŋ.kwa.ðeɾ.na.siˈo/ /əŋ.kwə.ðər.nə.siˈo/ n fem
Bund

enrenou /en.reˈnɔw/ n masc
Hektik
Soroll causat per un desordre.

enrocador /en.ro.kaˈðo/ /en.ro.kaˈðoɾ/ /ən.ro.kəˈðo/ /ən.ru.kəˈðo/ n masc
Geangelte lipppfisch

ensabonar /an.sa.βoˈna/ /en.sa.boˈnaɾ/ /en.sa.βoˈna/ /ən.sə.boˈna/ /ən.sə.buˈna/ /ən.sə.βuˈna/ v
schäumen

ensarronar /an.sa.roˈna/ /en.sa.roˈna/ /en.sa.roˈnaɾ/ /ən.sə.roˈna/ /ən.sə.ruˈna/ v
austricksen
(figurat) Enganyar algú, normalment fent ús de la paraula.

ensinistrar /an.si.nisˈtɾa/ /en.si.nisˈtɾa/ /en.si.nisˈtɾaɾ/ v
dressieren

ensopegar /an.so.peˈɣa/ /en.so.peˈɣa/ /en.so.peˈɣaɾ/ /ən.so.pəˈɣa/ /ən.su.pəˈɣa/ v
stolpern

entapissar /en.ta.piˈsa/ /en.ta.piˈsaɾ/ /ən.tə.piˈsa/ v
tapezieren

entendre /anˈten.dɾa/ /anˈten.dɾe/ /enˈten.dɾe/ /ənˈten.dɾə/ v
verstehen
Comprendre, copsar la relació entre conceptes, assimilar.

enterramorts /anˌtɛ.raˈmɔrs/ /enˌtɛ.raˈmɔrs/ /enˌtɛ.raˈmɔɾts/ n neut
Totengräber

enterrar /an.teˈra/ /en.teˈra/ /en.teˈraɾ/ /ən.təˈra/ v
vergraben

entitat /en.tiˈtat/ /ən.tiˈtat/ n fem
Entität

entrada /anˈtɾa.ðɛ/ /anˈtɾa/ /enˈtɾa.ða/ n fem
Eintritt
Acte d'entrar.
Eingang
Lloc per accedir a l'interior d'un espai.
Eintrittskarte
Tiquet que permet accedir a un recinte o espectacle.
Stichwort
Títol que encapçala un article de diccionari o enciclopèdia.

entrant /anˈtɾan/ /enˈtɾan/ /enˈtɾant/ /ənˈtɾan/ /ənˈtɾant/ n masc
Vorspeise
Primer plat lleuger que se serveix en un àpat.

entrar /anˈtɾa/ /enˈtɾa/ /enˈtɾaɾ/ /ənˈtɾa/ v
eintreten
Passar de fora cap endins.

entre /ˈen.tɾe/ /ˈen.tɾə/ /ˈən.tɾə/ /ˈɛn.tɾə/ preposition
zwischen

entrecot /en.tɾeˈkɔt/ /ən.tɾəˈkɔt/ n masc
Entrecote

entrenador /en.tɾe.naˈðo/ /en.tɾe.naˈðoɾ/ /ən.tɾə.nəˈðo/ n masc
Trainer

entrenament /en.tɾe.naˈmen/ /en.tɾe.naˈment/ /ən.tɾə.nəˈmen/ /ən.tɾə.nəˈment/ n masc
Training

entrenar /en.tɾeˈna/ /en.tɾeˈnaɾ/ /ən.tɾəˈna/ v
üben

entrepà /ən.tɾəˈpa/ /ˌen.tɾeˈpa/ /ˌen.tɾəˈpa/ n masc
Sandwich

entresòl /en.tɾeˈsɔɫ/ n masc
Galeriegeschoss Halbgeschoss

entrevista /en.tɾeˈvis.ta/ /en.tɾeˈβis.ta/ /ən.tɾəˈvis.tə/ /ən.tɾəˈβis.tə/ n fem
Interview

entusiasme /en.tu.ziˈaz.me/ /ən.tu.ziˈaz.mə/ n masc
Begeisterung Enthusiasmus

enutjar /e.nuˈd͡ʒa/ /e.nuˈd͡ʒaɾ/ /ə.nuˈd͡ʒa/ v
zornig werden
(pronominal) Sentir enuig

envair /em.baˈi/ /eɱ.vaˈiɾ/ /əm.bəˈi/ /əɱ.vəˈi/ v
eindringen einfallen
Entrar per força i ocupar un territori, ciutat, lloc.

enveja /amˈbe.d͡ʒɛ/ /emˈbe.d͡ʒa/ /emˈbe.ʒa/ /eɱˈve.d͡ʒa/ /əmˈbɛ.ʒə/ /əɱˈvə.ʒə/ /əɱˈvɛ.ʒə/ n fem
Neid
Sentiment que experimenta una persona quan desitja ferventment una cosa (material o no) que pertany a algú altre.

envejar /am.beˈd͡ʒa/ /am.beˈʒa/ /em.beˈd͡ʒa/ /em.beˈʒa/ /eɱ.veˈd͡ʒaɾ/ /əɱ.vəˈd͡ʒa/ /əɱ.vəˈʒa/ v
beneiden neiden

envejós /am.beˈʒos/ /em.beˈd͡ʒos/ /em.beˈʒos/ /eɱ.veˈd͡ʒos/ /əm.bəˈʒos/ /əɱ.vəˈʒos/ adj masc
neidisch

envelliment /am.be.ʎiˈmen/ /em.be.ʎiˈmen/ /eɱ.ve.ʎiˈment/ /əm.bə.ʎiˈmen/ /əɱ.və.jiˈmen/ /əɱ.və.ʎiˈment/ n masc
Altern

enverinar /em.be.ɾiˈna/ /em.be.ɾiˈnaɾ/ /eɱ.ve.ɾiˈnaɾ/ /əm.bə.ɾiˈna/ /əɱ.və.ɾiˈna/ v
vergiften

envernissar /em.ber.niˈsa/ /em.beɾ.niˈsa/ /eɱ.veɾ.niˈsaɾ/ /əɱ.vəɾ.niˈsa/ v
lackieren

enyorança /a.ɲoˈɾan.sa/ /e.ɲoˈɾan.sa/ /ə.ɲoˈɾan.sə/ /ə.ɲuˈɾan.sə/ n fem
Heimweh

ep /ˈep/ Interjection
he
Interjecció per a cridar l'atenció a algú.

epidemiologia /e.pi.ðe.mi.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /e.pi.ðe.mi.o.ɫoˈʒi.a/ /ə.pi.ðə.mi.o.ɫoˈʒi.ə/ /ə.pi.ðə.mi.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
Epidemiologie

epidèmia /e.piˈðɛ.mi.a/ /ə.piˈðɛ.mi.ə/ n fem
Epidemie

epigastri /e.piˈɣas.tɾi/ /ə.piˈɣas.tɾi/ n masc
Epigastrium

epilèpsia /e.piˈɫɛp.si.a/ /ə.piˈɫɛp.si.ə/ n fem
Epilepsie

episodi /e.piˈzɔ.ði/ /ə.piˈzɔ.ði/ n masc
Episode

epistemologia /e.pis.te.mo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /e.pis.te.mo.ɫoˈʒi.a/ /ə.pis.tə.mo.ɫoˈʒi.ə/ /ə.pis.tə.mu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
Epistemologie Erkenntnistheorie

epiteli /e.piˈtɛ.ɫi/ /ə.piˈtɛ.ɫi/ n masc
Epithel

epèntesi /eˈpɛn.te.zi/ /əˈpɛn.tə.zi/ n fem
Epenthese Fugenelement

epífisi /eˈpi.fi.zi/ /əˈpi.fi.zi/ n fem
Epiphysis

epònim /eˈpɔ.nim/ /əˈpɔ.nim/ n neut
Eponym

equador /ə.kwəˈðo/ /ə.kwəˈðor/ n masc
Äquator
Línia imaginària que divideix la Terra perpendicularment al seu eix de rotació, resultant dues meitats.

equilibrar /e.ki.ɫiˈbɾaɾ/ /e.ki.ɫiˈβɾa/ /ə.ki.ɫiˈβɾa/ v
auswuchten
(tecnologia, enginyeria) Dur a terme un equilibrament.

equilibrista /e.ki.ɫiˈbɾis.ta/ /e.ki.ɫiˈbɾis.te/ /ə.ki.ɫiˈβɾis.tə/ n neut
Seiltänzer

equilàter /e.kiˈɫa.teɾ/ /ə.kiˈɫa.tər/ adj masc
gleichseitig

equinocci /e.kiˈnɔk.si/ n masc
Tagundnachtgleiche Äquinoktium

equip /eˈkip/ /əˈkip/ n masc
Team
Grup de persones organitzat.
Ausrüstung
Allò amb què algú s'equipa, com vestits o estris.

equipatge /e.kiˈpa.d͡ʒe/ n masc
Gepäck

equivalent /e.ki.vaˈɫent/ /e.ki.βaˈɫen/ /ə.ki.vəˈɫen/ /ə.ki.vəˈɫent/ /ə.ki.βəˈɫen/ adj
Entsprechung gleichwertig

equivocació /e.ki.vo.ka.siˈo/ /e.ki.βo.ka.siˈo/ /ə.ki.vo.kə.siˈo/ /ə.ki.vu.kə.siˈo/ /ə.ki.βu.kə.siˈo/ n fem
Verwechslung

eradicar /e.ra.ðiˈka/ /e.ra.ðiˈkaɾ/ /ə.rə.ðiˈka/ v
ausmerzen

erbi n masc
Erbium

erer /eˈɾe/ /eˈɾeɾ/ /əˈɾe/ n masc
Weinzensieb

eriçó /a.ɾiˈso/ /e.ɾiˈso/ n masc
Igel

erm /ˈerm/ /ˈeɾm/ /ˈɛrm/ n masc
Ödland
Lloc sense conrear, de terreny àrid i escassa vegetació.

ermini /eɾˈmi.ni/ /ərˈmi.ni/ n masc
Hermelin
Mamífer de la família dels mustèlids apreciat pel pelatge que és blanc a l’estiu i rogenc a l’hivern (Mustela erminea).

errada /eˈra.ða/ n fem
Fehler

error /eˈroɾ/ /əˈro/ /əˈror/ n
Irrtum Fehler
Equivocació, incorrecció.
Bug
(informàtica) Defecte de programari que impedeix el funcionament correcte

eructar /e.ɾukˈta/ /e.ɾukˈtaɾ/ /ə.ɾukˈta/ v
rülpsen

eruga /eˈɾu.ɣa/ n fem
Raupe

erupció /e.ɾup.siˈo/ /ə.ɾup.siˈo/ n masc
Eruption Ausbruch

esbalair /az.βa.ɫaˈi/ /az.βa.ɫaˈiɾ/ /ez.ba.ɫaˈiɾ/ /ez.βa.ɫaˈi/ /əz.bə.ɫəˈi/ v
verblüffen

esbarzer /az.βarˈze/ /ez.baɾˈzeɾ/ /ez.βarˈze/ /əz.bərˈze/ n masc
Brombeerstrauch

esberlar /az.βerˈɫa/ /ez.beɾˈɫaɾ/ /ez.βerˈɫa/ /ez.βeɾˈɫa/ /əz.bərˈɫa/ v
spalten

esborrany /ez.boˈraɲ/ /əz.boˈraɲ/ /əz.buˈraɲ/ n masc
Entwurf

esborrar /az.βoˈra/ /ez.boˈraɾ/ /ez.βoˈra/ /əz.boˈra/ /əz.buˈra/ v
ausradieren löschen
Fer desaparèixer el traç de signes, textos, dibuixos.
löschen
Treure del cap un sentiment, un record.

esbossar /ez.boˈsaɾ/ /ez.βoˈsa/ /əz.boˈsa/ /əz.buˈsa/ v
grob entwerfen

esbravar /az.βɾaˈβa/ /ez.bɾaˈvaɾ/ /ez.βɾaˈβa/ /əz.bɾəˈva/ /əz.bɾəˈβa/ v
erleichtern

esbrinar /az.βɾiˈna/ /ez.bɾiˈnaɾ/ /ez.βɾiˈna/ /əz.bɾiˈna/ v
schätzen
Cercar un coneixement fins a arribar a saber-ho.

esbós /ezˈbos/ n masc
Skize

esca /ˈes.ka/ /ˈəs.kə/ /ˈɛs.kə/ n fem
Zunder
Matèria molt seca, generalment de cuiro, drap o esponja, preparada de forma que qualsevol espurna de foc la fa cremar.

escabetx /es.kaˈbet͡ʃ/ /əs.kəˈβɛt͡ʃ/ n masc
Marinade

escac /esˈkak/ /əsˈkak/ n masc
Schach

escacs /esˈkaks/ n masc
Schach Schachspiel
Joc de taula d'estratègia en el qual dos bàndols (blanc i negre) amb setze peces cada un (dues torres, dos cavalls, dos alfils, una reina, un rei i vuit peons) tracten de vèncer el rei contrari i així guanyar la partida.

escaire /asˈkaj.ɾe/ /esˈkaj.ɾe/ /əsˈkaj.ɾə/ n masc
Geodreieck
(waterpolo, esports de pilota) Cadascun dels dos angles rectes formats per la unió d'un dels pals de la porteria i el travesser.

escala /asˈka.la/ /asˈka.ɫa/ /asˈka.ɫɛ/ /esˈka.ɫa/ /əsˈka.ɫə/ n fem
Treppe
Conjunt de graons per pujar o baixar a un indret.
Skala
Agrupació de set notes musicals consecutives separades per tons i semitons.
Maßstab Skala
Proporció de dibuixos, plànols o maquetes respecte a l'element real al que fan referència.
Sistema de mesura que estableix una correspondència entre els nombres i les propietats dels objectes mesurats.

escalar /as.kaˈɫa/ /as.kaˈɫaɾ/ /es.kaˈɫa/ /es.kaˈɫaɾ/ /əs.kəˈɫa/ /əs.kəˈɫar/ v
klettern

escalat n masc
Skalierung

escaldar /as.kaɫˈda/ /es.kaɫˈda/ /es.kaɫˈdaɾ/ /əs.kəɫˈda/ v
verbrühen

escalf /esˈkaɫf/ /əsˈkaɫf/ n masc
Wärme

escalfador /as.kaɫ.faˈðo/ /es.kaɫ.faˈðo/ /es.kaɫ.faˈðoɾ/ /əs.kəɫ.fəˈðo/ adj masc
wärmen
Que escalfa.

escalfador /as.kaɫ.faˈðo/ /es.kaɫ.faˈðo/ /es.kaɫ.faˈðoɾ/ /əs.kəɫ.fəˈðo/ n masc
Heizung
Aparell termodinàmic que escalfa l’aigua domèstica.

escalivar /as.ka.ɫiˈβa/ /es.ka.ɫiˈvaɾ/ /es.ka.ɫiˈβa/ /əs.kə.ɫiˈva/ /əs.kə.ɫiˈβa/ v
rösten

escalunya /es.kaˈɫu.ɲa/ /əs.kəˈɫu.ɲə/ n fem
Schalotte
Planta de la família de les aliàcies (Allium ascalonicum).

escamarlà /es.ka.maɾˈɫa/ /əs.kə.mərˈɫa/ n masc
Hummer

escambell /as.kamˈbeʎ/ /es.kamˈbeʎ/ /əs.kəmˈbeʎ/ n masc
Hocker
Tamboret de poca alçada i sense respatller que serveix per a posar-hi els peus quan hom està assegut, o per a pujar-hi de peus.

escandi /əsˈkan.di/ n masc
Scandium

escandir /es.kanˈdi/ /es.kanˈdiɾ/ /əs.kənˈdi/ v
skandieren

escanejar /es.ka.neˈd͡ʒa/ /es.ka.neˈd͡ʒaɾ/ /es.ka.neˈʒa/ /əs.kə.nəˈd͡ʒa/ /əs.kə.nəˈʒa/ v
scannen

escapar /as.kaˈpa/ /es.kaˈpa/ /es.kaˈpaɾ/ /əs.kəˈpa/ v
entgehen

escapar-se v
entfliehen

escarabat /as.ka.ɾaˈβat/ /es.ka.ɾaˈbat/ /əs.kərˈβat/ n masc
Käfer

escarapel·la /es.ka.ɾaˈpɛɫ.ɫa/ /əs.kə.ɾəˈpɛɫ.ɫə/ n fem
Kokarde
Adornament en forma de disc col·locat en una part visible de la roba o del barret.

escarnir /as.kaɾˈni/ /es.karˈni/ /es.kaɾˈni/ /es.kaɾˈniɾ/ /əs.kərˈni/ v
spotten

escata /asˈka.ta/ /asˈka.tɛ/ /esˈka.ta/ /əsˈka.tə/ n fem
Schuppe

escena /eˈse.na/ /əsˈsɛ.nə/ /əˈsɛ.nə/ n fem
Szene

escenari /e.seˈna.ɾi/ /ə.səˈna.ɾi/ /əs.səˈna.ɾi/ n masc
Bühne

escissió /e.si.siˈo/ /ə.si.siˈo/ /əs.si.siˈo/ n fem
Spaltung

esclatar /as.kɫaˈta/ /es.kɫaˈta/ /es.kɫaˈtaɾ/ /əs.kɫəˈta/ v
platzen
Obrir-se una cosa per una força o impuls interior.
ausbrechen
Manifestar-se de forma sobtada.

esclau /esˈkɫaw/ n masc
Sklave
Persona sotmesa al domini d'una altra i sense llibertat.

escletxa /asˈkle.t͡ʃa/ /asˈkle.t͡ʃɛ/ /esˈkɫe.t͡ʃa/ /əsˈkɫe.t͡ʃə/ n fem
Schlitz

esclop /asˈkɫɔp/ /esˈkɫɔp/ /əsˈkɫɔp/ n masc
Holzschuh
Espècie de canal de fusta de la part inferior de la tremuja dels molins de farina que rep el cereal i el dirigeix al forat de la mola.

escola /asˈkɔ.ɫa/ /asˈkɔ.ɫɛ/ /esˈkɔ.ɫa/ /esˈkɔ.ɫɔ/ n fem
Schule
Col·legi, establiment per aprendre.

escola tècnica n fem
Fachschule
escola professional

escolanet /as.ko.ɫaˈnet/ /es.ko.ɫaˈnet/ /əs.ko.ɫəˈnət/ /əs.ku.ɫəˈnɛt/ n masc
Messdiener

escolar /as.koˈɫa/ /es.koˈɫa/ /es.koˈɫaɾ/ /əs.koˈɫa/ /əs.kuˈɫa/ /əs.kuˈɫar/ adj
schulisch

escolar /as.koˈɫa/ /es.koˈɫa/ /es.koˈɫaɾ/ /əs.koˈɫa/ /əs.kuˈɫa/ /əs.kuˈɫar/ n neut
Schüler
Persona que assisteix a una escola com a alumne.

escolar /as.koˈɫa/ /es.koˈɫa/ /es.koˈɫaɾ/ /əs.koˈɫa/ /əs.kuˈɫa/ /əs.kuˈɫar/ v
abfließen

escolta /asˈkoɫ.ta/ /esˈkoɫ.ta/ /əsˈkoɫ.tə/ n neut
Pfadfinder
Noi o noia afiliat a l'escoltisme.

escoltar /as.koɫˈta/ /as.koɫˈtaɾ/ /es.koɫˈta/ /es.koɫˈtaɾ/ /əs.koɫˈta/ /əs.kuɫˈta/ v
hören zuhören

escombra /asˈkom.bɾa/ /asˈkom.bɾɛ/ /esˈkom.bɾa/ n fem
Besen
(central, nord-occidental, septentrional, alguerès) Estri de neteja format per uns pèls o un raspall i un mànec llarg per moure-la amb comoditat.

escombrar /as.komˈbɾa/ /as.kumˈbɾa/ /es.komˈbɾa/ /es.komˈbɾaɾ/ /əs.komˈbɾa/ /əs.kumˈbɾa/ v
kehren fegen
Treure la brutícia del terra amb una escombra.

escombriaire /es.kom.bɾiˈaj.ɾe/ /əs.kom.bɾiˈaj.ɾə/ /əs.kum.bɾiˈaj.ɾə/ n neut
Müllmann

escometre /as.koˈme.tɾe/ /es.koˈme.tɾe/ /əs.koˈmə.tɾə/ /əs.kuˈmɛ.tɾə/ v
angreifen
Dirigir-se contra algú de forma violenta o ofensiva, envestir.
Tirar endavant o posar en marxa un projecte o una empresa.

escopir /as.koˈpi/ /as.koˈpiɾ/ /es.koˈpi/ /es.koˈpiɾ/ /es.kuˈpi/ /əs.koˈpi/ /əs.kuˈpi/ v
spucken
Expulsar alguna cosa de la boca, especialment saliva.

escopofília /es.ko.poˈfi.ɫi.a/ /əs.ko.poˈfi.ɫi.ə/ /əs.ku.puˈfi.ɫi.ə/ n fem
Skopophilie

escorcoll /as.koɾˈkoʎ/ /es.koɾˈkoʎ/ /əs.koɾˈkoʎ/ /əs.kurˈkoʎ/ n masc
Durchsuchung

escorcollar /as.kor.koˈʎa/ /es.kor.koˈʎa/ /es.koɾ.koˈʎa/ /es.koɾ.koˈʎaɾ/ /əs.koɾ.koˈʎa/ /əs.kur.kuˈʎa/ v
durchsuchen

escorpí /as.korˈpi/ /es.koɾˈpi/ /əs.koɾˈpi/ /əs.kurˈpi/ n masc
Skorpion

escorça /asˈkɔr.sɛ/ /asˈkɔɾ.sa/ /esˈkɔr.sa/ /esˈkɔɾ.sa/ /esˈkɔɾ.sɔ/ /əsˈkɔr.sə/ n fem
Rinde Borke
Part exterior del tronc dels arbres.

escriptor /es.kɾipˈto/ /es.kɾipˈtoɾ/ n masc
Schriftsteller

escriptori /es.kɾipˈtɔ.ɾi/ /əs.kɾipˈtɔ.ɾi/ n masc
Schreibtisch
Moble emprat per escriure cartes, en el qual es guardava el paper i els estris per escriure.
Schreibstube
Habitació en què treballa un escriptor.
Schreibtischoberfläche
Aparença de pantalla d’un ordinador que mostra informació perquè l'usuari pugui manipular-lo.

escriptura /es.kɾipˈtu.ɾa/ /əs.kɾipˈtu.ɾə/ n fem
Schrift
acte d'escriure

escriure /asˈkɾiw.ɾa/ /asˈkɾiw.ɾe/ /esˈkɾiw.ɾe/ /əsˈkɾiw.ɾə/ v
schreiben

escrofulària /es.kɾo.fuˈɫa.ɾi.a/ /əs.kɾu.fuˈɫa.ɾi.ə/ n fem
Braunwurz
(botànica) Gènere de plantes herbàcies de la família de les escrofulariàcies (Scrophularia).
(botànica) Herba medicinal de la família de les escrofulariàcies (Scrophularia nodosa).

escrofulària nodosa n fem
Knotige Braunwurz

escrot /esˈkɾot/ /əsˈkɾot/ n masc
Skrotum Hodensack

escrutar /es.kɾuˈta/ /es.kɾuˈtaɾ/ /əs.kɾuˈta/ v
hinterfragen

escull /esˈkuʎ/ /əsˈkuj/ /əsˈkuʎ/ n masc
Riff

escultura /es.kuɫˈtu.ɾa/ n fem
Skulptur Bildhauerkunst

escuma /asˈku.ma/ /asˈku.mɛ/ /esˈku.ma/ /əsˈku.mə/ n fem
Schaum

escumadora /as.ku.maˈðo.ɾa/ /as.ku.maˈðo.ɾɛ/ /es.ku.maˈðo.ɾa/ /əs.ku.məˈðo.ɾə/ n fem
Schaumlöffel

escura-xemeneies /esˌku.ɾa.t͡ʃe.meˈne.jes/ /əsˌku.ɾə.ʃə.məˈnɛ.jəs/ n neut
Schornsteinfeger

escuradents /asˌku.ɾaˈðens/ /esˌku.ɾaˈðens/ /əsˌku.ɾəˈðens/ n masc
Zahnstocher

escurçana /es.kuɾˈsa.na/ /əs.kurˈsa.nə/ n fem
Gemeine Heich roche
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Dasyatis pastinaca)

escurçó /as.kuɾˈso/ /əs.kurˈso/ n masc
Viper
Serp de la família dels vipèrids.

escut /asˈkut/ /esˈkut/ /əsˈkut/ n masc
Schild
Arma defensiva, agafada amb la mà o amb el braç, amb suficient amplària i solidesa per aturar l'escomesa de l'enemic.
Wappen
Element emblemàtic d'un país, ciutat, família, institució, etc., que correspon a un dibuix simbòlic normalment emmarcat en la forma d'un escut medieval.
Schutz
Tipus de defensa contra qualsevol tipus d'atac.

escàlem /esˈka.ɫem/ /əsˈka.ɫəm/ n masc
Dolle Ruderpflock

escàndol /esˈkan.doɫ/ /əsˈkan.doɫ/ /əsˈkan.duɫ/ n masc
Skandal

escórpora /esˈkoɾ.po.ɾa/ /əsˈkor.pu.ɾə/ /əsˈkoɾ.po.ɾə/ n fem
brauner Drachenk
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Scorpaena porcus)

esdeveniment /ez.ðe.ve.niˈment/ /ez.ðe.βe.niˈmen/ /ez.ðe.βe.niˈment/ /əz.də.βə.niˈmen/ /əz.ðə.və.niˈment/ n masc
Vorkommnis

esfera /esˈfe.ɾa/ /əsˈfe.ɾə/ n fem
Kugel Sphäre

esfilagarsar /es.fi.ɫa.ɣarˈsa/ /es.fi.ɫa.ɣaɾˈsaɾ/ /əs.fi.ɫə.ɣərˈsa/ v
ausfransen

esfinx /esˈfiŋks/ /esˈfiŋs/ /əsˈfiŋks/ /əsˈfiŋs/ n
Sphinx

esfondrar /as.fonˈdɾa/ /es.fonˈdɾa/ /es.fonˈdɾaɾ/ /əs.fonˈdɾa/ /əs.funˈdɾa/ v
versenken

esforç /asˈfɔrs/ /esˈfɔɾs/ /əsˈfɔrs/ n masc
Anstrengung Bemühung

esgarrapada /az.ɡa.raˈpa/ /az.ɣa.raˈpa.ða/ /ez.ɣa.raˈpa.ða/ /əz.ɡə.rəˈpa.ðə/ n fem
Kratzer

esgarrapar /az.ɣa.raˈpa/ /az.ɣa.raˈpaɾ/ /ez.ɣa.raˈpa/ /ez.ɣa.raˈpaɾ/ /əz.ɡə.rəˈpa/ v
kratzen

esglaó /ez.ɣɫaˈo/ n masc
Stufe

església /azˈɣɫe.zi.(aɛ)/ /ezˈɣɫe.zi.a/ /əzˈɡɫɛ.zi.ə/ /əzˈɣɫə.zi.ə/ /əzˈɣɫə.zi/ /əzˈɣɫɛ.zi.ə/ /əzˈɣɫɛ.zi/ n fem
Kirche
Conjunt de tots els fidels cristians.
Institució administrativa i jeràrquica de govern de qualsevol congregació de fidels cristians.

esgrima /ezˈɣɾi.ma/ /əzˈɡɾi.mə/ n fem
Fechten

eslip /ezˈɫip/ /əzˈɫip/ n masc
Slips
Calçotets curts i sense camals.
Badehose
Banyador curt i sense camals.

eslovac /ez.ɫoˈvak/ /ez.ɫoˈβak/ /əz.ɫoˈvak/ /əz.ɫuˈvak/ /əz.ɫuˈβak/ adj masc
slowakisch Slowakisch
Relatiu o pertanyent a Eslovàquia.

eslovac /ez.ɫoˈvak/ /ez.ɫoˈβak/ /əz.ɫoˈvak/ /əz.ɫuˈvak/ /əz.ɫuˈβak/ n masc
Slowake Slowakisch
Natural d’Eslovàquia.
Slowakisch slowakisch
(masculí singular) Llengua eslava parlada a Eslovàquia.

eslovè /ez.ɫoˈve/ /ez.ɫoˈβe/ /əz.ɫoˈvɛ/ /əz.ɫuˈvɛ/ adj masc
Slowenisch slowenisch
Relatiu o pertanyent a Eslovènia, als seus habitants o a la llengua eslovena.

eslovè /ez.ɫoˈve/ /ez.ɫoˈβe/ /əz.ɫoˈvɛ/ /əz.ɫuˈvɛ/ n masc
Slowenisch
Natural d'Eslovènia.
Slowenisch slowenisch
(masculí singular) Llengua parlada a Eslovènia, i a unes zones de Àustria, Itàlia i Hongria.

esma /ˈez.ma/ /ˈəz.mə/ /ˈɛz.mə/ n fem
Geschick
Aptesa o traça per a fer instintivament alguna cosa.

esmalt /ezˈmaɫ/ /ezˈmaɫt/ /əzˈmaɫ/ /əzˈmaɫt/ n masc
Email Emaille

esmaltar /ez.maɫˈta/ /ez.maɫˈtaɾ/ /əz.məɫˈta/ v
emaillieren

esmena /ezˈme.na/ /əzˈmɛ.nə/ n fem
Änderung

esmeril /ez.meˈɾiɫ/ /əz.məˈɾiɫ/ n masc
Schmirgel

esmolar /az.moˈɫa/ /az.moˈɫaɾ/ /ez.moˈɫa/ /ez.moˈɫaɾ/ /əz.moˈɫa/ /əz.muˈɫa/ v
schärfen

esmorzar /az.morˈza/ /az.mulˈza/ /ez.morˈza/ /ez.moɾˈza/ /ez.moɾˈzaɾ/ /əz.moɾˈza/ /əz.murˈza/ v
frühstücken
(intransitiu) Prendre el primer menjar del dia.

esnob /ezˈnɔp/ /əzˈnɔp/ n neut
Snob

esofagitis /e.zo.faˈd͡ʒi.tis/ /e.zo.faˈʒi.tis/ /ə.zo.fəˈʒi.tis/ /ə.zu.fəˈʒi.tis/ n fem
Ösophagitis

espacial /es.pa.siˈaɫ/ /əs.pə.siˈaɫ/ adj
räumlich

espagueti /es.paˈɣɛ.ti/ /əs.pəˈɣɛ.ti/ n masc
Spagetti Spaghetti

espai /asˈpaj/ /esˈpaj/ n masc
Raum Weltraum
Extensió aparentment buida entre dos o més cossos; lloc.
Extensió contínua que conté tots els objectes sensibles, també dit cosmos o univers.

espantaocells /esˌpan.ta.oˈseʎs/ /esˌpan.ta.oˈseʎʃ/ /əsˌpan.tə.oˈseʎs/ /əsˌpan.tə.uˈseʎs/ n masc
Vogelscheuche

espantar /as.panˈta/ /es.panˈta/ /es.panˈtaɾ/ /əs.pənˈta/ /əs.pənˈta/ v
erschrecken

espanyol /as.paˈɲɔɫ/ /əs.pəˈɲɔɫ/ /əs.pəˈɲɔɫ/ adj masc
spanisch
Relatiu o pertanyent a Espanya.
Relatiu o pertanyent a la llengua castellana.

espanyol /as.paˈɲɔɫ/ /əs.pəˈɲɔɫ/ /əs.pəˈɲɔɫ/ n masc
spanisch
(invariable) Llengua originària de Castella usada a Espanya i als antics dominis.

esparrall /es.paˈraʎ/ /əs.pəˈraj/ /əs.pəˈraʎ/ n masc
Ringel Brassen

espasa /asˈpa.za/ /asˈpa.zɛ/ /esˈpa.za/ n fem
Schwert
Arma blanca consistent en un tall llarg i recte i una empunyadura.
Schwert Schwerter
(jocs, plural) Coll de la baralla de cartes representada per una arma blanca llarga.
Schwerter
(jocs) Carta d’un dels quatre colls de la baralla.

espatlla /asˈpaʎ.ʎa/ /asˈpaʎ.ʎɛ/ /esˈpaɫ.ɫa/ /esˈpaʎ.ʎa/ /əsˈpa.ʎə/ /əsˈpaɫ.ɫə/ n fem
Schulter Achsel

especial /es.pe.siˈaɫ/ /əs.pə.siˈaɫ/ adj
speziell

especialista /es.pe.si.aˈɫis.ta/ /es.pe.si.aˈɫis.te/ /əs.pə.si.əˈɫis.tə/ n neut
Fachmann Spezialist

especialitat /es.pe.si.a.ɫiˈtat/ /əs.pə.si.ə.ɫiˈtat/ /əs.pə.si.ə.ɫiˈðat/ n fem
Spezialität

especialment /es.pe.siˌaɫˈmen/ /es.pe.siˌaɫˈment/ /əs.pə.siˌaɫˈmen/ /əs.pə.siˌaɫˈment/ adv
besonders speziell

espectacle /es.pekˈta.kɫe/ /əs.pəkˈta.kɫə/ n masc
Show

espectre /esˈpɛk.tɾe/ /əsˈpɛk.tɾə/ n masc
Spektrum

específic /es.peˈsi.fik/ /əs.pəˈsi.fik/ adj masc
spezifisch

espelleringar /es.pe.ʎe.ɾiŋˈɡa/ /es.pe.ʎe.ɾiŋˈɡaɾ/ /əs.pə.ʎə.ɾiŋˈɡa/ v
zerreißen
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los.

espelma /asˈpɛɫ.ma/ /esˈpɛɫ.ma/ /esˈpɛɫ.mɛ/ n fem
Kerze

esperanto /əs.peˈɾan.to/ /əs.pəˈɾan.tu/ n masc
Esperanto
Llengua artificial, amb lèxic i vocabulari de marcat caire romànic i fonètica principalment eslava, creada per Ludwik Lejzer Zamenhof a final segle xix.

esperantologia /es.pe.ɾan.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /es.pe.ɾan.to.ɫoˈʒi.a/ /əs.pə.ɾən.to.ɫoˈʒi.ə/ /əs.pə.ɾən.tu.ɫuˈʒi.ə/ n masc
Esperantologie

esperantòleg /es.pe.ɾanˈtɔ.ɫek/ /əs.pə.ɾənˈtɔ.ɫək/ n masc
Esperantologe

esperança /as.peˈɾan.sa/ /as.peˈɾan.sɛ/ /es.peˈɾan.sa/ /əs.peˈɾan.sə/ /əs.pəˈɾan.sə/ n fem
Hoffnung

esperar /as.peˈɾa/ /es.peˈɾa/ /es.peˈɾaɾ/ /əs.peˈɾa/ /əs.pəˈɾa/ v
warten erwarten
Estar pendent que passi una cosa, sovint coneguda.
hoffen
Tenir esperança en alguna cosa.

esperit /as.piˈɾit/ /es.peˈɾit/ /əs.pəˈɾit/ /əs.pəˈɾit/ n masc
Geist
Part no material de la persona, ànima.

esperó /es.peˈɾo/ /əs.pəˈɾo/ n masc
Sporn

espia /esˈpi.a/ /əsˈpi.ə/ n neut
Spion Spionin

espiar /as.piˈa/ /es.piˈa/ /es.piˈaɾ/ /əs.piˈa/ v
ausspionieren

espiera /es.piˈe.ɾa/ /əs.piˈe.ɾə/ n fem
Türspion

espiga /asˈpi.ɣa/ /asˈpi.ɣɛ/ /esˈpi.ɣa/ /əsˈpi.ɣə/ n fem
Ähre

espina /asˈpi.na/ /asˈpi.nɛ/ /esˈpi.na/ /əsˈpi.nə/ n fem
Dorn
Extrems punxants presents en les tiges d'algunes plantes, per exemple el roser.
Esquelet dels peixos.

espinac /as.piˈnak/ /es.piˈnak/ /əs.piˈnak/ n masc
Spinat

espineta /es.piˈne.ta/ /əs.piˈnə.tə/ /əs.piˈnɛ.tə/ n fem
Spinett

espitllera /es.piʎˈʎe.ɾa/ /es.piˈʎe.ɾa/ /əs.piʎˈʎe.ɾə/ /əs.piˈʎe.ɾə/ n fem
Schießscharte

esplanar /es.pɫaˈna/ /es.pɫaˈnaɾ/ /əs.pɫəˈna/ v
abflachen

esplet /esˈpɫet/ /əsˈpɫət/ /əsˈpɫɛt/ n masc
Ernte
Acció o efecte d'espletar.
Fülle
Gran quantitat, abundància.

espoliar /es.po.ɫiˈa/ /es.po.ɫiˈaɾ/ /əs.po.ɫiˈa/ /əs.pu.ɫiˈa/ v
spoliieren

esponja /asˈpɔn.d͡ʒa/ /asˈpɔn.d͡ʒɛ/ /esˈpɔɲ.d͡ʒa/ /esˈpɔɲ.d͡ʒɔ/ /əsˈpoɲ.ʒə/ /əsˈpɔɲ.ʒə/ n fem
Schwamm

esponjós /es.poɲˈd͡ʒos/ /əs.poɲˈʒos/ /əs.puɲˈʒos/ adj masc
schwammartig

espora /esˈpo.ɾa/ /əsˈpo.ɾə/ n fem
Spore

esport /esˈpɔɾt/ n masc
Sport

esport de pilota n masc
Ballspiel

esporuguir /as.po.ɾuˈɣi/ /es.po.ɾuˈɣi/ /es.po.ɾuˈɣiɾ/ /əs.po.ɾuˈɣi/ /əs.pu.ɾuˈɣi/ v
verängstigen
Fer agafar por a algú.

esposa /esˈpɔ.za/ /esˈpɔ.zɔ/ n fem
Frau

espremedor /as.pɾe.meˈðo/ /es.pɾe.meˈðo/ /es.pɾe.meˈðoɾ/ /əs.pɾə.məˈðo/ n masc
Entsafter

esprémer /asˈpɾe.me/ /esˈpɾe.me/ /esˈpɾe.meɾ/ /əsˈpɾe.mə/ v
auspressen

espurna /asˈpuɾ.na/ /asˈpuɾ.nɛ/ /esˈpuɾ.na/ /əsˈpur.nə/ n fem
Funke
Partícula inflamada que s'escapa d'un foc o de dues pedres copejades entre sí.

espàrrec /asˈpa.rek/ /esˈpa.rek/ /əsˈpa.rek/ /əsˈpa.rək/ n masc
Spargel

espècia /esˈpɛ.si.a/ /əsˈpɛ.si.ə/ n fem
Würze Gewürz

espècie /esˈpɛ.si.e/ /əsˈpɛ.si.ə/ /əsˈpɛ.si/ n fem
Art

espígol /asˈpi.ɣoɫ/ /esˈpi.ɣoɫ/ /əsˈpi.ɣoɫ/ /əsˈpi.ɣuɫ/ n masc
Lavendel

espín /esˈpin/ /əsˈpin/ n masc
spin Spin

espòiler /esˈpɔj.ɫeɾ/ /əsˈpɔj.ɫər/ n masc
Spoiler

esquadró /es.kwaˈðɾo/ n masc
Schwadron

esquat /esˈkwat/ /əsˈkwat/ n masc
Kniebeuge

esquelet /es.keˈɫet/ /əs.kəˈɫət/ /əs.kəˈɫɛt/ n masc
Skelett Gerippe
En general, conjunt de les parts dures (ossos i closques) que protegeixen o aguanten el cos d'un animal.

esquema /esˈke.ma/ /əsˈkɛ.mə/ n masc
Schema
Representació gràfica simplificada d'un conjunt funcional complex.

esquena /asˈke.na/ /asˈke.nɛ/ /esˈke.na/ /əsˈkə.nə/ /əsˈkɛ.nə/ n fem
Rücken

esquer /esˈke/ /esˈkeɾ/ /esˈkɛɾ/ /əsˈke/ /əsˈkɛr/ n masc
Köder

esquerda /asˈkɛr.da/ /asˈkɛr.dɛ/ /esˈkɛɾ.ða/ /əsˈcəɾ.ðə/ /əsˈkɛr.də/ /əsˈkɛr.ðə/ n fem
Riss
Obertura allargada i estreta produïda en un cos dur per trencament.

esquerra /esˈkɛ.ra/ /esˈkɛ.rɛ/ /əsˈkɛ.rə/ n fem
Linke
Costat esquerre.

esquetx /esˈket͡ʃ/ /əsˈkɛt͡ʃ/ n masc
Sketch

esquiar /es.kiˈa/ /es.kiˈaɾ/ /əs.kiˈa/ v
Ski fahren Ski laufen

esquilar /as.kiˈɫa/ /es.kiˈɫa/ /es.kiˈɫaɾ/ /əs.kiˈɫa/ v
scheren

esquinç /asˈkins/ /esˈkins/ /əsˈkins/ n masc
Verstauchung

esquirol /as.kiˈɾɔɫ/ /es.kiˈɾɔɫ/ n masc
Eichhörnchen Hörnchen Eichhorn
Rosegador arbori de cua llarga i peluda (Sciurus vulgaris).

esquirol /as.kiˈɾɔɫ/ /es.kiˈɾɔɫ/ n neut
Streikbrecher
(economia) Treballador que refusa seguir una vaga.

esquist /esˈkist/ /əsˈkist/ n masc
Glimmerschiefer

esquivar /as.kiˈβa/ /es.kiˈvaɾ/ /es.kiˈβa/ /əs.kiˈva/ /əs.kiˈβa/ v
ausweichen

esquizofrènia /ez.ki.zoˈfɾɛ.ni.a/ /əz.ki.zuˈfɾɛ.ni.ə/ n fem
Schizophrenie

esquí /esˈki/ /əsˈki/ n masc
Ski Schi

essencial /e.sen.siˈaɫ/ /ə.sən.siˈaɫ/ adj
essenziell wesentlich

est n masc
Ost Osten

estable /esˈta.bɫe/ /esˈta.βɫe/ /esˈtab.bɫe/ /əsˈta.βɫə/ /əsˈtab.bɫə/ adj
Stall
Establert o fixat amb fermesa.

estable /esˈta.bɫe/ /esˈta.βɫe/ /esˈtab.bɫe/ /əsˈta.βɫə/ /əsˈtab.bɫə/ n masc
Stall
(per extensió) Lloc brut.

establir /as.tabˈbɫi/ /es.tabˈbɫi/ /es.taˈbɫiɾ/ /es.taˈβɫi/ /əs.təbˈbɫi/ /əs.təˈβɫi/ v
etablieren niederlassen
Fundar o crear alguna cosa.

estació /es.ta.siˈo/ n fem
Bahnhof Station
Parada d'un vehicle de transport col·lectiu.
Jahreszeit
Cadascun dels quatre períodes en què es divideix l'any.

estadi /esˈta.ði/ n masc
Stadion
Instal·lació de grans dimensions amb grades, apta per a la pràctica de diversos esports.
Stufe
Nom de les diverses etapes de desenvolupament en certs fenòmens, malalties, animals o plantes.

estadista /es.taˈðis.ta/ /es.taˈðis.te/ /əs.təˈðis.tə/ n neut
Staatsmann

estadística /es.taˈðis.ti.ka/ n fem
Statistik

estafa /esˈta.fa/ /əsˈta.fə/ n fem
Schwindel

estafar /as.taˈfa/ /es.taˈfa/ /es.taˈfaɾ/ /əs.təˈfa/ v
betrügen
Enganyar a algú per robar-lo o no pagar el que correspon.

estalactita /es.ta.ɫakˈti.ta/ /əs.tə.ɫəkˈti.tə/ n fem
Stalaktit

estalviar /as.taɫ.βiˈa/ /as.taɫ.βiˈaɾ/ /es.taɫ.viˈaɾ/ /es.taɫ.βiˈa/ /əs.təɫ.viˈa/ /əs.təɫ.βiˈa/ v
sparen

estand /esˈtan/ /esˈtant/ /əsˈtan/ /əsˈtant/ n masc
Stand

estany /asˈtaɲ/ /əsˈtaɲ/ n masc
Teich
Massa d'aigua acumulada en una depressió del terreny relativament reduïda.
Zinn
Element químic metàl·lic, mal·leable i dúctil, amb nombre atòmic 50 i símbol Sn.

estat /asˈtat/ /esˈtat/ /əsˈtat/ n masc
Staat Zustand
Forma d’organització política caracteritzada per l’existència d’un territori delimitat, una població definida i una autoritat que s’atribueix un poder indiscutible.

estatura /es.taˈtu.ɾa/ /əs.təˈtu.ɾə/ n fem
Körpergröße

estel /asˈtɛɫ/ /esˈtɛɫ/ n masc
Stern
(astronomia) Astre que emet llum pròpia.
Drachen
Joguina voladora que s'eleva per la força del vent i que consta d'un centre i opcionalment d'una cua.

estela /esˈtɛ.la/ /əsˈtɛ.lə/ n fem
Stele
monument commemoratiu en forma de pilar o làpida amb relleus o inscripcions

estella /asˈte.ʎa/ /asˈte.ʎɛ/ /esˈte.ʎa/ /əsˈte.ʎə/ n fem
Splitter Spreißel

estellar /as.teˈʎa/ /as.teˈʎaɾ/ /es.teˈʎa/ /es.teˈʎaɾ/ /əs.təˈʎa/ v
spalten
D'alguna cosa fer-ne estelles.

estendard /es.tenˈdaɾt/ /əs.tənˈdart/ n masc
Standarte

estendre /asˈten.dɾe/ /esˈten.dɾe/ /əsˈten.dɾə/ v
ausbreiten verteilen
Col·laborar en la difusió d'una notícia.

estenedor /as.te.neˈðo/ /as.te.neˈðoɾ/ /es.te.neˈðo/ /es.te.neˈðoɾ/ /əs.tə.nəˈðo/ n masc
Wäscheleine

estepa /esˈte.pa/ /əsˈtə.pə/ /əsˈtɛ.pə/ n fem
Steppe
Gran i vasta planura sense vegetació, erma.

esterilitzar /es.te.ɾi.ɫiˈd͡za/ /es.te.ɾi.ɫiˈza/ /es.te.ɾi.ɫiˈzaɾ/ v
sterilisieren
Fer tornar estèril, incapaç de reproduir-se.
(biologia) Deslliurar de microorganismes un producte, objecte o medi mitjançant el procés d'esterilització.

esternudar /as.tar.nuˈða/ /as.tor.nuˈðaɾ/ /es.ter.nuˈða/ /es.teɾ.nuˈða/ /es.teɾ.nuˈðaɾ/ v
niesen

esternut /es.teɾˈnut/ /əs.tərˈnut/ n masc
Niesen

esticomítia /es.ti.koˈmi.ti.a/ /əs.ti.kuˈmi.ti.ə/ n fem
Stichomythie

estigma /esˈtiɡ.ma/ /əsˈtiɡ.mə/ n masc
Stigma
Senyal indeleble fet com a càstig infamant o com a signe d'esclavitud.

estigmatitzar /es.tiɡ.ma.tiˈd͡za/ /es.tiɡ.ma.tiˈza/ /es.tiɡ.ma.tiˈzaɾ/ /əs.tiɡ.mə.tiˈd͡za/ v
stigmatisieren

estil /esˈtiɫ/ n masc
Stil

estilet /es.tiˈɫet/ /əs.tiˈɫət/ /əs.tiˈɫɛt/ n masc
Stilett Schreibgriffel
Punxó per escriure gratant una tauleta de cera.
Punyal de fulla molt estreta.

estilòbata /es.tiˈɫɔ.ba.ta/ /əs.tiˈɫɔ.βə.tə/ n masc
Stylobat

estima /esˈti.ma/ /əsˈti.mə/ n fem
Wertschätzung
Opinió positiva que es té d'algú o alguna cosa per la seva honradesa, mèrit, bondat...
Valoració del preu d'una cosa.
Càlcul de la posició i la direcció desitjada d'una nau.

estimar /as.tiˈma/ /as.tiˈmaɾ/ /es.tiˈma/ /es.tiˈmaɾ/ v
schätzen
Valorar de forma aproximativa alguna cosa.
Jutjar valorant els pros i contres d'una situació.
lieben
Valorar molt positivament una persona o alguna cosa, sentir-ne afecte.
(especialment) Amar.

estimat /as.tiˈmat/ /es.tiˈmat/ /əs.tiˈmat/ adj masc
geschätzt
Valorat positivament.

estimat /as.tiˈmat/ /es.tiˈmat/ /əs.tiˈmat/ n masc
Geliebter
Persona amb qui es té una relació sexual i sentimental il·lícita.

estiu /asˈtiw/ /esˈtiw/ /isˈtiw/ n masc
Sommer

estofar /as.tuˈfa/ /es.toˈfa/ /es.toˈfaɾ/ /es.tuˈfa/ /əs.toˈfa/ /əs.tuˈfa/ v
dünsten
Coure a foc lent en un recipient ben tapat.

estoig /esˈtot͡ʃ/ /əsˈtot͡ʃ/ n masc
Mäppchen

estola /asˈtɔ.ɫa/ /asˈtɔ.ɫɛ/ /esˈtɔ.ɫa/ /esˈtɔ.ɫɔ/ /əsˈtɔ.ɫə/ n fem
Stola

estona /asˈto.na/ /asˈto.nɛ/ /esˈto.na/ /əsˈto.nə/ n fem
Weile Moment

estonià /əs.to.niˈa/ /əs.tu.niˈa/ adj masc
Estnisch
Relatiu a Estònia.

estonià /əs.to.niˈa/ /əs.tu.niˈa/ n masc
Estnisch
Natural d’Estònia
(masculí singular) Llengua parlada a Estònia.

estordit /as.toɾˈðit/ /es.toɾˈðit/ /əs.toɾˈðit/ /əs.turˈdit/ /əs.turˈðit/ adj masc
verblüfft
En estat de pertorbació o confusió, minvat en la seva raó o enteniment.

estornell /as.toɾˈneʎ/ /es.toɾˈneʎ/ /əs.toɾˈneʎ/ /əs.turˈneʎ/ n masc
Star

estossegar /as.to.seˈɣa/ /es.to.seˈɣa/ /es.to.seˈɣaɾ/ /əs.to.səˈɣa/ /əs.tu.səˈɣa/ v
husten

estoïcisme /es.to.iˈsiz.me/ /əs.to.iˈsiz.mə/ /əs.tu.iˈsiz.mə/ n masc
Stoizismus

estranger /as.tɾanˈd͡ʒe/ /es.tɾaɲˈd͡ʒe/ /es.tɾaɲˈd͡ʒeɾ/ /əs.tɾəɲˈʒe/ adj masc
ausländisch
Que és d'un altre país.

estrangular /es.tɾaŋ.ɡuˈɫa/ /es.tɾaŋ.ɡuˈɫaɾ/ /əs.tɾəŋ.ɡuˈɫa/ v
strangulieren

estrany /asˈtɾaɲ/ /esˈtɾaɲ/ adj masc
sonderbar
Que no segueix la norma, que no és comú (amb un cert matís despectiu).

estrat /esˈtɾat/ /əsˈtɾat/ n masc
Schicht

estratègia /es.tɾaˈtɛ.ʒi.a/ /əs.tɾəˈtɛ.ʒi.ə/ n fem
Strategie

estressar /es.tɾeˈsa/ /es.tɾeˈsaɾ/ /əs.tɾəˈsa/ v
stressen

estret /asˈtɾet/ /esˈtɾet/ /əsˈtɾət/ /əsˈtɾɛt/ adj masc
eng schmal
Que té poca amplada.

estribord /es.tɾiˈboɾt/ /əs.tɾiˈβort/ n masc
Steuerbord

estrijolar /as.tɾi.ʒoˈɫa/ /es.tɾi.d͡ʒoˈɫa/ /es.tɾi.d͡ʒoˈɫaɾ/ /es.tɾi.ʒoˈɫa/ /əs.tɾi.ʒoˈɫa/ /əs.tɾi.ʒuˈɫa/ v
striegeln

estrofa /esˈtɾɔ.fa/ /esˈtɾɔ.fɔ/ /əsˈtɾɔ.fə/ n fem
Strophe
Conjunt de versos que segueixen un patró mètric determinat; qualsevol de les parts simètricament iguals a les altres de què consta una oda o cançó.

estronci /əsˈtɾɔn.si/ n masc
Strontium

estructura /es.tɾukˈtu.ɾa/ /əs.tɾukˈtu.ɾə/ n fem
Struktur
Distribució i ordre de les parts d'un edifici, o més genèricament, d'un ens.
Distribució i ordre amb què està composta alguna obra d'enginy, com un poema, una història, etc.

estructural /es.tɾuk.tuˈɾaɫ/ /əs.tɾuk.tuˈɾaɫ/ adj
strukturell

estruç /esˈtɾus/ n masc
Strauß

estrènyer /asˈtɾe.ɲe/ /esˈtɾe.ɲe/ /esˈtɾe.ɲeɾ/ /əsˈtɾə.ɲə/ /əsˈtɾɛ.ɲə/ v
einschränken
Fer estreta o petita una cosa.

estrès /esˈtɾes/ /əsˈtɾes/ /əsˈtɾəs/ /əsˈtɾɛs/ n masc
Stress

estríjol /asˈtɾi.ʒoɫ/ /esˈtɾi.d͡ʒoɫ/ /esˈtɾi.ʒoɫ/ /əsˈtɾi.ʒoɫ/ /əsˈtɾi.ʒuɫ/ n masc
Striegel

estuari /es.tuˈa.ɾi/ /əs.tuˈa.ɾi/ n masc
Ästuar

estudi /asˈtu.ði/ /esˈtu.ði/ n masc
Studium
Acció d'estudiar.
Arbeitszimmer
Habitació dedicada per estudiar.

estudi de desenvolupament de videojocs n masc
Entwicklungsstudio

estudi exclusiu n masc
Second-Party-Entwickler

estudi independent n masc
Third-Party-Entwickler

estudi intern n masc
First-Party-Entwickler

estudiant /as.tu.ðiˈan/ /es.tu.ðiˈan/ /es.tu.ðiˈant/ /əs.tu.ðiˈan/ /əs.tu.ðiˈant/ n neut
Student
Persona que estudia en l'ensenyament superior.

estudiar /as.tu.ðiˈa/ /es.tu.ðiˈa/ /es.tu.ðiˈaɾ/ v
studieren
Reflexionar, aplicar-se per comprendre alguna cosa.

estufa /esˈtu.fa/ /əsˈtu.fə/ n fem
Ofen

esturió /as.tu.ɾiˈo/ /es.tu.ɾiˈo/ /əs.tu.ɾiˈo/ n masc
Stör

esturió oscietra n masc
osetr

esturió sevruga n masc
Sevruga

estàtua /esˈta.tu.a/ n fem
Statue Standbild

estèril /esˈtɛ.ɾiɫ/ adj
steril
Persona que no pot engendrar.

estímul /esˈti.muɫ/ /əsˈti.muɫ/ n masc
Stimulus

estómac /esˈto.mak/ n masc
Magen

estúpid /esˈtu.pit/ /əsˈtu.pit/ adj masc
dumm

etanol /e.taˈnɔɫ/ /ə.təˈnɔɫ/ n masc
Ethanol

etern /eˈtɛɾn/ /əˈtɛrn/ adj masc
ewig

eternitat /e.teɾ.niˈtat/ /ə.tər.niˈtat/ n fem
Ewigkeit

etimologia /e.ti.mo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /e.ti.mo.ɫoˈʒi.a/ /ə.ti.mo.ɫoˈʒi.ə/ /ə.ti.mu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
Etymologie Herkunft

etnologia /ed.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ed.no.ɫoˈʒi.a/ /əd.no.ɫoˈʒi.ə/ /əd.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
Ethnologie Völkerkunde

ets /əd͡z/ /ˈes/ /ˈets/ /ˈɛts/ v
bist

eucaristia /ew.ka.ɾisˈti.a/ /əw.kə.ɾisˈti.ə/ n fem
Eucharistie

eucarístic /ew.kaˈɾis.tik/ /əw.kəˈɾis.tik/ adj masc
eucharistisch

eufoni /ewˈfɔ.ni/ /əwˈfɔ.ni/ n masc
Euphonium

eufòria /ewˈfɔ.ɾi.a/ /əwˈfɔ.ɾi.ə/ n fem
Euphorie

euro /ˈew.ɾo/ /ˈɛw.ɾo/ /ˈɛw.ɾu/ n masc
Euro

europeu /ew.ɾoˈpɛw/ /əw.ɾoˈpɛw/ /əw.ɾuˈpɛw/ adj masc
europäisch
Relacionat amb Europa

europeïtzar /ew.ɾo.pe.iˈd͡za/ /ew.ɾo.pe.iˈza/ /ew.ɾo.pe.iˈzaɾ/ /əw.ɾo.pə.iˈd͡za/ /əw.ɾu.pə.iˈd͡za/ v
europäisieren

europi /əwˈɾɔ.pi/ n masc
Europium

eutanàsia /ew.taˈna.zi.a/ /əw.təˈna.zi.ə/ n fem
Euthanasie Sterbehilfe

evacuar /e.va.kuˈaɾ/ /e.βa.kuˈa/ /ə.və.kuˈa/ /ə.βə.kuˈa/ v
entleeren evakuieren

evangeli /e.vaɲˈd͡ʒɛ.ɫi/ /e.βaɲˈd͡ʒɛ.ɫi/ /ə.vəɲˈʒɛ.ɫi/ /ə.βəɲˈʒɛ.ɫi/ n masc
Evangelium

evasió fiscal n fem
Steuerflucht Steuerhinterziehung

evident /e.viˈðent/ /e.βiˈðen/ /ə.viˈðen/ /ə.viˈðent/ adj
offenkundig

evitar /e.viˈtaɾ/ /e.βiˈta/ /e.βiˈtaɾ/ /ə.viˈta/ /ə.βiˈta/ v
vermeiden ausweichen

evocar /e.voˈkaɾ/ /e.βoˈka/ /ə.voˈka/ /ə.vuˈka/ v
hervorrufen

evolució /e.vo.ɫu.siˈo/ /e.βo.ɫu.siˈo/ /ə.vo.ɫu.siˈo/ /ə.vu.ɫu.siˈo/ n fem
Evolution

exacte /eɡˈzak.te/ /əɡˈzak.tə/ adj masc
exakt genau
Precís, ajustat a un patró.

exactitud /eɡ.zak.tiˈtut/ /əɡ.zək.tiˈtut/ n fem
Gründlichkeit
Puntualitat en l'execució d'alguna cosa.
Genauigkeit
Característica d'una mesura (o de l'aparell utilitzat per fer-la) que indica en quin grau s'acosta al valor real a determinar, diferent de la "precisió" i de la "fidelitat" d'una mesura.

excavació /eks.ka.va.siˈo/ /eks.ka.βa.siˈo/ /əks.kə.və.siˈo/ /əks.kə.βə.siˈo/ n fem
Ausgrabung

excedent /ek.seˈðen/ /ek.seˈðent/ /ək.səˈðen/ /ək.səˈðent/ n masc
Überschuss

excel·lent /ek.seɫˈɫen/ /ek.seɫˈɫent/ /ek.seˈɫen/ /ək.səɫˈɫen/ /ək.səɫˈɫent/ /ək.səˈɫen/ adj
ausgezeichnet hervorragend
De gran valor.

excel·lència /ek.seɫˈɫɛn.si.a/ /ek.seˈɫɛn.si.a/ /ək.səɫˈɫɛn.si.ə/ /ək.səˈɫɛn.si.ə/ n masc
Vortrefflichkeit

excepció /ek.sep.siˈo/ /ək.səp.siˈo/ n fem
Ausnahme

exclusiu /eks.kɫuˈziw/ /əks.kɫuˈziw/ adj masc
ausschließlich

excursionisme /eks.kuɾ.si.oˈniz.me/ /əks.kur.si.uˈniz.mə/ /əks.kuɾ.si.oˈniz.mə/ n masc
wandern

excursionista /eks.kuɾ.si.oˈnis.ta/ /eks.kuɾ.si.oˈnis.te/ /əks.kur.si.uˈnis.tə/ /əks.kuɾ.si.oˈnis.tə/ n neut
Ausflüger

excursió /eks.kuɾ.siˈo/ /əks.kur.siˈo/ n fem
Ausflug

excusa /eksˈku.za/ /əksˈku.zə/ n fem
Ausrede

execució /eɡ.ze.ku.siˈo/ /əɡ.zə.ku.siˈo/ n fem
Hinrichtung Ausführung

executar /eɡ.ze.kuˈta/ /eɡ.ze.kuˈtaɾ/ /əɡ.zə.kuˈta/ v
hinrichten
Portar a terme un treball fins al final.
Aplicar la pena de mort a un condemnat per la justícia.
Tocar amb un instrument una obra musical.

exemplar /eɡ.zemˈpɫaɾ/ /əɡ.zəmˈpɫa/ /əɡ.zəmˈpɫar/ adj
vorbildlich
Que pot servir d'exemple.

exemplar /eɡ.zemˈpɫaɾ/ /əɡ.zəmˈpɫa/ /əɡ.zəmˈpɫar/ n masc
Exemplar
Ésser viu que serveix de mostra o model representatiu de la seva espècie.

exemple /ejˈʃem.pɫe/ /eɡˈzem.pɫe/ /əˈʒem.pɫə/ n masc
Beispiel Exempel

exercici /eɡ.zeɾˈsi.si/ /əɡ.zərˈsi.si/ n masc
Übung

exhaustiu /eɡ.zawsˈtiw/ /əɡ.zəwsˈtiw/ adj masc
vollständig

exigir /eɡ.ziˈd͡ʒi/ /eɡ.ziˈd͡ʒiɾ/ /eɡ.ziˈʒi/ /əɡ.ziˈʒi/ v
verlangen bestehen

exili /eɡˈzi.ɫi/ /əɡˈzi.ɫi/ n masc
Exil

existencialisme /eɡ.zis.ten.si.aˈɫiz.me/ /əɡ.zis.tən.si.əˈɫiz.mə/ n masc
Existentialismus

existir /eɡ.zisˈti/ /eɡ.zisˈtiɾ/ /əɡ.zisˈti/ v
bestehen existieren
Formar part de la realitat, especialment en contrast amb el qual és imaginari.
existieren bestehen
Haver-hi, restar alguna cosa.

existència /eɡ.zisˈtɛn.si.a/ /əɡ.zisˈtɛn.si.ə/ n fem
Existenz

exogen /eɡˈzɔ.d͡ʒen/ /eɡˈzɔ.ʒen/ /əɡˈzɔ.ʒən/ adj masc
exogen

exorcisme /eɡ.zoɾˈsiz.me/ /əɡ.zoɾˈsiz.mə/ /əɡ.zurˈsiz.mə/ n masc
Exorzismus

exormador n masc
Quacksalber

exosquelet /eɡ.zos.keˈɫet/ /əɡ.zos.kəˈɫət/ /əɡ.zus.kəˈɫɛt/ n masc
Exoskelett

expectativa /eks.pek.taˈti.va/ /eks.pek.taˈti.βa/ /əks.pək.təˈti.və/ /əks.pək.təˈti.βə/ n fem
Erwartung

expedició /eks.pe.ði.siˈo/ /əks.pə.ði.siˈo/ n fem
Expedition

expedidor /eks.pe.ðiˈðo/ /eks.pe.ðiˈðoɾ/ /əks.pə.ðiˈðo/ n masc
Absender

expedient /eks.pe.ðiˈen/ /eks.pe.ðiˈent/ /əks.pə.ðiˈen/ /əks.pə.ðiˈent/ n masc
Dossier

experiment /eks.pe.ɾiˈmen/ /eks.pe.ɾiˈment/ /əks.pə.ɾiˈmen/ /əks.pə.ɾiˈment/ n masc
Experiment Versuch
Prova realitzada en condicions específiques i pensada per a treure conclusions del resultat.

experiència /eks.pe.ɾiˈɛn.si.a/ /əks.pə.ɾiˈɛn.si.ə/ n fem
Erfahrung

explicar /eks.pɫiˈka/ /eks.pɫiˈkaɾ/ /es.pɫiˈka/ /es.pɫiˈkaɾ/ /əs.pɫiˈka/ v
erklären
Donar una lliçó, fer entendre continguts nous.
Justificar, aclarir.
Dir, contar.

explorar /eks.pɫoˈɾa/ /eks.pɫoˈɾaɾ/ /əks.pɫoˈɾa/ /əks.pɫuˈɾa/ v
erforschen

explosiu /eks.pɫoˈziw/ /əks.pɫoˈziw/ /əks.pɫuˈziw/ adj masc
explosiv Sprengstoff
Relatiu a l’explosió.

explosiu /eks.pɫoˈziw/ /əks.pɫoˈziw/ /əks.pɫuˈziw/ n masc
Sprengstoff explosiv
Substància o artefacte capaç d’explotar.

explosió /eks.pɫo.ziˈo/ /əks.pɫo.ziˈo/ /əks.pɫu.ziˈo/ n fem
Explosion

explotació /eks.pɫo.ta.siˈo/ /əks.pɫo.tə.siˈo/ /əks.pɫu.tə.siˈo/ n fem
Ausbeutung

explotar /eks.pɫoˈta/ /eks.pɫoˈtaɾ/ /əks.pɫoˈta/ /əks.pɫuˈta/ v
sprengen explodieren
Esclatar.

exportar /eks.porˈta/ /eks.poɾˈta/ /eks.poɾˈtaɾ/ /əks.poɾˈta/ /əks.purˈta/ v
exportieren ausführen

exposició /eks.po.zi.siˈo/ /əks.po.zi.siˈo/ /əks.pu.zi.siˈo/ n fem
Ausstellung
Exhibició d'obres d'art, generalment pintures o escultures.

expressar /eks.pɾeˈsa/ /eks.pɾeˈsaɾ/ /əks.pɾəˈsa/ v
ausdrücken

expressió /eks.pɾe.siˈo/ /əks.pɾə.siˈo/ n fem
Ausdruck
Manifestació del pensament, dels sentiments, dels desitjos, etc., per mitjà de qualsevol forma de representació.
Redensart Ausdruck
Forma d'unitat lingüística que està fossilitzada i es transmet de manera tradicional, oral o escrita.

expropiació /eks.pɾo.pi.a.siˈo/ /əks.pɾo.pi.ə.siˈo/ /əks.pɾu.pi.ə.siˈo/ n fem
Einteignum

expulsar /eks.puɫˈsa/ /eks.puɫˈsaɾ/ /əks.puɫˈsa/ v
ausweisen
Treure algú d’un lloc considerant que no hi pot estar.

extens /eksˈtens/ adj masc
weit

exterminar /eks.ter.miˈna/ /eks.teɾ.miˈna/ /eks.teɾ.miˈnaɾ/ /əks.tər.miˈna/ v
ausrotten

extinció /eks.tin.siˈo/ /əks.tin.siˈo/ n fem
Aussterben

extingir /eks.tiɲˈd͡ʒi/ /eks.tiɲˈd͡ʒiɾ/ /əks.tiɲˈʒi/ v
löschen

extra /ˈeks.tɾa/ /ˈɛks.tɾə/ n neut
Statist
Actor que treballa sense que hagi de dir un text.

extrapolar /eks.tɾa.poˈɫa/ /eks.tɾa.poˈɫaɾ/ /əks.tɾə.poˈɫa/ /əks.tɾə.puˈɫa/ v
extrapolieren

extraterrestre /ˌeks.tɾa.teˈres.tɾe/ /ˌɛks.tɾə.təˈres.tɾə/ adj
außerirdisch extraterrestrisch

extrem /eksˈtɾem/ /əksˈtɾem/ adj
extrem
Que està a un grau molt alt.

extrem /eksˈtɾem/ /əksˈtɾem/ n masc
Extrem extrem
Part d'un objecte situada més lluny respecte del qui parla.

extremitat /eks.tɾe.miˈtat/ /əks.tɾə.miˈtat/ n fem
Extremität

exèrcit /agˈzɛr.sit/ /ejˈʃɛɾ.sit/ /eɡˈzɛɾ.sit/ /əˈd͡zɛɾ.sit/ n masc
Armee Heer
Conjunt organitzat de soldats.

fabricar /fa.bɾiˈkaɾ/ /fa.βɾiˈka/ /fə.βɾiˈka/ v
erzeugen

facció /fak.siˈo/ /fək.siˈo/ n fem
Fraktion

facultat /fa.kuɫˈtat/ /fə.kuɫˈtat/ n fem
Fakultät
Capacitat innata per fer una cosa.
Secció d'una universitat, a la qual correspon una o diverses àrees de coneixement contigües, on s'imparteixen els ensenyaments d'una carrera determinada o de diverses carreres afins.

fada /ˈfa.ða/ n fem
Fee

fagot /faˈɣɔt/ /fəˈɣɔt/ n masc
Fagott

faig /ˈfajk/ /ˈfat͡ʃ/ n masc
Buche

faisà /fajˈza/ n masc
Fasan

falca /ˈfaɫ.ka/ n fem
Keil

falcó /faɫˈko/ n masc
Falke

faldilla /faɫˈdi.ʎa/ n fem
Rock
(sovint en plural) Peça de roba que cobreix el cos de la cintura en avall i que no té cap divisió que separi les cames.
(bàdminton) Element allargat de material sintètic d'un volant artificial.

faldiller /faɫ.diˈʎe/ /faɫ.diˈʎeɾ/ /fəɫ.diˈʎe/ n masc
Schürzenjäger

faldistori /faɫ.disˈtɔ.ɾi/ /fəɫ.disˈtɔ.ɾi/ n masc
Faldistorium

fals /ˈfaɫs/ adj masc
falsch
Que no s'ajusta a la veritat.

falsedat /faɫ.seˈðat/ /fəɫ.səˈðat/ n fem
Unwahrheit
Informació o dita falsa.

falta /ˈfaɫ.ta/ /ˈfaɫ.tə/ n fem
Mangel
Mancança d'una cosa necessària.

faluca /faˈɫu.ka/ /fəˈɫu.kə/ n fem
Feluke

fal·lera /faɫˈɫe.ɾa/ /fəɫˈɫe.ɾə/ n fem
Schwäche

fal·lus /ˈfa.ɫus/ /ˈfaɫ.ɫus/ n masc
Phallus

fal·làcia /faɫˈɫa.si.a/ /faˈɫa.si.a/ /fəɫˈɫa.si.ə/ /fəˈɫa.si.ə/ n fem
Fehlschluss

falç /ˈfaɫs/ n fem
Sichel

fam n fem
Hunger

fam canina n masc
Bärenhunger

fama /ˈfa.ma/ /ˈfa.mə/ n fem
Ruhm Berühmtheit

familiar /fa.mi.ɫiˈaɾ/ /fə.mi.ɫiˈa/ /fə.mi.ɫiˈar/ n neut
Angehörige
Parent, membre de la mateixa família.

familiarització /fa.mi.ɫi.a.ɾi.d͡za.siˈo/ /fa.mi.ɫi.a.ɾi.za.siˈo/ /fə.mi.ɫi.ə.ɾi.d͡zə.siˈo/ n fem
Kennenlernen

familiaritzar /fa.mi.ɫi.a.ɾiˈd͡za/ /fa.mi.ɫi.a.ɾiˈza/ /fa.mi.ɫi.a.ɾiˈzaɾ/ /fə.mi.ɫi.ə.ɾiˈd͡za/ v
sich bekanntmachen
Fer esdevenir algú familiar amb algú altre o quelcom.

família /faˈmi.ɫi.a/ /fəˈmi.ɫi/ n fem
Familie

família monoparental n fem
Einelternfamilie

famós /faˈmos/ /fəˈmos/ adj masc
bekannt berühmt

fanal /faˈnaɫ/ /fəˈnaɫ/ n masc
Straßenlaterne
Font lluminosa col·locada en una caixa destinada a la il·luminació de la via pública.

fang /ˈfaŋ/ /ˈfaŋk/ /ˈfaŋk/ n masc
Schlamm
Barreja d'aigua i terra.

fangar /faŋˈɡa/ /faŋˈɡaɾ/ /fəŋˈɡa/ n masc
Pfuhl

fansub /fanˈsup/ n masc
Fansub

fantasia /fan.taˈzi.a/ /fən.təˈzi.ə/ n fem
Fantasie Phantasie

fantasma /fanˈtaz.ma/ /fənˈtaz.mə/ n masc
Gespenst Geist

fantoma /fanˈto.ma/ /fənˈto.mə/ n masc
Phantom

fantàstic /fanˈtas.tik/ /fənˈtas.tik/ adj
fantastisch
Relatiu a la fantasia.

far n masc
Leuchtturm
Edificació en forma de torre amb un aparell lluminós a la part més alta que emet senyals de llum com a referència per a navegants.
Scheinwerfer
Llum emprat en els vehicles per il·luminar el camí quan la il·luminació ambiental no és suficient.

faraó /fa.ɾaˈo/ /fə.ɾəˈo/ n masc
Pharao Pharaonin
Màxim jerarca de la monarquia egípcia de l'antiguitat.

farciment /far.siˈmen/ /faɾ.siˈmen/ /faɾ.siˈment/ /fər.siˈmen/ /fəɾ.siˈment/ n masc
Füllung
Contingut amb el que està farcida una cosa.
Acció o efecte de farcir.

farcit /faɾˈsit/ /fərˈsit/ adj masc
gefüllt

fardell /faɾˈðeʎ/ /fərˈdeʎ/ n masc
Ballen

farga /ˈfaɾ.ɣa/ n fem
Schmiede

farigola /fa.ɾiˈɣɔ.ɫa/ /fa.ɾiˈɣɔ.ɫɔ/ /fɾiˈɣɔ.ɫa/ /fɾiˈɣɔ.ɫə/ n fem
Thymian

farina /faˈɾi.na/ n fem
Mehl

farinetes /fa.ɾiˈne.tes/ /fə.ɾiˈnə.təs/ /fə.ɾiˈnɛ.təs/ n fem
Brei
Menjar fet amb farina de llegums, barrejada amb aigua bullint, sal i oli.

faringe /faˈɾiɲ.d͡ʒe/ /fəˈɾiɲ.ʒə/ n fem
Pharynx

faristol /fa.ɾisˈtɔɫ/ /fə.ɾisˈtɔɫ/ n masc
Ständer

farmacovigilància /ˌfar.ma.ko.βi.ʒiˈɫan.si.a/ /ˌfar.mə.ku.vi.ʒiˈɫan.si.ə/ /ˌfar.mə.ku.βi.ʒiˈɫan.si.ə/ /ˌfaɾ.ma.ko.vi.d͡ʒiˈɫan.si.a/ /ˌfaɾ.ma.ko.βi.d͡ʒiˈɫan.si.a/ /ˌfaɾ.mə.ko.vi.ʒiˈɫan.si.ə/ n fem
Pharmakovigilanz

farmacèutic /faɾ.maˈsɛw.tik/ adj masc
pharmazeutisch
Producte elaborat amb finalitats sanadores.

farmacèutic /faɾ.maˈsɛw.tik/ n masc
Apotheker
Persona amb estudis de farmàcia.

farmàcia /faɾˈma.si.a/ /fəɾˈma.si/ n fem
Apotheke Pharmazie

fascinació /fa.si.na.siˈo/ /fə.si.nə.siˈo/ /fəs.si.nə.siˈo/ n fem
Faszination

fase /ˈfa.ze/ n fem
Phase

fatalista /fa.taˈɫis.ta/ /fa.taˈɫis.te/ /fə.təˈɫis.tə/ n neut
Fatalistin
Persona amb una actitud resignada a un desenllaç desfavorable.

faula /ˈfaw.ɫa/ /ˈfaw.ɫə/ n fem
Fabel

fauna /ˈfaw.na/ n fem
Fauna Tierwelt

favor /faˈβor/ /faˈβoɾ/ /fəˈvo/ /fəˈβor/ n masc
Gefallen

fax /ˈfaks/ n masc
Fax
Màquina per l'emissió de documents en paper mitjançant el sistema anterior.
Qualsevol document quan s'ha enviat o rebut mitjançant el sistema anterior.

façana /faˈsa.na/ /fəˈsa.nə/ n fem
Fassade
Mur d'un edifici que es veure des de l'exterior, especialment el principal.

fe /ˈfe/ /ˈfə/ /ˈfɛ/ n fem
Glaube Vertrauen

feble /ˈfe.bɫe/ /ˈfe.βɫe/ /ˈfe.βɫə/ /ˈfeb.bɫe/ /ˈfeb.bɫə/ adj
schwach
Sense prou força física.

febre /ˈfe.bɾe/ n fem
Fieber

febrer /faˈbɾe/ /feˈβɾe/ /fəˈbɾe/ /fəˈβɾe/ n masc
Februar Feber
Segon mes de l'any.

fecundació /fe.kun.da.siˈo/ /fə.kun.də.siˈo/ n fem
Düngung Befruchtung

federació /fe.ðe.ɾa.siˈo/ /fə.ðə.ɾə.siˈo/ n fem
Föderation Bund

feina /ˈfej.na/ /ˈfəj.nə/ /ˈfɛj.nə/ n fem
Arbeitsstelle
Activitat laboral que una persona realitza de manera quotidiana i generalment remunerada.
Arbeit
Lloc de treball ofert per una empresa.

feixisme /fejˈʃiz.me/ /feˈʃiz.me/ /fəˈʃiz.mə/ n masc
Faschismus

feixista /fejˈʃis.ta/ /fejˈʃis.te/ /feˈʃis.ta/ /feˈʃis.te/ /fəˈʃis.tə/ adj
faschistisch Faschist
Relatiu al feixisme.

feixista /fejˈʃis.ta/ /fejˈʃis.te/ /feˈʃis.ta/ /feˈʃis.te/ /fəˈʃis.tə/ n neut
Faschist Faschistin
Partidari del feixisme.

feldspat /feɫsˈpat/ /fəɫsˈpat/ n masc
Feldspat

felicitació /fe.ɫi.si.ta.siˈo/ /fə.ɫi.si.tə.siˈo/ n fem
Glückwunsch

felicitar /fe.ɫi.siˈta/ /fe.ɫi.siˈtaɾ/ /fə.ɫi.siˈta/ v
gratulieren

felicitat /fe.ɫi.siˈtat/ n fem
Glück Glücklichkeit
Sentiment positiu de plenitud, satisfacció i alegria.

feliç /feˈɫis/ adj
zufrieden glücklich
Que sent felicitat.

fellonia /fe.ʎoˈni.a/ /fə.ʎoˈni.ə/ /fə.ʎuˈni.ə/ n fem
Verrat

feltre /ˈfeɫ.tɾe/ /ˈfeɫ.tɾə/ n masc
Filz
Drap gruixut de superfície peluda compost de fibres adherides per pressió i humitat.

fem /ˈfem/ /ˈfəm/ /ˈfɛm/ n masc
Mist
Munt d’excrements d’animal.
Jauche Mist
Adob format per excrements d’animal fermentats amb el jaç de l’explotació agrícola.

femella /feˈme.ʎa/ /fəˈme.ʎə/ n fem
Weibchen
Individu animal o vegetal de sexe femení, o amb aparell reproductor femení, o que pertany al gènere sexual femení; és el gènere o sexe contraposat amb el del mascle.
Schraubenmutter Mutter
(botànica) En les plantes, individu que porta només flors femelles i lleva fruit.

feminisme /fe.miˈniz.me/ /fə.miˈniz.mə/ n masc
Feminismus

fenc /ˈfeŋ/ /ˈfeŋk/ /ˈfəŋk/ /ˈfɛŋ/ /ˈfɛŋk/ n masc
Heu
Farratge assecat per fenificació.

feocromocitoma /fe.o.kɾo.mo.siˈto.ma/ /fə.o.kɾo.mo.siˈto.mə/ /fə.u.kɾu.mu.siˈto.mə/ n masc
Phäochromozytom

fer /ˈfe/ /ˈfer/ /ˈfeɾ/ v
machen tun
Portar a terme una acció.

fer el préssec v
sich zum Affen machen

fer malbé v
kaputtmachen

ferida /feˈɾi.ða/ n fem
Wunde Verletzung
Lesió causada per un cop o tall; acte o efecte de ferir.

ferir /feˈɾi/ /feˈɾiɾ/ /fəˈɾi/ v
verletzen verwunden
Provocar una ferida, fer mal a una persona o ésser viu.

ferm /ˈfeɾm/ /ˈfəɾm/ /ˈfɛrm/ adj masc
befestigt
Que està ben subjectat i és difícil de fer trontollar.

ferment /ferˈment/ /feɾˈmen/ /fərˈment/ /fəɾˈmen/ n masc
Gärmittel

fermentació /feɾ.men.ta.siˈo/ /fər.mən.tə.siˈo/ n fem
Fermentation Gärung

fermesa /feɾˈme.za/ /fərˈmɛ.zə/ /fəɾˈmə.zə/ n fem
Geschlossenheit

fermi n masc
Fermium

fermió n masc
Fermion

ferrer /feˈre/ /feˈreɾ/ n masc
Schmied
Persona que treballa el ferro.

ferreter /fe.reˈte/ /fe.reˈteɾ/ /fə.rəˈte/ n masc
Eisenhändler
Persona que treballa en una ferreteria.

ferro /ˈfɛ.ro/ /ˈfɛ.ru/ n masc
Eisen

ferum /feˈɾum/ /fəˈɾum/ n masc
Gestank

festa /ˈfes.ta/ /ˈfes.tə/ n fem
Fest
Dia dedicat a la commemoració d'un esdeveniment, generalment comporta el lliurament laboral.

festivar /fes.tiˈvaɾ/ /fes.tiˈβa/ /fəs.tiˈva/ /fəs.tiˈβa/ v
feiern

festivitat /fes.ti.viˈtat/ /fes.ti.βiˈtat/ /fəs.ti.viˈtat/ /fəs.ti.βiˈtat/ n fem
Fest
Qualitat de festiu, d’exultació.

festuc /fesˈtuk/ /fəsˈtuk/ n masc
Pistazie

fet /ˈfet/ n masc
Tatsache
Quelcom que succeeix, que ocorre, que hom ha dut a terme.

fetge /ˈfe.d͡ʒe/ /ˈfe.t͡ʃe/ n masc
Leber
Òrgan i glàndula del cos humà i d'altres animals, encarregat de funcions digestives (segrega bilis), participa en el metabolisme, sintetitza la proteïna del plasma, emmagatzema vitamines, etc.

feu /ˈfew/ /ˈfəw/ /ˈfɛw/ n masc
Lehen

fi adj masc
dünn
Dit dels materials poc gruixuts.

fi n fem
Ende Schluss
Lloc on s'acaba una cosa.
Phi
Vint-i-unena lletra de l'alfabet grec: φ ‎(f) Φ ‎(F).

fi n masc
Zweck
Objectiu, finalitat o motivació.

fiabilitat /fi.a.bi.ɫiˈtat/ /fi.ə.βi.ɫiˈtat/ n fem
Zuverlässigkeit

fiador /fi.aˈðo/ /fi.aˈðoɾ/ /fi.əˈðo/ n masc
Griffsicherung
Dispositiu de seguretat que serveix per a evitar que una arma de foc es dispari accidentalment.

fibra /ˈfi.bɾa/ /ˈfi.βɾə/ n fem
Faser

ficcionar /fik.si.oˈna/ /fik.si.oˈnaɾ/ /fik.si.uˈna/ v
fiktionalisieren

ficció n fem
Fiktion

fidel /fiˈðɛɫ/ adj
treu
que té fidelitat, que manté les conviccions, promeses o lligams amb una altra persona o causa

fidel /fiˈðɛɫ/ n neut
Gläubiger
(religió) creient iniciat

fidelitat /fi.ðe.ɫiˈtat/ /fi.ðə.ɫiˈtat/ n fem
Genauigkeit Treue

figa /ˈfi.ɣə/ n fem
Feige Feigenbaum
Fruit de la figuera (gènere Ficus).
Feige
(vulgarisme) vulva

figle /ˈfi.ɣɫe/ /ˈfi.ɣɫə/ n masc
Ophikleide

figuera /fiˈɣe.ɾə/ n fem
Feigenbaum

fil n masc
Garn Faden
Element prim i flexible de gran llargada, en especial el que s'utilitza en el tèxtil.

filantrop /fi.ɫanˈtɾɔp/ /fi.ɫənˈtɾɔp/ n masc
Philanthrop

filera /fiˈɫe.ɾa/ /fiˈɫe.ɾə/ n fem
Reihe

filferro /fiɫˈfɛ.ro/ /fiɫˈfɛ.ru/ n masc
Draht
Fil metàl·lic, especialment d’acer dolç, flexible i tenaç.

filibuster /fi.ɫi.busˈteɾ/ /fi.ɫi.βusˈte/ n masc
Filibuster
Aquell que en un parlament utilitza estratagemes per a bloquejar o endarrerir allò que és proposat.

fill /ˈfij/ /ˈfiʎ/ n masc
Sohn

filla /ˈfi.jə/ /ˈfi.ʎa/ /ˈfi.ʎə/ n fem
Tochter

fillastra /fiˈjas.tɾə/ /fiˈʎas.tɾa/ /fiˈʎas.tɾə/ n fem
Stieftochter

fillastre /fiˈjas.tɾə/ /fiˈʎas.tɾe/ /fiˈʎas.tɾə/ n masc
Stiefsohn

filologia /fi.ɫo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /fi.ɫo.ɫoˈʒi.a/ /fi.ɫo.ɫoˈʒi.ə/ /fi.ɫu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
Philologie
Estudi d'una llengua o d'un conjunt d'aquestes i de la seva literatura basant-se en els seus texts.

filològic /fi.ɫoˈɫɔ.d͡ʒik/ /fi.ɫoˈɫɔ.ʒik/ /fi.ɫuˈɫɔ.ʒik/ adj masc
philologisch

filosa /fiˈɫo.za/ /fiˈɫo.zə/ n fem
Rocken Kunkel

filosofia /fi.ɫo.zoˈfi.a/ /fi.ɫo.zoˈfi.ə/ /fi.ɫu.zuˈfi.ə/ n fem
Philosophie

filosòfic /fi.ɫoˈzɔ.fik/ /fi.ɫuˈzɔ.fik/ adj masc
philosophisch

filtrar /fiɫˈtɾa/ /fiɫˈtɾaɾ/ v
filtern
Fer passar una cosa a través d'un filtre per separar els components.
Passar un líquid o un gas a través d'una superfície sòlida.
Deixar passar una informació que havia de ser secreta.

filtratge de textura n masc
Textur-Filterung

filtre /ˈfiɫ.tɾe/ /ˈfiɫ.tɾə/ n masc
Filter

filòsof /fiˈlɔ.zof/ /fiˈɫɔ.zuf/ n masc
Philosoph

final /fiˈnaɫ/ adj
endgültig
Que acaba, conclou o perfecciona alguna cosa.

final /fiˈnaɫ/ n fem
Finale
Competició o prova última que determina el guanyador.

final /fiˈnaɫ/ n masc
Ende
fi, última part d'alguna cosa

finalment /fiˌnaɫˈmen/ /fiˌnaɫˈment/ adv
endlich schließlich

finançar /fi.nanˈsa/ /fi.nanˈsaɾ/ /fi.nənˈsa/ v
finanzieren

finestra /fiˈnes.tɾa/ n fem
Fenster Luke

fingir /fiɲˈd͡ʒi/ /fiɲˈd͡ʒiɾ/ /fiɲˈʒi/ v
fingieren

fins preposition
bis

finès /fiˈnes/ /fiˈnəs/ /fiˈnɛs/ n masc
Finnisch
Individu de l'antic poble establert a Finlàndia i voltants
(només singular) Llengua parlada a Finlàndia.

fiola /fiˈɔ.ɫa/ /fiˈɔ.ɫɔ/ /fiˈɔ.ɫə/ n fem
Phiole

fira /ˈfi.ɾa/ /ˈfi.ɾə/ n fem
Ausstellung Messe

fiscal n neut
Staatsanwalt

fiscorn /fisˈkɔrn/ n masc
Flügelhorn

fisonomia /fi.zo.noˈmi.a/ /fi.zo.noˈmi.ə/ /fi.zu.nuˈmi.ə/ n fem
Physiognomik

fita /ˈfi.ta/ n fem
Grenzstein
Marca sobre el terra que serveix per a delimitar un terme o finca o bé per a marcar el recorregut d'una via, camí o carretera.

fixar /fikˈsa/ /fikˈsaɾ/ v
befestigen
Deixar una cosa ben subjecta a una altra, de forma immòbil.
Establir de forma definitiva.

flabiol /fla.βiˈɔɫ/ /fɫə.βiˈɔɫ/ n masc
Hirtenflöte

flac /ˈfɫak/ adj masc
schwach

flagell /fɫaˈd͡ʒeʎ/ /fɫaˈʒeʎ/ /fɫəˈʒeʎ/ n masc
Peitsche

flageolet n masc
Flageolett

flama /ˈfɫa.ma/ /ˈfɫa.mə/ n fem
Flamme Lohe

flamenc /fɫaˈmeŋ/ /fɫaˈmeŋk/ /fɫəˈməŋk/ /fɫəˈmɛŋ/ /fɫəˈmɛŋk/ n masc
Flamingo
(epicè) Ocell de la família dels fenicoptèrids, de coll i bec llargs i plomatge rosat.

flauta /ˈfɫaw.ta/ n fem
Flöte

flauta de Pan n fem
Panflöte

flauta dolça n fem
Blockflöte

flauta travessera n fem
Querflöte

flautí /fɫawˈti/ /fɫəwˈti/ n masc
Pikkoloflöte

flequer /fɫeˈke/ /fɫeˈkeɾ/ /fɫəˈke/ n masc
Bäcker

flerovi /fɫeˈɾɔ.βi/ /fɫəˈɾɔ.vi/ /fɫəˈɾɔ.βi/ n masc
Flerovium

fletxa /ˈfɫe.t͡ʃa/ n fem
Pfeil
Vara prima amb punta aguda i normalment metàl·lica llançada com a projectil per un arc o una ballesta, emprada per a caçar animals o com a arma de guerra.

flexible /fɫekˈsi.bɫe/ /fɫekˈsi.βɫe/ /fɫekˈsib.bɫe/ /fɫəkˈsi.βɫə/ /fɫəkˈsib.bɫə/ adj
biegsam

flexionar /fɫek.si.oˈna/ /fɫek.si.oˈnaɾ/ /fɫək.si.oˈna/ /fɫək.si.uˈna/ v
beugen

flexiseguretat /fɫek.si.ze.ɣu.ɾeˈtat/ /fɫək.si.zə.ɣu.ɾəˈtat/ n fem
Flexicurity

flirtar /fɫirˈta/ /fɫiɾˈta/ /fɫiɾˈtaɾ/ v
flirten

floc /ˈfɫɔk/ n masc
Flocke
Petita porció de neu.

flor /ˈfrɔr/ /ˈfɫo/ /ˈfɫɔ/ /ˈfɫɔɾ/ n fem
Blüte Blume

floridura /fɫo.ɾiˈðu.ɾa/ /fɫo.ɾiˈðu.ɾə/ /fɫu.ɾiˈðu.ɾə/ n fem
Schimmel

florir /fɫoˈɾi/ /fɫoˈɾiɾ/ /fɫuˈɾi/ v
blühen
Obrir-se les flors o fer-ne flors una planta.
schimmeln
Cobrir-se de fongs.

florit /fɫoˈɾit/ /fɫuˈɾit/ adj masc
blühend

florí /fɫoˈɾi/ /fɫuˈɾi/ n masc
Gulden

flotació /fɫo.ta.siˈo/ /fɫo.tə.siˈo/ /fɫu.tə.siˈo/ n fem
Scheweben

flotilla /fɫoˈti.ʎa/ /fɫoˈti.ʎə/ /fɫuˈti.ʎə/ n fem
Flottille

fluid /ˈfɫujt/ n masc
Fluid
Material quan pren un estat gasós, líquid o pastós, pel fet d'adaptar-se fàcilment a la forma del continent que l'inclou.

fluir /fɫuˈi/ /fɫuˈiɾ/ v
fließen

fluix /ˈfɫujʃ/ /ˈfɫuʃ/ adj masc
lose
Mancat de força.

fluix /ˈfɫujʃ/ /ˈfɫuʃ/ n masc
Fluss
Vessament d’un líquid orgànic, especialment el fluix vaginal.

fluor /fɫuˈor/ n masc
Fluor

foc n masc
Feuer
Quelcom que crema, que produeix combustió.
Encenedor, llumí, misto.
Un dels elements de l'antiguitat (referit tant al foc físic, a la foguera) com al metafòric.
Tret d'arma, acte de disparar

foca /ˈfo.ka/ /ˈfo.kə/ n fem
Seehund Robbe

foca de Groenlàndia n fem
Sattelrobbe

foca grisa n fem
Kegelrobbe

foca lleopard n fem
Seeleopard

foguera /foˈɣe.ɾa/ /foˈɣe.ɾə/ /fuˈɣe.ɾə/ n fem
Feuer

foie gras /ˌfwaˈɣɾas/ n masc
Foie Gras

folklore /fuɫˈkɫɔ.ɾə/ /ˌfɔɫˈkɫɔɾ/ n masc
Folklore

follet /foˈʎet/ /foˈʎət/ /fuˈʎɛt/ n masc
Kobold
Personatge de l'imaginari popular, trapella però no especialment cruel. Se'l representa típicament com un humanoide petit i amb les orelles punxegudes.

follia /foˈʎi.a/ /foˈʎi.ə/ /fuˈʎi.ə/ n fem
Verrücktheit
Qualitat de foll.

fona /ˈfo.na/ /ˈfo.nə/ n fem
Schleuder
Arma per a caçar o per a la guerra, consistent en una corda no gaire llarga amb una part més ampla en el mig. El funcionament és el següent: s'agafada pels dos extrems, es col·loca un projectil en la part ampla del mig, es fa voleiar en cercles per impel·lir energia cinètica al projectil fins que es deixa anar un extrem de la corda, la qual cosa allibera el projectil del moviment circular i el dirigeix en moviment recte al seu objectiu.

fonament /fo.naˈmen/ /fo.naˈment/ /fo.nəˈment/ /fu.nəˈmen/ n masc
Grundlage Gründung
Dipòsit de material sòlid, prèvi a la construcció d'un edifici, que es fa servir com a base ferma i anivellada.
Argument jurídic en què es basa una petició o demanda.

fonamental /fo.na.menˈtaɫ/ /fo.nə.mənˈtaɫ/ /fu.nə.mənˈtaɫ/ adj
grundlegend

fondre /ˈfon.dɾe/ /ˈfon.dɾə/ v
schmelzen
(transitiu, pronominal) Fer passar un sòlid a líquid aplicant calor.

fong /ˈfoŋ/ /ˈfoŋk/ /ˈfoŋk/ n masc
Pilz

fonoll /foˈnoʎ/ /fuˈnoj/ /fuˈnoʎ/ n masc
Fenchel

font /ˈfon/ /ˈfun/ /ˈfɔn/ /ˈfɔnt/ n fem
Quelle
Punt d'on brolla un curs d'aigua.

fora /ˈfɔ.ɾa/ /ˈfɔ.ɾɔ/ /ˈfɔ.ɾə/ Interjection
draußen
(esports de raqueta) Expressió amb què el jutge de línia o l'anotador anuncia que la pilota o el volant ha sortit dels límits de la pista de joc.

fora /ˈfɔ.ɾa/ /ˈfɔ.ɾɔ/ /ˈfɔ.ɾə/ adv
außerhalb draußen
A l'exterior de

fora de joc n masc
Abseits
(futbol, rugbi, waterpolo) Situació de joc consistent en la localització d'un atacant sense pilota en una posició determinada del camp contrari susceptible de fer-lo incórrer en falta.
(hoquei sobre patins) Situació de joc consistent en la immobilització de la bola entre les guardes o les cames del porter o bé en una part exterior de la carcassa de la porteria.
(hoquei sobre gel) Falta d'un atacant consistent a penetrar abans que el disc en la zona d'atac, amb tots dos patins a l'interior d'aquesta zona o bé a sobre la línia blava.
(futbol americà) Falta d'un defensor consistent a penetrar en la línia de scrimmage mentre s'efectua l'snap.

foraster /fo.ɾasˈte/ /fo.ɾasˈteɾ/ /fo.ɾəsˈte/ /fu.ɾəsˈte/ adj masc
Ausländer

forat /foˈɾat/ /fuˈɾat/ n masc
Loch
(golf) Cadascun dels terrenys delimitats d'un camp de golf que comprenen un lloc de sortida, un carrer, obstacles, un green i el rough adjacent.
(pilota basca) Cadascun dels espais que queden sense cobrir entre les posicions dels jugadors a la canxa.

forca /ˈfor.kə/ /ˈfoɾ.ka/ n fem
Galgen
Instal·lació per a executar els condemnats a mort composta per una estructura, típicament de fusta, d'on penja una corda que ha de lligar el coll de la víctima i per on quedarà suspès el seu cos provocant la mort per estrangulació.

forcadella /foɾ.kaˈðe.ʎa/ /foɾ.kəˈðe.ʎə/ /fur.kəˈðe.ʎə/ n fem
Drei Schwänze

forja /ˈfɔr.d͡ʒa/ /ˈfɔr.ʒə/ /ˈfɔɾ.d͡ʒa/ /ˈfɔɾ.d͡ʒɔ/ n fem
Schmiedeofen

forma /ˈfor.mə/ /ˈfoɾ.ma/ n fem
Form Gestalt

formal /foɾˈmaɫ/ /furˈmaɫ/ adj
formal

formar /forˈma/ /foɾˈma/ /foɾˈmaɾ/ /furˈma/ v
formen
Donar forma

format /foɾˈmat/ /furˈmat/ n masc
Format

formatge /foɾˈma.d͡ʒə/ /furˈma.d͡ʒə/ n masc
Käse

formiga /foɾˈmi.ɣə/ /furˈmi.ɣə/ n fem
Ameise

formigó /foɾ.miˈɣo/ /fur.miˈɣo/ n masc
Beton
Material de construcció força dur quan solidifica, compost per una mescla de diverses parts sòlides (grava, còdols, arena), un aglutinant (ciment, calç, etc.) i aigua.
Sensació a la pell semblant al moviment de formigues, causada per una mala circulació de la sang.

formulari /foɾ.muˈɫa.ɾi/ /fur.muˈɫa.ɾi/ n masc
Formular

forn n masc
Bäckerei Herd Ofen
Lloc clos dins el qual un tipus d'energia, generalment química o elèctrica, es transforma en energia calorífica per tal de transformar física o químicament la matèria que s'introdueix.

forn de microones n masc
Mikrowellenherd

forner /forˈne/ /foɾˈne/ /furˈne/ n masc
Bäcker

fornicació /foɾ.ni.ka.siˈo/ /foɾ.ni.kə.siˈo/ /fur.ni.kə.siˈo/ n fem
Unzucht

forquilla /foɾˈki.ʎa/ /foɾˈki.ʎə/ /furˈki.ʎə/ n fem
Gabel
Cobert per menjar dotat de vàries puntes.

forrellat /fo.reˈʎat/ /fo.rəˈʎat/ /fu.raˈʎat/ /fu.rəˈjat/ /fu.rəˈʎat/ n masc
Riegel

fort adj masc
stark
Dotat de fortalesa, robust.

fortalesa /foɾ.taˈɫe.za/ /foɾ.təˈɫə.zə/ /fur.təˈɫɛ.zə/ n fem
Festung
Construcció per a protegir un indret, amb torres, muralles i bones defenses.

fortificació /foɾ.ti.fi.ka.siˈo/ /foɾ.ti.fi.kə.siˈo/ /fur.ti.fi.kə.siˈo/ n fem
Festung
Edifici pensat per resistir l'atac de l'enemic.

fortitud /foɾ.tiˈtut/ /fur.tiˈtut/ n fem
Stärke

fortuna /foɾˈtu.na/ /foɾˈtu.nə/ /furˈtu.nə/ n fem
Schicksal
Sort, particularment quan és bona.
Vermögen
Patrimoni o propietats que hom posseeix.

força /ˈfɔr.sa/ /ˈfɔɾ.sa/ /ˈfɔɾ.sɔ/ n fem
Stärke Kraft

forçar /forˈsa/ /forˈsaɾ/ /furˈsa/ v
zwingen

fosc adj masc
dunkel
Sense llum.

foscor /fosˈko/ /fosˈkoɾ/ /fusˈko/ n fem
Dunkelheit

fossa /ˈfo.sa/ /ˈfo.sə/ /ˈfɔ.sa/ /ˈfɔ.sɔ/ /ˈfɔ.sə/ n fem
Grube

fossat /foˈsat/ /fuˈsat/ n masc
Graben

fotesa /foˈte.za/ /foˈtə.zə/ /fuˈtɛ.zə/ n fem
Nichtigkeit
Cosa insignificant, sense importància, utilitat o interès, desproveïda de sentit.

fotocopiar /fo.to.ko.piˈa/ /fo.to.ko.piˈaɾ/ /fu.tu.ku.piˈa/ v
fotokopieren

fotografia /fo.to.ɣɾaˈfi.a/ /fo.to.ɣɾəˈfi.ə/ /fu.tu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
Fotografie

fotogrames per segon n masc
Bilder pro Sekunde

fotoperiodisme /ˌfo.to.pe.ɾi.oˈðiz.me/ /ˌfo.to.pə.ɾi.oˈðiz.mə/ /ˌfo.tu.pə.ɾi.uˈðiz.mə/ n masc
Fotojournalismus

fotòlisi /foˈtɔ.ɫi.zi/ /fuˈtɔ.ɫi.zi/ n fem
Photolyse

fotó /foˈto/ /fuˈto/ n masc
Photon Lichtteilchen

fracció /fɾak.siˈo/ /fɾək.siˈo/ n fem
Bruch Bruchteil
Cadascun dels fragments resultants d'una partició. Ex.:"Això que hem trobat és una fracció d'una antiga gerra".
Bruch Bruchzahl
Expressió numèrica emprada en matemàtica en què es té en compte una part en relació al nombre total de parts del que abans era una totalitat.

fractal /fɾakˈtaɫ/ /fɾəkˈtaɫ/ adj
fraktal
Relatiu a les fractals.

fractal /fɾakˈtaɫ/ /fɾəkˈtaɫ/ n fem
Fraktal
(geometria) Figura composta per unes formes cadascuna de les quals alhora està formada per les mateixes formes (en mida inferior) i així reiteradament i infinita.

fractura /fɾakˈtu.ɾa/ /fɾəkˈtu.ɾə/ n fem
Knochenbruch Bruch

fracàs /fɾaˈkas/ /fɾəˈkas/ n masc
Misserfolg Fehlschlag

fragata /fɾaˈɣa.ta/ /fɾəˈɣa.tə/ n fem
Fregatte

franci n masc
Francium

francmaçoneria /ˌfɾaŋ.ma.so.neˈɾi.a/ /ˌfɾaŋ.mə.so.nəˈɾi.ə/ /ˌfɾaŋ.mə.su.nəˈɾi.ə/ n fem
Freimaurerei

francmaçó /ˌfɾaŋ.maˈso/ n masc
Freimaurer

francès /fɾənˈsəs/ /fɾənˈsɛs/ adj masc
französisch Französisch
Relatiu o pertanyent a França, als seus habitants o a la llengua francesa.

francès /fɾənˈsəs/ /fɾənˈsɛs/ n masc
Französisch französisch
(només singular) Llengua romànica parlada a França, al Quebec, a Valònia, a la Suïssa Romanya, al Congo i a la majoria d'excolònies franceses.

francès antic n masc
Altfranzösisch

francès mitjà n masc
Mittelfranzösisch

franquisme /fɾaŋˈkiz.me/ /fɾəŋˈkiz.mə/ n masc
Franquismus

frare /ˈfɫa.ɾe/ /ˈfɫa.ɾi/ /ˈfɾa.ɾa/ /ˈfɾa.ɾe/ /ˈfɾa.ɾə/ /ˈfɾa.ɾə/ n masc
Bruder
Home que viu la seva religiositat en un monestir, amb altres companys.

frase /ˈfɾa.ze/ n fem
Satz
Unió de subjecte i predicat, oració.

fraternitzar /fɾa.teɾ.niˈd͡za/ /fɾa.teɾ.niˈzaɾ/ /fɾə.təɾ.nidˈza/ v
verbrüdern

frau /ˈfɾaw/ n masc
Betrug Schwindel

fre /ˈfɾe/ /ˈfɾə/ /ˈfɾɛ/ n masc
Bremse

fred /ˈfɾet/ /ˈfɾət/ /ˈfɾɛt/ adj masc
kalt Kälte
De baixa temperatura.

fred /ˈfɾet/ /ˈfɾət/ /ˈfɾɛt/ n masc
Kälte kalt
Sensació experimentada en baixar la temperatura.

fregall /fɾeˈɣaʎ/ /fɾəˈɣaj/ /fɾəˈɣaʎ/ n masc
Scheuerlappen

fregar /fɾeˈɣa/ /fɾeˈɣaɾ/ /fɾəˈɣa/ v
schrubben

fregata /fɾeˈɣa.ta/ /fɾəˈɣa.tə/ n fem
Fregattvögel

fregir /fɾeˈd͡ʒi/ /fɾeˈʒi/ /fɾəˈʒi/ v
braten

fregit /fɾeˈd͡ʒit/ /fɾeˈʒit/ /fɾəˈʒit/ adj masc
gebraten
Dit d'un aliment cuit en oli o un altre líquid bullent.

frenar /fɾeˈna/ /fɾeˈnaɾ/ /fɾəˈna/ v
bremsen

freqüent /fɾeˈkwen/ /fɾeˈkwent/ /fɾəˈkwen/ /fɾəˈkwent/ adj
häufig

freqüència /fɾeˈkwɛn.si.a/ /fɾəˈkwɛn.si.ə/ n fem
Frequenz Häufigkeit

fresc /ˈfɾesk/ /ˈfɾəsk/ /ˈfɾɛsk/ adj masc
frisch
Acabat de fer.

fretura /fɾeˈtu.ɾa/ /fɾəˈtu.ɾə/ n fem
Mangel
Mancança, escassetat, deficiència, carestia o falta d'allò necessari; necessitat.

frigorífic /fɾi.ɣoˈɾi.fik/ /fɾi.ɣuˈɾi.fik/ n masc
Kühlschrank
Aparell per a la conservació de productes a baixa temperatura.

fris n masc
Fries

frisó /fɾiˈzo/ adj masc
Friesisch
Relatiu o pertanyent a Frísia.

frisó /fɾiˈzo/ n masc
Friesisch
Persona que habita o és originària de Frísia.
(invariant) Llengua germànica parlada a Frísia.

front /ˈfɾon/ /ˈfɾont/ n masc
Stirn
Part de la cara per sobre dels ulls
Front
Bàndol de combat

frontera /fɾonˈte.ɾa/ /fɾonˈte.ɾə/ /fɾunˈte.ɾə/ n fem
Grenze
Línia en un mapa que separa els territoris pertanyents a dos territoris administrativament diferenciats.

frontispici /fɾon.tisˈpi.si/ /fɾun.tisˈpi.si/ n masc
Frontispiz
Façana principal i destacada d’un edifici
Pàgina del llibre que hi ha davant la portada.

frontissa /fɾonˈti.sa/ /fɾonˈti.sə/ /fɾunˈti.sə/ n fem
Scharnier Angel

frugal /fɾuˈɣaɫ/ adj
frugal

fruit n masc
Frucht
Producte generat per les plantes fecundades utilitzat com a mecanisme per estendre la llavor.

fruita /ˈfɾuj.ta/ /ˈfɾwi.ta/ n fem
Obst Frucht
Fruit mengívol.

fruites del bosc n fem
Waldbeeren

frustració n fem
Frustration Frust

fràgil /ˈfɾa.d͡ʒiɫ/ /ˈfɾa.ʒiɫ/ adj
fragil zerbrechlich

frívol /ˈfɾi.voɫ/ /ˈfɾi.vuɫ/ /ˈfɾi.βoɫ/ /ˈfɾi.βuɫ/ adj masc
leichtfertig

fuet /fuˈət/ /fuˈɛt/ n masc
Peitsche
Corretja amb un mànec utilitzada per a colpejar.

fugir /fuˈd͡ʒi/ /fuˈd͡ʒiɾ/ /fuˈʒi/ v
fliehen
Escapar-se.

full /ˈfuj/ /ˈfuʎ/ n masc
Blatt

fulla /ˈfu.jə/ /ˈfu.ʎa/ /ˈfu.ʎə/ n fem
Blatt
(botànica) Òrgan de color verd dels vegetals que apareix a la tija o al tronc.
Klinge
Part tallant d'un objecte.

fullet /fuˈʎet/ /fuˈʎət/ /fuˈʎɛt/ n masc
Broschüre

fum n masc
Rauch
Vapor visible exhalat o substància que aparenta l’exhalació d’una combustió.

fumador /fu.maˈðo/ /fu.maˈðoɾ/ /fu.məˈðo/ n masc
Raucher
Persona que fuma.

fumar /fuˈma/ /fuˈmaɾ/ v
rauchen

funció n fem
Funktion

fura /ˈfu.ɾa/ /ˈfu.ɾə/ n fem
Frettchen
Mamífer semblant a la mostela (Mustela putorius furo).

furgoneta /fur.ɡuˈnɛ.tə/ /fur.ɣuˈnɛ.tə/ /fuɾ.ɣoˈne.ta/ /fuɾ.ɣoˈnə.tə/ n fem
Lieferwagen
Vehicle automòbil de càrrega lleuger amb la caixa posterior tancada.

fus /ˈfus/ n masc
Spindel
Instrument, ample del mig i estret als extrems, que es fa servir per a convertir matèries primeres (flocs de llana, boles de cotó) en fil.
Zeitzone
Cadascun dels espais entre meridians que es fan servir per a marcar les diferents zones horàries del planeta Terra.

fuselatge /fu.zeˈɫa.d͡ʒe/ /fu.zəˈɫa.d͡ʒə/ n masc
Flugzeugrumpf

fusell /fuˈzeʎ/ n masc
Büchse Gewehr

fusible /fuˈzi.bɫe/ /fuˈzi.βɫe/ /fuˈzi.βɫə/ /fuˈzib.bɫe/ /fuˈzib.bɫə/ n masc
Sicherung

fusta /ˈfus.ta/ n fem
Holz
(normalment no comptable) Material tret dels arbres i vegetals.
(tennis) Cop d'execució incorrecta en què el contacte de la raqueta amb la pilota o el volant s'efectua en part o totalment per mitjà del marc de la raqueta.
(golf) Bastó d'empunyadura llarga i cap rodó, que s'utilitza per a fer els cops més llargs.
Fusta
Tipus de vaixell.

fuster /fusˈte/ /fusˈteɾ/ n masc
Zimmermann
(professions) Persona que treballa amb fusta.

futbol /fubˈbɔɫ/ /fudˈbɔɫ/ n masc
Fußball Fussball

futbol americà n masc
American Football

futur /fuˈtu/ /fuˈtuɾ/ adj masc
Zukunft zukünftig
Que ha de venir.

futur /fuˈtu/ /fuˈtuɾ/ n masc
Zukunft zukünftig
Temps que ha de venir.
Futur Zukunft
Temps verbal diferent del present i del passat.

futvòlei n masc
Footvolley

fàbrica /ˈfa.bɾi.ka/ n fem
Fabrik Werk
Paratge destinat a fabricar alguna cosa.
Edifici sumptuós.

fàcil adj
leicht einfach
Que es pot fer o obtenir sense esforç.

fàl·lic /ˈfa.ɫik/ /ˈfaɫ.ɫik/ adj masc
phallisch

fàrmac /ˈfaɾ.mak/ /ˈfaɾ.mək/ n masc
Droge

fàstic /ˈfas.tik/ n masc
Ekel

fènix /ˈfɛ.niks/ n masc
Phönix

fíbula /ˈfi.bu.ɫa/ /ˈfi.βu.ɫə/ n fem
Fibel

físic /ˈfi.zik/ adj
physisch
Relatiu o pertanyent a la física.

física /ˈfi.zi.ka/ n fem
Physik
Ciència que estudia les propietats i interaccions de la matèria, de l'espai, del temps i de l'energia.
Physikerin
Forma femenina de físic.

fòrum n masc
Forum

fòsfor /ˈfɔs.foɾ/ /ˈfɔs.fur/ n masc
Phosphor

fórmula /ˈfɔr.mu.ɫə/ n fem
Formel

fúcsia /ˈfuk.si.a/ /ˈfuk.si.ə/ n fem
Fuchsie

fútil /ˈfu.tiɫ/ adj
irrelevant

gadolini /ɡə.ðoˈɫi.ni/ /ɡə.ðuˈɫi.ni/ n masc
Gadolinium

gaiata /ɡaˈja.ta/ /ɡəˈja.tə/ n fem
Gauner

gairebé /ˌɡaj.ɾeˈbe/ adv
fast

galera /ɡaˈɫe.ɾa/ /ɡəˈɫe.ɾə/ n fem
Galeere
Vaixell de guerra de l'antiguitat mogut amb la força del vent i dels rems.
Antigament, pena consistent en remar en una galera.

galeria n fem
Galerie

galeta /ɡaˈɫe.ta/ /ɡəˈɫə.tə/ /ɡəˈɫɛ.tə/ n fem
Keks
Tros petit de forma geomètrica diversa de pasta de farina, sucre i greix, cuita al forn.

galiassa n fem
Galeasse

galió /ɡa.ɫiˈo/ /ɡə.ɫiˈo/ n masc
Galeone
Vaixell de vela, armat amb canons, amb capacitat de navegació oceànica, dedicat al tràfic mercant o a la guerra, utilitzat entre els segles XVI i XVIII. Es caracteritza per els seus castells alterosos a popa i proa, els seus tres o quatre pals, a més del bauprès, els dos primers (pals trinquet i major) amb veles quadrades, i les seves grans dimensions en comparació als vaixells de l'època. La propulsió és exclusivament mitjançant veles a excepció d'algunes unitats especials d'algunes flotes (espanyola, turca) que també tenen una coberta ocupada per remers.

gall n masc
Hahn
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Gallus gallus).

gallec /ɡaˈʎek/ adj masc
Galicisch Galizisch
Relatiu o pertanyent a Galícia, als seus habitants o a la llengua gallega.

gallec /ɡaˈʎek/ n masc
Galizisch
(només singular) Llengua parlada a Galícia, la zona occidental d'Astúries, la comarca del Bierzo, a l'oest de Zamora i al nord de Portugal.

galleda /ɡaˈʎe.ða/ /ɡəˈʎə.ðə/ /ɡəˈʎɛ.ðə/ n fem
Eimer

gallet /ɡaˈʎet/ /ɡəˈʎət/ /ɡəˈʎɛt/ n masc
Hahn
Palanca pensada per ser premuda tancant el dit índex i que és utilitzada en diverses eines per fer-les actuar (trepants, etc.), així com per fer disparar diverses armes, en especial armes portàtils de foc i ballestes.
Schultertaste
(videojocs) Botó d'un comandament de joc, generalment analògic, que es troba a la banda del comandament més allunyada del jugador i es prem habitualment amb el dit índex o amb el dit del mig, que serveix per a activar una acció.
Lippfisch
(peixos) Peix de la família dels caproids de cos oval, dors vermellós, ventre argentat i la boca protràctil (Capros aper).

gallina /ɡaˈʎi.na/ n fem
Henne Huhn
Au de corral.

galliner /ɡa.ʎiˈne/ /ɡa.ʎiˈneɾ/ /ɡə.ʎiˈne/ n masc
Hühnerstall

galopar /ga.ɫoˈpa/ /ga.ɫoˈpaɾ/ /gə.ɫuˈpa/ v
galoppieren

galta /ˈɡaɫ.ta/ n fem
Wange Backe

galvanitzar /gaɫ.va.niˈzaɾ/ /gaɫ.βa.niˈd͡za/ /gaɫ.βa.niˈzaɾ/ /gəɫ.və.nidˈza/ /gəɫ.βə.nidˈza/ v
galvanisieren verzinken

gal·li /ˈɡa.ɫi/ /ˈɡaɫ.ɫi/ n masc
Gallium

gal·lès /ɡaɫˈɫes/ /ɡəɫˈɫəs/ /ɡəɫˈɫɛs/ /ɡəˈɫɛs/ adj masc
Walisisch
Relatiu a Gal·les o la seva llengua.

gal·lès /ɡaɫˈɫes/ /ɡəɫˈɫəs/ /ɡəɫˈɫɛs/ /ɡəˈɫɛs/ n masc
Walisisch
(només singular) Llengua celta pròpia de Gal·les.

galàxia /ɡaˈɫak.si.a/ n fem
Galaxie

galó /ɣaˈɫo/ /ɣəˈɫo/ n masc
Gallone

gamba /ˈɡam.ba/ /ˈɡam.bə/ n fem
Garnele
Un dels diversos crustacis comestibles de l’ordre dels decàpodes i del grup dels macrurs amb abdomen translúcid llarg i potes primes.

gamma /ˈɡam.ma/ /ˈɡam.mə/ n fem
Gamma

gammapatia /gam.ma.paˈti.a/ /gəm.mə.pəˈti.ə/ n fem
Gammopathie

gana n fem
Appetit
Desig de menjar, sensació impulsada per la necessitat d'aliment.
Lust
(sovint en plural) Desig de fer alguna cosa o que aquesta cosa s'esdevingui.

gandula /ɡanˈdu.ɫa/ n fem
Liegestuhl

ganivet /ɡa.niˈvet/ /ɡa.niˈβet/ /ɡə.niˈvət/ /ɡə.niˈvɛt/ n masc
Messer
Estri destinat a tallar, en especial el menjar, i de vegades també a punxar, que consta d'un mànec i d'una part en serra o esmolada.

ganivetada /ɡa.ni.veˈta.ða/ /ɡa.ni.βeˈta.ða/ /ɡə.ni.vəˈta.ðə/ /ɡə.ni.βəˈta.ðə/ n masc
Stich

ganxet /ɡaɲˈt͡ʃet/ /ɡəɲˈʃət/ /ɡəɲˈʃɛt/ n masc
Häkeln

ganàpia /ɡaˈna.pi.a/ /ɡəˈna.pi.ə/ n neut
Kindskopf
(central) Aquell que fa criaturades malgrat haver superat l'edat dels infants.

garantia /ɡa.ɾanˈti.a/ /ɡə.ɾənˈti.ə/ n fem
garantie

garantir /ɡa.ɾanˈti/ /ɡa.ɾanˈtiɾ/ v
garantieren

garatge /ɡaˈɾa.d͡ʒe/ /ɡəˈɾa.d͡ʒə/ n masc
Garage

garbell /ɡaɾˈbeʎ/ /ɡərˈbeʎ/ n masc
Sieb

garjola /ɡarˈd͡ʒɔ.ɫa/ /ɡaɾˈd͡ʒɔ.ɫa/ /ɡaɾˈd͡ʒɔ.ɫɔ/ n fem
Knast
(col·loquial) presó

garlanda /ɡaɾˈɫan.da/ /ɡərˈɫan.də/ n fem
Girlande
Corona o diadema, generalment teixida de flors, herbes, branques o fulles, per adonar el cap.

garnatxa /ɡaɾˈna.t͡ʃa/ /ɡərˈna.t͡ʃə/ n
Grenache
Vi dolç natural produït amb una part de most de raïm garnatxa sobremadurat i fermentat i una part de most no fermentat.

garrofer /ɡa.roˈfe/ /ɡa.roˈfeɾ/ /ɡə.roˈfe/ /ɡə.ruˈfe/ n masc
Johannisbrotbaum

garrotar /ɡa.roˈta/ /ɡa.roˈtaɾ/ /ɡə.roˈta/ /ɡə.ruˈta/ v
knebeln
Estrènyer un lligam amb un garrot.

garrí /ɡaˈri/ /ɡəˈri/ n masc
Ferkel

garsa /ˈɡaɾ.sa/ n fem
Elster

gas n masc
Gas
Matèria en un estat en què les forces de cohesió són dèbils tendint a expandir-se i omplir el recipient que el conté.

gasela /ɡaˈzɛ.ɫa/ /ɡaˈzɛ.ɫɛ/ /ɡəˈzɛ.ɫə/ n fem
Gazelle

gasiu /ɡaˈziw/ /ɡəˈziw/ adj masc
geizig

gasolina /ɡa.zoˈɫi.na/ /ɡə.zoˈɫi.nə/ /ɡə.zuˈɫi.nə/ n fem
Benzin
Combustible líquid, transparent o gairebé, derivat de la destil·lació del petroli. S'utilitza principalment per alimentar els motors a explosió.

gasolinera /ɡa.zo.ɫiˈne.ɾa/ /ɡə.zo.ɫiˈne.ɾə/ /ɡə.zu.ɫiˈne.ɾə/ n fem
Tankstelle

gasosa /gaˈzo.za/ /gəˈzo.zə/ n fem
Sprudelwasser

gastar /ɡasˈta/ /ɡasˈtaɾ/ v
ausgeben

gastronomia /ɡas.tɾo.noˈmi.a/ /ɡəs.tɾo.noˈmi.ə/ /ɡəs.tɾu.nuˈmi.ə/ n fem
Gastronomie

gasós /ɡaˈzos/ adj masc
gasförmig
Relatiu al gas o existent com a gas.

gat n masc
Katze Kater
Mamífer felí (Felis silvestris catus), de dimensions reduïdes, domesticat i bastant llest.
Wagenheber
Eina pensada per a aixecar objectes pesats des de sota tot fent-la expandir cap a munt sense gaire esforç.

gatonera /ɡa.toˈne.ɾa/ /ɡə.toˈne.ɾə/ /ɡə.tuˈne.ɾə/ n fem
Katzenklappe

gatvaire /ˌɡabˈvaj.ɾə/ /ˌɡadˈbaj.ɾe/ /ˌɡadˈbaj.ɾə/ /ˌɡadˈvaj.ɾe/ n masc
Gelverhai

gatzara /ɡaˈd͡za.ɾa/ /ɡəˈd͡za.ɾə/ n fem
Geschrei
Cridòria o brogit amb què una colla de gent expressa la seva alegria.

gatòfil /ɡaˈtɔ.fiɫ/ /ɡəˈtɔ.fiɫ/ n masc
Katzenfreund

gaudir /ɡawˈði/ /ɡawˈðiɾ/ v
genießen

gavella /ɡaˈve.ʎa/ /ɡaˈβe.ʎa/ /ɡəˈve.ʎə/ /ɡəˈβe.ʎə/ n fem
Garbe

gavina /ɡaˈvi.na/ /ɡaˈβi.na/ /ɡəˈvi.nə/ n fem
Lachmöwe

gebre /ˈd͡ʒe.bɾe/ /ˈʒe.βɾə/ n masc
Raureif

gegant /d͡ʒeˈɣan/ /d͡ʒeˈɣant/ /ʒəˈɣan/ /ʒəˈɣant/ adj
riesig

gegant /d͡ʒeˈɣan/ /d͡ʒeˈɣant/ /ʒəˈɣan/ /ʒəˈɣant/ n masc
Riese Gigant
Ésser d'estatura desmesurada.

gel /ˈd͡ʒɛɫ/ n masc
Eis
Estat sòlid de l'aigua, en circumstàncies normals sota els zero graus Celsius.

gelat /ʒəˈɫat/ adj masc
vereist
Que té una temperatura molt freda (capaç de glaçar).

gelat /ʒəˈɫat/ n masc
Eis Speiseeis Eiscreme
(aliments) Aliment típicament dolç, menjat sovint en les postres, format per un líquid solidificat per congelació.

gelatina /d͡ʒe.ɫaˈti.na/ /ʒə.ɫəˈti.nə/ n fem
Gelee Götterspeise
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los.

gelosia /d͡ʒe.ɫoˈzi.a/ /ʒə.ɫoˈzi.ə/ /ʒə.ɫuˈzi.ə/ n fem
Mißgunst
Sentiment d'enveja o de refús envers una persona que gaudeix d'alguna cosa o d'algú que voldríem per a nosaltres.
Tipus de paret d'obra o de fusta que permet passar parcialment l'aire i la llum, emprat per refrescar interiors i veure sense ser vist o també com a suport per fer créixer plantes enfiladisses.

gelós /d͡ʒeˈɫos/ /ʒəˈɫos/ adj masc
eifersüchtig neidisch

gemecor n fem
Quengeln

gemegor /d͡ʒe.meˈɣo/ /d͡ʒe.meˈɣoɾ/ /ʒə.məˈɣo/ n fem
Quengeln

gen /ˈd͡ʒen/ /ˈʒɛn/ n masc
Gen

gendre /ˈd͡ʒɛn.dɾe/ /ˈʒɛn.dɾə/ n masc
Schwiegersohn Eidam

gener /d͡ʒaˈne/ /d͡ʒeˈne/ /ʒəˈne/ /ʒəˈne/ n masc
Januar Hartung
Primer mes de l'any.

generació /d͡ʒe.ne.ɾa.siˈo/ n fem
Generation Geschlecht

generador elèctric n masc
Generator elektrischer

generalització /d͡ʒe.ne.ɾa.ɫi.d͡za.siˈo/ /d͡ʒe.ne.ɾa.ɫi.za.siˈo/ /ʒə.nə.ɾə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
Generalisierung Verallgemeinerung

generalment /d͡ʒe.neˌɾaɫˈmen/ /d͡ʒe.neˌɾaɫˈment/ /ʒə.nəˌɾaɫˈmen/ /ʒə.nəˌɾaɫˈment/ adv
überhaupt

generositat /d͡ʒe.ne.ɾo.ziˈtat/ /ʒə.nə.ɾo.ziˈtat/ /ʒə.nə.ɾu.ziˈtat/ n fem
Großzügigkeit

generós /d͡ʒe.neˈɾos/ adj masc
großzügig

genet /d͡ʒeˈnet/ /ʒəˈnət/ /ʒəˈnɛt/ n masc
Reiten
Cavaller, persona que va a cavall.

genitiu /d͡ʒe.niˈtiw/ /ʒə.niˈtiw/ adj masc
Genitiv

geniva /d͡ʒeˈni.va/ /d͡ʒeˈni.βa/ /ʒəˈni.və/ /ʒəˈni.βə/ n fem
Zahnfleisch

genocidi /d͡ʒe.noˈsi.ði/ /ʒə.noˈsi.ði/ /ʒə.nuˈsi.ði/ n masc
Völkermord Genozid

genoll /d͡ʒeˈnoʎ/ /ʒiˈnoʎ/ /ʒuˈnoʎ/ /ʒəˈnoʎ/ n masc
Knie
(anatomia) articulació de la cama que la divideix en dues parts i que permet el seu moviment i flexió.

gent /ˈd͡ʒen/ /ˈd͡ʒent/ /ˈʒen/ /ˈʒent/ n fem
Leute

gentil /d͡ʒenˈtiɫ/ /d͡ʒɛnˈtil/ /ʒənˈtiɫ/ /ʒənˈtiɫ/ n neut
Nichtjude
Per als jueus, els estrangers, els pertanyents a qualsevol altra ètnia.

gentrificació /d͡ʒen.tɾi.fi.ka.siˈo/ /ʒən.tɾi.fi.kə.siˈo/ n fem
Gentrifizierung

gentrificar /d͡ʒen.tɾi.fiˈka/ /d͡ʒen.tɾi.fiˈkaɾ/ /ʒən.tɾi.fiˈka/ v
gentrifizieren

geografia /d͡ʒe.o.ɣɾaˈfi.a/ /ʒə.o.ɣɾəˈfi.ə/ /ʒə.u.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
Geographie Erdkunde
Ciència que estudia la terra en especial la seva superfície, però també la seva forma i composició i les capes de l'atmosfera. També és l'estudi de les característiques d'altres astres. Exemple: la geografia de la lluna.

geologia /d͡ʒe.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /d͡ʒe.o.ɫoˈʒi.a/ /ʒə.o.ɫoˈʒi.ə/ /ʒə.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
Geologie
Ciència que estudia la terra, la seva història i els processos que li han donat forma.

geometria /d͡ʒe.o.meˈtɾi.a/ /ʒə.o.məˈtɾi.ə/ /ʒə.u.məˈtɾi.ə/ n fem
Geometrie

geomètric /d͡ʒe.oˈmɛ.tɾik/ /ʒə.oˈmɛ.tɾik/ /ʒə.uˈmɛ.tɾik/ adj masc
geometrisch

geostacionari /ˌd͡ʒe.os.ta.si.oˈna.ɾi/ /ˌʒɛ.os.tə.si.oˈna.ɾi/ /ˌʒɛ.us.tə.si.uˈna.ɾi/ adj masc
geostationär

gerd /ˈd͡ʒɛɾt/ n masc
Himbeere

germana /d͡ʒeɾˈma.na/ n fem
Schwester
Filla dels mateixos pares.
Membre d'una comunitat religiosa.
Col·lega, companya, sòcia.

germanastre /d͡ʒeɾ.maˈnas.tɾe/ /ʒər.məˈnas.tɾə/ n masc
Halbbruder
Germà que només comparteix un dels pares.
Stiefbruder
Fill del padrastre o de la madrastra.

germani /ʒərˈma.ni/ n masc
Germanium

germen /ˈd͡ʒeɾ.men/ /ˈʒɛr.mən/ n masc
Keim

germinar /d͡ʒeɾ.miˈnaɾ/ /ʒeɾ.miˈna/ /ʒəɾ.miˈna/ v
keimen

germà /d͡ʒeɾˈma/ n masc
Bruder
Fill de la mateixa mare i del mateix pare.

germànic /d͡ʒeɾˈma.nik/ /ʒərˈma.nik/ adj
germanisch
Relacionat amb el germani

gerra /ˈd͡ʒɛ.ra/ /ˈd͡ʒɛ.rɛ/ /ˈʒɛ.rə/ n fem
Kanne Krug
Recipient per contenir líquids, de boca ampla i amb ventre.

gerro /ˈd͡ʒɛ.ro/ /ˈʒɛ.ro/ /ˈʒɛ.ru/ n masc
Vase
Recipient portàtil per a ficar-hi aigua o flors.

gerència /d͡ʒeˈɾɛn.si.a/ /ʒəˈɾɛn.si.ə/ n fem
Verwaltung

gespa /ˈd͡ʒes.pa/ /ˈʒes.pə/ n fem
Rasen Gras

gest /ˈd͡ʒest/ /ˈʒest/ n masc
Geste Gebärde

gestió /d͡ʒes.tiˈo/ /ʒəs.tiˈo/ n fem
Geschäftsführung

gibrell /d͡ʒiˈbɾeʎ/ /ʒiˈβɾeʎ/ n masc
kübel
Tradicionalment, recipient de terrissa envernissada, rodó, aproximadament d'un pam d'alçada, que des del cul es va eixamplant fins a la boca, i serveix principalment per a rentar.

gimnàs /d͡ʒimˈnas/ /ʒimˈnas/ n masc
Turnhalle
Espai tancat destinat a realitzar exercicis gimnàstics.

ginebre /d͡ʒiˈne.bɾe/ n masc
Wacholder

ginecologia /d͡ʒi.ne.ko.ɫoˈd͡ʒi.a/ /d͡ʒi.ne.ko.ɫoˈʒi.a/ /ʒi.nə.ko.ɫoˈʒi.ə/ /ʒi.nə.ku.ɫuˈʒi.ə/ n fem
Ginäkologie

gira-sol /ˌd͡ʒi.ɾaˈsɔɫ/ n masc
Sonnenblume

girafa /d͡ʒiˈɾa.fa/ n fem
Giraffe
Mamífer remugant de la família dels giràfids (Giraffa camelopardalis), de coll molt llarg, pelatge grogós amb taques fosques, propi de l'Àfrica.

girar /d͡ʒiˈɾa/ /d͡ʒiˈɾaɾ/ /ʒiˈɾa/ v
sich drehen
(intransitiu) Moure's al voltant del propi eix.
drehen
(intransitiu) Canviar de direcció en un trajecte.

gla n fem
Eichel

glacial /ɡɫa.siˈaɫ/ adj
eisig
Relatiu o pertanyent al glaç.

glacis /ˈɡɫa.sis/ n masc
Glacis

gland /ˈɡɫan/ /ˈɡɫant/ n masc
Eichel

glaç n masc
Eis

glaçar /ɡɫaˈsa/ /ɡɫaˈsaɾ/ /ɡɫəˈsa/ v
gefrieren

globalització /ɡɫo.ba.ɫi.za.siˈo/ /ɡɫo.bə.ɫi.d͡zə.siˈo/ /ɡɫo.βa.ɫi.d͡za.siˈo/ /ɡɫu.bə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
Globalisierung
Acció i efecte de globalitzar.
Procés pel qual un fenomen polític, econòmic, social o cultural esdevé d'àmbit universal.

globus n masc
Globus
Figura en forma esfèrica.

glucagonoma /ɡɫu.ka.ɣoˈno.ma/ /ɡɫu.kə.ɣoˈno.mə/ /ɡɫu.kə.ɣuˈno.mə/ n masc
Glucagonom

glucosa /ɡɫuˈko.za/ /ɡɫuˈko.zə/ n fem
Glucose Glukose

glucèmia /ɡɫuˈsɛ.mi.a/ /ɡɫuˈsɛ.mi.ə/ n fem
Glykämie Blutzucker

gluten /ˈɡɫu.ten/ /ˈɡɫu.tən/ n masc
Gluten

gluó n masc
gluon

glàndula /ˈɡɫan.du.ɫa/ /ˈɡɫan.du.ɫə/ n fem
Drüse

glòria /ˈɡɫɔ.ɾi.a/ /ˈɡɫɔ.ɾi.ə/ n fem
Ruhm Glorie

gobi /ˈɡɔ.βi/ n masc
Gründling

gofra /ˈɡo.fɾa/ /ˈɡo.fɾə/ n fem
Waffel

gol /ˈɡɔɫ/ n masc
Tor
(esports de pilota, polo) Acció i efecte d'introduir la pilota, la bola o el disc a una porteria fins a traspassar totalment la línia de gol.

gola /ˈɡo.ɫa/ /ˈɡo.ɫə/ n fem
Kehle
(anatomia) Zona del cos de persones i animals, que comença al final de l'interior de la boca i acaba a l'inici de l'esòfag.

golf /ˈɡoɫf/ n masc
Bucht Golf
Porció de mar tancada parcialment de terra.
Golf
Esport de pilota practicat a l'aire lliure en un camp de golf que consisteix a introduir una bola en una sèrie de forats successius colpejant-la amb un bastó.

goma /ˈɡo.ma/ /ˈɡo.mə/ n fem
Radiergummi Gummi
Substància d'alt pes molecular que tendeix a inflar-se amb l'aigua i a transformar-se en una massa gelatinosa.
Cosa que es fa servir per esborrar les marques de llapis sobre paper.
Substància obtinguda de la resina de les acàcies, que serveix per enganxar.
(tennis de taula) Revestiment d'una o totes dues cares de la fulla d'una pala format per una o dues capes de goma o cautxú.
Material elàstic que es fa servir per subjectar coses.

goma d'esborrar n fem
Radiergummi

gong /ˈɡɔŋ/ /ˈɡɔŋk/ /ˈɡɔŋk/ n masc
Gong

googlejar /ɡu.ɣɫeˈd͡ʒa/ /ɡu.ɣɫeˈd͡ʒaɾ/ /ɡu.ɣɫeˈʒa/ /ɡu.ɣɫəˈd͡ʒa/ /ɡu.ɣɫəˈʒa/ v
googeln googlen

goril·la /ɡoˈɾiɫ.ɫa/ /ɡoˈɾiɫ.ɫə/ /ɡuˈɾi.ɫə/ /ɡuˈɾiɫ.ɫə/ n masc
Gorilla
Primat herbívor de grans dimensions de la família dels pòngids, amb moltes similituds amb l'ésser humà i que habita una part reduïda de l'Àfrica central.

gorra /ˈɡo.ra/ /ˈɡo.rə/ n fem
Schiebermütze Mütze

gorra de beisbol n fem
Müetze

gorra de plat n fem
Schirmmuetze

gos n masc
Hund
Mamífer de la família dels cànids (Canis lupus familiaris), domesticat, subespècie del llop gris, d'olfacte molt desenvolupat i en general obedient al seu amo.

gosar /ɡoˈza/ /ɡoˈzaɾ/ /ɡuˈza/ v
wagen

gossa /ˈɡo.sə/ n fem
Hündin

got /ˈɡot/ n masc
Glas
Recipient obert per dalt i sense peu, pensat per agafar-se amb la mà i, en acostar-lo a la boca, poder beure el líquid que conté.

gota /ˈɡo.ta/ /ˈɡo.tə/ n fem
Tropfen
Petita esfera (o esferoide) líquida, popularment idealitzada en una forma punxeguda per dalt.

govern /ɡoˈvɛɾn/ /ɡoˈβɛrn/ /ɡoˈβɛɾn/ /ɡuˈvɛrn/ n masc
Regierung
Òrgan que té el poder d'un territori.

governança /ɡo.veɾˈnan.sa/ /ɡo.vəɾˈnan.sə/ /ɡo.βerˈnan.sa/ /ɡo.βeɾˈnan.sa/ /ɡu.vərˈnan.sə/ /ɡu.βərˈnan.sə/ n fem
Regieren

governar /ɡo.veɾˈnaɾ/ /ɡo.vəɾˈna/ /ɡo.βerˈna/ /ɡo.βeɾˈna/ /ɡu.vərˈna/ v
steuern
Dirigir una embarcació amb l'ajuda del timó.
regieren
Dirigir i administrar els afers públics, exercir l'autoritat del govern.

gra /ˈɡra/ n masc
Korn

graella /ɡɾaˈe.ʎa/ /ɡɾəˈe.ʎə/ n fem
Grill

gralla /ˈɡɾa.jə/ /ˈɡɾa.ʎa/ /ˈɡɾa.ʎə/ n fem
Dohle
Ocell de l’ordre dels passeriformes i de la família dels còrvids, de plomatge molt fosc (Coloeus monedula).

grallar /ɡɾaˈʎa/ /ɡɾaˈʎaɾ/ v
krächzen

gram /ˈɡɾam/ n masc
Gramm

gramàtica /ɡɾaˈma.ti.ka/ n fem
Grammatik Sprachlehre

gran adj
groß
De dimensions considerables, que excedeix les mides ordinàries o esperades, en espai, envergadura, quantitat, etc.

granada /ɡɾaˈna.ða/ /ɡɾəˈna.ðə/ n fem
Granate
Bomba de mà.

graner /ɡɾaˈne/ /ɡɾaˈneɾ/ /ɡɾəˈne/ n masc
Getreidespeicher Kornhaus
(agricultura) Lloc on s'emmagatzema el gra.
Getreidespeicher
Lloc fèrtil on abunda el gra.

granja /ˈɡɾaɲ.d͡ʒa/ n fem
Farm Bauernhof

granota /ɡɾaˈnɔ.ta/ /ɡɾaˈnɔ.tɔ/ /ɡɾəˈnɔ.tə/ n fem
Frosch
(zoologia) Nom d'ús generalitzat per designar diversos amfibis de l'ordre dels anurs.
Overall
Peça de roba que cobreix la major part del cos i que està dotada de camals i mànigues, usada principalment com a indumentària de treball.

grapa /ˈɡɾa.pa/ /ˈɡɾa.pə/ n fem
Heftklammer
Peça metàl·lica que, doblegada, serveix per ajuntar papers o cartons.

grapadora /ɡɾa.paˈðo.ɾa/ /ɡɾə.pəˈðo.ɾə/ n fem
Hefter

gras /ˈɡɾas/ adj masc
fettig
Que conté greix.
dick
Amb molt de greix al cos, voluminós.

gratacel /ˌɡɾa.taˈsɛɫ/ /ˌɡɾa.təˈsɛɫ/ n masc
Wolkenkratzer
Edifici d'alçada molt superior a la normal i dividit en un gran nombre de plantes

gratar /ɡɾaˈta/ /ɡɾaˈtaɾ/ /ɡɾəˈta/ v
kratzen

gratar-se v
kratzen

gratitud /ɡɾa.tiˈtut/ /ɡɾə.tiˈtut/ n fem
Dankbarkeit

gratuït /ɡɾa.tuˈit/ /ɡɾə.tuˈit/ adj masc
gratis

gravar /ɡɾaˈvaɾ/ /ɡɾaˈβa/ /ɡɾəˈva/ /ɡɾəˈβa/ v
gravieren
Traçar una figura o una inscripció sobre una matèria dura amb una eina punxeguda.
filmen
Fixar una idea o un sentiment amb profunditat en algú.

gravetat /ɡɾa.veˈtat/ /ɡɾa.βeˈtat/ /ɡɾə.vəˈtat/ /ɡɾə.βəˈtat/ n fem
Bedenklichkeit Schwerkraft
L'estat o condició de ser greu.
Erdanziehung Gravitation
Força que atrau els objectes cap al centre de la Terra.

gravitó n masc
Graviton

grec adj masc
griechisch Griechisch
Relatiu a Grècia, als habitants, la cultura o la llengua.

grec n masc
Griechisch griechisch
Ciutadà de Grècia.
(només singular) Llengua parlada a Grècia.

grec modern n masc
Neugriechisch

greix /ˈgɾejʃ/ /ˈgɾeʃ/ n masc
Fett

gremi /ˈɡɾɛ.mi/ n masc
Gremium

gresol /ɡɾeˈzɔɫ/ /ɡɾəˈzɔɫ/ n masc
Schmelztiegel
(metal·lúrgia) Recipient de material refractari per a fondre metalls a alta temperatura.
Situació en què té lloc una assimilació sociocultural entre individus de procedències diverses.

greu /ˈɡɾew/ adj
bass
Aplicat a la música o la parla, de to baix.
beträchtlich
Aplicat a un fet o un assumpte d'importància, amb connotacions negatives.
gewichtig
Dit d'una situació, que no admet bromes, seriosa.

greuge /ˈɡɾew.d͡ʒe/ /ˈɡɾew.ʒə/ n masc
Affront
Allò que ataca la dignitat d'una persona, societat, etc.

grill /ˈɡɾiʎ/ n fem
Grille
Insecte saltador diverses espècies de la família dels gríl·lids, de color negre rogenc, característic pel carrisqueig que fan els mascles per fricció dels èlitres.

grimpar /ɡɾimˈpa/ /ɡɾimˈpaɾ/ v
klettern

grinyolar /ɡɾi.ɲoˈɫa/ /ɡɾi.ɲoˈɫaɾ/ /ɡɾi.ɲuˈɫa/ v
quietschen
Fer un sorolls estridents provocats pel fregadís entre objectes.

grip n fem
Grippe Influenza

gripau n masc
Kröte

gris adj masc
grau Grau
Color entre el negre i el blanc, el to propi de la cendra o el ciment.

grisú /ɡɾiˈzu/ n masc
Grubengas Schlagwetter

groc adj masc
gelb Gelb
Del color de l'or, el safrà o la llimona.

groc n masc
Gelb gelb
Color de l'espectre entre el verd i el taronja.

groller /ɡɾoˈʎe/ /ɡɾoˈʎeɾ/ /ɡɾuˈʎe/ adj masc
grob

gronxador /ɡɾoɲ.t͡ʃaˈðo/ /ɡɾoɲ.t͡ʃaˈðoɾ/ /ɡɾoɲ.ʃəˈðo/ /ɡɾuɲ.ʃəˈðo/ n masc
Schaukel Hutsche

grossa /ˈɡɾɔ.sa/ /ˈɡɾɔ.sɔ/ /ˈɡɾɔ.sə/ n fem
Hauptgewinn
Premi més important d'una loteria.
Gros
Dotze dotzenes

grua /ˈɡɾu.a/ /ˈɡɾu.ə/ n fem
Kranich Kran
Ocell de la família dels gruids de més d’un metre de llargada, plomatge gris, coll i cara negres (Grus grus).
Kran
Màquina per a aixecar i moure càrregues pesades amb un braç articulat.
Abschleppwagen
Camió per a remolcar vehicles.

gruixut /ɡɾujˈʃut/ /ɡɾuˈʃut/ adj masc
dick

grup /ˈɡɾup/ n masc
Gruppe

grup amino n masc
Aminogruppe

gruyère /ɡɾuˈjɛr/ n masc
Gruyère

gràcia /ˈɡɾa.si.a/ /ˈɡɾa.si.ə/ /ˈɡɾa.sja/ /ˈɡɾa.sjə/ n fem
Anmut
Resultar plaent.
Serife
Traç decoratiu que forma la terminació de les astes dels caràcters d'una tipografia.

gràcies /ˈɡɾa.si.əs/ Interjection
danke
Expressió per a manifestar agraïment.

gràfic vectorial n masc
Vektor-Grafik

grèvol /ˈɡɾe.voɫ/ /ˈɡɾe.βoɫ/ /ˈɡɾɛ.voɫ/ /ˈɡɾɛ.vuɫ/ n masc
Stechpalme
Fusta del grèvol, molt apreciada en ebenisteria.
Haselhuhn
Ocell fasianiforme de la família dels tetraònids (Tetrastes bonasia o Bonasia bonasia) de color gris terrós i tacat a franges, que viu al centre i nord d'Europa i algunes regions d'Àsia.

grívia /ˈɡɾi.vi.a/ /ˈɡɾi.vi.ə/ /ˈɡɾi.βi.a/ /ˈɡɾi.βi.ə/ n fem
gefleckter bippfisch
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Labrus bergylta)
Grüne Lippfisch
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Labrus viridis)

guaitar /ɡwajˈta/ /ɡwajˈtaɾ/ /ɡwəjˈta/ v
sehen belauern
aguaitar
sehen
mirar

gual /ˈɡwaɫ/ n masc
Furt
En un riu, zona amb el fons ferm i la fondària prou reduïda per poder passar-hi a peu o en vehicle.
Ausfahrt
Enfonsament suau en una vorera per facilitar l'accés a vehicles.

guanabaner /ɡwa.na.baˈneɾ/ /ɡwa.na.βaˈne/ n masc
Stachelannone

guant /ˈɡwan/ /ˈɡwant/ n masc
Handschuh
Peça que cobreix la mà i de vegades part del braç, emprat com a vestimenta o com a protecció de la pell.
(pilota basca) Bossa de cuir amb didals d'una cesta, situada a l'extrem superior i subjectada al canell, dintre la qual el jugador introdueix la mà per sostenir la cesta.

guantera /ɡwanˈte.ɾa/ /ɡwənˈte.ɾə/ n fem
Handschuhfach
Calaix petit al costat del tauler dels automòbils usat per tal de desar coses.

guany /ˈˈɡwaɲ/ n masc
Gewinn

guanyador /ɡwa.ɲaˈðo/ /ɡwa.ɲaˈðoɾ/ /ɡwə.ɲəˈðo/ n masc
Gewinner Sieger
Persona que guanya o ha guanyat alguna cosa.

guanyar /ɡoˈɲa/ /ɡuˈɲa/ /ɡwaˈɲa/ /ɡwaˈɲaɾ/ v
gewinnen

guardar /ɡwarˈða/ /ɡwaɾˈða/ /ɡwaɾˈðaɾ/ /ɡwərˈda/ v
bewachen
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los.

guardiola /ɡwar.ðiˈɔ.ɫa/ /ɡwaɾ.ðiˈɔ.ɫa/ /ɡwaɾ.ðiˈɔ.ɫɔ/ /ɡwər.diˈɔ.ɫə/ n fem
Spardose
Receptacle sòlid i tancat, amb una escletxa per on es posen els diners que estan destinats a fer estalvi.

guardià /ɡwaɾ.ðiˈa/ /ɡwər.diˈa/ n masc
Wächter

guarir /ɡwaˈɾi/ /ɡwaˈɾiɾ/ /ɡwəˈɾi/ v
heilen

guarir-se v
heilen

guatlla /ˈɡwaɫ.ɫa/ /ˈɡwaɫ.ɫə/ /ˈɡwaʎ.ʎa/ n fem
Wachtel

guerra /ˈɡɛ.ra/ /ˈɡɛ.rɛ/ n fem
Krieg
Conflicte amb armes.

guerrer /ɡeˈre/ /ɡeˈreɾ/ /ɡəˈre/ n masc
Krieger
Persona que fa la guerra, bel·licosa.

guetització /ge.ti.d͡za.siˈo/ /gə.tid.zə.siˈo/ n fem
Ghettoisierung

guia /ˈɡi.a/ /ˈɡi.ə/ n neut
Führer
Persona que vol guiar una altra.

guiar /ɡiˈa/ /ɡiˈaɾ/ v
führen
Fer de guia.

guillotinar /ɡi.ʎo.tiˈna/ /ɡi.ʎo.tiˈnaɾ/ /ɡi.ʎu.tiˈna/ v
guillotinieren

guimbarda /ɡimˈbar.də/ /ɡimˈbaɾ.ða/ n fem
Maultrommel

guineu n fem
Fuchs
Mamífer de la família dels cànids (Vulpes vulpes), salvatge i carnívor, semblant als llops, però bastant més petit (té poc més de mig metre de llarg) i el morro més agut. Té especial fama d'astut.

guionista /ɡi.oˈnis.ta/ /ɡi.oˈnis.te/ /ɡi.oˈnis.tə/ /ɡi.uˈnis.tə/ n neut
Drehbuchautor

guitarra /ɡiˈta.ra/ n fem
Gitarre

guitarra elèctrica n fem
Elektrogitarre

guix n masc
Gips
Mineral de sulfat de calci hidratat CaSO4·2H2O que s’usa com a material de construcció i en l’escultura.
Kreide
Barreta de mineral usada per a escriure a la pissarra.

guió /ɡiˈo/ n masc
Gedankenstrich
Un dels signes utilitzats en l'alfabet braille.

gujarati /ɡu.d͡ʒaˈɾa.ti/ /ɡu.ʒaˈɾa.ti/ /ɡu.ʒəˈɾa.ti/ n masc
Gudscharati Gujaratisch

gusla /ˈɡuz.ɫa/ /ˈɡuz.ɫə/ n fem
Gusla

gust /ˈɡust/ n masc
Geschmack
Sentit que permet percebre els sabors.
sabor

gustós adj masc
schmackhaft
Que agrada, que té el sabor adequat.

guèiser /ˈɡɛj.zeɾ/ /ˈɡɛj.zər/ n masc
Geysir

gàl·lic /ˈɡa.ɫik/ /ˈɡaɫ.ɫik/ adj
gallisch
Relatiu a la Gàl·lia o els gals.

gàrgola /ˈɡar.ɡu.ɫə/ /ˈɡar.ɣu.ɫə/ /ˈɡaɾ.ɣo.ɫa/ /ˈɡaɾ.ɣo.ɫə/ n fem
Wasserspeier

gènere n masc
Gattung Genus
Conjunt de persones o coses amb característiques semblants.
Genus Geschlecht
Distinció entre paraules que poden anar acompanyades amb determinants masculins i les que poden anar amb determinants femenins.

gènere femení n masc
feminin
Categoria gramatical corresponent a tots els termes referits al sexe femení o assimilables per l’ús.
weibliches Geschlecht
Conjunt de totes les dones.

gínjol /ˈʒiɲ.ʒoɫ/ /ˈʒiɲ.ʒuɫ/ n masc
Jujube

gòspel /ˈɡɔs.peɫ/ /ˈɡɔs.pəɫ/ n masc
Gospel

habilitat /a.βi.liˈtat/ /ə.βi.ɫiˈtat/ n fem
Skill

habitació /a.bi.ta.siˈo/ n fem
Zimmer

habitant /a.βiˈtan/ /a.βiˈtant/ /ə.βiˈtan/ /ə.βiˈtant/ n neut
Bewohner Einwohner
Persona que viu (habita) en un zona determinada (casa, barri, població, país, etc).
Cadascun dels éssers vius, i en especial els animals, que viu (habita) en un zona determinada (arbre, bosc, regió, etc).

habitar /a.βiˈta/ /a.βiˈtaɾ/ /ə.βiˈta/ v
wohnen

habitat /a.biˈtat/ /ə.βiˈtat/ adj masc
bewohnt
Amb habitants.

habitual /a.bi.tuˈaɫ/ /ə.βi.tuˈaɫ/ adj
gewohnt

habituar /a.bi.tuˈaɾ/ /a.βi.tuˈa/ /ə.βi.tuˈa/ v
gewöhnen

hadró n masc
Hadron

hafni n masc
Hafnium

halo /ˈa.ɫo/ /ˈa.ɫu/ n masc
Halo

halogen /aˈɫɔ.d͡ʒen/ /aˈɫɔ.ʒen/ /əˈɫɔ.ʒən/ n masc
Halogen

ham /ˈam/ n masc
Haken

handbol /amˈbɔɫ/ /andˈbɔɫ/ /əmˈbɔɫ/ n masc
Handballspiel Handball

harem /aˈɾem/ /əˈɾɛm/ n masc
Harem
Secció de la casa dels musulmans on viuen les dones.
Grup de dones que viuen a casa del cap d'una família musulmana, que poden ser familiars, concubines o personal del servei domèstic.

harmonia /aɾ.moˈni.a/ /ər.muˈni.ə/ n fem
Harmonie

harmonitzar /ar.mo.niˈd͡za/ /aɾ.mo.niˈd͡zaɾ/ /ər.mu.nidˈza/ v
harmonisieren
(intransitiu) Estar en harmonia.

harmònica /aɾˈmɔ.ni.ka/ n fem
Mundharmonika

harmònium /aɾˈmɔ.ni.um/ n masc
Harmonium

harúspex /aˈɾus.peks/ /əˈɾus.pəks/ n masc
Haruspex
Endeví de l'antiga Roma que interpretava presagis a través de l'estudi de les vísceres de les víctimes.

hassi n masc
Hassium

haussa /ˈhaw.sa/ /ˈhaw.sə/ n masc
Hausa
Llengua txadiana parlada pel poble del nord de Nigèria i del sud-est de Níger, i com a llengua franca principalment al Txad, el Sudan i Ghana.

haver /aˈver/ /aˈveɾ/ /aˈβe/ /əˈvə/ /əˈvɛ/ n masc
Habe
Possessió d'algú, moble o immoble.

haver /aˈver/ /aˈveɾ/ /aˈβe/ /əˈvə/ /əˈvɛ/ v
haben
Tenir en possessió.

haver de v
müssen
(seguit d’infinitiu) Valor d’obligació o necessitat.

haver-hi /aˈve.ɾi/ /aˈβe.ɾi/ /ə.vəˈɾi/ /əˈvə.ɾi/ /əˈvɛ.ɾi/ /əˈβɛ.ɾi/ v
geben

hawaià /ha.waˈja/ /hə.wəˈja/ adj masc
Hawaiianisch
Relatiu o pertanyent a Hawaii, als seus habitants o a la seva llengua.

hawaià /ha.waˈja/ /hə.wəˈja/ n masc
Hawaiianisch
Individu natural de Hawaii.
(només singular) Llengua polinèsia de Hawaii, de la família austronèsica.

hebreu /eˈbɾɛw/ /əˈbɾɛw/ adj masc
hebräisch
Relatiu o pertanyent a l'hebraisme o judaisme.

hebreu /eˈbɾɛw/ /əˈbɾɛw/ n masc
Hebräisch
Llengua semítica parlada a Israel.

hectàrea /ekˈta.ɾe.a/ /əkˈta.ɾe.ə/ n fem
Hektar

hedonisme /e.ðoˈniz.me/ /ə.ðoˈniz.mə/ /ə.ðuˈniz.mə/ n masc
Hedonismus

heli n masc
Helium

helicòpter /e.ɫiˈkɔp.teɾ/ n masc
Hubschrauber
Aeronau amb capacitat d'enlairament i aterrament vertical i propulsada per una gran hèlice motoritzada o més col·locades en posició horitzontal o gairebé (conegudes típicament com a rotors).

helicó /e.liˈko/ /ə.ɫiˈko/ n masc
Helikon

helvètic /eɫˈvɛ.tik/ /eɫˈβɛ.tik/ /əɫˈvɛ.tik/ /əɫˈβɛ.tik/ adj masc
helvetisch
Relatiu o pertanyent a la Confederació Helvètica o a Helvècia.

hel·lenisme /e.ɫeˈniz.me/ /eɫ.ɫeˈniz.me/ /ə.ɫəˈniz.mə/ /əɫ.ɫəˈniz.mə/ n masc
Hellenismus

hel·lenitzar /e.ɫe.niˈd͡za/ /e.ɫe.niˈza/ /eɫ.ɫe.niˈd͡za/ /eɫ.ɫe.niˈzaɾ/ /ə.ɫə.niˈd͡za/ /əɫ.ɫə.niˈd͡za/ v
hellenisieren

hel·lè /eɫˈɫe/ /eˈɫe/ /əɫˈɫɛ/ /əˈɫɛ/ n masc
Hellene

hel·lènic /eɫˈɫɛ.nik/ /eˈɫɛ.nik/ /əɫˈɫɛ.nik/ /əˈɫɛ.nik/ adj
hellenisch

hematoma /e.maˈto.ma/ /ə.məˈto.mə/ n masc
Hämatom

hemisferi /e.misˈfɛ.ɾi/ /ə.misˈfɛ.ɾi/ n masc
Hemisphäre Halbkugel

hemoglobina /e.mo.ɣɫoˈbi.na/ /ə.mo.ɣɫoˈbi.nə/ /ə.mu.ɣɫuˈbi.nə/ /ə.mu.ɣɫuˈβi.nə/ n fem
Hämoglobin

hepatitis /e.paˈti.tis/ /ə.pəˈti.tis/ n fem
Hepatitis Leberentzündung

heptàgon /epˈta.ɣon/ /əpˈta.ɣon/ /əpˈta.ɣun/ n masc
Siebeneck

herba /ˈer.bə/ n fem
Kraut Gras

herbaci /eɾˈba.si/ /ərˈba.si/ adj masc
krautig
De la naturalesa o qualitat de l'herba. Per exemple, una planta herbàcia és aquella amb aspecte d'herba.
Dit de les plantes no lignificades o amb la tija més o menys dura i rígida, en contraposició amb les plantes llenyoses.

heretar /e.ɾeˈta/ /e.ɾeˈtaɾ/ v
erben
Succeir a l'universal dret d'algun difunt.

hereu /eˈɾew/ /əˈɾəw/ /əˈɾɛw/ n masc
Erbe
Persona que rep una herència.

heroi /eˈɾɔj/ /əˈɾɔj/ n masc
Held

heroïna /e.ɾoˈi.na/ /ə.ɾoˈi.nə/ /ə.ɾuˈi.nə/ n fem
Heldin
Forma femenina de heroi.

heroïna /e.ɾoˈi.na/ /ə.ɾoˈi.nə/ /ə.ɾuˈi.nə/ n masc
Heroin
(química) Derivat diacetil de la morfina, de fórmula C21H23NO5, de marcada toxicitat, el consum de la qual crea gran dependència.

hertz /ˈɛrt͡s/ n masc
Hertz

herència /eˈɾɛn.si.a/ /əˈɾɛn.si.ə/ n fem
Erbe
Diners o béns que deixa una persona a altres en morir.

herètic /eˈɾɛ.tik/ adj masc
häretisch

heterofòbia /e.te.ɾoˈfɔ.bi.a/ /ə.tə.ɾoˈfɔ.bi.ə/ /ə.tə.ɾuˈfɔ.bi.ə/ /ə.tə.ɾuˈfɔ.βi.ə/ n fem
Heterophobie

heteropatriarcat /ˌe.te.ɾo.pa.tɾi.aɾˈkat/ /ˌe.tə.ɾo.pə.tɾi.əɾˈkat/ /ˌe.tə.ɾu.pə.tɾi.ərˈkat/ n masc
Heteropatriarchat

heterònim /e.teˈɾɔ.nim/ /ə.təˈɾɔ.nim/ n masc
Heteronym

heura /ˈew.ɾa/ /ˈew.ɾə/ n fem
Efeu

heurística /ewˈɾis.ti.ka/ /əwˈɾisˈti.kə// n fem
Heuristik

hexàgon /eɡˈza.ɣon/ /əɡˈza.ɣon/ /əɡˈza.ɣun/ n masc
Sechseck Hexagon

hiat /ˈjat/ n masc
Hiatus

hibernació /i.βeɾ.na.siˈo/ /i.βər.nə.siˈo/ n fem
Winterschlaf

hidrastis /iˈðɾas.tis/ n masc
Kanadische Orangenwurzel

hidrat /iˈðɾat/ n masc
Hydrat

hidrogen /iˈðɾɔ.ʒen/ /iˈðɾɔ.ʒən/ n masc
Wasserstoff Hydrogen

hidrònim /iˈðɾɔ.nim/ n masc
Gewässername

hiena /ˈje.na/ n fem
Hyäne

hiena tacada n fem
Tüpfelhyäne

higiene /i.d͡ʒiˈe.ne/ /i.d͡ʒiˈɛ.ne/ /i.ʒiˈe.ne/ /i.ʒiˈɛ.nə/ /i.ʒiˈɛ.nə/ n fem
Hygiene

himne /ˈim.ne/ /ˈim.nə/ n masc
Hymne Hymnus

hindi /ˈhin.di/ /ˈin.di/ n masc
Hindi
Llengua parlada a l'Índia.

hinterland /ˈhin.ter.ɫan/ /ˈhin.teɾ.ɫan/ /ˈhin.teɾ.ɫant/ n masc
Hinterland

hipertext /i.peɾˈtekst/ /i.pərˈtekst/ n masc
Hypertext

hipertrofiar /i.per.tɾo.fiˈa/ /i.peɾ.tɾo.fiˈa/ /i.peɾ.tɾo.fiˈaɾ/ /i.pər.tɾu.fiˈa/ /i.pəɾ.tɾo.fiˈa/ v
hypertrophieren

hiperventilar /i.per.βen.tiˈɫa/ /i.peɾ.ven.tiˈɫaɾ/ /i.peɾ.βen.tiˈɫa/ /i.pər.bən.tiˈɫa/ /i.pəɾ.vən.tiˈɫa/ v
hyperventilieren

hiperònim /i.peˈɾɔ.nim/ /i.pəˈɾɔ.nim/ n masc
Hyperonym

hipnosi /ibˈnɔ.zi/ n fem
Hypnose

hipocresia /i.po.kɾeˈzi.a/ /i.pu.kɾəˈzi.ə/ n fem
Heuchelei

hiponatrèmia /i.po.naˈtɾɛ.mi.a/ /i.po.nəˈtɾɛ.mi.ə/ /i.pu.nəˈtɾɛ.mi.ə/ n fem
Hyponatriämie

hipopòtam /i.poˈpɔ.tam/ /i.poˈpɔ.təm/ /i.puˈpɔ.təm/ n masc
Flusspferd Nilpferd

hipoteca /i.poˈte.ka/ /i.puˈtɛ.kə/ n fem
Hypothek

hipotecar /i.po.teˈka/ /i.po.teˈkaɾ/ /i.po.təˈka/ /i.pu.təˈka/ v
verpfänden

hipotenusa /i.po.teˈnu.za/ /i.po.təˈnu.zə/ /i.pu.təˈnu.zə/ n fem
hypotenuse Hypotenuse

hipòcrita /iˈpɔ.kɾi.ta/ /iˈpɔ.kɾi.tə/ adj
heuchlerisch gleisnerisch
Caracteritzat per hipocresia o ser hipòcrita.

hipòcrita /iˈpɔ.kɾi.ta/ /iˈpɔ.kɾi.tə/ n neut
Heuchler
Persona que obra amb hipocresia, amb falsa moral.

hipòdrom /iˈpɔ.ðɾom/ /iˈpɔ.ðɾum/ n masc
Hippodrom

hipònim /iˈpɔ.nim/ n masc
Hyponym

hipòtesi /iˈpɔ.te.zi/ /iˈpɔ.tə.zi/ /iˈpɔ.tə.zi/ /iˈpɔ.tɛ.zi/ n fem
Hypothese Annahme

hisop /iˈzɔp/ n masc
Ysop

hissar /iˈsa/ /iˈsaɾ/ v
aufziehen

història /isˈtɔ.ɾi.a/ /isˈtɔ.ɾi/ n fem
Erzählung Geschichte
relat
Geschichte Historie
Disciplina que estudia la societat humana des de la seva aparició.

hivern /iˈvɛɾn/ /iˈvɛɾn/ /iˈβɛrn/ /iˈβɛɾn/ n masc
Winter

hivernacle /i.veɾˈna.kɫe/ /i.vəɾˈna.kɫə/ /i.βerˈna.kɫe/ /i.βeɾˈna.kɫe/ /i.βərˈna.kɫə/ n masc
Gewächshaus Treibhaus

hivernal /i.veɾˈnaɫ/ /i.vəɾˈnaɫ/ /i.βerˈnaɫ/ /i.βeɾˈnaɫ/ /i.βərˈnaɫ/ adj
winterlich

ho /aw/ /ew/ /o/ /u/ /w/ /əw/ /ˈo/ pronoun
es

hola /ˈo.ɫa/ Interjection
hallo guten Tag
(castellanisme) Expressió de salutació familiar.

holmi n masc
Holmium

hom /ˈɔm/ pronoun
man

home /ˈɔ.mə/ n masc
Mensch
Ésser humà, animal racional.
Mann
Persona del sexe masculí.

homicidi /o.miˈsi.ði/ /u.miˈsi.ði/ n masc
Mord

homogeni /o.moˈd͡ʒɛ.ni/ /o.moˈʒɛ.ni/ /u.muˈʒɛ.ni/ adj masc
homogen

homosexual /ˌo.mo.sek.suˈaɫ/ /ˌɔ.mo.sək.suˈaɫ/ /ˌɔ.mu.sək.suˈaɫ/ adj
homosexuell schwul
(LGBTI) Relatiu o propi de l’atracció pel mateix sexe.

homosexual /ˌo.mo.sek.suˈaɫ/ /ˌɔ.mo.sək.suˈaɫ/ /ˌɔ.mu.sək.suˈaɫ/ n neut
Homosexueller Homosexuelle
(LGBTI) Persona que se sent atreta sexualment per persones del mateix sexe.

homosexualitat /ˌo.mo.sek.su.a.ɫiˈtat/ /ˌɔ.mo.sək.su.ə.ɫiˈtat/ /ˌɔ.mu.sək.su.ə.ɫiˈtat/ n fem
Homosexualität

homosexualitzar /ˌo.mo.sek.su.a.ɫiˈd͡za/ /ˌo.mo.sek.su.a.ɫiˈza/ /ˌo.mo.sek.su.a.ɫiˈzaɾ/ /ˌɔ.mo.sək.su.ə.ɫiˈd͡za/ /ˌɔ.mu.sək.su.ə.ɫiˈd͡za/ v
homosexualisieren

homògraf /oˈmɔ.ɣɾaf/ /oˈmɔ.ɣɾəf/ /uˈmɔ.ɣɾəf/ adj masc
homographisch
Dit d'aquelles paraules que tenen una mateixa grafia.

homògraf /oˈmɔ.ɣɾaf/ /oˈmɔ.ɣɾəf/ /uˈmɔ.ɣɾəf/ n masc
Homograph
Paraula que té la mateixa grafia que una altra.

homònim /oˈmɔ.nim/ /uˈmɔ.nim/ adj masc
gleichnamig

honest /oˈnest/ /uˈnest/ adj masc
ehrlich

honestedat /o.nes.teˈðat/ /o.nəs.təˈðat/ /u.nəs.təˈðat/ n fem
Ehrlichkeit

hongarès /oŋ.ɡəˈɾəs/ /uŋ.ɡəˈɾɛs/ adj masc
Ungarisch
Relatiu a Hongria, als seus habitants o a la seva llengua.

honor /oˈno/ /oˈnoɾ/ /oˈnoɾ/ /uˈno/ /uˈnor/ n
Ehre
Qualitat moral que empeny algú a no fer res que perjudiqui la seva imatge social o la seva autoestima.
(golf) Dret de ser el primer a jugar des del lloc de sortida d'un forat, atorgat al jugador amb un resultat millor en el forat anterior o bé, en el cas del primer forat, al jugador guanyador d'un sorteig.

hoquei /oˈkej/ /uˈkɛj/ n masc
Hockey

hoquei sobre gel n masc
Eishockey

hoquei sobre herba n masc
Feldhockey

hora /ˈo.ɾə/ /ˈɔ.ɾa/ /ˈɔ.ɾɔ/ n fem
Stunde Uhr

horitzontal /o.ɾi.d͡zonˈtaɫ/ /o.ɾi.zonˈtaɫ/ /u.ɾi.d͡zunˈtaɫ/ adj
horizontal waagerecht

horitzó /o.ɾiˈd͡zo/ /o.ɾiˈzo/ /u.ɾiˈd͡zo/ n masc
Horizont

hormona /oɾˈmo.na/ /oɾˈmo.nə/ /urˈmo.nə/ n fem
Hormon

hornabec /oɾ.naˈbɛk/ /oɾ.nəˈbɛk/ /ur.nəˈbɛk/ /ur.nəˈβɛk/ n masc
Hornwerk

horrible /oˈri.bɫe/ /oˈri.βɫe/ /oˈrib.bɫe/ /oˈrib.bɫə/ /uˈri.βɫə/ /uˈrib.bɫə/ adj
entsetzlich

horror /oˈro/ /oˈroɾ/ /uˈro/ /uˈror/ n
Horror

hort /ˈɔrt/ n masc
Garten
Unitat de mesura de superfície de la terra agrícola a Mallorca que és equivalent a 443,94 m². Cada hort es correspon amb 25 destres amb un quadrat de quatre costats de 21 pams lineals. Quatre horts fan un quartó.

hospital /os.piˈtaɫ/ /us.piˈtaɫ/ n masc
Krankenhaus Hospital Spital
Edifici destinat a tenir cura de la salut dels malalts i quan correspon a internar-los pel seu tractament o diagnòstic.

hostal /osˈtaɫ/ /usˈtaɫ/ n masc
Hospiz

hoste /ˈɔs.te/ /ˈɔs.tə/ n masc
Gast Gastgeber
Persona que allotja una altra persona a casa seva.

hostessa /osˈte.sa/ /osˈtə.sə/ /usˈtɛ.sə/ n fem
Hostess

hostilitat /os.ti.ɫiˈtat/ /us.ti.ɫiˈtat/ n fem
Feindseligkeit

hotel /oˈteɫ/ /oˈtɛɫ/ /uˈtɛɫ/ n masc
Hotel

hotel rural n masc
Ländliches hotel

humil /uˈmiɫ/ adj
demütig
Que no és orgullós ni es vanta dels seus mèrits, sense pretensions.

humiliació /u.mi.ɫi.a.siˈo/ /u.mi.ɫi.ə.siˈo/ n fem
Demütigung Erniedrigung

humiliar /u.mi.ɫiˈa/ /u.mi.ɫiˈaɾ/ v
demütigen
Ofendre algú en el seu orgull a través de paraules o accions.

humilitat /u.mi.ɫiˈtat/ n fem
Bescheidenheit

humit /uˈmit/ adj masc
feucht
Que té humitat.

humitat /u.miˈtat/ n fem
Feuchtigkeit

humor /uˈmo/ /uˈmor/ /uˈmoɾ/ n
Humor
Qualsevol líquid d'un ésser viu, sigui normal o patològic.
Capacitat per entendre bromes, la gràcia d'una expressió amb doble sentit, riure per una situació còmica.
Laune Humor
Estat d'ànim amb tendència cap a una emoció en concret

humà n masc
menschlich

huracà /u.ɾaˈka/ /u.ɾəˈka/ n masc
Hurrikan Orkan

hàbil /ˈa.βiɫ/ adj
geschickt
Destre, capaç, intel·ligent.

hàbitat /ˈa.bi.tat/ /ˈa.βi.tət/ n masc
Habitat
Localització on viu la població humana.
Lloc físic on viu un organisme viu, sovint caracteritzat per una peculiaritat física dominant.

hàmster /ˈhams.teɾ/ /ˈhams.tər/ n masc
Hamster

hèrnia /ˈɛr.ni.ə/ /ˈɛɾ.ni.a/ n fem
Hernie

híligaynon /ˈi.ɫi.ɣaj.non/ /ˈi.ɫi.ɣəj.non/ /ˈi.ɫi.ɣəj.nun/ n masc
Hiligaynon
Llengua parlada a les Filipines.

hòrrid /ˈɔ.rit/ adj masc
schrecklich
Que causa por o estupor.

hòstia /ˈɔs.ti.a/ /ˈɔs.ti.ə/ /ˈɔs.ti.ɛ/ n fem
Hostie
Làmina de pa circular que representa el cos de Crist, emprada en el ritual catòlic.

húmer /ˈu.meɾ/ /ˈu.mər/ n masc
Oberarmknochen

hússar /ˈu.saɾ/ /ˈu.sər/ n masc
Husar
Membre d'algunes unitats de cavalleria (motoritzada) modernes, les quals en altres èpoques estaven formades per hússars de la primera accepció.

i conjunction
und
Nexe coordinant copulatiu que suma dos conceptes o frases.

i grega n fem
Ypsilon

iarda /ˈjaɾ.ða/ n fem
Yard
Unitat de longitud originària del sistema anglès que equival a 0,914 m.

icona /iˈko.na/ /iˈko.nə/ n fem
Ikone

idea /iˈðe.a/ n fem
Idee Ahnung
Representació mental d'una cosa, d'un concepte o de quelcom que es vol fer.
Gedanke
Part fonamental en una doctrina.

idealisme /i.ðe.aˈɫiz.me/ /i.ðe.əˈɫiz.mə/ n masc
Idealismus

identitat /i.ðen.tiˈtat/ /i.ðən.tiˈtat/ /i.ðən.tiˈðat/ n fem
Identität Gleichheit

ideologia /i.ðe.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /i.ðe.o.ɫoˈʒi.a/ /i.ðə.o.ɫoˈʒi.ə/ /i.ðə.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
Ideologie

idiolecte /i.ði.oˈɫɛk.te/ /i.ði.oˈɫɛk.tə/ /i.ði.uˈɫɛk.tə/ n masc
Idiolekt

idioma /i.ðiˈo.ma/ n masc
Idiom
Forma d’una llengua pròpia d'una comunitat, d’un lloc, d’una època.

idiosincràsia /i.ði.o.ziŋˈkɾa.zi.a/ /i.ði.o.ziŋˈkɾa.zi.ə/ /i.ði.u.ziŋˈkɾa.zi.ə/ n fem
Idiosynkrasie

idolatrar /i.ðo.laˈtɾa/ /i.ðo.laˈtɾaɾ/ /i.ðu.ɫəˈtɾa/ v
anbeten

idolatria /i.ðo.ɫaˈtɾi.a/ /i.ðo.ɫəˈtɾi.ə/ /i.ðu.ɫəˈtɾi.ə/ n fem
Idolatrie

idèntic adj masc
identisch

idíl·lic /iˈði.ɫik/ /iˈðiɫ.ɫik/ adj masc
idyllisch

ien /ˈjen/ n masc
Yen

iglú /iˈɣɫu/ n masc
Iglu
Edifici en forma de casquet esfèric fet de peces de gel usat principalment pels esquimals.

ignorar /iŋ.noˈɾa/ /iŋ.nuˈɾa/ /iɡ.noˈɾa/ /iɡ.noˈɾaɾ/ v
ignorieren
No saber, no entendre, no conèixer alguna cosa.
Deixar de banda, no fer cas o no voler acceptar algú o alguna cosa.

ignorància /iŋ.noˈɾan.si.a/ /iŋ.noˈɾan.si.ə/ /iŋ.nuˈɾan.si.ə/ /iɡ.noˈɾan.si.a/ n fem
Unwissenheit

igual /iˈɣwaɫ/ adj
gleich
Dit de les figures geomètriques que, si són transportades, conserven les característiques topològiques que tenien.

igual /iˈɣwaɫ/ n masc
Gleichheitszeichen
Signe emprat en matemàtiques per equiparar dues expressions numèriques o algebraiques.

igualment /iˌɣwaɫˈmen/ /iˌɣwaɫˈment/ adv
gleichermaßen

igualtat /i.ɣwaɫˈtat/ /i.ɣwəɫˈtat/ n fem
Gleichheit

iguana /iˈɣwa.na/ /iˈɣwa.nə/ n fem
Leguan

illa /ˈi.ʎa/ n fem
Insel Eiland
Porció de terra isolada per la mar.

illes Balears pn
Balearische Inseln

illes Cook pn
Cookinseln

illes Fèroe /ˌi.ʎesˈfɛ.ɾo.e/ /ˌi.ʎəsˈfɛ.ɾo.e/ pn
Färöer

il·legal /i.ɫeˈɣaɫ/ /i.ɫəˈɣaɫ/ /iɫ.ɫeˈɣaɫ/ /iɫ.ɫəˈɣaɫ/ adj
illegal

il·liberal /i.ɫi.βeˈɾaɫ/ /i.ɫi.βəˈɾaɫ/ /iɫ.ɫi.beˈɾaɫ/ /iɫ.ɫi.bəˈɾaɫ/ /iɫ.ɫi.βəˈɾaɫ/ adj
illiberal
No liberal; propi de l'il·liberalisme.

il·luminació /i.ɫu.mi.na.siˈo/ /i.ɫu.mi.nə.siˈo/ /iɫ.ɫu.mi.na.siˈo/ /iɫ.ɫu.mi.nə.siˈo/ n fem
Beleuchtung
Efecte i acte d'il·luminar.

il·luminació per píxels n fem
pixelbasierte Beleuchtung

il·lusió /i.ɫu.ziˈo/ /iɫ.ɫu.ziˈo/ n fem
Illusion
Engany de la percepció.

il·lustració /i.ɫus.tɾa.siˈo/ /i.ɫus.tɾə.siˈo/ /iɫ.ɫus.tɾa.siˈo/ /iɫ.ɫus.tɾə.siˈo/ n fem
Bild
Imatge que ajuda a entendre el missatge d'un text.

il·lògic /iɫˈɫɔ.d͡ʒik/ /iɫˈɫɔ.ʒik/ /iˈɫɔ.d͡ʒik/ /iˈɫɔ.ʒik/ adj masc
unlogisch

imaginació /i.ma.ʒi.na.siˈo/ /i.mə.ʒi.nə.siˈo/ n fem
Vorstellungskraft Imagination

imaginar /i.ma.d͡ʒiˈna/ /i.ma.d͡ʒiˈnaɾ/ /i.ma.ʒiˈna/ /i.mə.ʒiˈna/ v
vorstellen
Inventar, recrear una imatge a la ment.

imaginari /i.ma.d͡ʒiˈna.ɾi/ /i.mə.ʒiˈna.ɾi/ adj masc
imaginär

imant /iˈman/ /iˈmant/ n masc
Magnet

imatge /iˈma.d͡ʒe/ n fem
Bild Abbild

imitació n fem
Imitat Imitation
Acte o efecte d'imitar.
Imitation Nachahmung
Reproducció d'una cosa que n'imita una altra original.
(psicologia) Reproducció conscient o inconscient d'una conducta observada en altres persones que es prenen com a model.

imitar /i.miˈta/ /i.miˈtaɾ/ v
imitieren nachahmen

immaterial /im.ma.te.ɾiˈaɫ/ /im.mə.tə.ɾiˈaɫ/ adj
immateriell

immediat /im.me.ðiˈat/ /im.mə.ðiˈat/ adj masc
sofort

immens /imˈmens/ /imˈmɛns/ adj masc
immens

immigració /im.mi.ɣɾa.siˈo/ /im.mi.ɣɾə.siˈo/ n fem
Einwanderung Immigration

immoble /imˈmɔ.bɫe/ /imˈmɔ.βɫe/ /imˈmɔ.βɫə/ /imˈmɔb.bɫe/ /imˈmɔb.bɫə/ n masc
Immobilie

immortal /im.moɾˈtaɫ/ /im.murˈtaɫ/ adj
unsterblich
que no és mortal o que no pot morir.

immortalitzar /im.mor.ta.lidˈza/ /im.moɾ.ta.liˈzaɾ/ /im.mur.tə.ɫidˈza/ v
verewigen

immunitari /im.mu.niˈta.ɾi/ adj masc
immun

immunitat /im.mu.niˈtat/ n fem
Immunität

immunitzar /im.mu.niˈd͡za/ /im.mu.niˈza/ /im.mu.niˈzaɾ/ v
immunisieren

impaciència /im.pa.siˈɛn.si.a/ /im.pə.siˈɛn.si.ə/ n fem
Ungeduld

impediment /im.pe.ðiˈmen/ /im.pe.ðiˈment/ /im.pə.ðiˈmen/ /im.pə.ðiˈment/ n masc
Hindernis
impediment impedient, allò que destorba que es contragui matrimoni entre certes persones, fent-lo il·legítim si es contrau però no nul.

impedir /im.peˈði/ /im.peˈðiɾ/ /im.pəˈði/ v
behindern hindern

impel·lir /im.peɫˈɫi/ /im.peɫˈɫiɾ/ /im.peˈɫi/ /im.pəɫˈɫi/ /im.pəˈɫi/ v
antreiben

imperfet /im.peɾˈfet/ /im.pərˈfet/ n masc
Imperfekt

imperi n masc
Imperium Reich
Acció d'imperar o manar amb autoritat.
Kaiserreich Reich Imperium
Estats subjectes a l'emperador.
Imperium Kaiserreich
Dignitat de l'emperador.
Espai de temps que dura el govern d'un emperador.

imperial /im.pe.ɾiˈaɫ/ /im.pə.ɾiˈaɫ/ adj
kaiserlich
pertanyent a l'emperador o a l'imperi

implicar /im.pɫiˈka/ /im.pɫiˈkaɾ/ v
einschließen
Tenir com a conseqüència natural.

importació /im.poɾ.ta.siˈo/ /im.poɾ.tə.siˈo/ /im.pur.tə.siˈo/ n fem
Import

important /am.pulˈtant/ /im.porˈtan/ /im.poɾˈtan/ /im.poɾˈtant/ /im.purˈtan/ adj
wichtig
Que té importància o relleu.

importar /im.porˈta/ /im.poɾˈta/ /im.poɾˈtaɾ/ /im.purˈta/ v
zählen
Ser convenient, favorable, d'importància.
einführen importieren
(comerç) Introduir gèneres estrangers en el mercat autòcton.

importància /im.poɾˈtan.si.a/ /im.poɾˈtan.si.ə/ /im.purˈtan.si.ə/ n fem
Bedeutung Wichtigkeit

imposar /im.poˈza/ /im.poˈzaɾ/ /im.puˈza/ v
auferlegen auflegen
Carregar, posar alguna cosa damunt d'una altra.
unterrichten
Instruir a algú en alguna matèria.

impossible /im.poˈsi.bɫe/ /im.poˈsi.βɫe/ /im.poˈsib.bɫe/ /im.poˈsib.bɫə/ /im.puˈsi.βɫə/ /im.puˈsib.bɫə/ adj
unmöglich

impost n masc
Steuer

imprecís /im.pɾeˈsis/ /im.pɾəˈsis/ adj masc
ungenau

imprescindible /im.pɾe.sinˈdi.bɫe/ /im.pɾe.sinˈdi.βɫe/ /im.pɾe.sinˈdib.bɫe/ /im.pɾə.sinˈdi.βɫə/ /im.pɾə.sinˈdib.bɫə/ /im.pɾəs.sinˈdib.bɫə/ adj
unverzichtbar

impressió /im.pɾe.siˈo/ /im.pɾə.siˈo/ n fem
Druck Eindruck
Acció o efecte d'imprimir.
Eindruck
Efecte que fan les coses espirituals en l'ànim.

impressor /im.pɾeˈso/ /im.pɾeˈsoɾ/ /im.pɾəˈso/ n masc
Drucker
Qui imprimeix o és amo d'una impremta.

impressora /im.pɾeˈso.ɾa/ /im.pɾəˈso.ɾə/ n fem
Drucker
(informàtica) dispositiu per imprimir

imprimir /im.pɾiˈmi/ /im.pɾiˈmiɾ/ v
drucken
Estampar, donar a la impremta.

improvisar /im.pɾo.viˈza/ /im.pɾo.viˈzaɾ/ /im.pɾo.βiˈza/ /im.pɾo.βiˈzaɾ/ /im.pɾu.viˈza/ /im.pɾu.βiˈza/ v
improvisieren

impuls /imˈpuɫs/ n masc
Triebkraft

imputació /im.pu.ta.siˈo/ /im.pu.tə.siˈo/ n fem
Beschuldigung

imputar /im.puˈta/ /im.puˈtaɾ/ v
anhängen
Atribuir alguna culpa, delicte o acció.

inauguració /i.naw.ɣu.ɾa.siˈo/ /i.nəw.ɣu.ɾə.siˈo/ n fem
Inauguration

incendi n masc
Feuer Brand

incert /inˈsɛrt/ adj masc
unsicher
Sense certesa, amb dubte sobre la decisió a prendre.
No conegut amb certesa.

incinerar /in.si.neˈɾa/ /in.si.neˈɾaɾ/ /in.si.nəˈɾa/ v
einäschern

inclinar /iŋ.kɫiˈna/ /iŋ.kɫiˈnaɾ/ v
neigen
Tòrcer cap avall alguna cosa.

incloure /iŋˈkɫɔw.ɾe/ /iŋˈkɫɔw.ɾə/ v
einschließen

inclusivament /iŋ.kɫuˌzi.vaˈment/ /iŋ.kɫuˌzi.vəˈmen/ /iŋ.kɫuˌzi.vəˈment/ /iŋ.kɫuˌzi.βaˈmen/ /iŋ.kɫuˌzi.βəˈmen/ adv
einschließlich

inclòs /iŋˈkɫɔs/ v
eingeschlossen

incomplir /iŋ.komˈpli/ /iŋ.komˈpliɾ/ /iŋ.kumˈpɫi/ v
erfüllen

incondicional /iŋ.kon.di.si.oˈnaɫ/ /iŋ.kun.di.si.uˈnaɫ/ adj
bedingungslos

inconstant /iŋ.konsˈtan/ /iŋ.konsˈtant/ /iŋ.kunsˈtan/ adj
unbeständing

increïble /iŋ.kɾeˈi.bɫe/ /iŋ.kɾeˈi.βɫe/ /iŋ.kɾeˈib.bɫe/ /iŋ.kɾəˈi.βɫə/ /iŋ.kɾəˈib.bɫə/ adj
unglaublich
Impossible de creure.
erstaunlich unglaublich
Extraordinari, sorprenent.

incunable /iŋ.kuˈna.bɫe/ /iŋ.kuˈna.βɫe/ /iŋ.kuˈna.βɫə/ /iŋ.kuˈnab.bɫe/ /iŋ.kuˈnab.bɫə/ n masc
Inkunabel

incòmode /iŋˈkɔ.mo.ðe/ /iŋˈkɔ.mu.ðə/ adj masc
unbequem
Que incomoda o que no té comoditat.

indecència /in.deˈsɛn.si.a/ /in.dəˈsɛn.si.ə/ n fem
Unanständigkeit

indemnitzar /in.dem.niˈd͡za/ /in.dem.niˈza/ /in.dem.niˈzaɾ/ v
entschädigen

independentisme /in.de.pen.denˈtiz.me/ /in.də.pən.dənˈtiz.mə/ n masc
Unabhängigkeitsbewegung

independència /in.de.penˈdɛn.si.a/ n fem
Unabhängigkeit

indi n masc
Inder
Natural de l’Índia.
Indianer
Indígena d’Amèrica.
Indium
Element químic de nombre atòmic 49 i símbol In.

indiferent /in.di.feˈɾen/ /in.di.feˈɾent/ /in.di.fəˈɾen/ /in.di.fəˈɾent/ adj
gleichgültig

indignació /in.diŋ.na.siˈo/ /in.diŋ.nə.siˈo/ /in.diɡ.na.siˈo/ n fem
Empörung Entrüstung

individu /in.diˈvi.ðu/ /in.diˈvi.ðu/ /in.diˈβi.ðu/ n masc
Individuum
Persona membre d'un grup social, comunitat.

indonesi /in.doˈnɛ.zi/ /in.duˈnɛ.zi/ adj masc
Indonesisch
Originari, pertanyent o relatiu a Indonèsia.

indonesi /in.doˈnɛ.zi/ /in.duˈnɛ.zi/ n masc
Indonesisch
Natural d'Indonèsia.
(només singular) Llengua pròpia d'Indonèsia que pertany al grup malaiopolinesi i deriva del malai.

industrialitzar /in.dus.tɾi.a.liˈd͡za/ /in.dus.tɾi.a.liˈzaɾ/ /in.dus.tɾi.ə.lidˈza/ v
industrialisieren

indígena /inˈdi.d͡ʒe.na/ /inˈdi.ʒe.na/ /inˈdi.ʒə.nə/ adj
indigen
Que és nascut a la pròpia terra.

indígena /inˈdi.d͡ʒe.na/ /inˈdi.ʒe.na/ /inˈdi.ʒə.nə/ n neut
Ureinwohner
Persona nascuda a la pròpia terra, en contraposició als vinguts de fora.

indústria /inˈdus.tɾi.a/ /inˈdus.tɾi.ə/ n fem
Industrie

infant /iɱˈfan/ /iɱˈfant/ n masc
Kind
Nen, persona que encara no ha assolit l'edat adulta, d'entre els 0 i els 13 anys de vida.

infanteria /iɱ.fan.teˈɾi.a/ /iɱ.fən.təˈɾi.ə/ n fem
Infanterie

infantil /iɱ.fanˈtiɫ/ /iɱ.fənˈtiɫ/ adj
kindisch
Relatiu o pertanyent a l'infant, al nen.

infecció /iɱ.fek.siˈo/ /iɱ.fək.siˈo/ n fem
Infektion

infecciós /iɱ.fek.siˈos/ /iɱ.fək.siˈos/ adj masc
infektiös

infeliç /iɱ.feˈɫis/ /iɱ.fəˈɫis/ adj
unglücklich
Que no és feliç.

inferior /iɱ.fe.ɾiˈoɾ/ /iɱ.fə.ɾiˈo/ /iɱ.fə.ɾiˈor/ adj
niedriger
Situat a la part més baixa d'un lloc.
untergeordnet
De menor rang.
minderwertig
De menor qualitat o quantitat.

infermer /iɱ.ferˈme/ /iɱ.feɾˈmeɾ/ n masc
Krankenpfleger

infern /iɱˈfɛrn/ n masc
Hölle
En diverses religions primitives, lloc al subsol on feien vida els esperits dels morts.
En el judaisme, el cristianisme i l'islam, lloc on passen penes i són castigats les ànimes dels difunts que en vida van pecar greument.

infinit /iɱ.fiˈnit/ adj masc
unendlich

infinitiu n masc
Infinitiv

infinitud /iɱ.fi.niˈtut/ n fem
Unendlichkeit

infix /iɱˈfiks/ n masc
Infix

inflamació /iɱ.fɫə.mə.siˈo/ n fem
Entzündung

inflar /iɱˈfɫa/ /iɱˈfɫaɾ/ v
aufblasen
Omplir de vent alguna cosa.
(per metonímia) Ensuperbir, exagerar.
(pronominal) Elevar-se alguna part del cos per ferida o cop, o per haver-hi acudit algun tumor.

influenciable /iɱ.fɫu.en.siˈa.bɫe/ /iɱ.fɫu.en.siˈa.βɫe/ /iɱ.fɫu.en.siˈab.bɫe/ /iɱ.fɫu.ən.siˈa.βɫə/ /iɱ.fɫu.ən.siˈab.bɫə/ adj
beeinflussbar

influenciador /iɱ.fɫu.en.si.aˈðo/ /iɱ.fɫu.en.si.aˈðoɾ/ /iɱ.fɫu.ən.si.əˈðo/ n masc
influencer

influenciar /iɱ.flu.en.siˈa/ /iɱ.flu.en.siˈaɾ/ /iɱ.flu.ən.siˈa/ v
beeinflussen

influir /iɱ.fɫuˈi/ /iɱ.fɫuˈiɾ/ v
beeinflussen
Causar efectes de forma indirecta.

influència /iɱ.fɫuˈɛn.si.a/ n fem
Einfluss
Acció i efecte d'influir.

infondre /iɱˈfon.dɾe/ /iɱˈfon.dɾə/ v
einimpfen

informació /iɱ.foɾ.ma.siˈo/ /iɱ.foɾ.mə.siˈo/ /iɱ.fur.mə.siˈo/ n fem
Information Auskunft
Acció i efecte d'informar o informar-se.
Information
(dret) Indagació jurídica i legal d'algun fet o delecte.

informar /iɱ.forˈma/ /iɱ.foɾˈma/ /iɱ.foɾˈmaɾ/ /iɱ.furˈma/ v
informieren benachrichtigen
Donar informes o notícies d'alguna cosa.
formen
(filosofia) Donar forma a la matèria.

informe /iɱˈfor.mə/ /iɱˈfoɾ.me/ n masc
Bericht
Notícia o instrucció que es dóna d'alguna cosa.

informàtica /iɱ.foɾˈma.ti.ka/ /iɱ.foɾˈma.ti.kə/ /iɱ.furˈma.ti.kə/ n fem
Informatik Computerwissenschaft
Conjunt de ciències, tècniques o activitats que permeten el tractament automatitzat d'informació amb ordinadors

infringir /iɱ.fɾinˈd͡ʒi/ /iɱ.fɾinˈd͡ʒiɾ/ /iɱ.fɾinˈʒi/ v
verletzen verstoßen

infància /iɱˈfan.si.a/ /iɱˈfan.si.ə/ n fem
Kindheit

ingenu /iɲˈd͡ʒɛ.nu/ /iɲˈʒɛ.nu/ adj masc
unbedarft
Franc, sincer, candorós, veraç, honrat, senzill.

ingerència /iɲ.d͡ʒeˈɾɛn.si.a/ /iɲ.ʒəˈɾɛn.si.ə/ n fem
Einmischung

ingredient /iŋ.ɡɾe.ðiˈen/ /iŋ.ɡɾe.ðiˈent/ /iŋ.ɡɾə.ðiˈen/ /iŋ.ɡɾə.ðiˈent/ n masc
Ingredienz Zutat

ingrià /iŋ.ɡɾiˈa/ n masc
Ischorisch

inherent /i.neˈɾen/ /i.neˈɾent/ /i.nəˈɾen/ /i.nəˈɾent/ adj
inhärent

inhibició /i.ni.βi.siˈo/ n fem
Unterdrückung

inhibir /i.niˈbiɾ/ /i.niˈβi/ v
hemmen

inhumà /in.uˈma/ adj
unmenschlich

injecció /iɲ.d͡ʒek.siˈo/ /iɲ.ʒək.siˈo/ n fem
Injektion

injectar /iɲ.d͡ʒekˈta/ /iɲ.d͡ʒekˈtaɾ/ /iɲ.ʒəkˈta/ v
einspritzen injizieren

injúria /inˈd͡ʒu.ɾi.a/ /inˈʒu.ɾi.ə/ n fem
Schmähung
Delicte causat per paraules o actes contra l'honor o la reputació d'una persona.

innocent /in.noˈsen/ /in.noˈsent/ /in.noˈsent/ /in.nuˈsen/ /in.nuˈsent/ adj
rein unschuldig
Pur, sense malícia o falta.

innocència /in.noˈsɛn.si.a/ /in.noˈsɛn.si.ə/ /in.nuˈsen.si.ə/ /in.nuˈsɛn.si.ə/ n fem
Unschuld

innovació /in.no.va.siˈo/ /in.no.və.siˈo/ /in.no.βa.siˈo/ /in.nu.və.siˈo/ /in.nu.βə.siˈo/ n fem
Innovation

innovar /in.noˈva/ /in.noˈvaɾ/ /in.noˈβa/ /in.nuˈva/ /in.nuˈβa/ v
innovieren erneuern

inoblidable /i.no.bɫiˈða.bɫe/ /i.no.bɫiˈðab.bɫə/ /i.no.βɫiˈða.βɫe/ /i.no.βɫiˈðab.bɫe/ /i.nu.bɫiˈðab.bɫə/ /i.nu.βɫiˈða.βɫə/ /i.nu.βɫiˈðab.bɫə/ adj
unvergesslich

insecte /inˈsɛk.te/ /inˈsɛk.tə/ n masc
Insekt Kerbtier
Animal invertebrat molt petit, en comparació als mamífers. Pertany de la classe dels artròpodes i dins en la superclasse dels hexàpodes.
Wanze
(col·loquial) Animal invertebrat de petites dimensions.

inseparable /in.se.paˈɾa.bɫe/ /in.se.paˈɾa.βɫe/ /in.se.paˈɾab.bɫe/ /in.sə.pəˈɾa.βɫə/ /in.sə.pəˈɾab.bɫə/ adj
untrennbar unzertrennlich
Que no es pot separar una cosa de l’altra.
unzertrennlich
Que manté, una persona, una relació molt estreta i pròxima a una altra.

insistir /in.sisˈti/ /in.sisˈtiɾ/ v
bestehen insistieren

inspeccionar /ins.pek.si.oˈna/ /ins.pek.si.oˈnaɾ/ /ins.pək.si.uˈna/ v
inspizieren

inspiració /ins.pi.ɾa.siˈo/ /ins.pi.ɾə.siˈo/ n fem
Eingebung
Acció i efecte d'inspirar.
Inspiration
Desfermament de la creativitat, la idea original d'una obra d'art o el detonant que fa que quelcom es torni estètic.

inspirar /ins.piˈɾa/ /ins.piˈɾaɾ/ v
beatmen
Atreure l'aire exterior al pulmó per la dilatació del pit.
inspirieren
Infondre en altre alguna cosa com ànim, valor.
eingeben
Il·luminar, moure Déu interiorment a algú.

instal·lar /ins.talˈlaɾ/ /ins.taɫˈɫa/ /ins.təɫˈɫa/ v
installieren
Muntar alguna cosa en un lloc determinat.

instint /insˈtin/ /insˈtint/ n masc
Instinkt

institució /ins.ti.tu.siˈo/ n fem
Institution

instrucció /ins.tɾuk.siˈo/ n fem
Unterricht Assemblerbefehl

instrument /ins.truˈmen/ /ins.truˈment/ /ins.truˈment/ n masc
Werkzeug Instrument
Objecte fabricat que serveix d'eina per a fer una cosa.
Instrument Werkzeug
Cadascun dels objectes destinats a produir música.

instrument aeròfon n masc
Blasinstrument

instrument cordòfon n masc
Saiteninstrument

instrument cordòfon pinçat n masc
Zupfinstrument

instrument de música n masc
Musikinstrument

instrument de vent de fusta n masc
Holzblasinstrument

instrument de vent de metall n masc
Blechblasinstrument

instrument membranòfon n masc
Membranophon

insuficient /in.su.fi.siˈen/ /in.su.fi.siˈent/ adj
unzureichend

insulina /in.suˈɫi.na/ /in.suˈɫi.nə/ n fem
Insulin

insult /inˈsuɫ/ /inˈsuɫt/ n masc
Beleidigung

insultar /in.suɫˈta/ /in.suɫˈtaɾ/ v
beleidigen

insurgir-se /in.surˈʒir.sə/ /in.suɾ.ʒiɾˈsə/ /in.suɾˈd͡ʒiɾ.se/ v
sich erheben

intel·ligent /in.te.ɫiˈd͡ʒen/ /in.te.ɫiˈʒen/ /in.teɫ.ɫiˈd͡ʒent/ /in.teɫ.ɫiˈʒen/ /in.tə.ɫiˈʒen/ /in.təɫ.ɫiˈʒen/ /in.təɫ.ɫiˈʒent/ adj
intelligent klug

intel·ligible /in.te.ɫiˈd͡ʒi.βɫe/ /in.te.ɫiˈʒi.βɫe/ /in.teɫ.ɫiˈd͡ʒi.bɫe/ /in.teɫ.ɫiˈʒib.bɫe/ /in.tə.ɫiˈʒi.βɫə/ /in.təɫ.ɫiˈʒib.bɫə/ adj
verständlich

intel·ligència /in.te.ɫiˈd͡ʒɛn.si.a/ /in.te.ɫiˈʒɛn.si.a/ /in.teɫ.ɫiˈd͡ʒɛn.si.a/ /in.teɫ.ɫiˈʒɛn.si.a/ /in.təɫ.ɫiˈʒɛn.si.ə/ n fem
Intelligenz
(no comptable) Capacitat d'entendre o aprendre; habilitat per resoldre problemes; saviesa, coeficient intel·lectual.

intel·ligència artificial n fem
künstliche Intelligenz

intenció /in.ten.siˈo/ /in.tən.siˈo/ n fem
Absicht Plan

intens /inˈtens/ /inˈtɛns/ adj masc
intensiv

intensitat /in.ten.siˈtat/ /in.tən.siˈtat/ n fem
Intensität

intent /inˈten/ /inˈtent/ n masc
Versuch
Acció i efecte d'intentar.

intentar /in.tenˈta/ /in.tenˈtaɾ/ /in.tənˈta/ v
versuchen
Tenir l'ànim de fer alguna cosa.

interacció /in.te.ɾak.siˈo/ /in.tə.ɾək.siˈo/ n fem
Interaktion

intercanvi /in.terˈkam.bi/ /in.teɾˈkam.bi/ /in.teɾˈkaɱ.vi/ /in.təɾˈkaɱ.vi/ n masc
Austausch Tausch

interessant /in.te.ɾeˈsan/ /in.te.ɾeˈsant/ /in.tə.ɾəˈsan/ /in.tə.ɾəˈsant/ adj
interessant
Que interessa.

interessar /in.te.ɾeˈsa/ /in.te.ɾeˈsaɾ/ /in.tə.ɾəˈsa/ v
interessieren
Convenir, ser útil, suscitar interès.

interfix /in.teɾˈfiks/ /in.tərˈfiks/ n masc
Interfix

interfície de programació d'aplicacions n fem
Programmierschnittstelle

interfície gràfica d'usuari /in.teɾˌfi.si.e n fem
grafische Benutzeroberfläche

interioritzar /in.te.ɾi.o.ɾiˈd͡za/ /in.te.ɾi.o.ɾiˈza/ /in.te.ɾi.o.ɾiˈzaɾ/ /in.tə.ɾi.o.ɾiˈd͡za/ /in.tə.ɾi.u.ɾiˈd͡za/ v
verinnerlichen internalisieren

interjecció /in.teɾ.d͡ʒek.siˈo/ /in.tər.ʒək.siˈo/ n fem
Interjektion Ausrufewort

interlingua /in.teɾˈɫiŋ.ɡwa/ /in.tərˈɫiŋ.ɡwə/ n masc
Interlingua

interminable /in.ter.miˈnab.bɫe/ /in.teɾ.miˈna.bɫe/ /in.teɾ.miˈna.βɫe/ /in.tər.miˈna.βɫə/ /in.tər.miˈnab.bɫə/ /in.təɾ.miˈnab.bɫə/ adj
unendlich
Inacabable. Que no es termina o no té fi; etern.

intermitent /in.ter.miˈten/ /in.teɾ.miˈten/ /in.teɾ.miˈtent/ /in.tər.miˈten/ /in.təɾ.miˈtent/ n masc
Blinker
Llum intermitent, especialment d'un vehicle.

interpel·lació /in.teɾ.pe.ɫa.siˈo/ /in.teɾ.peɫ.ɫa.siˈo/ /in.tər.pə.ɫə.siˈo/ /in.tər.pəɫ.ɫə.siˈo/ /in.təɾ.pəɫ.ɫə.siˈo/ n fem
Interpellation

interpolació n fem
Interpolation

interpolació bicúbica n fem
bikubische Interpolation

interpolació bilineal n fem
bilineare Interpolation

interpolació cúbica n fem
kubische Interpolation

interpolació lineal n fem
lineare Interpolation

interpolar /in.ter.poˈɫa/ /in.teɾ.poˈɫa/ /in.teɾ.poˈɫaɾ/ /in.tər.puˈɫa/ /in.təɾ.poˈɫa/ v
interpolieren
Interposar una cosa entre altres que són ordenades.

interpretació /in.teɾ.pɾe.ta.siˈo/ /in.tər.pɾə.tə.siˈo/ n fem
Interpretation Deutung

interpretar /in.ter.pɾeˈta/ /in.teɾ.pɾeˈta/ /in.teɾ.pɾeˈtaɾ/ /in.tər.pɾəˈta/ v
dolmetschen
Explicar o declarar el sentit d'alguna cosa.
Entendre o prendre en bona o mala part alguna acció o paraula.

interrogar /in.te.roˈɣa/ /in.te.roˈɣaɾ/ /in.tə.roˈɣa/ /in.tə.ruˈɣa/ v
verhören
Preguntar formalment, amb una sèrie de preguntes.

interrompre /in.teˈrom.pɾe/ /in.təˈrom.pɾə/ v
abbrechen unterbrechen

intersexual /in.teɾ.sek.suˈaɫ/ /in.tər.sək.suˈaɫ/ adj
zwischengeschlechtlich intersexuell

intersexualitat /in.teɾ.sek.su.a.ɫiˈtat/ /in.tər.sək.su.ə.ɫiˈtat/ n fem
Intersexualität

intervencionista /in.ter.βen.si.oˈnis.ta/ /in.ter.βen.si.oˈnis.te/ /in.teɾ.ven.si.oˈnis.ta/ /in.teɾ.ven.si.oˈnis.te/ /in.teɾ.βen.si.oˈnis.ta/ /in.teɾ.βen.si.oˈnis.te/ /in.tər.bən.si.uˈnis.tə/ /in.tər.vən.si.uˈnis.tə/ /in.təɾ.vən.si.oˈnis.tə/ adj
interventionistisch

intervenció /in.teɾ.ben.siˈo/ /in.teɾ.ven.siˈo/ /in.tər.bən.siˈo/ /in.təɾ.vən.siˈo/ n fem
Eingriff Intervention

interès /in.teˈɾes/ /in.təˈɾes/ /in.təˈɾɛs/ n masc
Zins Interesse
Sentiment que alguna cosa desvetlla en nosaltres, el qual ens mou a prestar-li una atenció especial, a ésser-hi favorables o desfavorables.
Zinsen Interesse
Guany que dona a algú un capital que ha prestat o que li deuen.

intestinal /in.tes.tiˈnaɫ/ /in.təs.tiˈnaɫ/ adj
intestinal

intimidació /in.ti.mi.ða.siˈo/ /in.ti.mi.ðə.siˈo/ n fem
Einschüchterung

intimidar /in.ti.miˈða/ /in.ti.miˈðaɾ/ v
einschüchtern

intracomunitari /in.tɾa.ko.mu.niˈta.ɾi/ /in.tɾə.ko.mu.niˈta.ɾi/ /in.tɾə.ku.mu.niˈta.ɾi/ adj masc
innergemeinschaftlich

intransitiu /in.tɾan.ziˈtiw/ /in.tɾən.ziˈtiw/ adj masc
intransitiv
Que no passa d'un a un altre, contrari a transitiu.
(gramàtica) Dit d'un verb, que no accepta complement directe.

intriga /inˈtɾi.ɣa/ /inˈtɾi.ɣə/ n fem
Intrige

intrigar /in.tɾiˈɣa/ /in.tɾiˈɣaɾ/ v
intrigieren

introduir /in.tɾo.ðuˈi/ /in.tɾo.ðuˈiɾ/ /in.tɾu.ðuˈi/ v
einführen
Instruir, iniciar en la instrucció.

intubar /in.tuˈbaɾ/ /in.tuˈβa/ v
intubieren

intuïció n fem
Intuition

intèrpret /inˈtɛɾ.pɾet/ /inˈtɛɾ.pɾət/ n neut
Dolmetscher
El qui interpreta el que algú ha dit i ho transmet en un altre idioma.
(teatre) El qui expressa el que hi ha escrit, respecte a un personatge, en una obra teatral.
(música) El qui interpreta el que hi ha escrit en una partitura musical, respecte d'un instrument.

inundació /i.nun.da.siˈo/ n fem
Flut Hochwasser Überschwemmung

inusual /i.nu.zuˈaɫ/ adj
ungebräuchlich

invasió n fem
Invasion
(voleibol, bàdminton) Acció de traspassar els límits del camp propi amb qualsevol part del cos o bé amb la raqueta.

invenció /im.ben.siˈo/ /im.bən.siˈo/ /iɱ.ven.siˈo/ /iɱ.vən.siˈo/ n fem
Erfindung

inventar /im.benˈta/ /im.bənˈta/ /iɱ.venˈtaɾ/ /iɱ.vənˈta/ v
erfinden
Crear una cosa del no res.

inventor /im.benˈto/ /im.benˈtoɾ/ /im.bənˈto/ /iɱ.venˈtoɾ/ /iɱ.vənˈto/ adj masc
Erfinder
Que inventa, que fa invencions.

inventor /im.benˈto/ /im.benˈtoɾ/ /im.bənˈto/ /iɱ.venˈtoɾ/ /iɱ.vənˈto/ n masc
Erfinder
Persona que fa invencions.

inversió /im.ber.siˈo/ /im.beɾ.siˈo/ /im.bər.siˈo/ /iɱ.veɾ.siˈo/ /iɱ.vəɾ.siˈo/ n fem
Investition
Acció de destinar uns diners a un negoci o en una despesa que més endavant portarà profit.

invertir /im.berˈti/ /im.beɾˈti/ /im.bərˈti/ /iɱ.veɾˈtiɾ/ /iɱ.vəɾˈti/ v
invertieren
Alterar, trastornar les coses o el seu ordre.
investieren
(economia) Esmerçar, emprar els cabals.

investigació /im.bes.ti.ɣa.siˈo/ /iɱ.ves.ti.ɣa.siˈo/ /iɱ.vəs.ti.ɣə.siˈo/ n fem
Untersuchung
Procés de cercar el coneixement d’alguna cosa examinant dades o proves.

investigar /im.bes.tiˈɣa/ /im.bes.tiˈɣaɾ/ /im.bəs.tiˈɣa/ /iɱ.ves.tiˈɣaɾ/ /iɱ.vəs.tiˈɣa/ v
untersuchen

invisible /im.biˈzi.βɫe/ /im.biˈzi.βɫə/ /im.biˈzib.bɫe/ /im.biˈzib.bɫə/ /iɱ.viˈzi.bɫe/ /iɱ.viˈzib.bɫə/ adj
unsichtbar

invitació /im.bi.ta.siˈo/ /im.bi.tə.siˈo/ /iɱ.vi.ta.siˈo/ /iɱ.vi.tə.siˈo/ n fem
Einladung

invocar /im.boˈka/ /im.buˈka/ /iɱ.voˈka/ /iɱ.voˈkaɾ/ /iɱ.vuˈka/ v
anrufen

invulnerable /im.buɫ.neˈɾa.βɫe/ /im.buɫ.neˈɾab.bɫe/ /im.buɫ.nəˈɾa.βɫə/ /im.buɫ.nəˈɾab.bɫə/ /iɱ.vuɫ.neˈɾa.bɫe/ /iɱ.vuɫ.nəˈɾab.bɫə/ adj
unverwundbar

inútil /iˈnu.tiɫ/ adj
nutzlos
Que no és útil, que no serveix per a un propòsit donat.

iode /ˈjɔ.ðə/ n masc
Iod Jod

iogurt /joˈɣuɾt/ /juˈɣurt/ n masc
Joghurt Jogurt

ira /ˈi.ɾa/ n fem
Zorn

iridi n masc
Iridium

iris /ˈi.ɾis/ n masc
Iris Regenbogenhaut
(anatomia) Membrana contràctil de l'ull que conté la pupil·la, que pot ser de diferents colors.

ironia /i.ɾoˈni.a/ /i.ɾoˈni.ə/ /i.ɾuˈni.ə/ n fem
Ironie

irrompre /iˈrom.pɾe/ /iˈrom.pɾə/ v
platzen

islam /izˈɫam/ n masc
Islam

islamofòbia /iz.ɫa.moˈfɔ.bi.a/ /iz.ɫə.moˈfɔ.bi.ə/ /iz.ɫə.muˈfɔ.bi.ə/ /iz.ɫə.muˈfɔ.βi.ə/ n fem
Islamophobie

islandès /iz.ɫənˈdəs/ /iz.ɫənˈdɛs/ n masc
Isländisch
Habitant d'Islàndia.
(masculí singular) Llengua escandinava occidental parlada a Islàndia.

isquèmia /isˈkɛ.mi.a/ /isˈkɛ.mi.ə/ n fem
Ischämie

israelianopalestí /iz.ra.e.ɫiˌa.no.pa.ɫesˈti/ /iz.rə.e.ɫiˌa.no.pə.ɫəsˈti/ /iz.rə.e.ɫiˌa.nu.pə.ɫəsˈti/ adj masc
Israelisch-Palästinensischer

istme /ˈiz.me/ /ˈiz.mə/ n masc
Isthmus Landenge

isòtop n masc
Isotop

italià /i.tə.ɫiˈa/ adj masc
italienisch Italienisch
Relatiu a Itàlia, la cultura, la gent o la llengua.

italià /i.tə.ɫiˈa/ n masc
italienisch
Habitant d'Itàlia.
italienisch Italienisch
(només singular) Llengua romànica parlada a Itàlia i part de Suïssa principalment on és oficial.

iterbi n masc
Ytterbium

itri n masc
Yttrium

iuan /juˈan/ n masc
Yuan

ió /iˈo/ n masc
Ion

ja /ˈd͡ʒa/ /ˈja/ adv
bereits schon
Des d’abans, en un moment anterior.

jade /ˈd͡ʒa.ðe/ /ˈʒa.ðə/ n masc
Jade

jaguar /ʒəˈɣwar/ n masc
Jaguar

japonès /d͡ʒa.poˈnes/ /ʒə.poˈnəs/ /ʒə.puˈnɛs/ adj masc
japanisch Japanisch
Relatiu o pertanyent al Japó.

japonès /d͡ʒa.poˈnes/ /ʒə.poˈnəs/ /ʒə.puˈnɛs/ n masc
Japanisch japanisch
(només singular) Idioma parlat al Japó.

jaqueta /d͡ʒaˈke.ta/ /ʒəˈkə.tə/ /ʒəˈkɛ.tə/ n fem
Jacke

jardiner /d͡ʒar.ðiˈne/ /d͡ʒaɾ.ðiˈneɾ/ /ʒər.diˈne/ n masc
Gärtner
(professions) Persona que es dedica a la jardineria, com a afició o com a ofici remunerat.

jardí /d͡ʒaɾˈði/ n masc
Garten
Conjunt de plantes col·locades d'una manera determinada per una persona dins un espai delimitat.

jazz /ˈd͡ʒas/ /ˈʒas/ n masc
Jazz

jerarquia /d͡ʒe.ɾaɾˈki.a/ /ʒə.ɾərˈki.ə/ n fem
Hierarchie

jeremiada /d͡ʒe.ɾe.miˈa.ða/ /ʒə.ɾə.miˈa.ðə/ n fem
Jeremiade

jeroglífic /d͡ʒe.ɾoˈɣɫi.fik/ /ʒə.ɾuˈɣɫi.fik/ adj masc
hieroglyphisch

jeroglífic /d͡ʒe.ɾoˈɣɫi.fik/ /ʒə.ɾuˈɣɫi.fik/ n masc
Hieroglyphe
Caràcter usat en l'escriptura dels antics egipcis.
(per extensió) Cosa indesxifrable.

jesuïta /d͡ʒe.zuˈi.ta/ adj
Jesuit

jiddisch /ˈi.ðiʃ/ n masc
Jiddisch
Llengua germànica parlada originàriament pels jueus establerts a l'Europa central i actualment arreu del món. Utilitza l'alfabet hebreu.

jo /ˈjo/ /ˈjɔ/ n masc
Ich
Identitat de l'ésser.

jo /ˈjo/ /ˈjɔ/ pronoun
ich
Pronom tònic de primera persona del singular.

joc /ˈd͡ʒɔk/ n masc
Spiel
Activitat física o mental que té com a finalitat l'entreteniment i la diversió dels qui el practiquen.
(esports de pilota) Manera d'un esportista o un equip de practicar un esport de pilota determinat.
(esports de pilota) Conjunt complet de les accions de joc executades per tots els adversaris o tots els equips adversaris en el transcurs d'una part d'un partit o una partida o bé en el transcurs de tot un partit o tota una partida.
(tennis) Cadascuna de les divisions d'un set, formades per una successió d'intercanvis de cops fins que un dels adversaris o de les parelles adversàries arriba a un mínim de quatre punts amb dos punts de diferència.

joc d'acció /ʒok /ʒuk n masc
Action-Spiel

joc d'acció i aventures n masc
Action-Adventure-Spiel

joc d'aventures n masc
Abenteuer-Spiel

joc d'estratègia /d͡ʒok /ʒok /ʒuk n masc
Strategie-Spiel

joc d'habilitat mental n masc
Geschicklichkeitsspiel

joc d'ordinador /ˌd͡ʒɔɡ.dor.ni.naˈðo/ /ˌʒɔɡ.doɾ.ni.nəˈðo/ /ˌʒɔɡ.dur.ni.nəˈðo/ n masc
Computerspiel

joc de consola n masc
Konsolen-Spiel

joc de curses n masc
Rennspiel

joc de guerra n masc
Kriegsspiel

joc de llançament n masc
Launchtitel

joc de lluita n masc
Kampfspiel

joc de marca n masc
Werbespiel

joc de mòbil n masc
Handy-Spiel

joc de navegador n masc
Browserspiel

joc de plataformes n masc
Plattform-Spiel

joc de rol n masc
Rollenspiel
(videojocs) Videojoc en què es crea un personatge jugador a partir d'uns trets definits prèviament, les habilitats del qual es van desenvolupant d'acord amb l'experiència acumulada a mesura que avança la història.

joc de simulació n masc
Simulation-Spiel
(videojocs) Videojoc que recrea artificialment escenes o personatges del món real.

joc de simulació de vol n masc
Flugsimulation

joc de simulació social n masc
Lebenssimulation

joc de supervivència n masc
Survival-Horror-Spiel

joc educatiu n masc
Lernspiel

joc en temps real n masc
Echtzeitspiel

joc en xarxa n masc
Netzwerk-Spiel

joc en xarxa massiu n masc
Massiv-Multiplayer-Online-Spiel

joc esportiu n masc
Sport-Spiel

joc individual n masc
Einzelspielerspiel
(videojocs) Videojoc en què el jugador s'enfronta directament al motor de joc, sense la intervenció d'altres jugadors.

joc multijugador n masc
Multiplayer-Spiel

joc multiplataforma n masc
Multi-Plattform-Spiel

joc musical n masc
Musik-Spiel

joc piratejat n masc
Raubkopie

jocund /d͡ʒoˈkun/ /d͡ʒoˈkunt/ /ʒoˈkunt/ /ʒuˈkun/ adj masc
heiter
D'alegria plàcida, gai, jovial.

joguina /d͡ʒoˈɣi.na/ /d͡ʒuˈɣi.na/ /ʒoˈɣi.nə/ /ʒuˈɣi.nə/ n fem
Spielzeug

joia /ˈd͡ʒɔ.ja/ /ˈd͡ʒɔ.jɔ/ n fem
Juwel Schmuckstück
Peça de decoració, normalment per adorn personal, feta amb materials preciosos: pedres precioses, metalls preciosos (or, argent, platí), corall, etc.

joier /d͡ʒoˈje/ /d͡ʒoˈjeɾ/ /ʒoˈje/ /ʒuˈje/ n masc
Juwelier
Persona que té per ofici fer joies o vendre-les.
Schmuckkästchen
Capsa especial per a desar joies.

jonça /ˈd͡ʒon.sa/ /ˈʒon.sə/ n fem
Binsenlilie

jou /ˈd͡ʒow/ /ˈd͡ʒɔw/ /ˈʒɔw/ n masc
Joch
(agricultura) Aparell de fusta o de ferro que s'utilitza per unir en paral·lel dos animals de tir a un carro o a un aladre, amb certa curvatura on encaixa el llom de l'animal.

jova /ˈd͡zɔ.va/ /ˈd͡zɔ.βa/ /ˈʒo.və/ /ˈʒɔ.βa/ n fem
Frondienst
(històric) Obligació feudal de treballar la terra del senyor, originalment llaurar una jornada amb una parella de bous.
Prestació obligatòria en treballs d’utilitat pública.

jove /ˈd͡ʒo.ve/ /ˈd͡ʒo.βe/ /ˈʒo.və/ adj
jung jugendlich
En general referit a qualsevol cosa, que té poc temps des que es va crear.

jove /ˈd͡ʒo.ve/ /ˈd͡ʒo.βe/ /ˈʒo.və/ n neut
jung jugendlich
Persona d'una edat entre l'adolescència (de vegades incloent-la) i l'edat adulta.

jovent /d͡ʒoˈvent/ /d͡ʒoˈβen/ /d͡ʒoˈβent/ /ʒoˈvent/ /ʒuˈvent/ /ʒuˈβen/ n masc
Jugend

joventut /d͡ʒo.venˈtut/ /d͡ʒo.βenˈtut/ /ʒo.vənˈtut/ /ʒu.vənˈtut/ n fem
Jugend

jubilació n fem
Ruhestand

jubilar /d͡ʒu.biˈɫaɾ/ /d͡ʒu.βiˈɫa/ /ʒu.βiˈɫa/ v
in Pension gehen

judaisme /d͡ʒu.ðaˈiz.me/ n masc
Judentum Judaismus

judaïtzar /d͡ʒu.ða.iˈd͡za/ /d͡ʒu.ða.iˈza/ /d͡ʒu.ða.iˈzaɾ/ /ʒu.ðə.iˈd͡za/ v
judaisieren

judici /d͡ʒuˈði.si/ n masc
Urteil
Acte de jutjar.

judo /ˈd͡ʒu.ðo/ /ˈʒu.ðo/ /ˈʒu.ðu/ n masc
Judo

jueu /d͡ʒuˈew/ /d͡ʒuˈɛw/ /ʒuˈɛw/ adj masc
jüdisch

jueu /d͡ʒuˈew/ /d͡ʒuˈɛw/ /ʒuˈɛw/ n masc
Jude jüdisch
Seguidor de la religió del judaisme.

jugador /d͡ʒu.ɣaˈðo/ /d͡ʒu.ɣaˈðoɾ/ /ʒu.ɣəˈðo/ n masc
Spieler

jugador de rugbi n masc
Rugbyspieler

jugador expert n masc
Hardcore-Spieler

jugador ocasional n masc
Gelegenheitsspieler

jugar /d͡ʒuˈɣa/ /d͡ʒuˈɣaɾ/ v
spielen
Divertir-se duent a terme una activitat, usualment en un marc de regles que creen un petit món al marge de la realitat.
Apostar sobre alguna cosa en concret.
(habitualment jugar a) Practicar, un esportista o un equip, un determinat esport de pilota.
scherzen
Fer broma, provocar.

juliol /d͡ʒu.ɾiˈɔɫ/ /ʒu.ɫiˈɔɫ/ /ʒu.ɾiˈɔɫ/ n masc
Juli Heuert
Setè mes de l'any.

julivert /d͡ʒu.ɫiˈvɛɾt/ /d͡ʒu.ɫiˈβɛrt/ /d͡ʒu.ɫiˈβɛɾt/ /ʒu.ɫiˈvɛɾt/ n masc
Petersilie

jungla /ˈd͡ʒuŋ.ɡɫa/ /ˈʒuŋ.ɡɫə/ n fem
Dschungel Urwald

junta de dilatació /ˌd͡ʒun.ta.ðe.ði.ɫa.ta.siˈo/ /ˌʒun.tə.ðə.ði.ɫə.tə.siˈo/ n fem
Dehnungsfuge

juny /ˈd͡ʒun/ /ˈʒuɲ/ /ˈʒuɲ/ n masc
Juni Brachet
Sisè mes de l'any.

jurament /d͡ʒu.ɾaˈmen/ /d͡ʒu.ɾaˈment/ /ʒu.ɾəˈmen/ /ʒu.ɾəˈment/ n masc
Eid Schwur

jurar /d͡ʒuˈɾa/ /d͡ʒuˈɾaɾ/ /ʒuˈɾa/ v
schwören

just /ˈd͡ʒust/ adj masc
angemessen gerecht
Conforme segons justícia i raó.

just /ˈd͡ʒust/ adv
gerecht

justa /ˈd͡ʒus.ta/ /ˈʒus.tə/ n fem
Tjost Lanzenstechen

justícia /d͡ʒusˈti.si.a/ /ʒusˈti.si.ə/ n fem
Gerechtigkeit Justiz

jutge /ˈd͡ʒu.d͡ʒe/ n neut
Richter Richterin

jutjar /d͡ʒuˈd͡ʒa/ /d͡ʒuˈd͡ʒaɾ/ /ʒuˈd͡ʒa/ v
beurteilen urteilen

jutjat /d͡ʒuˈd͡ʒat/ /ʒuˈd͡ʒat/ n masc
Gericht

kafkià /kaf.kiˈa/ /kəf.kiˈa/ adj masc
kafkaesk
Corresponent o pertanyent a Franz Kafka o a la seva obra.

karate /kaˈɾa.te/ /kəˈɾa.te/ n masc
Karate

kaó n masc
Kaon

kharja /ˈhar.ʒə/ /ˈhaɾ.d͡ʒa/ n fem
Chardscha

kirsch /ˈkirʃ/ n masc
Kirsch

kitsch /ˈkit͡ʃ/ adj
Kitsch

kiwi /ˈki.bi/ /ˈki.vi/ /ˈki.wi/ n masc
Kiwi

koto n masc
Koto

kàiser /ˈkaj.zeɾ/ /ˈkaj.zər/ n masc
Kaiser

la /ɫa/ article
die
Article determinat femení singular que serveix per actualitzar i concretar el contingut del substantiu que acompanya. També és el femení de la forma dialectal i la forma arcaica lo.

la /ɫa/ n masc
la
Sisena veu de l'escala musical; el sisè punt de solfa.

laberint /ɫa.beˈɾint/ /ɫa.βeˈɾin/ /ɫə.bəˈɾin/ /ɫə.bəˈɾint/ n masc
Irrgarten Labyrinth
Joc en el qual l'objectiu és realitzar un recorregut donades unes condicions sobre un circuit marcat i partint d'un lloc inicial. El més típic és que hi hagi una sola condició, la d'arribar a un destí concret. Pot tenir bifurcacions o bé ser un conjunt de camins diferents no connectats i sense bifurcacions dels quals només un connecta origen i destí; també pot ser una combinació d'ambdós.
Labyrinth
Circuit complex sense bifurcacions. Típicament està destinat a ser recorregut per raons místiques mentre es van realitzant oracions o meditacions. També pot estar destinat a que quan l'intentin recorre els mals esperits es perdin. Sovint es troba representat en el terra d'algunes catedrals, en alguns relleus, en medalles i en monedes antigues.
Per extensió, camí o circuit intricat.
Per extensió i en general, bolic o desordre.
Labyrinth Morris-Wasserlabyrinth
Orella interna, llevat dels seus nervis principals (nervi coclear, nervi auditiu i nervi auditiu intern) i del conducte que els cobreix (conducte auditiu intern). Es caracteritza per estar composta per un conjunt de conductes de recorregut complex.
Labyrinthdichtung
En mecànica, certa juntura complexa per a fluids entre un element mòbil i un altre de fix o dos de mòbils.

labialitzar /ɫa.bi.a.ɫiˈzaɾ/ /ɫa.βi.a.ɫiˈd͡za/ /ɫa.βi.a.ɫiˈza/ /ɫə.βi.ə.ɫiˈd͡za/ v
labialisieren

laboratori /ɫa.bo.ɾaˈtɔ.ɾi/ /ɫə.bo.ɾəˈtɔ.ɾi/ /ɫə.bu.ɾəˈtɔ.ɾi/ n masc
Labor Laboratorium

lacar /ɫaˈka/ /ɫaˈkaɾ/ /ɫəˈka/ v
lackieren

lacònic /ɫaˈkɔ.nik/ /ɫəˈkɔ.nik/ adj masc
lakonisch

laic /ˈɫajk/ adj masc
Laie

lama /ˈɫa.ma/ /ˈɫa.mə/ n masc
Lama

lamentar /ɫa.menˈta/ /ɫa.menˈtaɾ/ /ɫə.mənˈta/ v
lamentieren

lantani /ɫənˈta.ni/ n masc
Lanthan

lapislàtzuli /ɫa.pizˈɫa.d͡zu.ɫi/ n masc
Lapislazuli Lasurstein

lapsus /ˈɫap.sus/ n masc
Fehler

laringe /ɫaˈɾiɲ.d͡ʒe/ n fem
Kehlkopf

larva /ˈɫar.bə/ /ˈɫar.βa/ /ˈɫaɾ.va/ /ˈɫaɾ.və/ /ˈɫaɾ.βa/ n fem
Larve

lasanya /ɫaˈza.ɲa/ n fem
Lasagne

latitud /ɫa.tiˈtut/ /ɫə.tiˈtut/ n fem
geographische Breite

lava /ˈɫa.va/ /ˈɫa.və/ /ˈɫa.βa/ /ˈɫa.βə/ n fem
Lava

lavabo /ɫaˈva.bo/ /ɫaˈβa.βo/ /ɫəˈva.bo/ /ɫəˈva.bu/ n masc
Waschbecken Toilette
Recipient per a contenir aigua amb la qual poder rentar-se la cara i les mans.
Toilette
(per metonímia) Cambra d’una casa on hi ha una pica per a rentar-se i complir amb altres necessitats higièniques.

lavanda /ɫaˈvan.da/ /ɫaˈβan.da/ /ɫəˈvan.də/ /ɫəˈβan.də/ n fem
Lavendel

lawrenci n masc
Lawrencium

lector /ɫekˈto/ /ɫekˈtoɾ/ adj masc
Leser

lector /ɫekˈto/ /ɫekˈtoɾ/ n masc
Leser
Persona que llegeix tot sol en silenci.
Lektor
Assessor en una editorial, que llegeix llibres i valora la seva possible publicació.

lectura /ɫekˈtu.ɾa/ n fem
Lesen

legal /ɫeˈɣaɫ/ adj
gesetzlich legal

legió /ɫe.d͡ʒiˈo/ /ɫe.ʒiˈo/ /ɫə.ʒiˈo/ n fem
Legion

lema /ˈle.ma/ /ˈɫe.mə/ n masc
Motto
(literatura) Argument, títol, epígraf o tema que precedeix una composició.
Paraules que acompanyen un emblema o divisa sintetitzant una idea.
Lemma
(filologia) Unitat lèxica de l'entrada d'un diccionari representada per la forma canònica del lexema.
(filosofia, matemàtiques) Proposició prèvia per a demostrar una altra proposició o teorema.

lent /ˈɫen/ /ˈɫent/ adj masc
langsam
Que es mou molt a poc a poc.

lent de contacte n fem
Kontaktlinse

lentament /ˌɫen.taˈmen/ /ˌɫen.taˈment/ /ˌɫen.təˈmen/ /ˌɫen.təˈment/ adv
langsam

lenticel·la /ɫen.tiˈsɛɫ.ɫa/ /ɫən.tiˈsɛɫ.ɫə/ n fem
Lentizelle
Òrgan que permet l'intercanvi gasos entre la atmosfera i els teixits interns de les plantes.

lentitud /ɫen.tiˈtut/ /ɫən.tiˈtut/ n fem
Langsamkeit

leotards /ɫe.oˈtars/ /ɫe.oˈtaɾts/ /ɫə.oˈtaɾs/ /ɫə.uˈtars/ n masc
dicke Strumpfhose

lepra /ˈɫe.pɾa/ /ˈɫe.pɾə/ n fem
Lepra lepra

leptó n masc
lepton Lepton

lesbofòbia /ɫez.boˈfɔ.bi.a/ /ɫəz.boˈfɔ.bi.ə/ /ɫəz.buˈfɔ.bi.ə/ /ɫəz.buˈfɔ.βi.ə/ n fem
Lesbophobie

lesió /ɫe.ziˈo/ /ɫə.ziˈo/ n fem
Läsion

letal /leˈtaɫ/ /ɫəˈtaɫ/ adj
letal

letargia /ɫe.taɾˈʒi.a/ /ɫə.təɾˈʒi.ə/ n fem
Lethargie

letó /ɫəˈto/ adj masc
Lettisch
Relatiu a Letònia o la seva llengua.

letó /ɫəˈto/ n masc
Lettisch
Individu de Letònia.
(masculí singular) Llengua bàltica pròpia de Letònia.

leucorrea /ɫew.koˈre.a/ /ɫəw.koˈre.ə/ /ɫəw.kuˈre.ə/ n fem
Leukorrhöe

leucèmia /ɫewˈsɛ.mi.a/ n fem
Leukämie

leucòcit /ɫewˈkɔ.sit/ /ɫəwˈkɔ.sit/ n masc
Leukozyt

lexema /ɫekˈse.ma/ /ɫəkˈsɛ.mə/ n masc
Lexem

lexicografia /ɫek.si.ko.ɣɾaˈfi.a/ /ɫək.si.ko.ɣɾəˈfi.ə/ /ɫək.si.ku.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
Lexikografie

lexicogràfic /ɫek.si.koˈɣɾa.fik/ /ɫək.si.koˈɣɾa.fik/ /ɫək.si.kuˈɣɾa.fik/ adj masc
lexikographisch lexikografisch

lexicologia /ɫek.si.ko.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ɫek.si.ko.ɫoˈʒi.a/ /ɫək.si.ko.ɫoˈʒi.ə/ /ɫək.si.ku.ɫuˈʒi.ə/ n fem
Lexikologie

libació /ɫi.ba.siˈo/ /ɫi.βə.siˈo/ n fem
Trankopfer Libation

libido /ɫiˈbi.ðo/ /ɫiˈbi.ðu/ /ɫiˈβi.ðu/ n fem
Libido

libèl·lula /ɫiˈbɛɫ.ɫu.ɫa/ /ɫiˈbɛɫ.ɫu.ɫə/ /ɫiˈβɛ.ɫu.ɫa/ /ɫiˈβɛ.ɫu.ɫə/ n fem
Libelle

licitador /ɫi.si.taˈðo/ /ɫi.si.taˈðoɾ/ /ɫi.si.təˈðo/ n masc
Bieter

licor /ɫiˈkor/ n masc
Spirituose

lideratge /ɫi.ðeˈɾa.d͡ʒe/ /ɫi.ðəˈɾa.d͡ʒə/ n masc
Führung

lignificar /ɫiŋ.ni.fiˈka/ /ɫiɡ.ni.fiˈka/ /ɫiɡ.ni.fiˈkaɾ/ v
verholzen

lila /ˈɫi.ɫə/ n masc
Lila

limfoma /ɫiɱˈfo.ma/ /ɫiɱˈfo.mə/ n masc
Lymphom

limfòcit /ɫiɱˈfɔ.sit/ n masc
Lymphkörperchen Lymphozyt

limitació /ɫi.mi.ta.siˈo/ /ɫi.mi.tə.siˈo/ n fem
Einschränkung

limítrof /ɫiˈmi.tɾof/ /ɫiˈmi.tɾuf/ adj masc
angrenzend

lineal /ɫi.neˈaɫ/ adj
linear

lingot /ɫiŋˈɡot/ n masc
Barren

lingüístic /ɫiŋˈɡwis.tik/ adj masc
linguistisch

lingüística /ɫiŋˈɡwis.ti.ka/ /ɫiŋˈɡwis.ti.kə/ n fem
Linguistik
Disciplina que estudia el llenguatge.

linx /ˈɫiŋks/ /ˈɫiŋks/ /ˈɫiŋs/ /ˈɫiɲʃ/ n masc
Luchs

linòleum /ɫiˈnɔ.ɫe.um/ /ɫiˈnɔ.ɫə.um/ n masc
Linoleum

lipoma /ɫiˈpo.ma/ /ɫiˈpo.mə/ n masc
Lipom

liquen /ˈɫi.ken/ /ˈɫi.kən/ n masc
Flechte

liquidar /ɫi.kiˈða/ /ɫi.kiˈðaɾ/ v
liquidieren
Vendre un bé per obtenir liquiditat, diner líquid.
Resoldre un deute pendent.

lira /ˈli.ɾa/ /ˈɫi.ɾə/ n fem
Lyre
Instrument cordòfon pinçat, que es toca amb un plectre, usat pels antics grecs, especialment per a acompanyar el cant i la recitació.
Lire
Antiga unitat monetària de Malta.
Unitat monetària de Turquia.

lisosoma /ɫi.zoˈzo.ma/ /ɫi.zoˈzo.mə/ /ɫi.zuˈzo.mə/ n masc
Lysosom

literatura /ɫi.te.ɾaˈtu.ɾa/ n fem
Literatur

liti n masc
Lithium

litoral /li.toˈɾaɫ/ /ɫi.tuˈɾaɫ/ adj
Litoral

litostratigrafia /ɫi.tos.tɾa.ti.ɣɾaˈfi.a/ /ɫi.tos.tɾə.ti.ɣɾəˈfi.ə/ /ɫi.tus.tɾə.ti.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
Lithostratigraphie

lituà adj masc
Litauisch litauisch
Relatiu a Lituània o la seva llengua.

lituà n masc
Litauisch
Individu de Lituània.
Litauisch litauisch
(masculí singular) Llengua bàltica pròpia de Lituània.

litúrgia /ɫiˈtur.ʒi.ə/ /ɫiˈtuɾ.d͡ʒi.a/ n fem
Liturgie

livermori /ɫi.vəɾˈmɔ.ɾi/ /ɫi.βerˈmɔ.ɾi/ /ɫi.βeɾˈmɔ.ɾi/ /ɫi.βərˈmɔ.ɾi/ n masc
Livermorium

livià /ɫi.viˈa/ /ɫi.viˈa/ /ɫi.βiˈa/ n masc
Livisch

llac n masc
See

lladrar /ʎaˈðɾa/ /ʎaˈðɾaɾ/ v
bellen
Fer lladrucs el gos.

lladre /ˈʎa.ðɾe/ n neut
Dieb

lladruc /ʎaˈðɾuk/ /ʎəˈðɾuk/ n masc
Gebell

llamp /ˈʎam/ /ˈʎamp/ /ˈʎamp/ n masc
Blitz

llamàntol /ʎaˈman.toɫ/ /ʎəˈman.toɫ/ /ʎəˈman.tuɫ/ n masc
Hummer

llana /ˈʎa.na/ n fem
Wolle
Fibra natural obtinguda a partir del pèl d'alguns animals utilitzada habitualment per a fer teixits.
Traufel
Eina per repartir el guix sobre una paret quan s'està construint.

llanda /ˈʎan.da/ /ˈʎan.də/ n fem
Felge
Peça metàl·lica que forma part de la roda d'un vehicle.

llangardaix /ʎaŋ.ɡaɾˈðajʃ/ n masc
Eidechse

llanterna /ʎanˈtɛr.na/ /ʎanˈtɛɾ.na/ /ʎanˈtɛɾ.nɛ/ /ʎənˈtɛr.nə/ n fem
Taschenlampe
Llum elèctric portàtil.

llanxa canonera n fem
Kanonenboot

llança /ˈʎan.sa/ n fem
Lanze
Arma composta d'una asta que té, si més no, en una de les seves extremitats un relló.

llançar /ʎanˈsa/ /ʎanˈsaɾ/ v
werfen
Tirar una cosa amb impuls.
(beisbol) Impulsar la pilota, el llançador, en direcció al receptor.

llapis n masc
Bleistift Stift
Estri per escriure o dibuixar format per un tros de grafit.

llar /ˈʎar/ n fem
Kamin
Lloc d'una casa amb un paviment on es fa foc per cuinar o per escalfar-se.
Heim
La casa considerada com a lloc d'habitatge familiar.

llar d'infants n fem
Vorschule
Cicle no obligatori que forma part de l'educació infantil i que acull infants fins a 3 anys, en el qual es prioritza el desenvolupament del moviment, el control corporal, les primeres manifestacions de la comunicació i del llenguatge, les pautes elementals de convivència i relació social i el descobriment de l'entorn immediat.

llard /ˈʎart/ n masc
Schmalz

llarg /ˈʎark/ adj masc
lang
Que té una llargada superior a la normal.

llatinització /ʎa.ti.ni.d͡za.siˈo/ /ʎa.ti.ni.za.siˈo/ /ʎə.ti.nid.zə.siˈo/ n fem
Latinisierung

llatí /ʎaˈti/ adj masc
lateinisch Latein
Relatiu al Laci, al seu poble o la seva llengua.

llatí /ʎaˈti/ n masc
Latein Lateinisch
(lingüística) Llengua indoeuropea de la branca itàlica, parlada antigament pels romans.

llatí medieval n masc
Mittellatein

llatí tardà n masc
Spätlatein

llatí vulgar n masc
Vulgärlatein

llauna /ˈʎaw.na/ /ˈʎaw.nə/ n fem
Blech
Làmina d’acer amb una capa d’estany.
Büchse
Recipient hermètic d’acer amb estany per a conservar aliments o contenir líquids.
Nervensäge
Cosa molesta per pesada i avorrida.

llaurador /ʎaw.ɾaˈðo/ /ʎaw.ɾaˈðoɾ/ /ʎəw.ɾəˈðo/ n masc
Pflüger
Qui llaura la terra.

llavi /ˈʎa.vi/ /ˈʎa.vi/ /ˈʎa.βi/ n masc
Lippe Lefze

llavió /ʎa.viˈo/ /ʎa.βiˈo/ /ʎə.viˈo/ /ʎə.βiˈo/ n masc
Bientfärbige

llavor /ʎaˈvoɾ/ /ʎaˈβo/ /ʎəˈvo/ /ʎəˈvoɾ/ n fem
Keim Samen
Embrió vegetal, futura planta i fruit d'aquesta.
Keim
Per extensió i metafòricament, origen d'algun fet, projecte, problema, sentiment ...

llavors /ʎaˈvoɾs/ /ʎaˈvɔɾs/ /ʎaˈβos/ /ʎaˈβɔs/ /ʎəˈvos/ /ʎəˈvɔs/ /ʎəˈβos/ /ʎəˈβɔs/ adv
dann
aleshores, en aquest cas

llaç /ˈʎas/ n masc
Schleife

llaüt /ʎaˈut/ /ʎəˈut/ n masc
Laute
Instrument musical de corda, de caixa bombada per la part de sota, que es toca polsant les cordes.

llebre /ˈʎe.bɾe/ n fem
Hase
Mamífer lagomorf del gènere Lepus. La característica morfològica distintiva de les llebres (que les diferencia a simple vista dels conills) és la presència d'unes orelles grosses amb la punta negra a més de tenir el cos llarg i comprimit lateralment.

lledoner /ʎe.ðoˈne/ /ʎe.ðoˈneɾ/ /ʎə.ðoˈne/ /ʎə.ðuˈne/ n masc
Europäischer Zürgelbaum

llegat /ʎeˈɣat/ /ʎəˈɣat/ n masc
Vermächtnis

llegenda n fem
Legende

llegir /ʎeˈd͡ʒiɾ/ /ʎeˈʒi/ /ʎiˈd͡ʒi/ /ʎəˈd͡ʒi/ /ʎəˈʒi/ v
lesen

lleguminoses n fem
Hülsenfrüchtler
Família o ordre botànic de plantes amb fruits en llegum

llei /ˈʎej/ /ˈʎəj/ /ˈʎɛj/ n fem
Gesetz
Norma d'obligat compliment.
Regla general que explica els fenòmens de la naturalesa.

lleial /ʎeˈjaɫ/ /ʎəˈjaɫ/ adj
loyal treu

lleialtat /ʎe.jaɫˈtat/ /ʎə.jəɫˈtat/ n fem
Loyalität

lleig /ˈʎet͡ʃ/ adj masc
hässlich häßlich

llenceria /ʎen.seˈɾi.a/ /ʎən.səˈɾi.ə/ n fem
Wäscheschrank
Lloc on es desa la roba d’ús domèstic.

llengua /ˈʎeŋ.ɡo/ /ˈʎeŋ.ɡwa/ /ˈʎeŋ.ɡwɛ/ /ˈʎɛŋ.ɡwə/ /ˈʎɛŋ.ɡə/ n fem
Sprache Zunge
Llenguatge (ús impropi).
Zunge Sprache
(anatomia) Òrgan muscular de la boca que permet articular determinats sons i percebre el gust.

llengua de signes n fem
Gebärdensprache

llengua de signes catalana n fem
Katalanische Gebärdensprache

llengua de signes francesa n fem
Französische Gebärdensprache

llenguado /ʎeŋˈɡwa.ðo/ /ʎəŋˈɡwa.ðo/ /ʎəŋˈɡwa.ðu/ n masc
Seezunge
Peix de la família dels soleids de cos molt aplanat i els ulls al costat dret (Solea solea).

llenguatge d'alt nivell /ʎeŋˌɡwa.d͡ʒe /ʎəŋˌɡwa.d͡ʒə n masc
Hochsprache

llenguatge de baix nivell n masc
niedere Programmiersprache

llenguatge script n masc
Skriptsprache

llentia /ʎenˈti.a/ /ʎənˈti.ə/ n fem
Linse

llenya /ˈʎe.ɲa/ /ˈʎe.ɲə/ /ˈʎɛ.ɲə/ n fem
Brennholz Feuerholz
Fusta que es destina a fer foc.

llenyós /ʎeˈɲos/ /ʎəˈɲos/ adj masc
holzig
Que té consistència de llenya; s'aplica a la part dels arbres anomenada fusta; no herbaci.
Referit en general a les plantes, grup que inclou mates, arbusts, i arbres.

llenç /ˈʎɛns/ n masc
Leinwand

llençol /ʎenˈsɔɫ/ /ʎənˈsɔɫ/ n masc
Bettlaken Laken

lleopard /ʎe.oˈpaɾt/ /ʎə.oˈpaɾt/ /ʎə.uˈpart/ n masc
Leopard

llepar /ʎeˈpa/ /ʎeˈpaɾ/ /ʎəˈpa/ v
lecken
Passar la llengua per una superfície.

llesca /ˈʎes.ka/ /ˈʎes.kə/ /ˈʎɛs.kə/ n fem
Scheibe
Tros tallat de pa de gruix uniforme.

llest /ˈʎest/ adj masc
schlau
Espavilat, intel·ligent per comprendre i descobrir coses.
bereit
Preparat, acabat, a punt.

llet n fem
Milch

lletra /ˈʎe.tɾa/ /ˈʎə.tɾə/ /ˈʎɛ.tɾə/ n fem
Buchstabe
Grafia, cadascun dels signes d'un alfabet

lleuger /ʎawˈd͡ʒe/ /ʎawˈd͡ʒeɾ/ /ʎewˈd͡ʒe/ /ʎewˈd͡ʒeɾ/ /ʎuˈʒer/ /ʎəwˈʒe/ adj masc
leicht
De poc pes.

llevaneu /ˌʎe.vaˈnew/ /ˌʎe.vəˈnew/ /ˌʎe.βaˈnew/ /ˌʎe.βəˈnew/ n fem
Schneepflug

llevat /ʎeˈvat/ /ʎeˈβat/ /ʎəˈvat/ /ʎəˈβat/ n masc
Hefe
Pasta fermentada que es barreja amb una nova per fer-la fermentar.

llevat /ʎeˈvat/ /ʎeˈβat/ /ʎəˈvat/ /ʎəˈβat/ preposition
außer
exceptuant

llevataps /ˌʎe.vaˈtaps/ /ˌʎe.vəˈtaps/ /ˌʎe.βaˈtaps/ /ˌʎe.βəˈtaps/ n masc
Korkenzieher

lleó /ʎəˈo/ n masc
Löwe
Mamífer carnívor de la família dels felins de grans dimensions (Panthera leo). És salvatge i molt ferotge. El mascle adult es caracteritza per la crinera que li volta el cap i el coll. Se'l considera el rei dels animals.

lli /ˈʎi/ n masc
Flachs Lein
Planta, de la tija de la qual se n'obtenen fibres tèxtils.
Leinen
Roba feta amb les fibres d'aquesta planta.

llibertat /ʎi.beɾˈtat/ n fem
Freiheit
Estat o qualitat de ser lliure.
Facultat humana de decidir entre una o diverses opcions a l'hora d'actuar.

llibre /ˈʎi.bɾe/ n masc
Buch
Reproducció impresa d'una obra en fulls de paper reunits per plecs formant un tot amb la finalitat de ser llegits.

llibreria /ʎi.bɾeˈɾi.a/ /ʎi.βɾəˈɾi.ə/ n fem
Buchhandlung
Botiga on es poden comprar llibres.

llibreta /ʎiˈbɾe.ta/ /ʎiˈbɾə.tə/ /ʎiˈbɾɛ.tə/ /ʎiˈβɾɛ.tə/ n fem
Notizbuch
Conjunt de fulls de paper enquadernats destinats a escriure-hi.

llicència /ʎiˈsɛn.si.a/ /ʎiˈsɛn.si.ə/ n fem
Lizenz

lliga /ˈʎi.ɣa/ /ˈʎi.ɣə/ n fem
Liga
Campionat esportiu, especialment el nacional de futbol.

lligar /ʎiˈɣa/ /ʎiˈɣaɾ/ v
binden
Assegurar amb una corda o similar.
flirten
Flirtejar

llima /ˈʎi.ma/ /ˈʎi.mə/ n fem
Feile
Eina per llimar o reduir diferències al material, de manera que quedi un acabat llis.
Limette Limone
Fruit de la llimera, semblant a una llimona verdosa i àcida.

llimac /ʎiˈmak/ n masc
Nacktschnecke Schnecke

llimar /ʎiˈma/ /ʎiˈmaɾ/ v
feilen
Treballar amb la llima.

llimona /ʎiˈmo.na/ n fem
Zitrone
Fruit del llimoner. Es caracteritza per la seva pell lluent, amb petits sotets i de color groc intens i pel seu sabor àcid.

llinda /ˈʎin.da/ /ˈʎin.də/ n fem
Sturz

llindar /ʎinˈda/ /ʎinˈdaɾ/ n masc
Schwelle
Peça travessera de baix de la porta.
Valor extrem d’una magnitud a partir del qual canvien les seves característiques.
Límit de percepció d’un estímul.

lliri n masc
Lilie

llis /ˈʎis/ adj masc
glatt

lliscar /ʎisˈka/ /ʎisˈkaɾ/ v
gleiten
Desplaçar-se de forma continua pel terra amb un fregament molt baix.

lliscós /ʎisˈkos/ adj masc
rutschig

llista /ˈʎis.ta/ n fem
Liste
Tira o ratlla diferent en una tela.
(informàtica) Representació codificada de dades emmagatzemades o de procés.

llistó /ʎisˈto/ n masc
holzleiste

llit n masc
Bett Bettstelle
Moble, en forma de taula molt baixa i de mida suficient per encabir una persona estirada, destinat a que hi dormin persones.
Flussbett
Camí per on corren les aigües fluvials.

llitera /ʎiˈte.ɾa/ /ʎiˈte.ɾə/ n fem
Trage
Llit lleuger per al transport de malalts o cadàvers.
Hochbett
Conjunt de dos o tres llits, l'un damunt de l'altre.

lliura /ˈʎiw.ɾa/ /ˈʎiw.ɾə/ n fem
Pfund

lliurament /ʎiw.ɾaˈmen/ /ʎiw.ɾaˈment/ /ʎiw.ɾəˈmen/ /ʎiw.ɾəˈment/ n masc
Lieferung

lliure /ˈʎiw.ɾe/ adj
frei
Que no depèn d'altri.

lliçó n fem
Unterricht Lektion
Ensenyament transmès per un mestre.
Lektion
Aprenentatge que un alumne ha de memoritzar per a després repetir en veu alta.

lloança /ʎoˈan.sa/ /ʎoˈan.sə/ /ʎuˈan.sə/ n fem
Lob

lloar /ʎoˈa/ /ʎoˈaɾ/ /ʎuˈa/ v
loben

lloba /ˈʎo.ba/ /ˈʎo.βə/ n fem
Wölfin

llobarro /ʎoˈba.ro/ /ʎuˈba.ru/ /ʎuˈβa.ru/ n masc
Meerbarsch

lloc n masc
Platz Stelle

llogar /ʎoˈɣa/ /ʎoˈɣaɾ/ /ʎuˈɣa/ v
mieten
Donar alguna cosa per certa quantitat pel temps convingut.
Prendre a lloguer.
Treballar per cert preu.

llom /ˈʎom/ n masc
Rippenstük

llombrígol /ʎomˈbɾi.ɣoɫ/ /ʎumˈbɾi.ɣu/ /ʎumˈbɾi.ɣuɫ/ n masc
Bauchnabel

llop n masc
Wolf
Mamífer de la família dels cànids (Canis lupus), salvatge, gregari, i molt semblant amb el gos amb el qual està fortament emparentat.

llorer /ʎoˈɾe/ /ʎoˈɾeɾ/ /ʎuˈɾe/ n masc
Lorbeer
Arbre de fulles sempre verdes, amples, llargues, punxegudes, verinoses i aromàtiques, de fruit semblant a l'oliva.

lloro /ˈʎɔ.ɾo/ /ˈʎɔ.ɾu/ n masc
Papagei
Au de plomatge vistós que pot aprendre a repetir paraules.
(peixos) tord lloro

llotja /ˈʎɔ.d͡ʒa/ /ˈʎɔ.d͡ʒɔ/ /ˈʎɔ.d͡ʒə/ n fem
Loge
Compartiment per ubicar un grup d'espectadors en un teatre.

lluer /ʎuˈe/ /ʎuˈeɾ/ n masc
Zeisig

lluerna /ʎuˈɛr.na/ /ʎuˈɛr.nə/ /ʎuˈɛɾ.na/ /ʎuˈɛɾ.nɛ/ n fem
Glühwürmchen
Cuca de llum.

lluerna vera n fem
Roter Knurrhahn

lluita /ˈʎuj.ta/ /ˈʎwi.ta/ n fem
Kampf
Acte de lluitar.

lluitador /ʎuj.taˈðo/ /ʎuj.taˈðoɾ/ /ʎuj.təˈðo/ /ʎwi.taˈðoɾ/ adj masc
kämpferisch

lluitador /ʎuj.taˈðo/ /ʎuj.taˈðoɾ/ /ʎuj.təˈðo/ /ʎwi.taˈðoɾ/ n masc
Kämpfer

lluitar /ʎujˈta/ /ʎujˈtaɾ/ /ʎwiˈta/ v
kämpfen

llum n fem
Licht
Part de l'espectre electromagnètic que pot ser captada per l'ull humà.
Strom
Electricitat.

llum n masc
Lampe
Aparell destinat a fer llum (segons la primera accepció del femení).

llum ambiental n fem
Umgebungslicht

lluna /ˈʎu.na/ n fem
Mond Erdtrabant
Satèl·lit, astre que gira al voltant d'un altre.
(dialectal) mirall
Període menstrual, regla.
(peixos) bot

llunada /ʎuˈna.ða/ /ʎuˈna.ðə/ n fem
Kleinaugen-Hammerhai
Peix de la família dels esfírnids, de cap molt allargat en dos lòbuls, amb ulls petits en els extrems i zones de color daurat brillant (Sphyrna tudes)

llunada fistonada n fem
Bogens

llunada grossa n fem
grosser Hammerhai
Peix de la família dels esfírnids, el més gran amb una longitud màxima de 6,1 m, característic pel cap molt pla i ample i per l’aleta dorsal en forma de falç (Sphyrna mokarran).

lluny /ˈʎun/ /ˈʎunt/ adv
fern weit

llunyà /ʎuˈŋa/ adj masc
fern

lluïsme /ʎuˈiz.me/ /ʎuˈiz.mə/ n masc
Laudemium

llàgrima /ˈʎa.ɣɾi.ma/ n fem
Träne

llàstima /ˈʎas.ti.ma/ n fem
Mitleid
Allò que inspira pietat.

llúdria /ˈʎu.ðɾi.a/ /ˈʎu.ðɾi.ə/ n fem
Otter

llúdria marina n fem
Seeotter

local /ɫoˈkaɫ/ /ɫuˈkaɫ/ adj
lokal örtlich

logaritme /ɫo.ɣaˈɾid.me/ /ɫo.ɣəˈɾid.mə/ /ɫu.ɣəˈɾid.mə/ n masc
Logarithmus

logística /ɫoˈd͡ʒis.ti.ka/ /ɫoˈʒis.ti.ka/ /ɫoˈʒis.ti.kə/ /ɫuˈʒis.ti.kə/ n fem
Logistik

longitud /ɫoɲ.d͡ʒiˈtut/ /ɫoɲ.ʒiˈtut/ /ɫuɲ.ʒiˈtut/ n fem
Länge

loquaç /ɫoˈkwas/ /ɫuˈkwas/ adj
gesprächig
Que parla molt.

lot /ˈɫɔt/ n masc
Bundle
(videojocs) Conjunt format per una consola de joc i un videojoc o un perifèric que es comercialitzen conjuntament.

loteria /ɫo.teˈɾi.a/ /ɫo.təˈɾi.ə/ /ɫu.təˈɾi.ə/ n fem
Lotterie

lucratiu /lu.kɾaˈtiw/ /ɫu.kɾəˈtiw/ adj masc
rentabel
Que produeix benefici en diners.

ludologia n fem
Ludologie

lupa /ˈɫu.pa/ /ˈɫu.pə/ n fem
Lupe

lupus /ˈɫu.pus/ n masc
Lupus
(medicina) Nom comú a diverses malalties autoimmunitàries cròniques que generalment afecten la pell o les articulacions.

luteci n masc
Lutetium

luxemburguès /ɫuk.sem.buɾˈd͡ʒes/ /ɫuk.səm.burˈʒɛs/ /ɫuk.səm.buɾˈʒəs/ n masc
Luxemburgisch
Persona originària de Luxemburg.
Luxemburgisch luxemburgisch
(només singular) Llengua germànica parlada a Luxemburg.

líder /ˈɫi.ðeɾ/ /ˈɫi.ðər/ n neut
Führer

límit /ˈɫi.mit/ n masc
Grenze

línia /ˈɫi.ni.a/ /ˈɫi.ni.ə/ n fem
Weltlinie Linie
Porció de text d'un mateix nivell, sense retorn de carro ni salt de línia, com per exemple un vers.
Gerade Spektrallinie Äquator
Ruta per al transport regular de passatges i mercaderies. Per exemple, línia aèria, línia de metro, etc.
Kommandozeile Masse
(futbol americà) Cadascun dels dos conjunts de jugadors de cada bàndol que s'arrengleren a banda i banda de la línia de scrimmage, de manera aproximadament paral·lela i encarats els d'un equip amb els de l'altre, en el moment de fer l'esnap.

líquid adj masc
flüssig Flüssigkeit
Un dels estats de la matèria, el propi de l'aigua entre 0 i 100 graus a la Terra.

líquid n masc
Flüssigkeit flüssig

lògica /ˈɫɔ.d͡ʒi.ka/ /ˈɫɔ.ʒi.ka/ /ˈɫɔ.ʒi.kə/ n fem
Logik

lúmel n masc
Lumel

macabre /maˈka.bɾe/ /məˈka.βɾə/ adj masc
makaber

macedoni /mə.səˈðɔ.ni/ adj masc
Mazedonisch
Relatiu o pertanyent a Macedònia.

machinima n fem
Machinima

madrastra /maˈras.tɾa/ /maˈðɾas.tɾa/ /məˈðɾas.tɾə/ /məˈðɾas.tɾə/ n fem
Stiefmutter

maduixa /maˈðu.ʃa/ /maˈðuj.ʃa/ n fem
Erdbeere

maduixa de bosc n fem
Walderdbeere

madur /maˈðu/ /maˈðuɾ/ /məˈðu/ /məˈðu/ /məˈður/ /məˈðuɾ/ adj masc
reif
Crescut, adult.
En una fruita, que ha passat un temps i està tou i apte per al consum.

madurar /ma.ðuˈɾa/ /ma.ðuˈɾaɾ/ /mə.ðuˈɾa/ v
reifen

maduresa /ma.ðuˈɾe.za/ /mə.ðuˈɾə.zə/ /mə.ðuˈɾɛ.zə/ n fem
Reife

mag /ˈmak/ n masc
Magier
Persona que fa espectacles d'il·lusionisme.

magatzem /ma.ɣaˈd͡zem/ /mə.ɣəˈd͡zəm/ /mə.ɣəˈd͡zɛm/ n masc
Lager Lagerhaus

magdalena /maɡ.daˈɫe.na/ /məɡ.dəˈɫə.nə/ /məɡ.dəˈɫɛ.nə/ n fem
Madeleine

magenta /maˈʒen.ta/ /məˈʒen.tə/ n fem
Magenta

magnesi /maŋˈnɛ.zi/ /məŋˈnɛ.zi/ n masc
Magnesium

magnetisme /maŋ.neˈtiz.me/ /maɡ.neˈtiz.me/ /məŋ.nəˈtiz.mə/ n masc
Magnetismus

magnetostratigrafia /maŋˌne.tos.tɾa.ti.ɣɾaˈfi.a/ /maɡˌne.tos.tɾa.ti.ɣɾaˈfi.a/ /məŋˌnɛ.tos.tɾə.ti.ɣɾəˈfi.ə/ /məŋˌnɛ.tus.tɾə.ti.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
Magnetostratigraphie

magnetòfon /maŋ.neˈtɔ.fon/ /maɡ.neˈtɔ.fon/ /məŋ.nəˈtɔ.fon/ /məŋ.nəˈtɔ.fun/ n masc
Tonbandgerät
Aparell d’enregistrament i de reproducció de sons per mitjà de la imantació permanent d'una cinta magnètica.

magnífic /maŋˈni.fik/ /maɡˈni.fik/ /məŋˈni.fik/ adj masc
prächtig

magrana /maˈɣɾa.na/ n fem
Granatapfel Grenadine

magre /ˈma.ɣɾe/ /ˈma.ɣɾə/ adj masc
mager

mai adv
nie niemals nimmer

maig n masc
Mai Wonnemond
Cinquè mes de l'any.

maionesa /ma.joˈne.za/ /mə.joˈnə.zə/ /mə.juˈnɛ.zə/ n fem
Mayonnaise

majestat /ma.d͡ʒesˈtat/ /ma.ʒesˈtat/ n fem
Majestät

major /maˈd͡ʒor/ /maˈd͡ʒoɾ/ /maˈʒo/ /məˈʒo/ /məˈʒoɾ/ n masc
Großmast
(nàutica) Pal i arbre principal d'una embarcació (el més alt), va darrere del trinquet (si existeix) i davant del de mitjana o messana (si existeix).

majordom /ma.d͡ʒoɾˈðɔm/ /ma.ʒorˈðɔm/ /mə.ʒoɾˈðɔm/ /mə.ʒurˈdɔm/ /mə.ʒurˈðɔm/ n masc
Butler

majoria /ma.d͡ʒoˈɾi.a/ /ma.ʒoˈɾi.a/ /mə.ʒoˈɾi.ə/ /mə.ʒuˈɾi.ə/ n fem
Mehrheit

mal adj masc
schlecht
De mala qualitat.(Sempre anteposat al nom)

mal n masc
Böse
Maldat, fet inacceptable moralment.

mal de cap n masc
Kopfweh Kopfschmerz

malaguanyar /ˌma.ɫa.ɣwaˈɲa/ /ˌma.ɫa.ɣwaˈɲaɾ/ /ˌma.ɫə.ɣwəˈɲa/ v
Verschwenden

malalt /maˈɫaɫ/ /maˈɫaɫt/ /məˈɫaɫ/ /məˈɫaɫt/ adj masc
krank

malaltia /ma.ɫaɫˈti.a/ n fem
Krankheit Erkrankung
(medicina) Afecció, estat de manca de salut corporal.

malament /ˌma.ɫaˈmen/ /ˌma.ɫaˈment/ /ˌma.ɫəˈmen/ /ˌma.ɫəˈment/ adv
schlecht

malaquita /mə.ɫəˈki.tə/ n fem
Malachit

maldecap /ˌmaɫ.deˈkap/ /ˌmaɫ.dəˈkap/ n masc
Kopfweh

maldestre /ˌmaɫˈdes.tɾe/ /ˌmaɫˈdes.tɾə/ adj masc
ungeschickt unbeholfen

maledicció /ma.ɫe.ðik.siˈo/ /mə.ɫə.ðik.siˈo/ n fem
Fluch

maleir /ma.ɫeˈi/ /ma.ɫeˈiɾ/ /mə.ɫəˈi/ v
fluchen
Fer imprecacions amb el desig de malaurança.

malentès /ˌma.ɫenˈtes/ /ˌma.ɫənˈtəs/ /ˌma.ɫənˈtɛs/ n masc
Missverständnis

maleta /maˈɫe.ta/ /məˈɫə.tə/ /məˈɫɛ.tə/ n fem
Koffer Reisetasche

maleït /ma.ɫeˈit/ adj masc
verdammt

malgastar /ˌmaɫ.ɣasˈta/ /ˌmaɫ.ɣasˈtaɾ/ /ˌmaɫ.ɣəsˈta/ v
verschwenden

malgeneritzar /ˌmaɫ.d͡ʒe.ne.ɾiˈd͡za/ /ˌmaɫ.d͡ʒe.ne.ɾiˈza/ /ˌmaɫ.d͡ʒe.ne.ɾiˈzaɾ/ /ˌmaɫ.ʒə.nə.ɾiˈd͡za/ v
misgendern

malgrat /maɫˈɣɾat/ /məɫˈɣɾat/ preposition
trotz

mall /ˈmaj/ /ˈmaʎ/ n masc
Hammer
Maça molt gran, emprat per a trencar pedres, per al què cal fer servir totes dues mans.
Felsblock
Penyal, roca que sobresurt en una muntanya.

malla de polígons n fem
Polygon-Netz

malson /ˌmaɫˈsɔn/ n masc
Albtraum Alptraum

malt /ˈmaɫ/ /ˈmaɫt/ n masc
malz Malz

maltractar /ˌmaɫ.tɾakˈta/ /ˌmaɫ.tɾakˈtaɾ/ /ˌmaɫ.tɾəkˈta/ v
misshandeln

maluc /maˈɫuk/ /məˈɫuk/ n masc
Hüfte

malva /ˈmaɫ.va/ /ˈmaɫ.və/ /ˈmaɫ.βa/ /ˈmaɫ.βə/ n fem
Malve
Planta de la família de les malvàcies de flors pentàmeres de color porpra, rosa o blanc.

malva /ˈmaɫ.va/ /ˈmaɫ.və/ /ˈmaɫ.βa/ /ˈmaɫ.βə/ n masc
malvenfarben blasslila
Colorant sintètic d’anilina de color purpuri.

malversar /ˌmaɫ.veɾˈsaɾ/ /ˌmaɫ.vəɾˈsa/ /ˌmaɫ.βerˈsa/ /ˌmaɫ.βeɾˈsa/ /ˌmaɫ.βərˈsa/ v
veruntreuen
Fer un ús impropi dels diners que s'és responsable, però no absolutament propietari.

malvestat /ˌmaɫ.vesˈtat/ /ˌmaɫ.vəsˈtat/ /ˌmaɫ.βesˈtat/ /ˌmaɫ.βəsˈtat/ n fem
Bosheit

malvist /ˌmaɫˈvist/ /ˌmaɫˈvist/ /ˌmaɫˈβist/ adj masc
verpönt

mal·lèol /maɫˈɫɛ.oɫ/ /maˈɫɛ.oɫ/ /məɫˈɫɛ.oɫ/ /məɫˈɫɛ.uɫ/ /məˈɫɛ.uɫ/ n masc
Knöchel

malària /maˈɫa.ɾi.a/ /məˈɫa.ɾi.ə/ n fem
Malaria

malícia /maˈɫi.si.a/ /məˈɫi.si.ə/ n fem
Boshaftigkeit

mamella /maˈme.ʎa/ /məˈme.ʎə/ n fem
Euter

mamut /maˈmut/ /məˈmut/ n masc
Mammut

mamífer /maˈmi.feɾ/ n masc
Säugetier

manament /ma.naˈmen/ /ma.naˈment/ /mə.nəˈmen/ /mə.nəˈment/ n masc
Befehl Gebot
Cosa que cal fer perquè ho ha establert algú amb autoritat.
Gebot
Segons la Bíblia, normes dictades per Déu a Moisès.

mancança /maŋˈkan.sa/ /məŋˈkan.sə/ n fem
Mangel

mandala /manˈda.ɫa/ /mənˈda.ɫə/ n
Mandala
Obra artística en relleu o dibuixada, típicament circular, normalment composta en bona part per formes repetides i equidistants, pensada per objectius místics i usada especialment en l'hinduisme i el budisme.

mandarina /mən.dəˈɾi.nə/ n fem
Tangerine Mandarine

mandarí /man.daˈɾi/ /mən.dəˈɾi/ n masc
Mandarin Hochchinesisch
(només singular) Varietat més parlada del xinès, que conforma la base del xinès estàndard.

mandat /manˈdat/ /mənˈdat/ n masc
Auftrag

mandolina /man.doˈɫi.na/ /mən.doˈɫi.nə/ /mən.duˈɫi.nə/ n fem
Mandoline

mandonguilla /man.doŋˈɡi.ʎa/ /mən.doŋˈɡi.ʎə/ /mən.duŋˈɡi.ʎə/ n fem
Klops

mandra /ˈman.dɾa/ /ˈman.dɾə/ n fem
Müßiggang
Peresa, manca de ganes de fer res.

mandíbula /manˈdi.bu.ɫa/ /mənˈdi.βu.ɫə/ n fem
Kiefer

manera /maˈne.ɾa/ /məˈne.ɾə/ n fem
Manier

manganès /məŋ.ɡəˈnəs/ /məŋ.ɡəˈnɛs/ n masc
Mangan

mania /maˈni.a/ /məˈni.ə/ n fem
Manie

manicomi /ma.niˈkɔ.mi/ /mə.niˈkɔ.mi/ n masc
psychiatrische Klinik

manifestació /ma.ni.fes.ta.siˈo/ /mə.ni.fəs.tə.siˈo/ n fem
Demonstration

manilla /maˈni.ʎa/ /məˈni.ʎə/ n fem
Handschelle
Anell de ferro que es posa al voltant del puny i que sovint va lligat a un altre posat a l'altre puny, amb els quals es retenen els presoners.

manipulació /ma.ni.pu.ɫa.siˈo/ /mə.ni.pu.ɫə.siˈo/ n fem
Manipulation

manipular /ma.ni.puˈɫa/ /ma.ni.puˈɫaɾ/ /mə.ni.puˈɫa/ v
manipulieren
Influir, alterar de forma interessada.

maniqueisme /ma.ni.keˈiz.me/ /mə.ni.kəˈiz.mə/ n masc
Manichäismus

maniqueu /ma.niˈkɛw/ /mə.niˈkɛw/ adj masc
manichäisch
Seguidor del maniqueisme, radical, extremista.

maniquí /ma.niˈki/ /mə.niˈki/ n masc
Gliederpuppe Schaufensterpuppe
Figura que representa una persona i usada per pintors, escultors, sastres i modistes per la seva feina.

manlleu /maɲˈʎew/ /məɲˈʎew/ n masc
Lehnwort
(lingüística) Lèxic originari d’una llengua que s’integra en una altra llengua.

mans /ˈmans/ adj masc
zahm
Referit als animals, dòcil, domesticat.

mans /ˈmans/ n fem
Handspiel
(futbol) Falta intencionada consistent a tocar la pilota amb el braç o la mà.

manta /ˈman.ta/ /ˈman.tə/ n fem
Decke Bettdecke
Peça rectangular de roba que s’usa com a abrigall.
Meeresteufel
Peix de la família dels mobúlids de cos romboïdal fins a 5,5 m de llargada i 3,5 m d'amplada (Mobula mobular).

mantega /mənˈtə.ɣə/ /mənˈtɛ.ɣə/ n fem
Butter

manteniment /man.te.niˈmen/ /man.te.niˈment/ /mən.tə.niˈmen/ /mən.tə.niˈment/ n masc
Instandhaltung

mantenir /man.teˈni/ /man.teˈniɾ/ v
unterhalten warten
Sustentar a algú amb els mitjans bàsics per viure.

manual /ma.nuˈaɫ/ adj
manuell
Relatiu a la mà.

manual /ma.nuˈaɫ/ n masc
Handbuch
Compendi del saber d'una àrea, especialment destinat a l'ensenyament.

manuscrit /ma.nusˈkɾit/ n masc
Manuskript Handschrift

manxa /ˈmaɲ.t͡ʃa/ /ˈmaɲ.ʃə/ n fem
Blasebalg

manyà /maˈɲa/ /məˈɲa/ n masc
Schlosser

mapa /ˈma.pa/ n masc
Karte Landkarte

mapa de bits n masc
Bitmap

mapa de textura n masc
Textur

mapa mut n masc
Stumme Karte

mapatge d'entorn n masc
Umgebungsabbildung

mapatge de relleu n masc
Reliefzuordnung

maquiavel·lisme /ma.ki.a.veɫˈɫiz.me/ /ma.ki.a.βeɫˈɫiz.me/ /ma.ki.a.βeˈɫiz.me/ /mə.ki.ə.vəɫˈɫiz.mə/ /mə.ki.ə.βəɫˈɫiz.mə/ /mə.ki.ə.βəˈɫiz.mə/ n masc
machiavellistisch

maquiavèl·lic /ma.ki.aˈvɛɫ.ɫik/ /ma.ki.aˈβɛ.ɫik/ /ma.ki.aˈβɛɫ.ɫik/ /mə.ki.əˈvɛɫ.ɫik/ /mə.ki.əˈβɛ.ɫik/ /mə.ki.əˈβɛɫ.ɫik/ adj
machiavellistisch

maquillatge /ma.kiˈʎa.d͡ʒe/ /mə.kiˈʎa.d͡ʒə/ n masc
Schminke Make-up
Crema que s'aplica sobre la pell de la cara per a millorar el seu aspecte.

mar /ˈma/ /ˈmar/ /ˈmark/ /ˈmart/ /ˈmaɾ/ n
Meer See

maragda /maˈɾaɡ.da/ /məˈɾaɡ.də/ n fem
Smaragd

marató /ma.ɾaˈto/ /mə.ɾəˈto/ n fem
Marathon

marbre /ˈma.bɾə/ /ˈmar.bɾə/ /ˈmaɾ.bɾe/ n masc
Marmor

marcià /maɾ.siˈa/ /mər.siˈa/ adj masc
marsianisch
Relatiu o pertanyent al planeta Mart.

marcià /maɾ.siˈa/ /mər.siˈa/ n masc
Marsianer
Habitant del planeta Mart.
Ésser extraterrestre, no necessàriament de Mart.

mare /ˈma.ɾa/ /ˈma.ɾə/ /ˈma.ɾə/ n fem
Mutter
Progenitora femenina.

marea /maˈɾe.a/ /məˈɾɛ.ə/ n fem
Gezeiten Tide

mareig /maˈɾet͡ʃ/ /məˈɾət͡ʃ/ /məˈɾɛt͡ʃ/ n masc
Schwindel

margalló /maɾ.ɣaˈʎo/ /mər.ɡəˈʎo/ n masc
Zwergpalme

margarida /maɾ.ɣaˈɾi.ða/ /mər.ɡəˈɾi.ðə/ n fem
Gänseblümchen

marginal /maɾ.d͡ʒiˈnaɫ/ /mər.ʒiˈnaɫ/ adj
marginal

marialluïsa /maˌɾi.a.ʎuˈi.za/ /məˌɾi.ə.ʎuˈi.zə/ n fem
Zitronenstrauch

marieta /ma.ɾiˈe.ta/ /mə.ɾiˈə.tə/ /mə.ɾiˈɛ.tə/ n fem
Marienkäfer
Insecte en forma de boleta de color roig amb puntets negres (Coccinella septempunctata).

marieta /ma.ɾiˈe.ta/ /mə.ɾiˈə.tə/ /mə.ɾiˈɛ.tə/ n masc
Weichling
(despectiu) Home homosexual.

mariner /ma.ɾiˈne/ /mə.ɾiˈne/ n masc
Matrose
En general, qualsevol persona que forma part de la tripulació d'un vaixell, sigui de forma professional, esportiva, etc.

marisc /maˈɾisk/ /məˈɾisk/ n masc
Schalentier

marit /maˈɾit/ n masc
mann Ehemann

marmessor /mar.meˈso/ /maɾ.meˈsoɾ/ /mər.məˈso/ n masc
Testamentsvollstrecker

maroma /maˈɾo.ma/ /məˈɾo.mə/ n fem
Seil

marquesat /maɾ.keˈzat/ /məɾ.kəˈzat/ n masc
Markgrafschaft

marquès /maɾˈkes/ /mərˈkɛs/ /məɾˈkəs/ n masc
Marquis Markgraf

marroquí /mə.roˈki/ /mə.ruˈki/ adj masc
Marokkaner marokkanisch
Relatiu o pertanyent al Marroc.

marroquí /mə.roˈki/ /mə.ruˈki/ n masc
Marokkaner Marokkanerin
(gentilici) Individu natural del Marroc.

marrà /maˈra/ /məˈra/ n masc
Widder Schafbock
Mascle de l'ovella.

marró /maˈro/ adj
braun Braun
D'un color propi de la castanya.

marró /maˈro/ n masc
Braun
Color castany.

marsopa de Califòrnia n fem
Golftümmler

mart n masc
Baummarder

martell /maɾˈteʎ/ n masc
Hammer
Eina pensada per a copejar i en especial per a clavar claus. Està composta per un mànec, típicament de fusta, i per l'extrem dur que copeja, típicament metàl·lic.

martellejar /mar.te.ʎeˈʒa/ /maɾ.te.ʎeˈd͡ʒa/ /maɾ.te.ʎeˈd͡ʒaɾ/ /mər.tə.ʎəˈʒa/ /məɾ.tə.ʎəˈd͡ʒa/ v
hämmern

martiri /maɾˈti.ɾi/ /mərˈti.ɾi/ n masc
Martyrium

marxa /ˈmaɾ.t͡ʃa/ n fem
Marsch
Acció de marxar, desplaçar-se, un grup de persones.
Abmarsch
Acció d'abandonar un lloc.

març /ˈmals/ /ˈmars/ n masc
März Lenzing
Tercer mes de l'any.

marí /maˈɾi/ /məˈɾi/ adj masc
Meer See
Relatiu al mar.

mascle /ˈmas.kɫe/ /ˈmas.kɫə/ n masc
Männchen
Individu animal o vegetal de sexe masculí, o amb aparell reproductor masculí, o que pertany al gènere sexual masculí; és el gènere o sexe contraposat amb el de la femella.

masclisme /masˈkɫiz.me/ /məsˈkɫiz.mə/ n masc
Machismo

mascota /masˈkɔ.ta/ /masˈkɔ.tɔ/ /məsˈkɔ.tə/ n fem
Maskottchen

masculí /mas.kuˈɫi/ /məs.kuˈɫi/ adj masc
männlich maskulin
Que pertany al mascle.
männlich
Metafòricament, dit de les expressions o estil de molta energia.

masmorra /mazˈmo.ra/ /məzˈmo.rə/ n fem
Verlies

masoquisme /ma.zoˈkiz.me/ /mə.zoˈkiz.mə/ /mə.zuˈkiz.mə/ n masc
Masochismus

massa /ˈma.sa/ /ˈma.sə/ adv
zu viel zu
En quantitat excessiva.

massa /ˈma.sa/ /ˈma.sə/ n fem
Teig
Barreja de líquid i matèria polvoritzada que forma una pasta consistent.

massacre /maˈsa.kɾe/ /məˈsa.kɾə/ n fem
Massaker

massilla /maˈsi.ʎa/ /məˈsi.ʎə/ n fem
Kitt Fensterkitt
Màstic de blanc d'Espanya i d’oli de llinosa usat per a tapar forats o esquerdes de la fusta i per subjectar vidres als muntants.

massís /maˈsis/ adj masc
massiv

massís /maˈsis/ n masc
Massiv

mastegar /mas.teˈɣa/ /mas.teˈɣaɾ/ /məs.təˈɣa/ v
kauen abnagen
Trinxar el menjar amb les dents.

masticar /mas.tiˈka/ /mas.tiˈkaɾ/ /məs.tiˈka/ v
kauen
mastegar

mastigonema /mas.ti.ɣoˈne.ma/ /məs.ti.ɣuˈnɛ.mə/ n fem
Mastigonema

mastologia /mas.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /mas.to.ɫoˈʒi.a/ /məs.to.ɫoˈʒi.ə/ /məs.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
Mammalogie
(zoologia) Ciència que estudia els mamífers.

matabou /ˌma.taˈbɔw/ /ˌma.təˈβɔw/ n masc
Strauchige Hasenohr
Arbust mediterrani de la família de les umbel·líferes (Bupleurum fruticosum).

matalàs /ma.taˈɫas/ n masc
Matratze
Sac pla farcit i tancat per a jeure-hi i dormir.

matar /maˈta/ /maˈtaɾ/ v
umbringen töten
Treure la vida, assassinar.

mateix /maˈtejʃ/ /məˈteʃ/ adj masc
selbe
Sense canvis.

matemàtica /ma.teˈma.ti.ka/ n fem
Mathematik
(normalment en plural) Ciència pura que tracta la quantitat i la forma amb les seves relacions i estructures.

material /ma.te.ɾiˈaɫ/ /mə.tə.ɾiˈaɫ/ adj
Material
Relatiu a la matèria.
Físic, corpori.

material /ma.te.ɾiˈaɫ/ /mə.tə.ɾiˈaɫ/ n masc
Material
Base amb què es pot construir o crear alguna cosa donant-li forma.

matern /maˈtɛɾn/ /məˈtɛrn/ adj masc
mütterlich
Relatiu a la mare.
De la part de la mare

matines /maˈti.nes/ /məˈti.nəs/ n fem
Mette

matricular /ma.tɾi.kuˈɫa/ /ma.tɾi.kuˈɫaɾ/ /mə.tɾi.kuˈɫa/ v
einschreiben
Inscriure a algú en una acadèmia, institut o similar.

matrimoni /ma.tɾiˈmɔ.ni/ n masc
Ehe
Unió estable de dues persones que formen una nova unitat familiar.

matxet /maˈt͡ʃet/ /məˈt͡ʃət/ /məˈt͡ʃɛt/ n masc
Machete

matèria /maˈtɛ.ɾi.a/ /məˈtɛ.ɾi.ə/ n fem
Stoff Materie
Component de l'Univers que té una massa i un volum.
Thema
Tema d'un àmbit determinat del coneixement per a l'estudi o l'ensenyament.

matí /maˈti/ n masc
Morgen Vormittag

matís /maˈtis/ /məˈtis/ n masc
Nuance
Variació d'una tonalitat.

maça /ˈma.sa/ /ˈma.sə/ n fem
Streitkolben
Arma emprada a l'edat mitjana per a copejar l'enemic, consistent en una bola de ferro lligada amb una cadena a una barra.
Holzhammer
Eina emprada en la construcció per a fixar o anivellar maons quan estan col·locats sobre una pasta de ciment.

maçó /maˈso/ /məˈso/ n masc
Freimaurer

maó /maˈo/ n masc
Backstein Ziegel

meandre /meˈandɾe/ /meˈandɾə/ n masc
Mäander

mecanisme /me.kaˈniz.me/ /mə.kəˈniz.mə/ n masc
Mechanismus

mecanitzar /me.ka.niˈd͡za/ /me.ka.niˈza/ /me.ka.niˈzaɾ/ /mə.kə.niˈd͡za/ v
mechanisieren

mecanografiar /me.ka.no.ɣɾa.fiˈa/ /me.ka.no.ɣɾa.fiˈaɾ/ /mə.kə.no.ɣɾə.fiˈa/ /mə.kə.nu.ɣɾə.fiˈa/ v
tippen

mecànic /meˈka.nik/ /məˈka.nik/ adj masc
mechanisch

mecànica /meˈka.ni.ka/ /məˈka.ni.kə/ n fem
Mechanik

mecànica de joc n fem
Spielmechanik

medalla /meˈða.ʎa/ /məˈða.ʎə/ n fem
Medaille

medi /ˈmɛ.ði/ n masc
Umgebung

mediambiental /me.ði.am.bi.enˈtaɫ/ /mə.ði.əm.bi.ənˈtaɫ/ adj
Umwelt-
relacionat amb el medi ambient

mediatització /me.ði.a.ti.za.siˈo/ /me.ði.a.tid.za.siˈo/ /mə.ði.ə.tid.zə.siˈo/ n masc
Mediatization

medicament /me.ði.kaˈmen/ /me.ði.kaˈment/ /mə.ði.kəˈmen/ /mə.ði.kəˈment/ n masc
Arznei Medikament

medicina /me.ðiˈsi.na/ n fem
Medizin Heilkunde
Ciència que estudia el cos humà i com guarir les malalties que presenta.

medicinal /me.ði.siˈnaɫ/ /mə.ði.siˈnaɫ/ adj
medizinal

meditació /me.ði.ta.siˈo/ /mə.ði.tə.siˈo/ n fem
Meditation Träumereien
Estat d'abstracció en els pensaments d'un mateix.
Reflexió en silenci sobre un tema transcendent, ja sigui des del punt de vista de la filosofia o de la religió.

mediterrani /me.ði.teˈra.ni/ /mə.ði.təˈra.ni/ adj masc
mediterran

medul·la /meˈðu.ɫa/ /meˈðuɫ.ɫa/ /məˈðu.ɫə/ /məˈðuɫ.ɫə/ n fem
Mark

medusa /meˈðu.za/ /məˈðu.zə/ n fem
Qualle

megalòpoli /me.ɣaˈɫɔ.po.ɫi/ /mə.ɣəˈɫɔ.po.ɫi/ /mə.ɣəˈɫɔ.pu.ɫi/ n fem
Megalopolis

meitat /mejˈtat/ /məjˈtat/ n fem
Hälfte

meitneri /məjdˈnɛ.ɾi/ n masc
Meitnerium

mel n fem
Honig

melanoma /me.ɫaˈno.ma/ /mə.ɫəˈno.mə/ n masc
Melanom

melmelada /meɫ.meˈɫa.ða/ n fem
Marmelade

melodia /me.ɫoˈði.a/ /mə.ɫoˈði.ə/ /mə.ɫuˈði.ə/ n fem
Melodie

melsa /ˈmɛɫ.sa/ /ˈmɛɫ.sə/ /ˈmɛɫ.sɛ/ n fem
Milz

melòdica /meˈɫɔ.ði.ka/ /məˈɫɔ.ði.kə/ n fem
Melodica

meló /məˈɫo/ n masc
Melone

mem /ˈmɛm/ n masc
Mem
Entitat mínima de pensament.

membre /ˈmem.bɾe/ /ˈmem.bɾə/ n masc
Glied Mitglied
Cadascuna de les quatre extremitats del cos.

membre /ˈmem.bɾe/ /ˈmem.bɾə/ n neut
Glied Mitglied
Persona que forma part d'una organització, societat, etc.

memòria /meˈmɔ.ɾi.a/ /məˈmɔ.ɾi.ə/ n fem
Erinnerung Gedächtnis

memòria intermèdia n fem
Puffer-Speicher

mena /ˈme.na/ /ˈmə.nə/ /ˈmɛ.nə/ n fem
Erz
Part d'una mina o rocalla d'on s'extreu un determinat mineral.

mendelevi /men.deˈɫɛ.βi/ /mən.dəˈɫɛ.vi/ /mən.dəˈɫɛ.βi/ n masc
Mendelevium

menfotisme /meɱ.foˈtiz.me/ /məɱ.foˈtiz.mə/ /məɱ.fuˈtiz.mə/ n masc
Null-Bock-Einstellung

meninge /meˈniɲ.d͡ʒe/ /məˈniɲ.ʒə/ n fem
Hirnhaut

menisc /meˈnisk/ /məˈnisk/ n masc
Meniskus
(anatomia) Fibra cartilaginosa del genoll que proporciona sosteniment sota tensió i torsió.

menjador /meɲ.d͡ʒaˈðo/ /meɲ.d͡ʒaˈðoɾ/ /məɲ.ʒəˈðo/ n masc
Esszimmer Speisezimmer
Sala d’un edifici destinada a menjar-hi.

menjar /meɲˈd͡ʒa/ /meɲˈd͡ʒaɾ/ n masc
Essen
Aliment que es menja.

menjar /meɲˈd͡ʒa/ /meɲˈd͡ʒaɾ/ v
essen fressen
Ingerir aliments.

menjar ràpid n masc
Fastfood
(comerç) La dita classe de restaurant.

menstruació /mens.tɾu.a.siˈo/ /məns.tɾu.ə.siˈo/ n fem
Menstruation Regel

menstruar /mens.tɾuˈa/ /mens.tɾuˈaɾ/ /məns.tɾuˈa/ v
menstruieren

ment /ˈmen/ /ˈment/ n fem
Geist Verstand

menta /ˈmen.ta/ /ˈmen.tə/ n fem
Minze
Herba del gènere Mentha molt aromàtica i emprada com a condiment.
(especialment) menta pebrera (Mentha piperita)

mentida /menˈti.ða/ n fem
Lüge
Afirmació conscient d'una cosa falsa.

mentir /menˈti/ /menˈtiɾ/ v
lügen belügen
Dir mentides o falsedats.

mentre /ˈmen.tɾe/ conjunction
während
Durant el mateix temps en què.
en cas que

mentrestant /ˌmen.tɾesˈtan/ /ˌmen.tɾesˈtant/ /ˌmen.tɾəsˈtan/ /ˌmen.tɾəsˈtant/ adv
inzwischen

mentó /menˈto/ n masc
Kinn

menut /meˈnut/ /məˈnut/ adj masc
klein

menys /ˈmeɲs/ /ˈmeɲs/ /ˈmɛɲs/ adv
weniger

menyspreu /ˌmeɲsˈpɾɛw/ /ˌmeɲsˈpɾɛw/ /ˌmɛɲsˈpɾɛw/ n masc
Verachtung

menú /meˈnu/ /məˈnu/ n masc
Menü

meravella /me.ɾaˈve.ʎa/ /me.ɾaˈβe.ʎa/ /mə.ɾəˈvə.ʎə/ /mə.ɾəˈvɛ.jə/ /mə.ɾəˈβe.ʎə/ /mə.ɾəˈβɛ.ʎə/ n fem
Wunder

meravellós /me.ɾa.veˈʎos/ /me.ɾa.βeˈʎos/ /mə.ɾə.vəˈʎos/ adj
wunderbar

mercaderia /meɾ.ka.ðeˈɾi.a/ /mər.kə.ðəˈɾi.ə/ n fem
Ware

mercat /meɾˈkat/ n masc
Markt Marktplatz
Conjunt d'establiments comercials, fixos o desmuntables, especialment aquests últims, instal·lats en un espai públic.
Edifici o en general qualsevol construcció pública, encara que sigui oberta, destinada a les activitats de les accepcions anteriors.

mercat negre /meɾˌkadˈne.ɣɾe/ /mərˌkadˈnɛ.ɣɾə/ /məɾˌkadˈnə.ɣɾə/ n masc
Schwarzmarkt

mercenari /meɾ.seˈna.ɾi/ /mər.səˈna.ɾi/ n masc
Söldner

mercuri /mərˈku.ɾi/ n masc
Quecksilber

merda /ˈmɛr.ða/ /ˈmɛɾ.ða/ /ˈmɛɾ.ðɛ/ n fem
Scheiße
Detritus pudent d'allò ingerit, que s'expulsa del cos mitjançant l'anus.

merenga /meˈɾeŋ.ɡa/ n fem
Baiser

meridional /me.ɾi.ði.oˈnaɫ/ /mə.ɾi.ði.uˈnaɫ/ adj
südlich
Relatiu al sud.

meridià /me.ɾi.ðiˈa/ /mə.ɾi.ðiˈa/ adj masc
Meridian

merla /ˈmɛr.ɫa/ /ˈmɛr.ɫə/ /ˈmɛɾ.ɫa/ /ˈmɛɾ.ɫɛ/ n fem
Amsel
(ocells) Ocell de la família dels muscicàpids, de plomatge negre i bec groc (Turdus merula).

merlet /meɾˈɫet/ /mərˈɫɛt/ /məɾˈɫət/ n masc
Zinne
En una fortificació, qualsevol dels elements sobresurten intermitentment d'una paret defensiva per tal de cobrir els defensors i alhora deixar espai perquè disparin les seves armes.
Per extensió, qualsevol element sortint que, formant una serie dentada, es troba a la part alta d'una paret a imitació dels merlets militars.

merlà /meɾˈɫa/ /mərˈɫa/ n masc
Wittling

merèixer /meˈɾe.ʃe/ /meˈɾej.ʃe/ /meˈɾej.ʃeɾ/ /məˈɾə.ʃə/ /məˈɾɛ.ʃə/ v
verdienen

merònim /meˈɾɔ.nim/ /məˈɾɔ.nim/ n masc
Meronym

mes /mes/ /məs/ /ˈmes/ /ˈməs/ /ˈmɛs/ conjunction
aber
però

mes /mes/ /məs/ /ˈmes/ /ˈməs/ /ˈmɛs/ n masc
Monat

mesc /ˈmesk/ /ˈməsk/ /ˈmɛsk/ n masc
Moschus

mescla /ˈmes.kɫa/ /ˈməs.kɫə/ /ˈmɛs.kɫə/ n fem
Mischung

mesclar /mesˈkɫa/ /mesˈkɫaɾ/ /məsˈkɫa/ v
mischen
Ajuntar diversos elements de forma aparentment homogènia.
vermischen
Formar desordre en la col·locació de les coses.

mesquita /mesˈki.ta/ n fem
Moschee

mestral /mesˈtɾaɫ/ /məsˈtɾaɫ/ n masc
Mistral

mestre /ˈmes.tɾe/ n masc
Lehrer
Persona que ensenya d'altres.

mestressa /mesˈtɾe.sa/ /məsˈtɾə.sə/ /məsˈtɾɛ.sə/ n fem
Herrscherin Meisterin
Dona que té domini d'alguna cosa.

mesurar /me.zuˈɾa/ /me.zuˈɾaɾ/ v
messen

mesó n masc
Meson

metabòlic /me.taˈbɔ.ɫik/ /mə.təˈβɔ.ɫik/ adj masc
metabolisch

metadada /ˌme.taˈða.ða/ /ˌmɛ.təˈða.ðə/ n fem
Metadaten

metall /meˈtaʎ/ n masc
Metall

meteor /me.teˈoɾ/ /mə.teˈɔr/ n masc
Meteor

meteorit /me.te.oˈɾit/ /mə.tə.uˈɾit/ n masc
Meteorit

metge /ˈme.d͡ʒe/ n neut
Arzt
Professional encarregat de vetllar per la salut de les persones, guarint les seves malalties, diagnosticant malalties i aconsellant com millorar l'estil de vida.

metgia /meˈd͡ʒi.a/ /məˈd͡ʒi.ə/ n fem
Heilmittel

meticulós /me.ti.kuˈɫos/ /mə.ti.kuˈɫos/ adj masc
akribisch

metodologia n fem
Methodologie

metonímia /me.toˈni.mi.a/ /mə.toˈni.mi.ə/ /mə.tuˈni.mi.ə/ n fem
Metonymie

metratge /meˈtɾa.d͡ʒe/ /məˈtɾa.d͡ʒə/ n masc
Filmmaterial
(cinema) Longitud d'un film o de les seves parts, expressada en metres.

metre /ˈme.tɾe/ /ˈme.tɾə/ /ˈmə.tɾə/ /ˈmɛ.tɾə/ n masc
Meter

metre quadrat n masc
Quadratmeter

metrònom /meˈtɾɔ.nom/ /məˈtɾɔ.nom/ /məˈtɾɔ.num/ n masc
Metronom

metxa /ˈme.t͡ʃa/ /ˈme.t͡ʃə/ n fem
Zündschnur
Corda preparada amb combustibles per a calar foc a les peces d'artilleria, mines, pirotècnia, etc.

metzina /meˈd͡zi.na/ /məˈd͡zi.nə/ n fem
Gift

metàfora /meˈta.fo.ɾa/ /məˈta.fo.ɾə/ /məˈta.fu.ɾə/ n fem
Metapher

metàl·lic /meˈtaɫ.ɫik/ /məˈtaɫ.ɫik/ adj masc
metallisch
Relatiu al metall per la composició, la natura, les característiques.
Element químic que és bon conductor de l'electricitat.

metàtesi /meˈta.te.zi/ /məˈta.tə.zi/ n fem
Metathese

mexicà n masc
Mexikaner
Persona que habita o és originària de Mèxic.

mica /ˈmi.ka/ n fem
Glimmer
Mineral d’un grup de la classe dels fil·losilicats, brillant, amb aspecte de làmines.

micel·la /miˈsɛ.ɫa/ /miˈsɛ.ɫə/ /miˈsɛ.ɫɛ/ /miˈsɛɫ.ɫa/ /miˈsɛɫ.ɫə/ n fem
Mizelle

mico /ˈmi.ko/ /ˈmi.ku/ n masc
Affe Äffin
Simi de cua llarga i prènsil.

microones /mi.kɾoˈo.nes/ /mi.kɾoˈo.nəs/ /mi.kɾuˈo.nəs/ n masc
Mikrowelle

microprogramari n masc
Firmware

micròfon /miˈkɾɔ.fon/ /miˈkɾɔ.fun/ n masc
Mikrofon

mida /ˈmi.ða/ /ˈmi.ðə/ n fem
Maß
Dimensió d'alguna cosa, mesura lineal.
Messung
Instrument que serveix per conèixer les dimensions d'alguna cosa.
Maßgröße
Regla, proporció, correspondència d'una cosa amb altra.

midó /miˈðo/ n masc
Stärke

mig /ˈmit͡ʃ/ adj
halb
Que és la meitat d'un tot.

mig /ˈmit͡ʃ/ adv
halb
(davant verbs) incompletament

mig /ˈmit͡ʃ/ n masc
halb
(matemàtiques) Meitat, part equivalent a la fracció 1/2.

mig /ˈmit͡ʃ/ n neut
halb
(esports de pilota) Cadascun dels jugadors situats preferentment en la zona compresa entre la línia defensiva i la línia davantera.

migbec /ˌmid͡ʒˈbek/ /ˌmid͡ʒˈbək/ /ˌmid͡ʒˈbɛk/ /ˌmid͡ʒˈβɛk/ n masc
Halbschnabelhechte

migdia /ˌmid͡ʒˈði.a/ n masc
Mittag
Part del dia entre el matí i la tarda, convencionalment entre les 12 h i les 14 h o 15 h segons l'horari laboral o l'hora de dinar.

migdiada /ˌmid͡ʒ.ðiˈa.ða/ /ˌmid͡ʒ.ðiˈa.ðə/ n fem
Mittagsschlaf
Temps destinat a dormir havent dinat.

migranya /miˈɣɾa.ɲa/ /miˈɣɾa.ɲə/ n fem
Migräne

mil number
eintausend
(cardinal) Nou-cents noranta-nou més un, deu vegades cent.
(valor ordinal) Milè, milena.

miliard /mi.ɫiˈart/ number masc
Milliarde

militar /mi.ɫiˈta/ /mi.ɫiˈtar/ /mi.ɫiˈtaɾ/ adj
Militär militärisch
Relatiu a l'exèrcit.

militar /mi.ɫiˈta/ /mi.ɫiˈtar/ /mi.ɫiˈtaɾ/ n neut
Soldat
Persona que forma part d'un exèrcit.

milió number masc
Million

mill /ˈmiʎ/ n masc
Hirse

milla /ˈmi.ʎa/ /ˈmi.ʎə/ n fem
Meile

millor /miˈʎo/ /miˈʎo/ /miˈʎoɾ/ /miˈʎoɾ/ adj
besser
En grau superior comparat amb un altre.
besten
Sense altre que el superi, comparat amb qualsevol.

mil·li- prefix
milli-

mil·lisegon /mi.ɫi.seˈɣon/ /mi.ɫi.səˈɣon/ /miɫ.ɫi.seˈɣon/ /miɫ.ɫi.səˈɣon/ n masc
Millisekunde

mil·límetre /miɫˈɫi.me.tɾe/ /miɫˈɫi.mə.tɾə/ /miˈɫi.me.tɾe/ /miˈɫi.mə.tɾə/ n masc
Millimeter

milícia /miˈɫi.si.a/ /miˈɫi.si.ə/ n fem
Miliz

mimetisme /mi.meˈtiz.me/ /mi.məˈtiz.mə/ n masc
Mimikry

mina /ˈmi.na/ /ˈmi.nə/ n fem
Bergwerk Mine

minaret /mi.naˈɾet/ /mi.nəˈɾɛt/ n masc
Minarett

mineral /mi.neˈɾaɫ/ /mi.nəˈɾaɫ/ adj
Mineral
Relatiu o pertanyent a una substància inorgànica.

mineral /mi.neˈɾaɫ/ /mi.nəˈɾaɫ/ n masc
Mineral
Material format en la natura d'una composició química determinada i definida, generalment inorgànic i d'una estructura ben definida.

mineria /mi.neˈɾi.a/ /mi.nəˈɾi.ə/ n fem
Bergbau

mini /ˈmi.ni/ n masc
Minium

miniaplicació /mi.ni.a.pɫi.ka.siˈo/ /mi.ni.ə.pɫi.kə.siˈo/ n fem
Applet

miniatura /mi.ni.aˈtu.ɾa/ /mi.ni.əˈtu.ɾə/ n fem
Miniatur

minifaldilla /mi.ni.faɫˈdi.ʎa/ /mi.ni.fəɫˈdi.ʎə/ n fem
Minirock

minijoc n masc
Mini-Spiel

minoria /mi.noˈɾi.a/ /mi.noˈɾi.ə/ /mi.nuˈɾi.ə/ n fem
Minderheit Minorität

minuciós /mi.nu.siˈos/ adj masc
minutiös
Que para l'atenció en els petits detalls.

minut n masc
Minute

minutera /mi.nuˈte.ɾa/ /mi.nuˈte.ɾə/ n fem
Minutenzeiger

minyona /miˈɲo.na/ /miˈɲo.nə/ n fem
Dienstmädchen
Criada, noia de servei domèstic.

miocardi /mi.oˈkaɾ.ði/ /mi.uˈkar.di/ n masc
Myokard

miolar /mi.oˈɫa/ /mi.oˈɫaɾ/ /mi.uˈɫa/ v
miauen maunzen

miop /miˈop/ adj
kurzsichtig
Que té dificultat per a distingir objectes distants.

miop /miˈop/ n neut
kurzsichtig
Persona afectada de miopia.

miracle /miˈɾa.kɫe/ n masc
Wunder Mirakel

mirada /miˈɾa.ða/ /miˈɾa.ðə/ n fem
Blick

mirall /miˈɾaj/ /miˈɾaʎ/ n masc
Spiegel
Material polit que reflecteix imatges.

mirar /miˈɾa/ /miˈɾaɾ/ v
aussehen
Fixar l'atenció visual.

miratge /miˈɾa.d͡ʒe/ /miˈɾa.d͡ʒə/ n masc
Luftspiegelung Fata Morgana
Il·lusió òptica causada per la refracció de la llum.

mirinyac /mi.ɾiˈɲak/ n masc
Reifrock

mirlitó /mir.ɫiˈto/ n masc
Kazoo

misantrop /mi.zanˈtɾɔp/ /mi.zənˈtɾɔp/ n masc
Menschenfeind

misogínia /mi.zoˈd͡ʒi.ni.a/ /mi.zoˈʒi.ni.a/ /mi.zoˈʒi.ni.ə/ /mi.zuˈʒi.ni.ə/ n fem
Misogynie

missa /ˈmi.sa/ /ˈmi.sə/ n fem
Messe

missatge /miˈsa.d͡ʒe/ /miˈsa.d͡ʒə/ n masc
Nachricht

missatger /mi.saˈd͡ʒe/ /mi.saˈd͡ʒeɾ/ n masc
Kurier

missioner /mi.si.oˈne/ /mi.si.oˈneɾ/ /mi.si.uˈne/ n masc
Missionar Missionarin

missió n fem
Mission

misteri n masc
Geheimnis
Enigma, cosa oculta, incomprensible.

misteriós /mis.te.ɾiˈos/ /mis.tə.ɾiˈos/ adj masc
mysteriös

misto /ˈmis.to/ /ˈmis.tu/ n masc
Streichholz Zündholz
Petita tija dotada d'un pantaló curt de fusta o cartó amb un cap de productes químics inflamables que s'empra per a l'obtenció de foc.

misàndria /miˈzan.dɾi.a/ /miˈzan.dɾi.ə/ n fem
Misandrie

misèria /miˈzɛ.ɾi.a/ /miˈzɛ.ɾi.ə/ n fem
Elend
Situació de pobresa.

mite n masc
Mythos
Narració plàstica fabulosa que s'empra sobretot per a expressar conviccions filosòfiques, cosmovisuals o religioses.

mitja lluna n masc
Halbmond
Figura que representa la lluna minvant o creixent amb un quart de la cara visible.

mitja part n fem
Halbzeit

mitjanit /mi.d͡ʒaˈnit/ n fem
Mitternacht

mitjançant /mi.d͡ʒanˈsan/ /mi.d͡ʒanˈsant/ /mi.d͡ʒənˈsan/ /mi.d͡ʒənˈsant/ preposition
mittels

mitjà n masc
Mittel
Allò necessari perquè es realitzi algun fet.

mitjó /miˈd͡ʒo/ n masc
Strumpf Socke

mitologia /mi.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /mi.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
Mythologie

mitosi /miˈtɔ.zi/ n fem
Mitose

moai /moˈaj/ n masc
Moai

mobilitat /mo.bi.ɫiˈtat/ /mu.bi.ɫiˈtat/ /mu.βi.ɫiˈtat/ n fem
Mobilität

moc /ˈmok/ /ˈmɔk/ n masc
Rotz
Humor que penja del nas.

mocador /mo.kaˈðo/ /mo.kaˈðoɾ/ /mo.kəˈðo/ /mu.kəˈðo/ n masc
Schnupftuch Taschentuch
Peça de roba o paper pensada per a mocar-se.
Halstuck
Peça de roba, quadrada o triangular, pensada com a complement del vestuari per abrigar o per adornar. Normalment va lligada al voltant del coll.

moda /ˈmɔ.ða/ /ˈmɔ.ðɔ/ n fem
Mode
Tendència actual en el disseny d'articles que es venen.
Xifra més repetida en un estudi estadístic.

model /moˈðɛɫ/ /muˈðɛɫ/ n masc
Modell

model d'il·luminació n masc
Beleuchtungsmodell

model de shading n masc
Schattierungsmodell

modelatge n masc
Modellierung

moderat v
moderat

modern /moˈðɛɾn/ /muˈðɛrn/ adj masc
modern
Relatiu al temps present o recent.

modernisme /mo.ðeɾˈniz.me/ /mo.ðəɾˈniz.mə/ /mu.ðərˈniz.mə/ n masc
Modernismus
Tendència a desprendre’s de les tradicions adoptant gustos i idees moderns.
(sovint en majúscula) Moviment cultural occidental, especialment arquitectònic i decoratiu, de final del segle XIX i principi del segle XX, caracteritzat per l'ús de formes i motius molt innovadors.

modificar /mo.ði.fiˈka/ /mo.ði.fiˈkaɾ/ /mu.ði.fiˈka/ v
ändern abändern

modèstia /moˈðɛs.ti.a/ /moˈðɛs.ti.ə/ /muˈðɛs.ti.ə/ n fem
Bescheidenheit

mofeta /moˈfe.ta/ /moˈfe.tə/ /muˈfe.tə/ n fem
Stinktier

moix /ˈmojʃ/ /ˈmoʃ/ adj masc
geknickt

moixera de pastor n fem
Elsbeere

moixó /mojˈʃo/ /moˈʃo/ /muˈʃo/ n masc
Vogel
Ocell petit, generalment de l'ordre dels passeriformes.

mol /ˈmɔɫ/ n masc
Mol
Unitat de mesura de quantitat de substància que equival a la constant d'Avogadro.

mola /ˈmɔ.ɫa/ /ˈmɔ.ɫɔ/ /ˈmɔ.ɫə/ /ˈmɔ.ɫɛ/ n fem
Mühlstein Mahlstein
Pedra rodona i plana del molí.
Carn informe que s'engendra en el ventre de la dona i creix amb aparença de prenyat.

moldre /ˈmɔɫ.dɾe/ /ˈmɔɫ.dɾə/ v
mahlen

molestar /mo.ɫesˈta/ /mo.ɫesˈtaɾ/ /mo.ɫəsˈta/ /mu.ɫəsˈta/ v
stören

molibdè /mo.ɫibˈdɛ/ /mu.ɫibˈdɛ/ n masc
Molybdän

moliner /mo.ɫiˈne/ /mo.ɫiˈneɾ/ /mu.ɫiˈne/ n masc
Müller

moll adj masc
nass
Ple d'aigua.

moll n masc
Mark
Medul·la, substància en les cavitats dels ossos.
Kai
Obra construïda a la riba d'aigües navegables per amarrar embarcacions i poder embarcar i desembarcar.

moll de fang n masc
Rote Meerbarbe

moll de roca n masc
Gestreifte Meerbarbe

molla /ˈmo.ʎə/ /ˈmɔ.ʎa/ /ˈmɔ.ʎɔ/ /ˈmɔ.ʎə/ n fem
Krümel
Part tova del pa en contraposició a la crosta que és més dura.
Feder
Peça metàl·lica pensada perquè es pugui deformar en fer-hi força, però que quan la força de pressió desapareix, la peça torna a la seva forma original, arrossegant, si s'escau, alguna altra peça. Típicament, consisteix en un filferro torçat en alguna forma d'espiral.

molsa /ˈmoɫ.sa/ /ˈmoɫ.sə/ n fem
Moos
Part blana de la fruita.

molt /ˈmoɫ/ /ˈmoɫt/ /ˈmɔɫ/ /ˈmɔɫt/ adj
viel
En gran quantitat o nombre.

moltes gràcies /ˌmoɫ.tes /ˌmoɫ.təs Interjection
danke schön

moltó /moɫˈto/ /muɫˈto/ n masc
Widder
Mascle de l'ovella castrat.

mol·lusc /moɫˈɫusk/ /moˈɫusk/ /muɫˈɫusk/ /muˈɫusk/ n masc
Molluske Weichtier

molècula /moˈɫɛ.ku.ɫa/ /muˈɫɛ.ku.ɫə/ n fem
Molekül
Grup d'àtoms elèctricament neutre unit per elements químics.

molí /moˈɫi/ /muˈɫi/ n masc
Mühle

moment /moˈmen/ /moˈment/ /muˈmen/ n masc
Augenblick Moment

momificar /mo.mi.fiˈka/ /mo.mi.fiˈkaɾ/ /mu.mi.fiˈka/ v
mumifizieren

mona /ˈmo.na/ /ˈmo.nə/ n fem
Affe
Primat de cua curta del gènere dels cercopitecs.
Osterkuchen
Tortell decorat amb ous durs, que es menja tradicionalment per Pasqua Florida.

monarquia /mo.naɾˈki.a/ /mo.nəɾˈki.ə/ /mu.nərˈki.ə/ n fem
Monarchie
Sistema polític on el poder el té un rei o altre càrrec nobiliari (per exemple en Luxemburg), no obligatòriament hereditari (com en el cas de les monarquies visigòtiques).

moneda /moˈne.ða/ /moˈnə.ðə/ /muˈnɛ.ðə/ n fem
Münze Geldstück

moneder /mo.neˈðe/ /mo.neˈðeɾ/ /mo.nəˈðe/ /mu.nəˈðe/ n masc
Geldbörse
Petita bossa per a portar diners, amb un apartat per a monedes.

monestir /mo.nesˈti/ /mo.nesˈtiɾ/ /mo.nəsˈti/ /mu.nəsˈti/ n masc
Kloster

monetari /mo.neˈta.ɾi/ /mo.nəˈta.ɾi/ /mu.nəˈta.ɾi/ adj masc
monetär

mongeta /moɲˈd͡ʒe.ta/ /moɲˈʒə.tə/ /muɲˈʒɛ.tə/ n fem
Bohne

mongol /moŋˈɡɔɫ/ /muŋˈɡɔɫ/ n masc
mongolisch
(masculí invariable) Grup de llengües que són una branca de les llengües uraloaltaiques.

moniato /mo.niˈa.to/ /mu.niˈa.tu/ n masc
Batate

monja /ˈmoɲ.ʒə/ /ˈmɔɲ.d͡ʒa/ /ˈmɔɲ.d͡ʒɔ/ /ˈmɔɲ.ʒə/ n fem
Nonne

monjo /ˈmoɲ.ʒu/ /ˈmɔɲ.d͡ʒo/ /ˈmɔɲ.ʒo/ /ˈmɔɲ.ʒu/ n masc
Mönch

monstre /ˈmɔns.tɾe/ /ˈmɔns.tɾə/ n masc
Monster Ungeheuer

monsó /monˈso/ /munˈso/ n masc
Monsun

monument /mo.nuˈmen/ /mo.nuˈment/ /mu.nuˈmen/ n masc
Denkmal Monument

monyeca /moˈɲe.ka/ /moˈɲə.cə/ /muˈɲɛ.kə/ n fem
Lutscher
(col·loquial) canell

moral /moˈɾaɫ/ /muˈɾaɫ/ adj
moralisch sittlich

moravià /mo.ɾa.viˈa/ /mo.ɾa.βiˈa/ /mo.ɾə.viˈa/ /mu.ɾə.viˈa/ /mu.ɾə.βiˈa/ adj masc
mährisch
Relatiu o pertanyent a Moràvia.

mordassa /moɾˈða.sa/ /moɾˈða.sə/ /murˈda.sə/ /murˈða.sə/ n fem
Knebel
Element emprat per impedir de parlar a algú.

morena /moˈɾe.na/ /moˈɾə.nə/ /muˈɾɛ.nə/ n fem
Gefleckte muräne
(peixos) Peix serpentiforme de la família dels murènids, de color bru clapejat, de pell sense escates recoberta de mucositat (Muraena helena).

morfema /moɾˈfe.ma/ /moɾˈfɛ.mə/ /murˈfɛ.mə/ n masc
Morphem

morfina /moɾˈfi.na/ /moɾˈfi.nə/ /murˈfi.nə/ n fem
Morphin Morphium

morfologia /moɾ.fo.loˈd͡ʒi.a/ /mur.fu.luˈʒi.ə/ n fem
Morphologie

morir /moˈɾi/ /moˈɾiɾ/ /muˈɾi/ v
sterben umkommen
Deixar d'existir, cessar.

mort adj masc
gestorben tot
Que no viu.
tot
(esports de pilota) Dit de la pilota, la bola, el volant o el disc que no està en condicions de ser jugat en el transcurs d'un partit o una partida.

mort n fem
Tod
Fi de la vida.
Un dels genets de l'apocalipsi que té com a missió col·laborar en l'extinció de la humanitat durant la fi del món.
Carta del tarot que s'il·lustra amb el personatge de la mort.

mortadel·la /mor.taˈðɛɫ.ɫa/ /moɾ.taˈðɛ.ɫa/ /moɾ.taˈðɛ.ɫɛ/ /moɾ.taˈðɛɫ.ɫa/ /moɾ.təˈðɛɫ.ɫə/ /mur.təˈðɛ.ɫə/ /mur.təˈðɛɫ.ɫə/ n fem
Mortadella

mortalitat /moɾ.ta.ɫiˈtat/ /mur.tə.ɫiˈtat/ n fem
Mortalität

mortalla /moɾˈta.ʎa/ /moɾˈta.ʎə/ /murˈta.jə/ /murˈta.ʎə/ n fem
Totenhemd

mosca /ˈmos.kə/ n fem
Fliege
Insecte alat de l'orde dels dípters de la família muscidae

moscovi /mosˈkɔ.vi/ /mosˈkɔ.βi/ /musˈkɔ.vi/ /musˈkɔ.βi/ n masc
Moscovium

mosquet /mosˈket/ /mosˈkət/ /musˈkɛt/ n masc
Muskete

mosquit /mosˈkit/ /musˈkit/ n masc
Stechmücke Mücke
Insecte petit i volador (dípter) de la família Culicidae, sovint actua com a paràsit, picant altres éssers vius per extreure’n la sang i alimentar-se.

mossegada /mo.seˈɣa.ða/ /mo.səˈɣa.ðə/ /mu.səˈɣa.ðə/ n fem
Biss
Acció i efecte de mossegar.

mossegar /mo.seˈɣa/ /mo.seˈɣaɾ/ /mo.səˈɣa/ /mu.səˈɣa/ v
beißen
Clavar les dents en alguna cosa.

mossèn /moˈsen/ /moˈsən/ /muˈsɛn/ n masc
Pfarrer

most /ˈmost/ n masc
Maische

mostassa /mosˈta.sə/ /musˈta.sə/ n fem
Senf

mostatxo /mosˈta.t͡ʃo/ /musˈta.t͡ʃu/ n masc
Schnurrbart

mostela /mosˈtə.ɫə/ /mosˈtɛ.ɫa/ /mosˈtɛ.ɫɛ/ /musˈtə.ɫə/ /musˈtɛ.ɫə/ n fem
Wiesel Mauswiesel

mot n masc
Wort

motiu /muˈtiw/ n masc
Motiv Beweggrund
Causa d'un fet.

motivació /mo.ti.va.siˈo/ /mo.ti.və.siˈo/ /mo.ti.βa.siˈo/ /mu.ti.və.siˈo/ /mu.ti.βə.siˈo/ n fem
Motivation

motlle /ˈmɔɫ.ɫe/ /ˈmɔɫ.ɫə/ /ˈmɔʎ.ʎe/ /ˈmɔʎ.ʎə/ n masc
Form

motocicleta /mo.to.siˈkɫe.ta/ /mo.to.siˈkɫə.tə/ /mu.tu.siˈkɫɛ.tə/ n fem
Motorrad

motociclisme /mo.to.siˈkɫiz.me/ /mo.to.siˈkɫiz.mə/ /mu.tu.siˈkɫiz.mə/ n masc
Motorradsport

motor /moˈtoɾ/ /muˈtor/ adj masc
Motor
Que és capaç de posar en moviment.

motor /moˈtoɾ/ /muˈtor/ n masc
Motor Triebwerk
Màquina que genera un moviment.

motor d'inferències n masc
Inferenzmaschine

motor de joc n masc
Spiel-Engine

motor gràfic n masc
Grafik-Engine

mots encreuats n masc
Kreuzworträtsel

motxilla /moˈt͡ʃi.ʎa/ /moˈt͡ʃi.ʎə/ /muˈt͡ʃi.ʎə/ n fem
Rucksack

motí /moˈti/ /muˈti/ n masc
Meuterei

moure /ˈmɔw.ɾe/ v
bewegen
Canviar de posició o de lloc.

moviment /mo.iˈmen/ /mo.iˈment/ /mo.viˈment/ /mo.βiˈmen/ /mu.iˈmen/ /mu.viˈmen/ /mu.βiˈmen/ n masc
Bewegung
Acció de moure.
Desplaçament.

mugró n masc
Brustwarze Nippel

mullar /muˈja/ /muˈʎa/ /muˈʎaɾ/ v
befeuchten
Impregnar d'aigua o altre líquid.

muller /muˈje/ /muˈʎe/ /muˈʎeɾ/ n fem
Ehefrau

multa /ˈmuɫ.ta/ /ˈmuɫ.tə/ n fem
Buße Bußgeld

multilingüe /muɫ.tiˈliŋ.gwe/ /muɫ.tiˈliŋ.gwə/ adj
mehrsprachig

multiplicació /muɫ.ti.pli.ka.siˈo/ /muɫ.ti.pɫi.kə.siˈo/ n fem
Multiplikation

muntanya /munˈta.ɲa/ n fem
Berg

muntanyós /mun.taˈɲos/ /mun.təˈɲos/ adj masc
bergig gebirgig

muntar /munˈta/ /munˈtaɾ/ v
reiten
Una animal equí, cobrir la femella, cavalcar.
Disposar un establiment, un negoci per a que comenci a funcionar.

muralla /muˈɾa.ʎa/ /muˈɾa.ʎə/ n fem
Mauer Stadtmauer
Tancament d'un terreny o part d'ell amb murs, en especial el dels castells i altres fortificacions.

murmurar /mur.muˈɾa/ /muɾ.muˈɾa/ /muɾ.muˈɾaɾ/ v
murmeln

murta /ˈmur.tə/ /ˈmuɾ.ta/ n fem
Myrte

musa /ˈmu.za/ /ˈmu.zə/ n fem
Muse

musclo /ˈmus.kɫo/ /ˈmus.kɫu/ n masc
Muschel

musell n masc
Schnauze

museu /muˈzew/ n masc
Museum
Edifici o institució dedicada a l'adquisició, conservació, estudi, exhibició i interpretació educativa d'objectes amb valor científic, històric, cultural o artístic.

musical n masc
Musical
Espectacle teatral amb música i cançons.

mussitar /mu.siˈta/ /mu.siˈtaɾ/ v
flüstern

mussol n masc
Steinkauz
Ocell de la família dels estrígids del cap gros, ulls grans, potes llargues i cua curta (Athene noctua).

mussola vera n fem
Glatthai

musulmà /mu.zuɫˈma/ adj masc
Muslim Muslima
Relatiu a l'Islam.

musulmà /mu.zuɫˈma/ n masc
Muslim Muslima
Persona seguidora de l'Islam

mut /ˈmut/ adj masc
stumm

muó n masc
Myon

mà n fem
Hand
(anatomia) Part final del braç, dividida en dits.

màgia /ˈma.d͡ʒi.a/ /ˈma.ʒi.a/ n fem
Magie

màgic /ˈma.d͡ʒik/ /ˈma.ʒik/ adj masc
magisch

mànega /ˈma.ne.ɣa/ n fem
Schlauch
Tub llarg i flexible utilitzat per a conduir o llançar líquids.
Wasserhose
Tornado format sobre la superfície de l'aigua.

màniga n fem
Ärmel

màquina /ˈma.ki.na/ n fem
Maschine

màquina de cosir n fem
Nähmaschine

màquina recreativa n fem
Arcade-Spiel

màrtir /ˈmar.tir/ n neut
Märtyrer

màscara /ˈmas.ka.ɾa/ n fem
Maske
Careta per amagar o cobrir el rostre.

màstil /ˈmas.tiɫ/ n masc
Mast

màxim golejador n masc
Torschützenkönig

mèdic adj masc
medizinisch
Que té relació amb la medicina.

mètode /ˈmɛ.to.ðe/ /ˈmɛ.to.ðə/ /ˈmɛ.tu.ðə/ n masc
Methode

mèu /ˈmɛw/ Interjection
miau

més adv
mehr
Diferència comparativa per excés.

més n masc
Pluszeichen
(aritmètica) El signe + usat per l'operació d'addició i per indicar els nombres positius.

mòbil /ˈmɔ.βiɫ/ n masc
beweglich
Telèfon mòbil.

mòdul n masc
Modul

mòmia /ˈmɔ.mi.a/ n fem
Mumie

mòrid /ˈmɔ.ɾit/ n masc
Tiefseedorsche

món n masc
Welt
Conjunt de totes les coses naturals i culturals.

món virtual n masc
virtuelle Welt

móra /ˈmo.ɾa/ /ˈmo.ɾə/ n fem
Maulbeere
Fruit de la morera.

múscul n masc
Muskel

músic /ˈmu.zik/ n masc
Musikant Musiker

música /ˈmu.zi.ka/ n fem
Musik
Art de combinar sons vocals o provinents d'instruments (o ambdós) per produir bellesa de forma, harmonia i expressió d'emoció.

nabiu /naˈbiw/ /nəˈβiw/ n masc
Heidelbeere

nacional /na.si.oˈnaɫ/ /nə.si.oˈnaɫ/ /nə.si.uˈnaɫ/ adj
national

nacionalisme /na.si.o.naˈɫiz.me/ /nə.si.o.nəˈɫiz.mə/ /nə.si.u.nəˈɫiz.mə/ n masc
Nationalismus

nacionalitzar /na.si.o.na.ɫiˈd͡za/ /na.si.o.na.ɫiˈza/ /na.si.o.na.ɫiˈzaɾ/ /nə.si.o.nə.ɫiˈd͡za/ /nə.si.u.nə.ɫiˈd͡za/ v
einbürgern

nació /na.siˈo/ n fem
Nation Volk
Comunitat de persones que comparteixen un sentiment d'identitat (sigui d'origen, cultural, jurídica, lingüística, històrica o altres).

nacre /ˈna.kɾe/ /ˈna.kɾə/ n masc
Perlmutt

nadala /naˈða.ɫa/ /nəˈða.ɫə/ n fem
Weihnachtslied

nadalenc /na.ðaˈɫeŋ/ /na.ðaˈɫeŋk/ /nə.ðəˈɫəŋk/ /nə.ðəˈɫɛŋ/ /nə.ðəˈɫɛŋk/ adj masc
weihnachtlich

nadó /naˈðo/ /nəˈðo/ n masc
Baby

naixement n masc
Geburt

namibi /naˈmi.bi/ /nəˈmi.βi/ adj masc
namibisch
Relatiu o pertanyent a Namíbia.

namibi /naˈmi.bi/ /nəˈmi.βi/ n masc
Namibier Namibierin
Persona que habita o és originària de Namíbia.

nan /ˈnan/ adj
zwerg-

nan /ˈnan/ n masc
Zwerg

nansa /ˈnan.sa/ /ˈnan.sə/ n fem
Reuse
Mena de gàbia, generalment feta de vímet, que es fa servir com a parany per pescar.

nariu /naˈɾiw/ /nəˈɾiw/ n masc
Nasenloch Nüster

narració /na.ra.siˈo/ /nə.rə.siˈo/ n fem
Erzählung

narval /narˈβaɫ/ /naɾˈvaɫ/ /naɾˈβaɫ/ /nərˈbaɫ/ /nəɾˈvaɫ/ n masc
Narwal

nas n masc
Nase
En les persones, part de la cara que es troba entre els dos ulls i per sobre de la boca, que sobresurt de forma evident i que té en la part inferior, dos forats (narius). És la part inicial del sistema respiratori.

nata /ˈna.tə/ n fem
Milchhaut
Crosta que es forma a la superfície de la llet quan es bull.
Sahne
Part greixosa de la llet que se separa per repòs o bé per centrifugació.

natació /na.ta.siˈo/ n fem
Schwimmen

natges /ˈna.d͡ʒes/ /ˈna.d͡ʒəs/ n fem
Gesäß

natura /naˈtu.ɾa/ n fem
Natur
Conjunt de les coses existents i les lleis que les governen.
Principi constitutiu d'una cosa, allò en què consisteix el fons d'un ésser.

natural /na.tuˈɾaɫ/ /nə.tuˈɾaɫ/ adj
natürlich
Relatiu a la natura.

nau n fem
Schiff
Embarcació.
Raumschiff
Vehicle aeri o espacial.
Kirchenschiff Schiff
(arquitectura) Espai delimitat per una filera d'arcs o de columnes dins d'una gran construcció.

naufragi /nawˈfɾa.d͡ʒi/ /nawˈfɾa.ʒi/ /nəwˈfɾa.ʒi/ n masc
Schiffbruch

navegació /na.ve.ɣa.siˈo/ /na.βe.ɣa.siˈo/ /nə.və.ɣə.siˈo/ /nə.βə.ɣə.siˈo/ n fem
Navigation

navegar /na.veˈɣaɾ/ /na.βeˈɣa/ /nə.vəˈɣa/ /nə.βəˈɣa/ v
segeln

navegar a la vela v
segeln

navili /naˈvi.ɫi/ /naˈβi.ɫi/ /nəˈvi.ɫi/ /nəˈβi.ɫi/ n masc
Schiff

neboda /naˈbo.ɾa/ /neˈbo.ða/ /nəˈbo.ðə/ /nəˈβo.ðə/ n fem
Nichte

neboda valenciana n fem
Nichte zweite

nebot /naˈbot/ /neˈbot/ /nəˈbot/ n masc
Neffe

nebot valencià n masc
Neffe zweiten Grades

necessari /ne.seˈsa.ɾi/ adj masc
nötig

necessitar /ne.se.siˈta/ /ne.se.siˈtaɾ/ v
brauchen benötigen

necessitat /ne.se.siˈtat/ n fem
Notwendigkeit

necessàriament /ne.seˌsa.ɾi.aˈmen/ /ne.seˌsa.ɾi.aˈment/ /nə.səˌsa.ɾi.əˈmen/ /nə.səˌsa.ɾi.əˈment/ adv
nötig

necrofília /ne.kɾoˈfi.ɫi.a/ /nə.kɾoˈfi.ɫi.ə/ /nə.kɾuˈfi.ɫi.ə/ n fem
Nekrophilie

necròpsia /neˈkɾɔp.si.a/ n fem
Nekropsie

nedar /neˈða/ /neˈðaɾ/ v
schwimmen

neerlandès /nə.ər.ɫənˈdɛs/ /nə.əɾ.ɫənˈdəs/ adj masc
niederländisch
Originari, pertanyent o relatiu als Països Baixos o a la seva llengua.

negacionista /ne.ɣa.si.oˈnis.ta/ /ne.ɣa.si.oˈnis.te/ /nə.ɣə.si.oˈnis.tə/ /nə.ɣə.si.uˈnis.tə/ n neut
Leugner
Persona que nega un fet o una teoria que es considera prou demostrat o àmpliament acceptat.

negació /ne.ɣa.siˈo/ /nə.ɣə.siˈo/ n fem
Negierung Verneinung

negar /neˈɣa/ /neˈɣaɾ/ /nəˈɣa/ v
leugnen dementieren
Dir que no, no acceptar com a vàlid un fet o una idea.

negatiu /ne.ɣaˈtiw/ /nə.ɣəˈtiw/ adj masc
negativ
Que no és positiu.

negligir /ne.ɣɫiˈd͡ʒi/ /ne.ɣɫiˈd͡ʒiɾ/ /ne.ɣɫiˈʒi/ /nə.ɣɫiˈʒi/ v
außer Acht lassen vernachlässigen
Deixar de tenir cura.
No tenir en compte, no considerar.

negociar /ne.ɣo.siˈa/ /ne.ɣo.siˈaɾ/ /nə.ɣo.siˈa/ /nə.ɣu.siˈa/ v
verhandeln
Fer negoci amb béns, mercaderies.

negre /ˈnə.ɣɾə/ /ˈnɛ.ɣɾə/ adj masc
schwarz Schwarz
Del color del carbó, fosc, sense blancor.

negret /nəˈɣɾət/ /nəˈɣɾɛt/ n masc
Samtbauchhai

negreta /neˈɣɾe.ta/ /nəˈɣɾə.tə/ /nəˈɣɾɛ.tə/ n fem
fett

negror /neˈɣɾo/ /neˈɣɾoɾ/ /nəˈɣɾo/ n fem
Schwärze

nen /ˈnen/ n masc
Kind
Persona en els primers anys de vida, fins als vuit o deu anys.

neodimi /nə.oˈði.mi/ /nə.uˈði.mi/ n masc
Neodym

neologisme /ne.o.ɫoˈd͡ʒiz.me/ /ne.o.ɫoˈʒiz.me/ /nə.o.ɫoˈʒiz.mə/ /nə.u.ɫuˈʒiz.mə/ n masc
Neologismus

neonatologia /ne.o.na.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ne.o.na.to.ɫoˈʒi.a/ /nə.o.nə.to.ɫoˈʒi.ə/ /nə.u.nə.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
Neonatologie

neonazisme /ˌne.o.naˈziz.me/ /ˌnɛ.o.nəˈziz.mə/ /ˌnɛ.u.nəˈziz.mə/ n masc
Neonazismus

neptuni /nəpˈtu.ni/ n masc
Neptunium

nervi /ˈner.bi/ /ˈniɾ.vi/ /ˈnɛr.βi/ /ˈnɛɾ.vi/ /ˈnɛɾ.βi/ n masc
Nerv
Comunicació entre el cervell i les diferents parts del cos que transmet impulsos elèctrics codificant la informació necessària per a l'ésser viu.

nespra /ˈnes.pɾa/ /ˈnes.pɾə/ n fem
mispel

net /ˈnet/ /ˈnət/ /ˈnɛt/ adj masc
sauber netto rein
Sense armes, sense antecedents judicials, sense passat criminal, sense estar en possessió d'estupefaents o d'indicis delictius.

netastre /neˈtas.tɾe/ /nəˈtas.tɾə/ n masc
Stiefenkel

netbol n masc
Netball

netejar /ne.teˈd͡ʒa/ /ne.teˈd͡ʒaɾ/ /ne.teˈʒa/ /nə.təˈd͡ʒa/ /nə.təˈʒa/ v
putzen reinigen

neu n fem
Schnee

neumàtic /newˈma.tik/ /nəwˈma.tik/ n masc
Reifen

neurologia /new.ɾo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /new.ɾo.ɫoˈʒi.a/ /nəw.ɾo.ɫoˈʒi.ə/ /nəw.ɾu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
Neurologie

neurona /newˈɾo.na/ /nəwˈɾo.nə/ n fem
Neuron Nervenzelle

neurosi /newˈɾɔ.zi/ /nəwˈɾɔ.zi/ n fem
Neurose

neuroticisme /new.ɾo.tiˈsiz.me/ /nəw.ɾo.tiˈsiz.mə/ /nəw.ɾu.tiˈsiz.mə/ n masc
Neurotizismus

neutralitat /new.tɾa.ɫiˈtat/ n fem
Neutralität

neutrí n masc
neutrino Neutrino

neutró /newˈtɾo/ /nəwˈtɾo/ n masc
Neutron

nevada /neˈva.ða/ /neˈβa.ða/ /nəˈva.ðə/ /nəˈβa.ðə/ n fem
Schneefall

nevar /neˈvaɾ/ /neˈβa/ /nəˈva/ v
schneien

nevera /neˈve.ɾa/ /neˈβe.ɾa/ /nəˈve.ɾə/ /nəˈβe.ɾə/ n fem
Eiskeller
Lloc on es conserva la neu per al seu ús.

newton /ˈniw.ton/ n masc
Newton

nexe /ˈnɛk.se/ /ˈnɛk.sə/ n masc
Verknüpfung

neó /nəˈo/ n masc
Neon

nicotina /ni.koˈti.na/ /ni.koˈti.nə/ /ni.kuˈti.nə/ n fem
Nikotin

nigromància /ni.ɣɾoˈman.si.a/ /ni.ɣɾoˈman.si.ə/ /ni.ɣɾuˈman.si.ə/ n fem
Hellseherei Totenbeschwörung

nihoni n masc
Nihonium

nina /ˈni.na/ n fem
Puppe
Figura humana femenina usada de joguina pels infants.

ningú /niŋˈɡu/ pronoun
niemand

nino /ˈni.no/ /ˈni.nu/ n masc
Puppe
Joguina que representa una figura humana masculina.
(plural) Joguina que representa un animal.

ninot de neu n masc
Schneemann

niobi n masc
Niob

niquelar /ni.keˈɫa/ /ni.keˈɫaɾ/ /ni.kəˈɫa/ v
vernickeln

nit n fem
Nacht
Part del dia on hi ha foscor, període entre la posta de sol i l'alba.
Socialment, temps entre el vespre i la matinada, mentre habitualment es dorm.

nitrat /niˈtɾat/ n masc
Nitrat

nitrogen /niˈtɾɔ.ʒen/ /niˈtɾɔ.ʒən/ n masc
Stickstoff

nitrurar /ni.tɾuˈɾa/ /ni.tɾuˈɾaɾ/ v
nitrieren

niu n masc
Nest
Construcció dels ocells on ponen els ous, els coven i alimenten les cries.
Indret arrecerat on els insectes, els rèptils i els rosegadors alimenten les cries.
Nucli on s’acumulen persones amb unes característiques comunes, especialment perilloses.
Gran quantitat, multitud.

nivell /niˈveʎ/ /niˈveʎ/ /niˈβeʎ/ n masc
Niveau

no adv
nein
Partícula de negació o contradicció.

no-binari /ˌno.βiˈna.ɾi/ adj masc
diversgeschlechtlich nichtbinär
(LGBTI) Que no compleix les exigències del binarisme de gènere, especialment algú que no s'emmarca ni com a home ni com a dona.

nobeli /noˈbɛ.ɫi/ /nuˈbɛ.ɫi/ /nuˈβɛ.ɫi/ n masc
Nobelium

noble /ˈno.bɫe/ /ˈno.βɫe/ /ˈnob.bɫe/ /ˈnɔ.βɫə/ /ˈnɔb.bɫə/ adj
edel nobel
Relatiu o pertanyent a la noblesa.
Allò que és especialment digne i ètic.

noblesa /nobˈbɫe.za/ /nobˈbɫə.zə/ /noˈbɫe.za/ /noˈβɫe.za/ /nubˈbɫɛ.zə/ /nuˈβɫɛ.zə/ n fem
Adel
Classe social formada per aquells que en una alguna època foren distingits amb un títol nobiliari. També els seus hereus quan el títol és hereditari.
Qualitat de noble (en qualsevol dels seus significats).

noció /no.siˈo/ /nu.siˈo/ n fem
Kenntnis
Coneixement bàsic d'un tema.
Gedanke
concepte, idea

nogensmenys /ˌnoˌd͡ʒenzˈmeɲs/ /ˌnoˌʒenzˈmeɲs/ /ˌnoˌʒenzˈmeɲs/ /ˌnoˌʒenzˈmɛɲs/ adv
jedoch

noguer /noˈɣe/ /noˈɣeɾ/ /nuˈɣe/ n masc
Walnussbaum

noguera /noˈɣe.ɾa/ /noˈɣe.ɾə/ /nuˈɣe.ɾə/ n fem
Walnussholz
Fusta del noguer.

noi n masc
Junge

noia /ˈnɔ.ja/ /ˈnɔ.jɔ/ n fem
Mädchen

nom /ˈnom/ n masc
Name
(lingüística) Substantiu, categoria gramatical que designa éssers, accions, estats o conceptes.
Apel·latiu personal.

nom propi n masc
Eigenname

nombre /ˈnom.bɾe/ /ˈnom.bɾə/ n masc
Anzahl Zahl

nombre atòmic n masc
Atomnummer Kernladungszahl

nomenclatura /no.meŋ.kɫaˈtu.ɾa/ /no.məŋ.kɫəˈtu.ɾə/ /nu.məŋ.kɫəˈtu.ɾə/ n fem
Nomenklatur

nominatiu /no.mi.naˈtiw/ /no.mi.nəˈtiw/ /nu.mi.nəˈtiw/ adj masc
Nominativ

només /noˈmes/ /nuˈmes/ adv
nur

nora /ˈnɔ.ɾa/ /ˈnɔ.ɾə/ n fem
Schwiegertochter

noranta /noˈɾan.ta/ /noˈɾan.tə/ /nuˈɾan.tə/ /nɔˈɾan.tə/ number
neunzig

noranta-cinc /noˌɾan.taˈsiŋ/ /noˌɾan.taˈsiŋk/ /noˌɾan.təˈsiŋk/ /nuˌɾan.təˈsiŋ/ /nuˌɾan.təˈsiŋk/ number
fünfundneunzig

noranta-dos /noˌɾan.taˈðos/ /noˌɾan.təˈðos/ /nuˌɾan.təˈðos/ number
zweiundneunzig

noranta-nou /noˌɾan.taˈnɔw/ /noˌɾan.təˈnɔw/ /nuˌɾan.təˈnɔw/ number
neunundneunzig

noranta-quatre /noˌɾan.taˈkwa.tɾe/ /noˌɾan.təˈkwa.tɾə/ /nuˌɾan.təˈkwa.tɾə/ number
vierundneunzig

noranta-set /noˌɾan.taˈsɛt/ /noˌɾan.təˈsɛt/ /nuˌɾan.təˈsɛt/ number
siebenundneunzig

noranta-sis /noˌɾan.taˈsis/ /noˌɾan.təˈsis/ /nuˌɾan.təˈsis/ number
sechsundneunzig

noranta-tres /noˌɾan.taˈtɾes/ /noˌɾan.təˈtɾes/ /nuˌɾan.təˈtɾes/ number
dreiundneunzig

noranta-un /noˌɾan.taˈun/ /noˌɾan.təˈun/ /nuˌɾan.təˈun/ number
einundneunzig

noranta-vuit /noˌɾan.taˈvujt/ /noˌɾan.taˈβujt/ /noˌɾan.təˈvujt/ /nuˌɾan.təˈvujt/ /nuˌɾan.təˈβujt/ /nɔˌɾan.təˈvujt/ number
achtundneunzig

nord n masc
Norden Nord

nord-americà /ˌnɔr.tə.mə.ɾiˈka/ adj masc
nordamerikanisch
De l'Amèrica del Nord.
US-amerikanisch
Dels Estats Units.

nord-americà /ˌnɔr.tə.mə.ɾiˈka/ n masc
Nordamerikaner
Natural de l'Amèrica del Nord.
US-Amerikaner
Natural dels Estats Units.

nord-oest /ˌnɔr.tuˈest/ /ˌnɔɾ.toˈest/ n masc
Nordwesten

norma /ˈnor.mə/ /ˈnoɾ.ma/ n fem
Norm

normal /noɾˈmaɫ/ /nurˈmaɫ/ adj
normal
Que segueix una norma.

noruec /no.ɾuˈɛk/ /nu.ɾuˈɛk/ adj masc
Norwegisch
Relatiu o pertanyent a Noruega.

noruec /no.ɾuˈɛk/ /nu.ɾuˈɛk/ n masc
Norwegisch
Natural de Noruega.
(només singular) Llengua germànica parlada a Noruega.

nosaltres /noˈza.tɾes/ /noˈzaɫ.tɾes/ /noˈzaɫ.tɾəs/ /nuˈza.tɾəs/ /nuˈzal.trus/ /nuˈzaɫ.tɾəs/ pronoun
wir

nostre /ˈnɔs.tɾe/ /ˈnɔs.tɾə/ adj masc
unser unsere

nostàlgia /nosˈtaɫ.d͡ʒi.a/ /nosˈtaɫ.ʒi.ə/ /nusˈtaɫ.ʒi.ə/ n fem
Nostalgie

nota /ˈnɔ.ta/ /ˈnɔ.tɔ/ /ˈnɔ.tə/ n fem
Note
Valoració, quantitativa o qualitativa, d'una assignatura, un examen, un exercici escolar, etc. amb vista a una avaluació educativa.
Ton Note
Cada un dels elements de l'escala musical.

notorietat /no.to.ɾi.eˈtat/ /no.to.ɾi.əˈtat/ /nu.tu.ɾi.əˈtat/ n fem
Bekanntheit

notícia /noˈti.si.a/ /noˈti.si.ə/ /nuˈti.si.ə/ n fem
Neuigkeiten

nou adj masc
neu
Recent, modern, que implica novetat.

nou n fem
Walnuss
(botànica) Fruit o llavor de la noguera (Juglans regia); és mengívola i de forma molt rugosa.
Nussfrucht Walnuss
(botànica) Tipus de fruit sec indehiscent.

nou number
neun Neun
(cardinal) Vuit més un.

nou de coco n fem
Kokosnuss

nou del coll n masc
Adamsapfel

nou-cents /ˌnɔwˈsens/ number
neunhundert

novament /ˌnɔ.vaˈment/ /ˌnɔ.vəˈmen/ /ˌnɔ.vəˈment/ /ˌnɔ.βaˈmen/ /ˌnɔ.βəˈmen/ adv
erneut
de nou, de bell nou

novel·la /noˈvɛɫ.ɫa/ /noˈvɛɫ.ɫə/ /noˈβɛ.ɫa/ /noˈβɛ.ɫɛ/ /noˈβɛɫ.ɫa/ /nuˈvɛɫ.ɫə/ /nuˈβɛ.ɫə/ /nuˈβɛɫ.ɫə/ n fem
Roman

novel·la gràfica n fem
Graphic Novel

novel·lista /no.veɫˈɫis.ta/ /no.veɫˈɫis.te/ /no.vəɫˈɫis.tə/ /no.βeɫˈɫis.ta/ /no.βeɫˈɫis.te/ /no.βeˈɫis.ta/ /no.βeˈɫis.te/ /nu.vəɫˈɫis.tə/ /nu.βəɫˈɫis.tə/ /nu.βəˈɫis.tə/ n neut
Romancier

novembre /noˈvem.bɾe/ /noˈvem.bɾə/ /noˈβem.bɾe/ /nuˈvem.bɾə/ /nuˈβem.bɾə/ n masc
November
Onzè mes de l'any.

novici /noˈvi.si/ /noˈβi.si/ /nuˈvi.si/ /nuˈβi.si/ n masc
Novize

novè /noˈve/ /noˈvə/ /noˈβe/ /nuˈvɛ/ number
neunte

nu adj masc
nackt
Sense roba o vestit.

nucleó n masc
Nukleon

nucli /ˈnu.kli/ n masc
Kern

nuesa /nuˈe.za/ /nuˈə.zə/ /nuˈɛ.zə/ n fem
Nacktheit

nus n masc
Knoten
Unió forta de dues cordes o peces semblant que es creuen formant un lligam fort.

nuvi /ˈnu.vi/ /ˈnu.vi/ /ˈnu.βi/ n masc
Bräutigam

nuviatge /nu.viˈa.d͡ʒe/ /nu.viˈa.d͡ʒə/ /nu.βiˈa.d͡ʒe/ /nu.βiˈa.d͡ʒə/ n masc
Aussteuer
Conjunt de roba i altres objectes que es dona a la núvia, o que aquesta aporta al matrimoni, a més del dot.

nuvolós /nu.voˈɫos/ /nu.vuˈɫos/ /nu.βoˈɫos/ /nu.βuˈɫos/ adj masc
bewölkt

nyandú /ɲanˈdu/ /ɲənˈdu/ n masc
Nandu

nyanyo /ˈɲa.ɲo/ /ˈɲa.ɲu/ n masc
Beule

nynorsk n masc
Nynorsk
Un dels dos estàndards del noruec format a partir de les variants occidentals més tradicionals.

nyu /ˈɲu/ n masc
Gnu

nàhuatl /ˈna.u.aɫ/ /ˈna.u.əɫ/ n masc
Nahuatl
Antiga llengua nahua parlada per la noblesa asteca i usada com a llengua franca a bona part de Mesoamèrica.

nàufrag /ˈnaw.fɾak/ n masc
Schiffbrüchiger

nàusea /ˈnaw.ze.a/ n fem
Übelkeit
(normalment en plural) Situació de malestar estomacal associada a la sensació de la proximitat del vòmit.

nàutic /ˈnaw.tik/ adj masc
nautisch

néixer /ˈne.ʃe/ /ˈnej.ʃe/ /ˈnej.ʃeɾ/ v
geboren werden
Sortir a llum del ventre de la mare.

nét n masc
Enkel Enkelsohn

néta /ˈne.ta/ n fem
Enkelin

níquel /ˈni.kəɫ/ n masc
Nickel

nòmada /ˈnɔ.ma.ða/ adj
nomadisch Nomade
Relacionat amb el nomadisme.

nòmada /ˈnɔ.ma.ða/ n neut
Nomade
Individu que canvia sovint de lloc de residència.

nòrdic /ˈnɔr.dik/ adj
nordisch
Relatiu als grups ètnics del nord d’Europa que parlaven diverses varietats de nòrdic antic.

núbil /ˈnu.βiɫ/ adj
heiratsfähig

número /ˈnu.me.ɾo/ /ˈnu.mə.ɾo/ /ˈnu.mə.ɾu/ n masc
Nummer
Expressió (amb paraules o símbols) que s'utilitza per designar ordre dins d'una llista.

núvia /ˈnu.vi.a/ /ˈnu.vi.ə/ /ˈnu.βi.a/ /ˈnu.βi.ə/ n fem
Braut

núvol /ˈnu.voɫ/ /ˈnu.vuɫ/ /ˈnu.βoɫ/ n masc
Wolke Schleier
Condensació d'aigua al cel.
Cloud Wolke
Espai d'internet per a desar arxius de manera que puguin ser consultats per l'usuari des de qualsevol lloc on hi hagi un ordinador.

o /o/ /ˈo/ /ˈɔ/ conjunction
oder
Partícula disjuntiva que expressa alternativa o contraposició dels elements.

o sia conjunction
also
Expressió d’equivalència d’elements de forma reforçada.

oasi /oˈa.zi/ /uˈa.zi/ n masc
Oase

obeir /o.beˈiɾ/ /o.bəˈi/ /o.βeˈi/ /u.bəˈi/ /u.βəˈi/ v
gehorchen

obelisc /o.beˈɫisk/ /o.bəˈɫisk/ /u.bəˈɫisk/ /u.βəˈɫisk/ n masc
Obelisk

obenc /oˈbeŋk/ /oˈbəŋk/ /oˈβeŋ/ /uˈbɛŋk/ /uˈβɛŋ/ n masc
Want

obert /oˈbɛɾt/ /uˈβɛrt/ /uˈβɛɾt/ adj masc
offen auf

obesitat /o.βe.ziˈtat/ /u.βə.ziˈtat/ n fem
Adipositas Fettsucht

objecte /obˈd͡ʒɛk.te/ /obˈʒɛk.tə/ /ubˈʒek.tə/ /ubˈʒɛk.tə/ n masc
Objekt Ding

objecte gràfic n masc
Grafik-Objekt

objectiu /ob.d͡ʒekˈtiw/ /ob.ʒəkˈtiw/ /ub.ʒəkˈtiw/ adj masc
objektiv Objektiv
Imparcial i no subjectiu.

objectiu /ob.d͡ʒekˈtiw/ /ob.ʒəkˈtiw/ /ub.ʒəkˈtiw/ n masc
Zielscheibe
(militar) Diana, blanc o objecte sobre el que es dispara.
Ziel
Meta, fi o objecte sobre el que es dirigeix una acció.
Objektiv objektiv
(òptica) Lent o sistema de lents d'un instrument òptic que es dirigeix sobre l'objecte del que es vol recollir una imatge.

oblada /oˈbɫa.ða/ /oˈbɫa.ðə/ /uˈbɫa.ðə/ /uˈβɫa.ðə/ n fem
Brand Brosse

oblic /oˈbɫik/ /uˈbɫik/ /uˈβɫik/ adj masc
schief schräg
Dit de la línia o pla que cau sobre una altra i no forma angle recte.

oblidar /o.bɫiˈða/ /o.bɫiˈðaɾ/ /o.βɫiˈða/ /u.bɫiˈða/ v
verlernen vergessen
No recordar.

obligació /o.bɫi.ɣa.siˈo/ /ob.bɫi.ɣə.siˈo/ /ub.bɫi.ɣə.siˈo/ n fem
Verpflichtung Pflicht

obligar /o.bɫiˈɣaɾ/ /o.βɫiˈɣa/ /ob.bɫiˈɣa/ /u.βɫiˈɣa/ /ub.bɫiˈɣa/ v
zwingen

obligatori /o.bɫi.ɣaˈtɔ.ɾi/ /ob.bɫi.ɣəˈtɔ.ɾi/ /u.βɫi.ɣəˈtɔ.ɾi/ /ub.bɫi.ɣəˈtɔ.ɾi/ adj masc
obligatorisch

oblit /oˈbɫit/ /uˈbɫit/ /uˈβɫit/ n masc
Vergessen

oboista /o.boˈis.ta/ /o.boˈis.te/ /o.boˈis.tə/ /u.buˈis.tə/ /u.βuˈis.tə/ n neut
Oboist Oboistin

oboè /o.boˈe/ /o.boˈɛ/ /u.buˈɛ/ n masc
Oboe

obres /ˈɔ.βɾes/ /ˈɔ.βɾəs/ n fem
Baustelle

obrir /oˈbɾi/ /oˈbɾiɾ/ /oˈβɾi/ /uˈbɾi/ v
öffnen aufmachen

obscenitat /op.se.niˈtat/ /op.sə.niˈtat/ /up.sə.niˈtat/ n fem
Obszönität
Expressió o paraula obscena.

obsolet /op.soˈlet/ /up.suˈɫɛt/ adj
obsolet

obstacle /opsˈta.kɫe/ /opsˈta.kɫə/ /osˈta.kɫe/ /upsˈta.kɫə/ n masc
Hindernis

obstinat /ops.tiˈnat/ /os.tiˈnat/ /ups.tiˈnat/ v
halsstarrig

obstrucció /ops.tɾuk.siˈo/ /os.tɾuk.siˈo/ /ups.tɾuk.siˈo/ Interjection
Blockierung Hindernis

obtenir /op.teˈni/ /op.teˈniɾ/ /op.təˈni/ /up.təˈni/ v
erlangen

oca /ˈɔ.ka/ /ˈɔ.kɔ/ /ˈɔ.kə/ n fem
Gans

ocarina /o.kaˈɾi.na/ /o.kəˈɾi.nə/ /u.kəˈɾi.nə/ n fem
Okarina

ocasió /o.ka.ziˈo/ /o.kə.ziˈo/ /u.kə.ziˈo/ n fem
Gelegenheit
Moment determinat, vegada, cop, cas.
Chance
Moment d'oportunitat.

occità /ok.siˈta/ /uk.siˈta/ n masc
Okzitanisch
(només singular) Llengua històricament parlada a l'Occitània.

ocell /oˈseʎ/ /uˈseʎ/ n masc
Vogel

oceà /o.seˈa/ /u.seˈa/ n masc
Ozean Weltmeer

oci /ˈɔ.si/ n masc
Muße

ocre /ˈɔ.kɾə/ n masc
ockern

octubre /okˈtu.bɾə/ /ukˈtu.bɾə/ /ukˈtu.βɾə/ n masc
Oktober Gilbhart
Desè mes de l'any.

octàgon /okˈta.ɣon/ /ukˈta.ɣun/ n masc
Achteck

ocupar /o.kuˈpa/ /o.kuˈpaɾ/ /u.kuˈpa/ v
besetzen bewohnen
Apoderar-se, prendre possessió d'un lloc.
Omplir un lloc o espai.

odi n masc
Hass

odiar /o.ðiˈa/ /o.ðiˈaɾ/ /u.ðiˈa/ v
hassen

oest /oˈest/ /uˈest/ n masc
West Westen

ofegar /aw.feˈɣa/ /aw.feˈɣaɾ/ /o.feˈɣa/ /o.feˈɣaɾ/ /o.fəˈɣa/ /u.fəˈɣa/ /əw.fəˈɣa/ v
ersticken
Impedir la respiració per immersió en aigua.

ofendre /oˈfen.dɾe/ /oˈfen.dɾə/ /uˈfen.dɾə/ /uˈfɛn.dɾə/ v
beleidigen

ofensiu /o.fenˈsiw/ /o.fənˈsiw/ /u.fənˈsiw/ adj masc
beleidigend

oferir /o.feˈɾi/ /o.feˈɾiɾ/ /o.fəˈɾi/ /u.fəˈɾi/ /uˈfɾiɾ/ v
anbieten
Posar alguna cosa a disposició d'algú.

oferta /oˈfɛr.ta/ /oˈfɛɾ.ta/ /oˈfɛɾ.tə/ /oˈfɛɾ.tɛ/ /uˈfɛr.tə/ n fem
Angebot
Producte que s’ofereix a millor preu.

oficial /o.fi.siˈaɫ/ /u.fi.siˈaɫ/ adj
offiziell
Sancionat per l'autoritat competent, formal, legal.

oficial /o.fi.siˈaɫ/ /u.fi.siˈaɫ/ n masc
Offizier
Càrrec militar de sergent en amunt.

oficina de turisme n fem
Fremdenverkehrsbüro

oganessó /o.ɣə.nəˈso/ /u.ɣə.nəˈso/ n masc
Oganesson

ogre /ˈɔ.ɣɾe/ /ˈɔ.ɣɾə/ n masc
Oger Menschenfresser

olfacte /oɫˈfak.te/ /uɫˈfak.tə/ n masc
Geruchssinn

oli n masc
Öl
(normalment incomptable) Líquid espès extret d'animals o vegetals usat per greixar màquines o amanir aliments.
Tipus de pintura on es dissolen els colors en una textura oliosa.
Ölgemälde
Obra gràfica realitzada amb la pintura anterior típicament sobre un llenç.

olifant /o.liˈfan/ /o.liˈfant/ /o.ɫiˈfant/ /u.ɫiˈfan/ /u.ɫiˈfant/ n masc
Olifant

olimpíada /o.ɫimˈpi.a.ða/ /o.ɫimˈpi.ə.ðə/ /u.ɫimˈpi.ə.ðə/ n fem
Olympiade

oliva /awˈɫi.βɛ/ /oˈɫi.va/ /oˈɫi.və/ /oˈɫi.βa/ /uˈɫi.və/ /uˈɫi.βə/ /əwˈɫi.βə/ n fem
Olive

olla /ˈo.ʎə/ /ˈɔ.ʎa/ /ˈɔ.ʎɔ/ /ˈɔ.ʎə/ n fem
Topf

olor /oˈɫo/ /oˈɫoɾ/ /oˈɫoɾ/ /uˈɫo/ /uˈɫor/ n fem
Geruch

om /ˈom/ /ˈom/ /ˈum/ n masc
Ulme

ombra /ˈom.bɾa/ n fem
Schatten
Silueta fosca que projecta un objecte sota la llum.

omega /oˈme.ɣa/ /oˈmɛ.ɣə/ /uˈmɛ.ɣə/ n fem
Omega

omissió /o.mi.siˈo/ /u.mi.siˈo/ n fem
Unterlassung
Delicte consistent en no actuar quan la llei ho fa obligatori.

omniscient /om.ni.siˈen/ /om.ni.siˈent/ /om.nis.siˈent/ /um.ni.siˈen/ /um.nis.siˈen/ adj
allwissend

omplir /omˈpɫi/ /omˈpɫiɾ/ /umˈpɫi/ v
füllen ausfüllen

on adv
wo wohin

ona /ˈo.na/ n fem
Welle

onada /oˈna.ða/ /oˈna.ðə/ /uˈna.ðə/ n fem
Welle Woge
Ona gran.
Welle
Seguit de fets que es produeixen de forma massiva, sobtada i, de vegades, periòdica.

oncle /ˈoŋ.kɫe/ n masc
Onkel
Germà del pare o de la mare.

onomatopeia /o.no.ma.toˈpe.ja/ /o.no.mə.toˈpɛ.jə/ /u.nu.mə.tuˈpɛ.jə/ n fem
Lautmalerei Onomatopoesie

onomatopeic /o.no.ma.toˈpɛjk/ /o.no.mə.toˈpɛjk/ /u.nu.mə.tuˈpɛjk/ adj masc
lautmalerisch

onomàstica /o.noˈmas.ti.ka/ /o.noˈmas.ti.kə/ /u.nuˈmas.ti.kə/ n fem
Namenforschung Namenkunde

onze /ˈon.ze/ number
elf

onzè /onˈze/ /onˈzə/ /unˈzɛ/ number
elfte

oníric /oˈni.ɾik/ /uˈni.ɾik/ adj
verträumt
Pertanyent o relatiu al somni.

opció n fem
Option Alternative
Elecció entre dues o més possibilitats.

operació /o.pe.ɾa.siˈo/ /o.pə.ɾə.siˈo/ /u.pə.ɾə.siˈo/ n fem
Operation
Acció d'operar.
Intervenció quirúrgica realitzada per millorar la salut d'un malalt.

operar /o.peˈɾa/ /o.peˈɾaɾ/ /o.pəˈɾa/ /u.pəˈɾa/ v
betreiben

opinió /o.pi.niˈo/ /u.pi.niˈo/ n fem
Meinung Ansicht

opinió pública /o.pi.niˌo /u.pi.niˌo n fem
öffentliche Meinung

oportunitat /o.poɾ.tu.niˈtat/ /u.pur.tu.niˈtat/ n fem
Gelegenheit

oposició /o.po.zi.siˈo/ /u.pu.zi.siˈo/ n fem
Opposition
Acció o efecte d'oposar o oposar-se.
Concurs per a l'obtenció de certes ocupacions, especialment de la funció pública o en un concurs literari.

opressiu /o.pɾeˈsiw/ /u.pɾəˈsiw/ adj masc
bedrückend

oprimir /o.pɾiˈmi/ /o.pɾiˈmiɾ/ /u.pɾiˈmi/ v
unterdrücken
Tractar amb rigor injust, amb autoritat excessiva.

optimisme /op.tiˈmiz.me/ /op.tiˈmiz.mə/ /up.tiˈmiz.mə/ n masc
Optimismus

optimista /op.tiˈmis.ta/ /op.tiˈmis.te/ /op.tiˈmis.tə/ /up.tiˈmis.tə/ adj
optimistisch
Persona que veu les coses de manera positiva

or /ˈoɾ/ /ˈɔ/ /ˈɔr/ /ˈɔrt/ n masc
Gold golden

orada /oˈɾa.ða/ /oˈɾa.ðə/ /uˈɾa.ðə/ n fem
Goldbrassen

orca /ˈɔr.ka/ /ˈɔr.kə/ /ˈɔɾ.ka/ /ˈɔɾ.kɔ/ n fem
Schwertwal

orde /ˈor.də/ /ˈoɾ.ðe/ n masc
Ordensgemeinschaft

ordenar /or.ðeˈna/ /oɾ.ðeˈna/ /oɾ.ðeˈnaɾ/ /oɾ.ðəˈna/ /ur.dəˈna/ /ur.ðəˈna/ v
anordnen
Arranjar en un ordre.
Donar ordres, manar.

ordi /ˈɔl.di/ /ˈɔɾ.ði/ /ˈɔɾ.ði/ n masc
Gerste

ordinador /or.ði.naˈðo/ /oɾ.ði.nəˈðo/ /ur.ði.nəˈðo/ n masc
Computer Rechner

ordinari /oɾ.ðiˈna.ɾi/ /uɾ.ðiˈna.ɾi/ adj masc
gewöhnlich

ordre /ˈoɾ.ðɾe/ n fem
Befehl Ordnung
Manament o prescripció d’una autoritat.

ordre /ˈoɾ.ðɾe/ n masc
Ordnung Reihenfolge
Distribució o organització de les coses segons un criteri concret.

orella /oˈɾe.ʎa/ /oˈɾə.ʎə/ /uˈɾɛ.jə/ n fem
Ohr

oreneta /o.ɾeˈne.ta/ /o.ɾəˈnə.tə/ /u.ɾəˈnɛ.tə/ n fem
Schwalbe

orfe /ˈɔr.fə/ /ˈɔɾ.fe/ n masc
Waise

orfebre /oɾˈfɛ.βɾe/ /urˈfɛ.βɾə/ n neut
Goldschmied Goldschmiedin

organisme /oɾ.ɣaˈniz.me/ /oɾ.ɣəˈniz.mə/ /ur.ɡəˈniz.mə/ /ur.ɣəˈniz.mə/ n masc
Organismus Lebewesen

organització /or.ɣa.ni.d͡za.siˈo/ /oɾ.ɣa.ni.za.siˈo/ /oɾ.ɣə.ni.d͡zə.siˈo/ /ur.ɡə.ni.d͡zə.siˈo/ /ur.ɣə.ni.d͡zə.siˈo/ n fem
Organisation
Acció i efecte d'organitzar o organitzar-se
(metonímia) Conjunt de persones que pertanyen a una organització o que s'encarreguen d'organitzar quelcom

organitzar /or.ɣa.niˈd͡za/ /oɾ.ɣa.niˈza/ /oɾ.ɣa.niˈzaɾ/ /oɾ.ɣə.niˈd͡za/ /ur.ɡə.niˈd͡za/ /ur.ɣə.niˈd͡za/ v
organisieren
Estructurar convenientment per acomplir la seva funció.

orgasme /oɾˈɣaz.me/ /oɾˈɣaz.mə/ /urˈɣaz.mə/ n masc
Orgasmus Höhepunkt

orgue /ˈɔr.ɡə/ /ˈɔɾ.ɣe/ n masc
Orgel

orgull /oɾˈɣuʎ/ /urˈɡuʎ/ /urˈɣuʎ/ n masc
Stolz

orgullós /oɾ.ɣuˈʎos/ /ur.ɡuˈʎos/ /ur.ɣuˈʎos/ adj
stolz hochmütig
Persona que té orgull.

orgànic /oɾˈɣa.nik/ /urˈɡa.nik/ /urˈɣa.nik/ adj masc
biologisch organisch

orient /o.ɾiˈen/ /o.ɾiˈent/ /u.ɾiˈen/ n masc
Orient

oriental /o.ɾi.enˈtaɫ/ /o.ɾi.ənˈtaɫ/ /u.ɾi.ənˈtaɫ/ adj
östlich Ost

origen /oˈɾi.d͡ʒen/ /oˈɾi.ʒen/ /oˈɾi.ʒən/ /uˈɾi.ʒən/ n masc
Ursprung

original /o.ɾi.d͡ʒiˈnaɫ/ /o.ɾi.ʒiˈnaɫ/ /u.ɾi.ʒiˈnaɫ/ adj
ursprünglich
Que es remunta a l’origen.
original
Que no és una còpia, sinó el model que altres imiten.
originell
Creat des d'un punt de vista innovador.

originalitat /o.ɾi.d͡ʒi.na.ɫiˈtat/ /o.ɾi.ʒi.na.ɫiˈtat/ /o.ɾi.ʒi.nə.ɫiˈtat/ /u.ɾi.ʒi.nə.ɫiˈtat/ n fem
Originalität

oriol /o.ɾiˈɔɫ/ /u.ɾiˈɔɫ/ n masc
Pfingstvogel Pirol
Ocell passeriforme molt vistós, amb un groc brillant al cos i les ales i la cua principalment negra, de cant fort i aflautat amb un xiulet característic (Oriolus oriolus).

ornitologia /or.ni.to.ɫoˈʒi.a/ /oɾ.ni.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /oɾ.ni.to.ɫoˈʒi.ə/ /ur.ni.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
Vogelkunde
Branca de la zoologia que estudia els ocells.

ornitorinc /orˌni.toˈriŋ/ /oɾˌni.toˈriŋ/ /oɾˌni.toˈriŋk/ /urˌni.tuˈriŋ/ /urˌni.tuˈriŋk/ n masc
Schnabeltier

oro /ˈo.ɾo/ /ˈo.ɾo/ /ˈo.ɾu/ /ˈɔ.ɾo/ /ˈɔ.ɾu/ n masc
Münzen
(jocs, plural) Coll de la baralla de cartes representada per una moneda d’or.

orquestra /oɾˈkes.tɾa/ /oɾˈkes.tɾə/ /urˈkes.tɾə/ n fem
Orchester

orquídia /oɾˈki.ði.ə/ /urˈki.ði.ə/ n fem
Orchidee

ortodox /oɾ.toˈðɔks/ /ur.tuˈðɔks/ adj masc
orthodox
Relatiu o pertanyent a la ortodòxia.

ortodox /oɾ.toˈðɔks/ /ur.tuˈðɔks/ n masc
Orthodoxe orthodox
Individu membre o partidari d'una església ortodoxa.

ortografia /oɾ.to.ɣɾaˈfi.a/ /oɾ.to.ɣɾəˈfi.ə/ /ur.tu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
Orthografie Rechtschreibung

ortopràxia /oɾ.toˈpɾa.t͡ʃi.a/ /oɾ.toˈpɾa.ʃi.ə/ /ur.tuˈpɾa.ʃi.ə/ n fem
Orthopraxie

ortopèdia /oɾ.toˈpɛ.ði.a/ /ur.tuˈpɛ.ði.ə/ n fem
Orthopädie

ortorèxia /oɾ.toˈrɛk.si.a/ /oɾ.toˈrɛk.si.ə/ /ur.tuˈrɛk.si.ə/ n fem
Orthorexie

os /ˈos/ n masc
Knochen Bein
Òrgan dur i resistent, no gaire pesant, que forma l'esquelet dels vertebrats.

oscil·lar /o.siɫˈɫa/ /o.siɫˈɫaɾ/ /o.siˈɫa/ /os.siɫˈɫa/ /u.siɫˈɫa/ /u.siˈɫa/ /us.siɫˈɫa/ v
oszillieren
Moure's d'un costat a un altre, en relació a un punt fix.

osmi n masc
Osmium

ostatge /osˈta.d͡ʒe/ /osˈta.d͡ʒə/ /usˈta.d͡ʒə/ n neut
Geisel

ostentació /os.ten.ta.siˈo/ /os.tən.tə.siˈo/ /us.tən.tə.siˈo/ n masc
Zurschaustellung

ostentar /os.tenˈta/ /os.tenˈtaɾ/ /os.tənˈta/ /us.tənˈta/ v
zur Schau stellen

ostra /ˈɔs.tɾa/ /ˈɔs.tɾɔ/ n fem
Auster

otitis /oˈti.tis/ /uˈti.tis/ n fem
Otitis

otomà /o.toˈma/ /u.tuˈma/ adj masc
osmanisch
Relatiu o pertanyent a l'Imperi Otomà o als otomans.

otomà /o.toˈma/ /u.tuˈma/ n masc
Osmane
Persona que habita o és originària de l'Imperi Otomà.
Persona originària dels pobles turcs de l'Àsia Central

otorinolaringologia /ˌɔ.toˌri.no.ɫa.ɾiŋ.ɡo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ˌɔ.toˌri.no.ɫa.ɾiŋ.ɡo.ɫoˈʒi.a/ /ˌɔ.toˌri.no.ɫə.ɾiŋ.ɡo.ɫoˈʒi.ə/ /ˌɔ.tuˌri.nu.ɫə.ɾiŋ.ɡu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
Hals-Nasen-Ohren-Heilkunde

otorinolaringòleg /ˌɔ.toˌri.no.ɫa.ɾiŋˈɡɔ.ɫek/ /ˌɔ.toˌri.no.ɫə.ɾiŋˈɡɔ.ɫək/ /ˌɔ.tuˌri.nu.ɫə.ɾiŋˈɡɔ.ɫək/ n masc
Hals-Nasen-Ohren-Arzt

ou /ˈow/ n masc
Ei
Cèl·lula de la què surt el nou ésser viu en els animals ovípars; òvul.
(aliments) Aliment consistent en un rovell envoltat per una clara.
(col·loquial) testicle

ou de Pasqua /ˌɔw.ðəˈpas.kwə/ n masc
Osterei

ou ferrat n masc
Spiegelei

oval /oˈvaɫ/ /oˈβaɫ/ /uˈvaɫ/ /uˈβaɫ/ adj
Oval
De forma curvilínia allargada per un dels caps, com un ou.

oval /oˈvaɫ/ /oˈβaɫ/ /uˈvaɫ/ /uˈβaɫ/ n masc
Oval
Figura geomètrica tancada, oblonga amb corba convexa i simètrica respecte a un o a dos eixos.

ovari /oˈva.ɾi/ /oˈβa.ɾi/ /uˈva.ɾi/ /uˈβa.ɾi/ n masc
Eierstock

ovella /oˈve.ʎa/ /oˈvə.ʎə/ /oˈβe.ʎa/ /uˈvɛ.jə/ n fem
Schaf

oviforme /o.viˈfoɾ.me/ /o.viˈfoɾ.mə/ /o.βiˈfor.me/ /o.βiˈfoɾ.me/ /u.viˈfor.mə/ /u.βiˈfor.mə/ adj
eiförmig
De la forma d'un ou.

ovoscopi /o.vosˈkɔ.pi/ /o.βosˈkɔ.pi/ /u.vusˈkɔ.pi/ /u.βusˈkɔ.pi/ n masc
Eierdurchleuchtungsgerät

ovoscòpia /o.vosˈkɔ.pi.a/ /o.vosˈkɔ.pi.ə/ /o.βosˈkɔ.pi.a/ /u.vusˈkɔ.pi.ə/ /u.βusˈkɔ.pi.ə/ n fem
Eierdurchleuchtung

oxigen /okˈsi.ʒen/ /okˈsi.ʒən/ /ukˈsi.ʒən/ n masc
Sauerstoff Oxygenium

oxímoron /okˈsi.mo.ɾon/ /ukˈsi.mu.ɾun/ n masc
Oxymoron

ozó /oˈzo/ /uˈzo/ n masc
Ozon

oïda /oˈi.ða/ /oˈi.ðə/ /uˈi.ðə/ n fem
Hören Gehör
Sentit responsable de la percepció dels sons.

pa n masc
Brot
(aliments, no comptable) Aliment fet d'una pasta de farina i aigua, en especial quan la pasta està fermentada i fornejada.

pa de pessic n masc
Biskuit

pacient /pa.siˈen/ /pa.siˈent/ /pə.siˈen/ /pə.siˈent/ adj
geduldig
Que té paciència.

pacient /pa.siˈen/ /pa.siˈent/ /pə.siˈen/ /pə.siˈent/ n neut
Patient Kranke

pacientment /pa.siˌemˈmen/ /pa.siˌemˈment/ /pə.siˌemˈmen/ /pə.siˌemˈment/ adv
geduldig

paciència /pa.siˈɛn.si.a/ /pə.siˈen.si.ə/ n fem
Geduld
(no comptable) Virtut que ensenya a sofrir, sofriment, constància, tolerància.
(no comptable) Espera, aguant, lentitud, tardança, patxorra, assossec.

pacte /ˈpak.te/ /ˈpak.tə/ n masc
Pakt

padrastre /paˈras.tɾa/ /paˈðɾas.tɾe/ /pəˈðɾas.tɾə/ /pəˈðɾas.tɾə/ n masc
Stiefvater
El marit de la mare quan ha quedat vídua o s'ha divorciat i es casa una altra vegada.

padrina /paˈðɾi.na/ n fem
Patin Taufpatin

padrí /paˈðɾi/ /pəˈðɾi/ n masc
Pate Trauzeuge
Persona que assisteix qui rep el sagrament de la confirmació, del matrimoni, de l'ordenació, qui professa en un orde.

padró /paˈðɾo/ /pəˈðɾo/ n masc
Einwohnerverzeichnis
Llistat oficial on són inscrits els habitants d'un municipi en una data concreta amb les seves dades d'interès.

paella /paˈe.ʎa/ n fem
Pfanne Bratpfanne
Recipient de metall amb un mànec llarg, de forma ampla i no massa fondo, emprat per cuinar principalment aliments que es vol fregir.
Paella
Plat d'arròs cuinat a la paella.

pagament /pa.ɣaˈmen/ /pa.ɣaˈment/ /pə.ɣəˈmen/ /pə.ɣəˈment/ n masc
Bezahlung Zahlung

pagar /paˈɣa/ /paˈɣaɾ/ v
bezahlen zahlen

pagell /paˈd͡ʒeʎ/ /paˈʒeʎ/ /pəˈʒeʎ/ n masc
Meerbrassen

pagre /ˈpa.ɣɾe/ /ˈpa.ɣɾə/ n masc
sackbrasse

pagès /paˈd͡ʒes/ /paˈʒes/ /pəˈʒəs/ /pəˈʒɛs/ n masc
Bauer

paisatge /pajˈza.d͡ʒe/ /pəjˈza.d͡ʒə/ n masc
landschap Landschaft

pakistanès /pa.kis.taˈnes/ /pə.kis.təˈnəs/ /pə.kis.təˈnɛs/ adj masc
Pakistaner Pakistanerin
Relatiu o pertanyent a Pakistan.

pakistanès /pa.kis.taˈnes/ /pə.kis.təˈnəs/ /pə.kis.təˈnɛs/ n masc
Pakistaner Pakistanerin
Persona que habita o és originària de Pakistan.

pal /ˈpaɫ/ n masc
Pfosten
Peça allargada de fusta que es planta a terra com a suport d’alguna cosa.

pala /ˈpa.la/ /ˈpa.ɫə/ n fem
Schläger
(tennis de taula) Instrument de fusta de dimensions i pes variables, consistent en una làmina de forma arrodonida proveïda de revestiment de goma i en una empunyadura, que s'utilitza per a colpejar la pilota.
Paddel
(pàdel) Instrument de material elàstic i lleuger consistent en una fulla envoltada d'un marc ovalat i perforada amb un nombre indeterminat de forats i en una empunyadura amb un cordill a l'extrem, que s'utilitza per a colpejar la pilota.
Spann
(calçat) empenya del calçat.

palanca /paˈɫaŋ.ka/ n fem
Hebel

palanca de control n fem
Joystick

palatalitzar /pa.ɫa.ta.ɫiˈd͡za/ /pa.ɫa.ta.ɫiˈza/ /pa.ɫa.ta.ɫiˈzaɾ/ /pə.ɫə.tə.ɫiˈd͡za/ v
palatalisieren

palau n masc
Palast Schloss

palejar /pa.ɫeˈd͡ʒa/ /pa.ɫeˈd͡ʒaɾ/ /pa.ɫeˈʒa/ /pə.ɫəˈd͡ʒa/ /pə.ɫəˈʒa/ v
schaufeln
Treballar amb la pala.
rudern
(nàutica) Servir-se de la pala amb una o dues culleres per a fer avançar cap endavant una embarcació (caiac o canoa) en l’aigua.

paleolític /pa.ɫe.oˈɫi.tik/ /pə.ɫe.uˈɫi.tik/ adj masc
paläolithisch

palet /paˈɫet/ /pəˈɫət/ /pəˈɫɛt/ n masc
Palette
Plataforma de càrrega per ser transportada mecànicament amb carretons d'elevació.

paleta /paˈɫe.ta/ /pəˈɫə.tə/ /pəˈɫɛ.tə/ n neut
Maurer Maurerin
Mestre obrer de la construcció.

paleta de colors n fem
Farbzuordnungstabelle

palimpsest /pa.ɫimˈsest/ /pə.ɫimˈsest/ n masc
Palimpsest
Document, normalment de pergamí, escrit, esborrat i tornat a ser escrit.

palla /ˈpa.jə/ /ˈpa.ʎa/ /ˈpa.ʎə/ n fem
Stroh Halm

paller /paˈʎe/ /paˈʎeɾ/ /pəˈje/ /pəˈʎe/ n masc
Scheune Heuhaufen

palmell /paɫˈmeʎ/ /pəɫˈmeʎ/ n masc
Handfläche
(anatomia) Part interior de la mà entre els dits i el canell.

palmera /paɫˈme.ɾa/ /pəɫˈme.ɾə/ n fem
Palme
Nom comú de les espècies de la família de les arecàcies.
Schweinsohr
Dolç de pastisseria fet de pasta de full caramel·litzat o amb cobertura de xocolata negra.

palomida /pa.ɫoˈmi.ða/ /pə.ɫoˈmi.ðə/ /pə.ɫuˈmi.ðə/ n fem
Gabelmakrele

palomida xica n fem
Blänel Blane

pal·ladi /paɫˈɫa.ði/ /pəɫˈɫa.ði/ /pəˈɫa.ði/ n masc
Palladium

pal·liatiu /pa.ɫi.aˈtiw/ /paɫ.ɫi.aˈtiw/ /pə.ɫi.əˈtiw/ /pəɫ.ɫi.əˈtiw/ adj masc
palliativ

panacea /pa.naˈse.a/ /pə.nəˈse.ə/ n fem
Allheilmittel

panda /ˈpan.da/ /ˈpan.də/ n masc
Panda Pandabär

pandereta /pan.deˈɾe.ta/ /pən.dəˈɾə.tə/ /pən.dəˈɾɛ.tə/ n fem
Tamburin

pandèmia /panˈdɛ.mi.a/ /pənˈdɛ.mi.ə/ n fem
Pandemie

pandèmic /panˈdɛ.mik/ adj masc
pandemisch

panerola /pa.neˈɾɔ.ɫa/ /pa.neˈɾɔ.ɫɔ/ n fem
Schabe Küchenschabe

pansa /ˈpan.sa/ /ˈpan.sə/ n fem
Rosine
Gra de raïm dessecat al sol.

pansir /panˈsi/ /panˈsiɾ/ /pənˈsi/ v
welken

pantalla /panˈta.ʎa/ /pənˈta.ʎə/ n fem
Bildschirm Schirm
(voleibol) Falta de servei en què un o més jugadors de l'equip servidor es disposen de manera que impedeixen la visió de la trajectòria de la pilota en el moment d'efectuar un servei.

pantaló /pan.taˈɫo/ /pən.təˈɫo/ n masc
Hose

pantògraf /panˈtɔ.ɣɾaf/ /pənˈtɔ.ɣɾəf/ n masc
Stromabnehmer

panxa /ˈpaɲ.t͡ʃa/ n fem
Bauch
Ventre, estómac, abdomen dels animals.

panxell /paɲˈt͡ʃeʎ/ /pəɲˈʃeʎ/ n masc
Wade

pany n masc
Schloss Schloß
Mecanisme de metall incorporat a portes i calaixos per controlar llur tancament i obertura.

paona /paˈo.na/ /pəˈo.nə/ n fem
Gestreifter Seehahn

papallona /pa.paˈʎo.na/ /pə.pəˈjo.nə/ /pə.pəˈʎo.nə/ n fem
Schmetterling Falter
Insecte lepidòpter.

paparra /paˈpa.ra/ /pəˈpa.rə/ n fem
Zecke
Àcar paràsit pla i ovalat amb mandíbules que xuclen la sang.
(figurat) Persona molesta difícil d’esquivar.

paper /paˈpe/ /pəˈpe/ n masc
Papier
Suport per a l'escriptura fet de cel·lulosa provinent de la fusta o altres fibres vegetals.
Rolle
rol, actuació

paper higiènic n masc
Klopapier

paperassa /pa.peˈɾa.sa/ /pə.pəˈɾa.sə/ n fem
Schreibarbeit

papir /paˈpiɾ/ /pəˈpir/ n masc
Papyrus

paracaigudisme /ˌpa.ɾa.kaj.ɣuˈðiz.me/ /ˌpa.ɾə.kəj.ɣuˈðiz.mə/ n masc
Fallschirmspringen

parada /paˈɾa.ða/ /pəˈɾa.ðə/ n fem
Haltestelle
Lloc establert on paren els vehicles de transport públic.

paradoxa /pa.ɾaˈðɔk.sa/ /pa.ɾaˈðɔk.sɔ/ /pə.ɾəˈðɔk.sə/ n fem
Paradox Paradoxon

paradís /pa.ɾaˈðis/ /pə.ɾəˈðis/ n masc
Paradies Himmel

parafang /ˌpa.ɾaˈfaŋ/ /ˌpa.ɾaˈfaŋk/ /ˌpa.ɾəˈfaŋ/ /ˌpa.ɾəˈfaŋk/ n masc
Schutzblech

paraigua /paˈɾaj.ɣwa/ /pəˈɾaj.ɣo/ /pəˈɾaj.ɣə/ n masc
Regenschirm

paral·lel /pa.ɾaɫˈɫɛɫ/ /pa.ɾaˈɫɛɫ/ /pə.ɾəɫˈɫɛɫ/ /pə.ɾəˈɫɛɫ/ adj masc
parallel

paral·lelogram /pa.ɾa.ɫe.ɫoˈɣɾam/ /pa.ɾaɫ.ɫe.ɫoˈɣɾam/ /pə.ɾə.ɫə.ɫuˈɣɾam/ /pə.ɾəɫ.ɫə.ɫoˈɣɾam/ /pə.ɾəɫ.ɫə.ɫuˈɣɾam/ n masc
Parallelogramm

paraplegia /pa.ɾa.pɫeˈd͡ʒi.a/ /pa.ɾa.pɫeˈʒi.a/ /pə.ɾə.pɫəˈʒi.ə/ n fem
Querschnittlähmung

paraula /paˈɾaw.ɫa/ n fem
Wort
Allò que es diu.
Compromís verbal.
Mot que expressa el pensament.

parc /ˈpark/ adj masc
karg
Moderat en les quantitats.

parc /ˈpark/ n masc
Park
Dins d'una població, espai públic destinat a l'esbarjo que sovint té vegetació, especialment gespa i alguns arbres.
Fora de les poblacions, terreny ampli destinat a la cria ornamental de vegetació o a l'esbarjo o bé a la cacera.

parc temàtic n masc
Themenpark

pardal /pərˈdaɫ/ n masc
Spatz Sperling
(ocells, especialment a Catalunya) Petit ocell (normalment té menys de 16 cm de llarg) que abunda en les ciutats i altres zones poblades per l'home. Es caracteritza pels saltets que fa en desplaçar-se pel terra, pel seu plomatge blanquinós al pit (llevat d'una taca fosca en els mascles) i grisós o marronós per les ales i l'esquena (Passer domesticus).

pare /ˈpa.ɾa/ /ˈpa.ɾə/ /ˈpa.ɾə/ n masc
Vater Papa
Progenitor masculí.

parell /paˈɾeʎ/ /pəˈɾəʎ/ /pəˈɾɛj/ /pəˈɾɛʎ/ adj masc
gerade
(matemàtiques) Divisible per dos.

parell mínim n masc
Minimalpaar

parella /paˈɾe.ʎa/ /pəˈɾə.ʎə/ /pəˈɾɛ.jə/ /pəˈɾɛ.ʎə/ n fem
Ehepaar Paar
Conjunt de dues persones o animals en una unió sentimental.
Paar
(esports de raqueta, petanca, botxes) Bàndol de dos jugadors que disputen un partit o una partida.

paremiologia /pə.ɾə.mi.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
Parömiologie

pares /ˈpa.ɾəs/ n masc
Eltern
Pare i mare.

paret /paˈɾet/ /pəˈɾət/ /pəˈɾɛt/ n fem
Wand
Barrera física permanent que serveix per a separar les diferents cambres d'un habitatge.

parir /paˈɾi/ /paˈɾiɾ/ /pəˈɾi/ v
gebären

parkour /parˈkur/ n masc
Parkour

parla /ˈpar.ɫə/ /ˈpaɾ.ɫa/ n fem
Sprache

parlament /par.ɫaˈmen/ /paɾ.ɫaˈmen/ /paɾ.ɫaˈment/ /pər.ɫəˈmen/ /pəɾ.ɫəˈment/ n masc
Parlament
Assemblea que exerceix el poder legislatiu

parlar /parˈɫa/ /paɾˈɫa/ /paɾˈɫaɾ/ /pəɫˈɫa/ n masc
Sprechweise
Manera d’expressar-se.

parlar /parˈɫa/ /paɾˈɫa/ /paɾˈɫaɾ/ /pəɫˈɫa/ v
sprechen reden
Expressar amb sons articulats per tal de comunicar-se amb altres.

parpella /paɾˈpe.ʎa/ n fem
Augenlid Lid

parrell /paˈreʎ/ n masc
Gips
Guix amb què s’acostuma a mesclar el vi.

parroquial /pa.ro.kiˈaɫ/ /pə.ro.kiˈaɫ/ /pə.ru.kiˈaɫ/ adj
Gemeinde- Pfarr-

parròquia /paˈrɔ.ki.a/ /pəˈrɔ.ki.ə/ n fem
Pfarrei

part n fem
Teil
Porció, tros, fragment, divisió d'un tot.

partenaire /par.teˈnɛɾ/ n neut
Partner

participació /paɾ.ti.si.pa.siˈo/ n fem
Beteiligung Teilnahme

partició binària de l'espai n fem
binäre Raumpartitionierung

partició de l'espai n fem
Raumpartitionierung

partida /paɾˈti.ða/ /pərˈti.ðə/ n fem
Abreise
Acte de partir.
Partie
(esports de pilota, dards, escacs) Encontre entre dos jugadors o dos equips en un joc o en pilota valenciana per a determinar un guanyador, consistent a arribar en primer lloc a una puntuació determinada, aconseguir una puntuació més alta que l'adversari o bé conduir l'adversari a una situació en la qual ja no pugui efectuar cap més jugada.

partida guardada n fem
Speicherstand

partir /parˈti/ /paɾˈti/ /paɾˈtiɾ/ /pərˈti/ v
losgehen
(intransitiu) Anar-se'n, posar-se de camí, d'un lloc cap a un altre.

partit /paɾˈtit/ n masc
Partei gespalten
Agrupació de persones amb interessos polítics comuns.
Spiel
(esports de pilota) Encontre entre dos jugadors o dos equips en un esport de pilota per a determinar un guanyador, consistent en un encadenament de jugades que se succeeixen fins que un dels dos arriba a una puntuació determinada o fins que s'esgota el temps establert.

partitiu /paɾ.tiˈtiw/ /pər.tiˈtiw/ adj masc
Partitif

partitura /paɾ.tiˈtu.ɾa/ /pər.tiˈtu.ɾə/ n fem
Partitur

partícula /paɾˈti.ku.ɫa/ /pərˈti.ku.ɫə/ n fem
Teilchen Partikel

paràbola /paˈɾa.bo.ɫa/ /pəˈɾa.bo.ɫə/ /pəˈɾa.bu.ɫə/ /pəˈɾa.βu.ɫə/ n fem
Gleichnis Parabel

paràgraf /paˈɾa.ɣɾaf/ /pəˈɾa.ɣɾəf/ n masc
Absatz

paràmetre /paˈɾa.me.tɾe/ /pəˈɾa.mə.tɾə/ n masc
Parameter

paràsit /paˈɾa.zit/ /pəˈɾa.zit/ adj masc
schmarotzerhaft
Que depèn d'una altra espècie per sobreviure.

paràsit /paˈɾa.zit/ /pəˈɾa.zit/ n masc
Schmarotzer
Persona que viu aprofitant-se d'altres.

paròdia n masc
Parodie

parònim /paˈɾɔ.nim/ /pəˈɾɔ.nim/ n masc
Paronym

paròsmia /paˈɾɔz.mi.a/ /pəˈɾɔz.mi.ə/ n fem
Parosmie

pas n masc
Schritt
Cadascun dels moviments repetitius que hom realitza amb cada cama, avançant-la, per a caminar.

pas de vianants n masc
Zebrastreifen

pascal /pasˈkaɫ/ /pəsˈkaɫ/ n masc
Pascal

passadís /pa.saˈðis/ /pə.səˈðis/ n masc
Korridor
Pas que comunica diferents habitacions o sales d'una casa.

passaport /ˌpa.saˈpɔɾt/ n masc
Reisepass Pass

passar /paˈsa/ /paˈsaɾ/ v
durchqueren
Anar per un camí o travessar un lloc per anar a un altre.
passieren
Canviar, portar, d'un lloc a un altre.

passat /paˈsat/ /pəˈsat/ n masc
Vergangenheit

passeig /paˈset͡ʃ/ /pəˈsət͡ʃ/ /pəˈsɛt͡ʃ/ n masc
Spaziergang
Acte de passejar.

passejar /pa.seˈd͡ʒa/ /pa.seˈd͡ʒaɾ/ /pa.seˈʒa/ /pə.səˈd͡ʒa/ /pə.səˈʒa/ v
ausführen
(transitiu) Acompanyar algú a prendre l’aire.

passi-ho bé /paˌsiwˈbe/ /pəˌsiwˈβe/ Interjection
Mach's gut

passiu /paˈsiw/ /pəˈsiw/ n masc
passiv

passió /pa.siˈo/ /pə.siˈo/ n fem
Passion Leidenschaft

pasta /ˈpas.ta/ /ˈpas.tə/ n fem
Teigwaren

pastanaga /pas.taˈna.ɣa/ n fem
Karotte Möhre Mohrrübe
Arrel comestible de la planta anterior.

pastar /pasˈta/ /pasˈtaɾ/ /pəsˈta/ v
kneten
Fer la pasta barrejant farina o guix o substàncies semblants, amb aigua.

pastera /pasˈte.ɾa/ /pəsˈte.ɾə/ n fem
Backtrog Knettrog
Recipient còncau per a pastar guix, morter, argila, etc.

pastilla /pasˈti.ʎa/ /pəsˈti.ʎə/ n fem
Tablette
Medicament sòlid molt petit d’administració oral.

pastisser /pas.tiˈse/ /pas.tiˈseɾ/ /pəs.tiˈse/ n masc
Konditor

pastisseria /pas.ti.seˈɾi.a/ /pəs.ti.səˈɾi.ə/ n fem
Konditorei

pastitx /pasˈtit͡ʃ/ /pəsˈtit͡ʃ/ n masc
Pastiche

pastor /pasˈto/ /pasˈtoɾ/ /pəsˈto/ n masc
Hirte Hirt
Persona encarregada de portar a pasturar un ramat, generalment d'ovelles o de cabres.
Priester
Director espiritual d'una congregació evangelista.

pasturar /pas.tuˈɾa/ /pas.tuˈɾaɾ/ /pəs.tuˈɾa/ v
äsen

pastís /pasˈtis/ n masc
Kuchen
Menja fornejada que té com a principals ingredients la farina i sovint també la mantega. Normalment, és dolç i es pren per postres, però també pot ser salat.

patata /pəˈta.tə/ n fem
Kartoffel

patatxap /pa.taˈt͡ʃap/ /pə.təˈt͡ʃap/ n masc
Platsch

patena /paˈte.na/ /pəˈtə.nə/ /pəˈtɛ.nə/ n fem
Patene

patern /paˈtɛɾn/ /pəˈtɛrn/ adj masc
väterlich
Relatiu al pare.
De la part del pare.

patge /ˈpa.d͡ʒe/ /ˈpa.d͡ʒə/ n masc
Page

pati /ˈpa.ti/ n masc
Hof

patiment /pa.tiˈmen/ /pa.tiˈment/ /pə.tiˈmen/ /pə.tiˈment/ n masc
Leiden

patinatge /pa.tiˈna.d͡ʒe/ /pə.tiˈna.d͡ʒə/ n masc
Schlittschuhlaufen

patinet /pa.tiˈnet/ /pə.tiˈnət/ /pə.tiˈnɛt/ n masc
Tretroller Trittroller

patir /paˈti/ /paˈtiɾ/ /pəˈti/ v
leiden
Penar, tolerar, sofrir amb resignació.

patriarcat /pa.tɾi.aɾˈkat/ /pə.tɾi.ərˈkat/ n masc
Patriarchat
(sociologia) Organització social que dóna la màxima autoritat social i política al pare.

patí /paˈti/ /pəˈti/ n masc
Schlittschuh

pau n fem
Frieden Friede
Absència de guerra.

pausa /ˈpaw.za/ /ˈpaw.zə/ n fem
Pause

pavelló /pa.veˈʎo/ /pa.βeˈʎo/ /pə.vəˈʎo/ /pə.βəˈʎo/ n masc
Pavillon
Edifici annex dedicat a un ús determinat.

pavelló de l'orella n masc
Ohrmuschel

país /paˈis/ n masc
Land Staat
Unitat fisiogràfica o paisatgística.
Territori propi d'una ètnia determinada.

paó /paˈo/ n masc
Pfau Pfauhahn

peatge /peˈa.d͡ʒe/ /peˈa.d͡ʒə/ n masc
Maut

pebre /ˈpe.bɾe/ /ˈpə.bɾə/ /ˈpɛ.bɾə/ n masc
Pfeffer

pebrot /peˈbɾɔt/ /pəˈβɾɔt/ n masc
Paprika Paprikaschote
Fruit de la pebrotera, una baia verda, vermella o groga, inflada i buida.

pecar /peˈka/ /peˈkaɾ/ /pəˈka/ v
sündigen
Transgredir la llei divina o un precepte de l’Església.

pecat /peˈkat/ n masc
Sünde

pedagogia /pe.ða.ɣoˈd͡ʒi.a/ /pe.ða.ɣoˈʒi.a/ /pə.ðə.ɣoˈʒi.ə/ /pə.ðə.ɣuˈʒi.ə/ n fem
Pädagogik

pedal /peˈðaɫ/ /pəˈðaɫ/ n masc
Pedal

pedaç /peˈðas/ n masc
Flicken
Peça de roba afegida a posteriori en una altra de més gran típicament amb la intenció de cobrir algun desperfecte.
Patch
(informàtica) Fitxer que conté una o diverses modificacions d'un programa destinades a corregir-ne un error, a incorporar-hi funcions noves o a actualitzar-lo.

pedestal /pe.ðesˈtaɫ/ /pə.ðəsˈtaɫ/ n masc
Piedestal

pedra /ˈpe.ðɾa/ n fem
Stein
Material natural d'origen mineral, sòlid i d'elevada consistència

pedra cantonera n fem
Eckstein

pedrera /peˈðɾe.ɾa/ /pəˈðɾe.ɾə/ n fem
Steinbruch

pega /ˈpe.ɣa/ /ˈpe.ɣə/ /ˈpi.ɣə/ /ˈpə.ɣə/ /ˈpɛ.ɣə/ n fem
Klebstoff

pegar /peˈɣa/ /peˈɣaɾ/ /piˈɣa/ v
schlagen
Donar un cop o cops amb una certa força.

pegat /peˈɣat/ /piˈɣat/ /pəˈɣat/ n masc
Flicken
Tros de roba que es cus per tapar un forat. Tros de goma que s'enganxa a un neumàtic per tapar un trencat.
Wickel
Preparat farmacèutic d'ús tòpic.

peix /ˈpej/ /ˈpejʃ/ /ˈpeʃ/ n masc
Fisch
Animal vertebrat aquàtic ovípar.
Aliment basat en aquest tipus d'animal.

peix guitarra n masc
Glattrochen
Peix de la família dels rinobàtids, propi de l'Atlàntic oriental i de la Mediterrània, amb forma ampla al cap i part del tronc i després estreta que recorda una guitarra (Rhinobatos rhinobatos).

peix lloro n masc
Seepapagei

pelar /peˈɫa/ /peˈɫaɾ/ /pəˈɫa/ v
schälen

pelegrí /pe.ɫeˈɣɾi/ /pə.ɫəˈɣɾi/ n masc
Wallfahrer
Aquell que viatja a un lloc sant de la seva religió com a mostra de fe o per a complir una promesa.
Risenhai
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Cetorhinus maximus)

pelfa /ˈpɛɫ.fa/ /ˈpɛɫ.fə/ /ˈpɛɫ.fɛ/ n fem
Felbel

pelicà /pe.ɫiˈka/ /pə.ɫiˈka/ n masc
Pelikan

pell /ˈpeʎ/ /ˈpɛʎ/ n fem
Haut
Capa que recobreix tot el cos dels animals i que separa els òrgans de l'exterior.

pel·lícula /peɫˈɫi.ku.ɫa/ /peˈɫi.ku.ɫa/ /pəɫˈɫi.ku.ɫə/ /pəˈɫi.ku.ɫə/ n fem
Film
Membrana molt prima.
Cinta de material plàstic transparent per a ús fotogràfic o cinematogràfic.
Enregistrament cinematogràfic d'imatges amb càmeres, tècniques d'animació o efectes especials.

pena /ˈpe.na/ /ˈpə.nə/ /ˈpɛ.nə/ n fem
Leid
Sentiment desagradable de mancança, patiment interior.
Strafe
Càstig judicial.

penal /peˈnaɫ/ /pəˈnaɫ/ n masc
Strafstoß
(esports de pilota) Penalització imposada a l'equip defensor per determinades faltes que consisteix en un llançament d'un jugador de l'equip atacant en direcció a la porteria contrària, defensada només pel porter.

penediment /pe.ne.ðiˈmen/ /pe.ne.ðiˈment/ /pə.nə.ðiˈmen/ /pə.nə.ðiˈment/ n masc
Reue

penedir-se /pe.neˈðiɾ.se/ /pə.nə.ðirˈsə/ /pə.nəˈðir.sə/ /pə.nəˈðiɾ.sə/ v
bereuen

penegal /pe.neˈɣaɫ/ /pə.nəˈɣaɫ/ n masc
Blaumaul

penell /peˈneʎ/ n masc
Wetterfahne Windrichtungsgeber

penelló /pe.neˈʎo/ /pə.nəˈʎo/ n masc
Frostbeule

penetrar /pe.neˈtɾa/ /pe.neˈtɾaɾ/ /pə.nəˈtɾa/ v
eindringen durchdringen

penicil·lina /pe.ni.siɫˈɫi.na/ /pe.ni.siˈɫi.na/ /pə.ni.siɫˈɫi.nə/ /pə.ni.siˈɫi.nə/ n fem
Penicillin Penizillin

penis /ˈpe.nis/ /ˈpɛ.nis/ n masc
Penis Schwanz

penja-robes /ˌpeɲ.d͡ʒaˈrɔ.bes/ n masc
Kleiderbügel
Estri per tenir la roba penjada.

pensament /pen.saˈmen/ /pen.saˈment/ /pən.səˈmen/ /pən.səˈment/ n masc
Denken Gedanke

pensar /penˈsa/ /penˈsaɾ/ v
denken nachdenken

pensió /pen.siˈo/ /pən.siˈo/ n fem
Hostel Unterhaltszahlung
Establiment on el client té dret al servei d'allotjar-se a canvi d'uns diners. Les pensions o hostals poden ser d'una o dos estrelles segons els serveis que ofereixin.
Diners percebuts periòdicament per a les necessitats bàsiques d'una persona.
Pagament que alguns estats donen als treballadors jubilats.

pentinar /pan.tiˈna/ /pen.tiˈna/ /pen.tiˈnaɾ/ /pən.tiˈna/ /pən.tiˈna/ v
kämmen
Posar en ordre els cabells amb una pinta.

penya-segat /ˌpe.ɲa.seˈɣat/ /ˌpə.ɲə.səˈɣat/ /ˌpɛ.ɲə.səˈɣat/ n masc
Kliff Klippe

península /peˈnin.su.ɫa/ n fem
Halbinsel

per /peɾ/ /ˈper/ /ˈperk/ preposition
für

per casualitat /peɾ adv
zufällig

per exemple adv
zum Beispiel

per què adv
warum wieso weshalb

per si de cas adv
für alle Fälle

per torns adv
rundenbasiert

pera /ˈpə.ɾə/ /ˈpɛ.ɾə/ n fem
Birne

perca /ˈpeɾ.ka/ /ˈpɛr.kə/ n fem
Barsch

percebe /peɾˈse.be/ /pərˈse.βə/ /pərˈsɛ.βə/ n masc
Rankenfüßer Rankenfußkrebs

percebre /peɾˈse.bɾe/ /pərˈsɛ.bɾə/ /pərˈsɛ.βɾə/ /pəɾˈsə.bɾə/ v
wahrnehmen
Copsar per mitjà dels sentits.

percentatge /peɾ.senˈta.d͡ʒe/ /pər.sənˈta.d͡ʒə/ n masc
Prozentsatz Hundertsatz

percepció /peɾ.sep.siˈo/ /pər.səp.siˈo/ n fem
Wahrnehmung

percudir /per.kuˈði/ /peɾ.kuˈði/ /peɾ.kuˈðiɾ/ /pər.kuˈði/ v
tippen

perdedor /per.ðeˈðo/ /peɾ.ðeˈðoɾ/ /pər.dəˈðo/ n masc
Verlierer
Persona que perd o ha perdut alguna cosa.

perdiu /peɾˈðiw/ n fem
Rebhuhn

perdonar /pal.duˈna/ /per.ðoˈna/ /peɾ.ðoˈna/ /peɾ.ðoˈnaɾ/ /pər.duˈna/ /pər.ðuˈna/ /pəɾ.ðoˈna/ v
vergeben verzeihen
Oblidar una ofensa o acceptar les disculpes d'algú.

perdre /ˈpɛ.ðɾe/ /ˈpɛɾ.ðɾe/ v
verlieren
No saber on es troba una cosa pròpia. No trobar alguna cosa que es tenia o que estava a la vista. Extraviar.
En un joc, aposta, competició o batalla, treure menys puntuació que un altre, fracassar, o no guanyar.
(esports de pilota) Deixar de tenir, un jugador o un equip, la pilota, la bola o el disc controlats.

perdó /peɾˈðo/ /pərˈdo/ n masc
Vergebung Verzeihung
Acció i efecte de perdonar.

perepunyetes /ˌpe.ɾe.puˈɲe.tes/ /ˌpe.ɾə.puˈɲə.təs/ /ˌpe.ɾə.puˈɲɛ.təs/ adj
pingelig

peresa /peˈɾe.za/ /pəˈɾə.zə/ /pəˈɾɛ.zə/ n fem
Müßiggang
Mandra.

perfeccionar /per.fek.si.oˈna/ /peɾ.fek.si.oˈna/ /peɾ.fek.si.oˈnaɾ/ /pər.fək.si.uˈna/ /pəɾ.fək.si.oˈna/ v
vervollkommnen perfektionieren

perfecció /peɾ.fek.siˈo/ /pər.fək.siˈo/ n fem
Vollkommenheit Perfektion

perfectament /perˌfɛk.taˈmen/ /peɾˌfɛk.taˈmen/ /peɾˌfɛk.taˈment/ /pərˌfek.təˈmen/ /pərˌfɛk.təˈmen/ /pəɾˌfɛk.təˈment/ adv
bestens

perfecte /peɾˈfɛk.te/ /pərˈfek.tə/ /pəɾˈfɛk.tə/ adj masc
perfekt
Sense cap defecte o mancança.

perfum /peɾˈfum/ n masc
Parfüm Parfum

pergamí /pər.ɡəˈmi/ n masc
Pergament

perible /peˈɾi.bɫe/ /peˈɾi.βɫe/ /peˈɾib.bɫe/ /pəˈɾi.βɫə/ /pəˈɾib.bɫə/ adj
verderblich

pericó /pe.ɾiˈko/ /pə.ɾiˈko/ n masc
Johanniskraut

perill /peˈɾiʎ/ n masc
Gefahr

periodisme /pe.ɾi.oˈðiz.me/ /pə.ɾi.oˈðiz.mə/ /pə.ɾi.uˈðiz.mə/ n masc
Journalismus

periodista /pe.ɾi.oˈðis.ta/ /pe.ɾi.oˈðis.te/ /pə.ɾi.oˈðis.tə/ /pə.ɾi.uˈðis.tə/ n neut
Journalist Journalistin

periodístic /pe.ɾi.oˈðis.tik/ /pə.ɾi.oˈðis.tik/ /pə.ɾi.uˈðis.tik/ adj masc
journalistisch

peritatge /pe.ɾiˈta.d͡ʒe/ /pə.ɾiˈta.d͡ʒə/ n masc
Gutachten

periòdic /pe.ɾiˈɔ.ðik/ adj masc
periodisch
Que és repeteix rítmicament, és a dir, cada (període).

perjudicial /peɾ.d͡ʒu.ði.siˈaɫ/ /pər.ʒu.ði.siˈaɫ/ adj
schädlich

perjuri /peɾˈd͡ʒu.ɾi/ /pərˈʒu.ɾi/ n masc
Meineid

perla /ˈpɛr.ɫa/ /ˈpɛɾ.ɫa/ /ˈpɛɾ.ɫɛ/ n fem
Perle
Figura nacrada, normalment rodona o ovalada, creada accidentalment per alguns mol·luscos, especialment les creades per les ostres.

permanent /per.maˈnen/ /peɾ.maˈnen/ /peɾ.maˈnent/ /pər.məˈnen/ /pəɾ.məˈnent/ adj
ständig

permetre /peɾˈme.tɾe/ /pərˈmɛ.tɾə/ /pəɾˈmə.tɾə/ v
erlauben gestatten

pernil /pərˈniɫ/ n masc
Schinken
(aliments) Embotit format amb la carn del porc.

pernoctar /per.nokˈta/ /peɾ.nokˈta/ /peɾ.nokˈtaɾ/ /pər.nukˈta/ /pəɾ.nokˈta/ v
übernachten

perpendicular /peɾ.pen.di.kuˈɫaɾ/ /pər.pən.di.kuˈɫar/ /pəɾ.pən.di.kuˈɫa/ adj
senkrecht

perpetuar /per.pe.tuˈa/ /peɾ.pe.tuˈa/ /peɾ.pe.tuˈaɾ/ /pər.pə.tuˈa/ v
verewigen

perquè /peɾˈke/ /pərˈkɛ/ /pəɾˈkə/ conjunction
weil
Nexe causal.
damit
Nexe final.

perruca /peˈru.ka/ /pəˈru.kə/ n fem
Perücke

persa /ˈpɛr.sa/ /ˈpɛr.sə/ /ˈpɛɾ.sa/ /ˈpɛɾ.sɛ/ adj
persisch
Originari, pertanyent o relatiu a Pèrsia.

persa /ˈpɛr.sa/ /ˈpɛr.sə/ /ˈpɛɾ.sa/ /ˈpɛɾ.sɛ/ n neut
Perser
Natural de Pèrsia.
Persisch
(només singular) Idioma de Pèrsia.

persecució /peɾ.se.ku.siˈo/ /pər.sə.ku.siˈo/ n fem
Verfolgung

perseguir /pal.siˈɣi/ /per.seˈɣi/ /peɾ.seˈɣi/ /peɾ.seˈɣiɾ/ /pər.səˈɣi/ /pəɾ.səˈɣi/ v
verfolgen
Seguir una persona, animal o objecte que s'està escapant amb intenció d'atrapar-lo.

persiana /peɾ.siˈa.na/ /pər.siˈa.nə/ n fem
Jalousie

persistència /peɾ.sisˈtɛn.si.a/ n fem
Ausdauer

persona /peɾˈso.na/ n fem
Person

personalitat n fem
Persönlichkeit
Conjunt de trets que determinen la manera de ser de les persones.
Caracterització d'una persona.

personalització n fem
Personalisierung

personatge /peɾ.soˈna.d͡ʒe/ /pər.suˈna.d͡ʒə/ /pəɾ.soˈna.d͡ʒə/ n masc
Charakter
Persona ideada en una obra de ficció, còmics, literària, cinema, teatre, etc.

personatge jugador n masc
Spielercharakter

personatge no jugador n masc
Nicht-Spieler-Charakter

personificar /pal.su.ni.fiˈka/ /per.so.ni.fiˈka/ /peɾ.so.ni.fiˈka/ /peɾ.so.ni.fiˈkaɾ/ /pər.su.ni.fiˈka/ /pəɾ.so.ni.fiˈka/ v
personifizieren

perspectiva de gènere n fem
Geschlechterperspektive

persuadir /per.su.aˈði/ /peɾ.su.aˈði/ /peɾ.su.aˈðiɾ/ /pər.su.əˈði/ v
überreden

pertànyer /perˈta.ɲe/ /peɾˈta.ɲe/ /peɾˈta.ɲeɾ/ /pərˈta.ɲə/ v
gehören zu
Ésser alguna cosa propietat d'algú.

perviure /perˈβiw.ɾe/ /peɾˈviw.ɾe/ /peɾˈβiw.ɾe/ /pərˈbiw.ɾə/ /pəɾˈviw.ɾə/ v
überleben

perímetre /peˈɾi.me.tɾe/ /pəˈɾi.mə.tɾə/ n masc
Umfang

període /peˈɾi.o.ðe/ /pəˈɾi.o.ðə/ /pəˈɾi.u.ðə/ n masc
Zeitraum Periode
Fracció de temps, especialment quan en aquest temps ha passat quelcom significatiu.

però /peˈɾɔ/ /ˈpɾɔ/ conjunction
aber

pes /pəs/ /ˈpes/ /ˈpəs/ /ˈpɛs/ n masc
Gewicht
(no comptable) Força amb què la Terra atreu un objecte; es mesura en newtons.

pesant /peˈzan/ /peˈzant/ /pəˈzan/ adj
schwer
De molt pes

pesar /peˈza/ /peˈzaɾ/ /pəˈza/ v
wiegen wägen
(transitiu) Mesurar el pes.

pesat /peˈzat/ /pəˈzat/ adj masc
schwer

pesca /ˈpejʃ.ka/ /ˈpes.ka/ /ˈpəs.kə/ /ˈpɛs.kə/ n fem
Fischen

pescador /pas.kaˈɾo/ /pejʃ.kaˈðoɾ/ /pes.kaˈðo/ /pes.kaˈðoɾ/ /pəs.kəˈðo/ /pəs.kəˈðo/ n masc
Fischer
Persona que pesca.

pescar /pejʃˈka/ /pesˈka/ /pesˈkaɾ/ /pəsˈka/ v
fischen
Capturar peix o altres animals aquàtics amb un ormeig.

pessebre /peˈse.bɾe/ /pəˈse.βɾə/ n masc
Krippe Weihnachtskrippe

pesseta /peˈse.ta/ /pəˈsə.tə/ /pəˈsɛ.tə/ n fem
Peseta
Moneda espanyola utilitzada abans de l'euro.

pessigar /pa.siˈɡa/ /pe.siˈɣa/ /pe.siˈɣaɾ/ /pə.siˈɣa/ /pə.siˈɣa/ v
kneifen
Estrènyer la pell amb dos dits.

pessimisme /pe.siˈmiz.me/ /pə.siˈmiz.mə/ n masc
Pessimismus

pessimista /pe.siˈmis.ta/ /pe.siˈmis.te/ /pə.siˈmis.tə/ adj
pessimistisch
Que tot ho veu negativament, que no té gaire esperança.

pesta /ˈpes.tə/ /ˈpɛs.ta/ /ˈpɛs.tə/ /ˈpɛs.tɛ/ n fem
Pest

pestanya /pesˈta.ɲa/ n fem
Wimper Augenwimper
Cadascun dels pèls que es troba a l'extrem de les parpelles i que ajuda a evitar l'arribada a l'ull d'elements intrusos.

pestell /pesˈteʎ/ /pəsˈteʎ/ n masc
Riegel

pet /ˈpet/ /ˈpət/ /ˈpɛt/ n masc
Furz
Ventositat expel·lida per l'anus.
Rausch
Borratxera, cec, bufa.

petanca /peˈtaŋ.ka/ /pəˈtaŋ.kə/ n fem
Pétanque

petar /peˈta/ /peˈtaɾ/ /pəˈta/ v
furzen
(pronominal) Expulsar gas per l'anus, resultat de la digestió.

petard /peˈtaɾt/ /pəˈtart/ n masc
Böller
Petit explosiu, fet normalment de pólvora premsada i retinguda amb paper o cartró, pensat per a fer un soroll explosiu en algunes festes o celebracions.

petició /pe.ti.siˈo/ /pə.ti.siˈo/ n fem
Petition

petit /peˈtit/ adj masc
klein gering
De poca grandària, volum o alçada.
jung
Jove, de poca edat.

petjada /peˈd͡ʒa.ða/ /pəˈd͡ʒa.ðə/ n fem
Fußabdruck Fußspur

petjar /peˈd͡ʒa/ /peˈd͡ʒaɾ/ /pəˈd͡ʒa/ v
treten

peto /ˈpe.to/ /ˈpe.tu/ /ˈpɛ.tu/ n masc
Peto
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Acanthocybium solandri)

petonejar /pe.to.neˈd͡ʒa/ /pe.to.neˈd͡ʒaɾ/ /pe.to.neˈʒa/ /pə.to.nəˈd͡ʒa/ /pə.tu.nəˈʒa/ v
küssen

petricor /pe.tɾiˈkoɾ/ /pə.tɾiˈkor/ n masc
Petrichor

petrificar /pe.tɾi.fiˈka/ /pe.tɾi.fiˈkaɾ/ /pə.tɾi.fiˈka/ v
versteinern
Transformar alguna cosa en material petri o de la mateixa solidesa.
(pronominal) Evolucionar un material fins a ser pedra.
erstarren
(figurat) Quedar algú fortament sobtat i sense reaccionar durant uns moments.

petroli /peˈtɾɔ.ɫi/ n masc
Erdöl Petroleum
Líquid viscós d'origen mineral altament combustible. Està compost per una barreja d'hidrocarburs. Dels seus derivats se'n fan principalment combustibles i materials sintètics, en especial plàstic.

petxina /peˈt͡ʃi.na/ /pəˈt͡ʃi.nə/ n fem
Schale
La conquilla d'aquests mol·luscs.

petó /peˈto/ n masc
Kuss

peu n masc
Fuß Fuss
Part final de l'extremitat inferior, el suport de la cama.

peça /ˈpe.sa/ /ˈpe.sə/ n fem
Stück

peó /peˈo/ n masc
Fußgänger
Persona que camina, que va a peu, especialment en contraposició al que va en algun vehicle o abans en cavall.
Bauer
(escacs) Cadascuna de les peces més menudes dels escacs (vuit per a cada jugador) i que sovint són considerades les de menys valor estratègic i que representen soldats d'infanteria.
Fußsoldat
(històric) Soldat d'infanteria que lluitava a peu.

peó /peˈo/ n neut
Hilfsarbeiter
Persona que ocupa un lloc de treball que no requereix especialització.

peülla /peˈu.ʎa/ /pəˈu.ʎə/ n fem
Huf

pi n fem
Pi
Setzena lletra de l'alfabet grec: π ‎(p) Π ‎(P).

pi n masc
Kiefer Föhre
(botànica) Arbre de fulla perenne, generalment de tronc dret i elevat de la família de les pinàcies i del gènere Pinus.

pianista /pi.aˈnis.ta/ /pi.aˈnis.te/ /pi.əˈnis.tə/ n neut
Pianist Klavierspieler

piano /piˈa.no/ /piˈa.nu/ n masc
Klavier Piano
Instrument cordòfon en què les cordes, paral·leles a la taula harmònica, són colpejades per martellets maniobrats per mitjà d'un teclat.

piano de cua n masc
Flügel

piano de maneta n masc
Drehorgel

piano de taula n masc
Tafelklavier

pic /ˈpik/ n masc
Gipfel
Cim d'un puig o muntanya que termina en punta.

pica /ˈpi.ka/ /ˈpi.kə/ n fem
Taufbecken
Llança llarga composta d'un bastó llarg amb un ferro petit i punxegut al capdamunt.
Peça gran regularment de pedra, còncava i fonda, en la que cau o s'hi tira aigua per diferents usos o en la que raja aigua de les fonts.
aigüera
(jocs) Carta d’un dels quatre colls de la baralla francesa.
Pic, cim d'una muntanya.
Pik Taufbecken
(jocs, plural) Coll de la baralla de cartes francesa representat per la punta d’una llança (♠).

picabaralla /ˌpi.ka.baˈɾa.ʎa/ n fem
Streit

picapedrer /ˌpi.ka.peˈðɾe/ /ˌpi.ka.peˈðɾeɾ/ n masc
Steinmetz
Persona que té com a ofici treballar la pedra per a la construcció.

picar /piˈka/ /piˈkaɾ/ v
schnabulieren
Menjar poc, menjar fora dels àpats.

picardia /pi.kaɾˈði.a/ /pi.kərˈdi.ə/ n fem
Picardie

pidolar /pi.ðoˈɫa/ /pi.ðoˈɫaɾ/ /pi.ðuˈɫa/ v
betteln

piemontès /pi.e.monˈtes/ /pi.ə.monˈtəs/ /pi.ə.munˈtɛs/ adj masc
Piemontesisch
Relatiu o pertanyent a Piemont o a la seva parla.

piemontès /pi.e.monˈtes/ /pi.ə.monˈtəs/ /pi.ə.munˈtɛs/ n masc
Piemontesisch
Persona que habita o és originària de Piemont.

pietat /pi.eˈtat/ /pi.əˈtat/ n fem
Frömmigkeit

piga /ˈpi.ɣa/ /ˈpi.ɣə/ n fem
Sommersprosse

pigment /piɡˈmen/ /piɡˈment/ n masc
Pigment

pila /ˈpi.ɫa/ n fem
Batterie
Bateria elèctrica.

pilar /piˈɫa/ /piˈɫaɾ/ n neut
Pfeiler
Element vertical de suport en una construcció.

pilota /piˈɫɔ.ta/ /piˈɫɔ.tɔ/ n fem
Ball
Cos esfèric o ovalat de diverses mides, pesos i materials segons els reglaments que generalment té una trajectòria llarga després d'un bot, a conseqüència de la seva elasticitat, utilitzat per a practicar diferents esports.

pilotar /pi.ɫoˈta/ /pi.ɫoˈtaɾ/ /pi.ɫuˈta/ v
führen

pinacle /piˈna.kɫe/ /piˈna.kɫə/ n masc
Fiale Pinakel

pineda /piˈne.ða/ n fem
Kiefernwald

pingüí n masc
Pinguin

pinnat /pinˈnat/ adj masc
gefiedert

pinsà n masc
Buchfink

pinta /ˈpin.ta/ n fem
Kamm
Estri per a posar en ordre els cabells, consistent en una làmina de material dur que té una filera de palets.

pintallavis /ˌpin.taˈʎa.vis/ /ˌpin.taˈʎa.βis/ /ˌpin.təˈʎa.vis/ /ˌpin.təˈʎa.βis/ n masc
Lippenstift

pintar /pinˈta/ /pinˈtaɾ/ v
malen streichen
Donar color a un dibuix.

pintor /pinˈto/ /pinˈto/ /pinˈtor/ /pinˈtoɾ/ n masc
Maler

pintoresc /pin.toˈɾesk/ /pin.toˈɾəsk/ /pin.tuˈɾɛsk/ adj masc
malerisch

pintura /pinˈtu.ɾa/ n fem
Farbe Malerei
Material que s'empra per a pintar, especialment quan és pastós o líquid o ho ha de ser en el moment de pintar.
Malerei
En art, obra gràfica creada amb pintura.
Art que tracta sobre l'estudi i creació de les obres de l'accepció anterior.

pinya /ˈpi.ɲə/ n fem
Kiefernzapfen
Estròbil de les coníferes, especialment el dels pins pinyoners.
Part de diverses plantes que recorden un estròbil.

pinya tropical n fem
Ananas

pinyó n masc
Ritzel
Roda dentada utilitzada en diverses màquines i en especial en els vehicles per transferir el moviment de l'element propulsor (pedalada, motor, etc.) a la roda.

pinzell n masc
Pinsel

pinzellar /pin.zeˈʎa/ /pin.zeˈʎaɾ/ /pin.zəˈʎa/ v
pinseln

pipa /ˈpi.pa/ /ˈpi.pə/ n fem
Pfeife
Instrument per a fumar compost per una cassoleta on es crema el tabac connectada per un costat de la seva base a un tub el final del qual és per on el fumador xucla el fum.

pipeline de renderització n masc
Computergrafik-Pipeline

piranya /piˈɾa.ɲa/ /piˈɾa.ɲə/ n fem
Piranha

pirata /piˈɾa.ta/ /piˈɾa.tə/ adj
Pirat Seeräuber
Relatiu als pirates o la pirateria.

pirata /piˈɾa.ta/ /piˈɾa.tə/ n neut
Pirat Seeräuber
Lladre que aborda vaixells per robar mercaderies.

pirinenc /pi.ɾiˈneŋk/ /pi.ɾiˈnɛŋ/ adj
pyrenäisch

piràmide /piˈɾa.mi.ðe/ /piˈɾa.mi.ðə/ n fem
Pyramide

piscina /pisˈsi.nə/ /piˈsi.na/ n fem
Bassin
Estany en un jardí per a tenir-hi peixos.
Schwimmbad Schwimmbecken
Dipòsit d’aigua construït per a banyar-s’hi i practicar esports aquàtics.

pissarra /piˈsa.ra/ /piˈsa.rə/ n fem
Tafel
Placa de llicorella o superfície preparada per a escriure-hi amb un guix o retolador.

pista /ˈpis.ta/ /ˈpis.tə/ n fem
Hinweis Spur
Indici indicador d'un camí a seguir en una investigació.
Spur
Cadascun dels solcs o espais en un disc d'enregistraments.

pista de gel n fem
Eisfläche

pista de joc n fem
Platz

pistola /pisˈtɔ.ɫa/ n fem
Pistole

pit n masc
Brust Schoß
Tòrax humà.
Mamella, especialment de la dona.
Brust
Part exterior del tòrax humà.

pitjor /piˈd͡ʒo/ /piˈd͡ʒoɾ/ /piˈd͡ʒoɾ/ adj
schlechter
De resultats insatisfactoris comparats amb d'altres.
schlechtensten
El més dolent comparat amb tots els del seu gènere.

pixar /piˈʃa/ /piˈʃaɾ/ v
pissen strullen
(col·loquial) orinar

pixatinters /ˌpi.ʃa.tinˈtes/ /ˌpi.ʃa.tinˈteɾs/ /ˌpi.ʃə.tinˈtes/ n neut
Bürohengst
(ol·loquial, despectiu, humorístic) Persona que fa tasques rutinàries d'oficina o de periodisme.

pizza /ˈpi.d͡za/ /ˈpi.tsa/ n fem
Pizza

pió n masc
Pion

pla adj masc
flach
Llis, sense elevacions.

pla n masc
Ebene
Zona geogràfica sense grans elevacions.
Plan
Projecte, previsió, organització prèvia d'una actuació.

pla d'estudis n masc
Lehrplan
Concreció del currículum vigent en un moment donat en forma d'ordenació general per cursos, etapes i cicles dels continguts, assignatures i activitats que han de desenvolupar-se.

placenta /pɫaˈsen.ta/ /pɫəˈsen.tə/ n fem
Plazenta Mutterkuchen

plaer /pɫaˈe/ /pɫaˈeɾ/ /pɫəˈə/ /pɫəˈɛ/ n masc
Vergnügen Freude
Satisfacció, gust, diversió, que resulta agradable als sentits.

plaga /ˈpɫa.ɣa/ /ˈpɫa.ɣə/ n fem
Plage

plagi /ˈpɫa.d͡ʒi/ /ˈpɫa.ʒi/ n masc
Plagiat

plagiar /pɫa.d͡ʒiˈa/ /pɫa.d͡ʒiˈaɾ/ /pɫa.ʒiˈa/ v
plagiieren

plana /ˈpɫa.na/ /ˈpɫa.nə/ n fem
Flounder
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Platichthys flesus)

planeta /pɫaˈne.ta/ /pɫəˈnə.tə/ /pɫəˈnɛ.tə/ n masc
Planet Wandelstern

planificació /pɫa.ni.fi.ka.siˈo/ /pɫə.ni.fi.kə.siˈo/ n fem
Planung Planen

planta n fem
Pflanze Gewächs
Vegetal herbaci.
Stock
Pis o nivell d'una construcció.

planta del peu n fem
Sohle Fußsohle

plantar /pɫanˈta/ /pɫanˈtaɾ/ /pɫənˈta/ /pɫənˈtar/ v
pflanzen
Ficar una planta o esqueix amb les arrels dins de terra fèrtil.
sitzen lassen
(col·loquial) Deixar, abandonar.

plantificar /pɫan.ti.fiˈka/ /pɫan.ti.fiˈkaɾ/ /pɫən.ti.fiˈka/ v
aufstellen

planxa /ˈpɫaɲ.t͡ʃa/ /ˈpɫaɲ.ʃə/ n fem
Bügeleisen
Estri que acumula i comunica calor, utilitzat per allisar arrugues de la roba de vestir.
Glätteisen
Estri de perruqueria per allisar cabells llargs.

planxa de neu n fem
Snowboard

planxar /pɫaɲˈt͡ʃa/ /pɫaɲˈt͡ʃaɾ/ /pɫəɲˈʃa/ v
bügeln

planxeta /pɫaɲˈt͡ʃe.ta/ /pɫəɲˈʃə.tə/ /pɫəɲˈʃɛ.tə/ n fem
Kleiner Lippfisch
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Symphodus roissali)

plastró /pɫasˈtɾo/ /pɫəsˈtɾo/ n masc
Plastron
Zona ventral de la closca d'un queloni.

plat n masc
Teller
Recipient emprat per sostenir-hi la vianda mentre es menja. Quan conté sólids sol ser de mida més o menys plana i quan sosté líquids còncava.
Gang Teller
Per metonímia, qualsevol àpat cuinat.

plat combinat n masc
Tellergericht

plataforma /pɫa.taˈfoɾ.ma/ /pɫə.təˈfɔr.mə/ n fem
Plattform
Superfície plana, horitzontal i elevada.
(figuradament) Element que serveix per a manifestar unes idees, un programa.

plataforma de joc n fem
Spiele-Plattform

platja /ˈpɫa.d͡ʒa/ /ˈpɫa.ʒə/ n fem
Strand

platí /pɫəˈti/ n masc
Platin

plaça /ˈpɫa.sə/ n fem
Platz

ple /ˈpɫe/ /ˈpɫə/ /ˈpɫɛ/ adj masc
voll
Que està farcit fins a estar complet.

ple /ˈpɫe/ /ˈpɫə/ /ˈpɫɛ/ n masc
Vollversammlung
Reunió on participen tots els components d'una organització.

plegar /pɫeˈɣa/ /pɫeˈɣaɾ/ /pɫəˈɣa/ v
falten
Doblegar, especialment la roba o el paper.

plenamar /ˌpɫe.naˈmaɾ/ /ˌpɫə.nəˈmaɾ/ /ˌpɫɛ.nəˈmar/ n fem
Flut

plom n masc
Blei

ploma /ˈpɫo.ma/ n fem
Feder
Estructura de ceratines de la pell dels ocells.

plor /ˈpɫo/ /ˈpɫu/ /ˈpɫɔ/ /ˈpɫɔɾ/ /ˈpɫɔɾ/ n masc
Weinen

ploramiques /ˌpɫɔ.ɾaˈmi.kes/ /ˌpɫɔ.ɾəˈmi.kəs/ n neut
Heulsuse

plorar /pɫoˈɾa/ /pɫoˈɾaɾ/ /pɫuˈɾa/ v
weinen

ploure /ˈpɫɔw.ɾe/ /ˈpɫɔw.ɾə/ /ˈpɾɔw.ɾa/ /ˈpʎow.ɾe/ v
regnen
Precipitar en forma d'aigua, caure líquid des dels núvols

ploure a bots i barrals /ˌpɫɔw.ɾe.aˌbot.si.baˈraɫs/ idiom
Bindfäden regnen aus allen Kannen gießen

pluja /ˈpɫu.d͡ʒa/ /ˈpɫu.ʒa/ n fem
Regen

plural adj
Mehrzahl Plural
Que denota més d’un.

plural n masc
Mehrzahl Plural
Forma de la categoria gramatical de nombre que denota més d’una entitat.

plusquamperfet /pɫus.kwam.peɾˈfet/ /pɫus.kwəm.pərˈfet/ n masc
Plusquamperfekt

plutoni n masc
Plutonium

plàstic n masc
Kunststoff Plastik
Material sòlid, orgànic i polimèric d'alta massa molecular. Es caracteritzen per les seves bones propietats d'elasticitat i flexibilitat i sovint també de transparència, cosa que provoca un consum massiu. El seu origen és sintètic o semisintètic i majoritàriament deriva del petroli.

plàtan /ˈpɫa.tən/ n masc
Platane

pneumònia /newˈmɔ.ni.a/ /nəwˈmɔ.ni.ə/ n fem
Lungenentzündung
Pulmonia

poal /poˈaɫ/ /puˈaɫ/ n masc
Krug
(septentrional, tarragoní) càntir

població /po.bɫa.siˈo/ /po.βɫa.siˈo/ /pob.bɫa.siˈo/ /pob.bɫə.siˈo/ /pu.βɫə.siˈo/ /pub.bɫə.siˈo/ n fem
Bevölkerung
Conjunt de gent residint a una zona.
(estadística) Conjunt de tots els individus o casos amb determinades característiques comunes, a partir dels quals es pot extreure una mostra, que s'utilitzen com a base en una operació estadística o en una recerca.

poblar /pobˈbɫa/ /poˈβɫa/ /pubˈbɫa/ /puˈβɫa/ v
bevölkern

poble /ˈpɔ.βɫe/ /ˈpɔ.βɫə/ /ˈpɔb.bɫe/ /ˈpɔb.bɫə/ n masc
Volk
Conjunt de persones amb vincles socials, polítics, ètnics, religiosos, històrics.
Dorf
(castellanisme) Població amb pocs habitants, menor que una ciutat o vila.

pobre /ˈpɔ.bɾe/ /ˈpɔ.bɾə/ /ˈpɾɔ.ba/ adj masc
arm
Que no té recursos per viure o són insuficients.

pobresa /poˈbɾe.za/ /poˈbɾə.zə/ /puˈbɾɛ.zə/ /puˈβɾɛ.zə/ n fem
Armut
Manca de diners o recursos.

pobresa energètica n fem
Energiarmut

poció /po.siˈo/ /pu.siˈo/ n fem
Trank

podeci /poˈðɛ.si/ /puˈðɛ.si/ n masc
Podetium

poder /poˈðe/ /poˈðeɾ/ /poˈðə/ /puˈðe/ /puˈðɛ/ /puˈðɛr/ v
können vermögen
Tenir la facultat o potència per fer alguna cosa, ser capaç de fer-la.

poderós /po.ðeˈɾos/ /po.ðəˈɾos/ /pu.ðəˈɾos/ adj masc
mächtig

podi /ˈpo.ði/ /ˈpɔ.ði/ n masc
Podium

podrir /poˈðɾi/ /poˈðɾiɾ/ /puˈðɾi/ v
verrotten

poema /poˈe.ma/ /puˈɛ.mə/ n masc
Gedicht

poesia /po.eˈzi.a/ /po.əˈzi.ə/ /pu.əˈzi.ə/ n fem
Poesie Dichtkunst

poeta /poˈe.ta/ /poˈə.tə/ /puˈɛ.tə/ n neut
Dichter Poet

pogrom /poˈɣɾom/ /puˈɣɾom/ n masc
Pogrom

pol /ˈpɔɫ/ n masc
Pol

polaina /poˈɫaj.na/ /poˈɫaj.nə/ /puˈɫaj.nə/ n fem
Gamasche
Peça de roba o cuir que se sobreposa parcialment a un calçat baix i el completa cap amunt per formar-ne la canya com si fos una bota.

polar /poˈɫa/ /poˈɫaɾ/ /puˈɫa/ /puˈɫar/ adj
polar
Relatiu o pertanyent a un pol o als pols.

policia /po.ɫiˈsi.a/ /po.ɫiˈsi.ə/ /pu.ɫiˈsi.ə/ n fem
Polizei
Cos de seguretat civil.

policia /po.ɫiˈsi.a/ /po.ɫiˈsi.ə/ /pu.ɫiˈsi.ə/ n neut
Polizist
Membre del cos de seguretat civil.

polimorfisme /po.ɫi.moɾˈfiz.me/ /po.ɫi.moɾˈfiz.mə/ /pu.ɫi.murˈfiz.mə/ n masc
Polymorphie Polymorphismus
Multiplicitat de possibles estats per a una determinada propietat; qualitat de polimòrfic.

polir /poˈɫi/ /poˈɫiɾ/ /puˈɫi/ v
polieren
Fregar amb un drap fins a aconseguir brillantor.

polit /poˈɫit/ /puˈɫit/ adj masc
nett
Que llueix el seu millor aspecte: net, ben vestit, ben endreçat.

politeisme /po.ɫi.teˈiz.me/ /po.ɫi.təˈiz.mə/ /pu.ɫi.təˈiz.mə/ n masc
Polytheismus

polititzar /po.ɫi.tiˈd͡za/ /po.ɫi.tiˈza/ /po.ɫi.tiˈzaɾ/ /pu.ɫi.tiˈd͡za/ v
politisieren

politja /poˈɫi.d͡ʒa/ /poˈɫi.d͡ʒə/ /puˈɫi.d͡ʒə/ n fem
Rolle

poll /ˈpoj/ /ˈpoʎ/ /ˈpoʎ/ /ˈpuʎ/ n masc
Laus
Insecte paràsit que s'alimenta de la sang de persones i viu agafat als pèls.

pollancre /poˈʎaŋ.kɾe/ /poˈʎaŋ.kɾə/ /puˈʎaŋ.kɾə/ n masc
Pappel

pollastre /poˈʎas.tɾə/ /puˈʎas.tɾə/ n masc
Hähnchen

polleguera /po.ʎeˈɣe.ɾa/ /po.ʎəˈɣe.ɾə/ /pu.ʎəˈɣe.ɾə/ n fem
Türangel
Eix sobre del qual descansa i es mouen les portes.

pollet /poˈʎet/ /poˈʎət/ /puˈʎɛt/ n masc
Küken

pollina /poˈʎi.na/ /poˈʎi.nə/ /puˈʎi.nə/ n fem
Fohlen

pollinar /po.ʎiˈna/ /po.ʎiˈnaɾ/ /pu.ʎiˈna/ v
fohlen

pollí /poˈʎi/ /puˈʎi/ n masc
Fohlen
Cria d’egua, somera o mula en edat de mamar.

poloni /poˈɫɔ.ni/ /puˈɫɔ.ni/ n masc
Polonium

polonès /po.ɫoˈnəs/ /pu.ɫuˈnɛs/ adj masc
polnisch
Relatiu a Polònia, als seus habitants o a la seva llengua.

polonès /po.ɫoˈnəs/ /pu.ɫuˈnɛs/ n masc
Polnisch polnisch
Habitant de Polònia.
(masculí singular) Llengua parlada a Polònia.

pols n fem
Staub
Partícules fines i seques alçades pel vent, normalment de terra i altres materials diminuts.

pols n masc
Puls
Impuls amb què el cor envia la sang per tot l'organisme.

poltre n masc
Fohlen
Cavall jove.

polze /ˈpoɫ.ze/ n masc
Daumen

pol·len /ˈpɔ.ɫen/ /ˈpɔ.ɫən/ /ˈpɔɫ.ɫen/ /ˈpɔɫ.ɫən/ n masc
Blütenstaub Pollen

pol·linitzar /po.ɫi.niˈd͡za/ /po.ɫi.niˈza/ /poɫ.ɫi.niˈd͡za/ /poɫ.ɫi.niˈzaɾ/ /pu.ɫi.niˈd͡za/ /puɫ.ɫi.niˈd͡za/ v
bestäuben

polígon n masc
Polygon Vieleck
Figura geomètrica plana i tancada formada per un nombre limitat de segments lineals. Cada un d'aquests segments és un costat, i cada un dels punts on s'uneixen dos costats és un vèrtex. Sovint, el terme polígon també s'utilitza per descriure l'àrea compresa dins de la figura, o la unió de la figura i l'àrea.

polític /poˈɫi.tik/ /puˈɫi.tik/ n masc
Politiker
Persona que s'ocupa professionalment dels afers públics. Que busca l'adquisició i la gestió del poder en institucions públiques.

política /poˈɫi.ti.ka/ /poˈɫi.ti.kə/ /puˈɫi.ti.kə/ n fem
Politik
En general, ciència que estudia l'organització i el govern de qualsevol organització.

pom /ˈpom/ n masc
Biedermeiersträußchen
Grup de flors que, agafades per les tiges, caben en una mà.
Türknauf
Mànec arrodonit que hi ha a les portes o en baranes.

poma /ˈpo.mə/ n fem
Apfel

pomada /poˈma.ða/ /puˈma.ðə/ n fem
Salbe
Preparació farmacèutica de textura cremosa que s'aplica damunt la pell.

pomera /poˈme.ɾa/ /poˈme.ɾə/ /puˈme.ɾə/ n fem
Apfelbaum

pomes amb peres n fem
Äpfel und Birnen

pompa /ˈpom.pa/ /ˈpom.pə/ n fem
Pomp

pondre /ˈpon.dɾə/ /ˈpɔn.dɾe/ /ˈpɔn.dɾə/ v
legen
Expulsar els ous, una au o animal ovípar.

pont /ˈpon/ /ˈpɔn/ /ˈpɔnt/ n masc
Brücke
Estructura que serveix per passar persones, vehicles, etc. per sobre d'un curs d'aigua o un altre obstacle.
(billar) Posició especial de la mà lliure d'un jugador sobre el feltre, que serveix per a guiar el final de la fletxa del tac, impulsat amb l'altra mà.
Brückentag
Dia feiner convertit en inhàbil o de lleure pel fet de caure entre dos dies de festa.

pop n masc
Polyp Tintenfisch
Nom genèric de mol·luscs marins de vuit tentacles que expulsen tinta per defensar-se i dels quals se'n menja la carn.

popa /ˈpo.pa/ /ˈpo.pə/ n fem
Heck
(nàutica) Part del darrere d'un vaixell, on es troba el timó i les eines de navegació.
Part del darrere d'una aeronau.

popularitat /po.pu.ɫa.ɾiˈtat/ /pu.pu.ɫə.ɾiˈtat/ n fem
Popularität Beliebtheit

por /ˈpo/ /ˈpu/ /ˈpɔ/ /ˈpɔɾ/ n fem
Furcht Angst

porc n masc
Schwein Hausschwein
Mamífer de la família dels suids (Sus domestica), d'estatura baixa i gras, destinat normalment a fer embotits.

porc marí n masc
Meersau

porcellana /poɾ.seˈʎa.na/ /poɾ.səˈʎa.nə/ /pur.səˈʎa.nə/ n fem
Porzellan

porcions /poɾ.siˈons/ /pur.siˈons/ n fem
Teile

porció /poɾ.siˈo/ /pur.siˈo/ n fem
Teil

pornografia /poɾ.no.ɣɾaˈfi.a/ /poɾ.no.ɣɾəˈfi.ə/ /pur.nu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
Pornografie

pornogràfic /poɾ.noˈɣɾa.fik/ /pur.nuˈɣɾa.fik/ adj masc
pornographisch

pornògraf /poɾˈnɔ.ɣɾaf/ /poɾˈnɔ.ɣɾəf/ /purˈnɔ.ɣɾəf/ n masc
Pornograph

porro /ˈpo.ro/ /ˈpo.ru/ /ˈpɔ.ro/ /ˈpɔ.ru/ n masc
Lauch Porree
Tipus de ceba allargada que es fa servir per donar gust a les sopes (Allium porrum).
Joint
(argot) Cigarreta de tabac amb marihuana o altre estupefaent.

port /ˈpɔrt/ n masc
Hafen Port
Construcció al mar per protegir i ancorar vaixells.
Pass
Pas entre muntanyes.
Port
Connexió en un ordinador per dispositius externs.

porta /ˈpɔl.ta/ /ˈpɔr.ta/ /ˈpɔɾ.ta/ /ˈpɔɾ.tɔ/ /ˈpɔɾ.tə/ n fem
Tür Türe
Obertura vertical per accedir a un indret tancat, usualment un edifici.
Eingang Tür
Per extensió i sovint metafòricament, qualsevol tipus d'accés.
Tor Tür
(futbol americà) Espai obert pels jugadors de la línia ofensiva d'un equip entre els defensors adversaris, amb l'objectiu que hi puguin avançar els propis corredors.

portaavions /ˌpɔr.ta.a.βiˈons/ /ˌpɔr.tə.βiˈons/ /ˌpɔɾ.ta.a.viˈons/ /ˌpɔɾ.ta.a.βiˈons/ /ˌpɔɾ.tə.viˈons/ n masc
Flugzeugträger

portabilitat /poɾ.ta.bi.ɫiˈtat/ /poɾ.tə.bi.ɫiˈtat/ /pur.tə.bi.ɫiˈtat/ /pur.tə.βi.ɫiˈtat/ n fem
Portabilität

portada /poɾˈta.ða/ /poɾˈta.ðə/ /purˈta.ðə/ n fem
Titelseite
Primera plana, d'un diari, d'una revista, etc.

portar /porˈta/ /poɾˈta/ /poɾˈtaɾ/ /pulˈta/ /purˈta/ v
tragen
Vestir una roba concreta.
Transportar quelcom amb si mateix.

porter /porˈte/ /poɾˈte/ /poɾˈteɾ/ /purˈte/ n masc
Tormann Portier
(esports de pilota) Jugador encarregat de defensar la porteria, que pot jugar la pilota, la bola o el disc amb les mans dintre una determinada àrea.

porteria /poɾ.teˈɾi.a/ /poɾ.təˈɾi.ə/ /pur.təˈɾi.ə/ n fem
Tor

portuguès /poɾ.tuˈɣəs/ /pur.tuˈɣɛs/ adj masc
portugiesisch Portugiesisch
Relatiu o pertanyent a Portugal o a l'idioma portuguès.

portuguès /poɾ.tuˈɣəs/ /pur.tuˈɣɛs/ n masc
Portugiesisch
Natural de Portugal.

posar /poˈza/ /poˈzaɾ/ /puˈza/ v
hinlegen
Col·locar alguna cosa a algun lloc o situació o al grau que li pertoca.

posició n fem
Stellung

positiu /po.ziˈtiw/ /pu.ziˈtiw/ adj
positiv
Afirmatiu, per oposició a negatiu.

positró /po.ziˈtɾo/ /pu.ziˈtɾo/ n masc
Positron

posposar /pos.poˈza/ /pos.poˈzaɾ/ /pus.puˈza/ v
verschieben

posseir /po.seˈi/ /po.seˈiɾ/ /po.səˈi/ /pu.səˈi/ v
besitzen
Tenir la pertinença d'alguna cosa, ser-ne propietari o gaudir-ne.

possible /poˈsi.bɫe/ /poˈsi.βɫe/ /poˈsib.bɫe/ /poˈsib.bɫə/ /puˈsi.βɫə/ /puˈsib.bɫə/ adj
möglich
Que pot tenir lloc.

possible /poˈsi.bɫe/ /poˈsi.βɫe/ /poˈsib.bɫe/ /poˈsib.bɫə/ /puˈsi.βɫə/ /puˈsib.bɫə/ n masc
möglich
Cosa que pot tenir lloc.

possiblement /poˌsi.bɫeˈment/ /poˌsi.βɫeˈmen/ /poˌsib.bɫeˈmen/ /poˌsib.bɫəˈment/ /puˌsi.βɫəˈmen/ /puˌsib.bɫəˈmen/ adv
eventuell möglicherweise

post de planxar n fem
Bügelbrett

postproducció /ˌpos.pɾo.ðuk.siˈo/ /ˌpɔs.pɾo.ðuk.siˈo/ /ˌpɔs.pɾu.ðuk.siˈo/ n fem
Post-Produktion

postres /ˈpɔs.tɾes/ /ˈpɔs.tɾəs/ n fem
Dessert Nachtisch
(no comptable) Part complementària i normalment final d'un àpat principal (dinar o sopar). Típicament és una menja dolça.

pot /ˈpɔt/ n masc
Büchse

pota /ˈpɔ.ta/ /ˈpɔ.tɔ/ n fem
Bein
Peülla o peu gros d’animal.

potassi /poˈta.si/ /puˈta.si/ n masc
Kalium

poterna /poˈtɛr.na/ /poˈtɛɾ.na/ /poˈtɛɾ.nə/ /poˈtɛɾ.nɛ/ /puˈtɛr.nə/ n fem
Schlupftür

potser /potˈseɾ/ /ˌpɔtˈse/ /ˌpɔtˈsə/ /ˌpɔtˈsɛ/ adv
vielleicht womöglich

potència /poˈtɛn.sia/ /puˈtɛn.siə/ n fem
Macht

pou /ˈpow/ /ˈpow/ /ˈpɔw/ n masc
Brunnen Brunnenschacht
Forat vertical que comunica la superfície del terra amb un corrent d'aigua subterrani i que s'utilitza per agafar aquesta aigua.

practicar /pɾak.tiˈka/ /pɾak.tiˈkaɾ/ /pɾək.tiˈka/ v
betreiben

praseodimi /pɾə.zə.oˈði.mi/ /pɾə.zə.uˈði.mi/ n masc
Praseodym

prat /ˈpɾat/ n masc
Wiese

precedir /pɾe.seˈði/ /pɾe.seˈðiɾ/ /pɾə.səˈði/ v
vorangehen

precepte /pɾeˈsɛp.te/ /pɾəˈsep.tə/ n masc
Gebot

preceptor /pɾe.sepˈto/ /pɾe.sepˈtoɾ/ /pɾə.səpˈto/ n masc
Präzeptor

precipici /pɾe.siˈpi.si/ /pɾə.siˈpi.si/ n masc
Abgrund

precisió /pɾe.si.ziˈo/ /pɾə.si.ziˈo/ n fem
Präzision

precís /pɾeˈsis/ /pɾəˈsis/ adj masc
präzise genau
Concret, amb el detall necessari, sense lloc per a les ambigüitats.

predecessor /pɾe.ðe.seˈso/ /pɾe.ðe.seˈsoɾ/ /pɾə.ðə.səˈso/ n masc
Vorgänger

predicador /pɾe.ði.kaˈðo/ /pɾe.ði.kaˈðoɾ/ /pɾə.ði.kəˈðo/ n masc
Prediger
Orador evangèlic que predica o declara la paraula de Deu.

predicar /pɾe.ðiˈka/ /pɾe.ðiˈkaɾ/ /pɾə.ðiˈka/ v
predigen

predicat /pɾe.ðiˈkat/ /pɾə.ðiˈkat/ n masc
Prädikat

predicció n fem
Prognose Vorhersage

predir /pɾeˈði/ /pɾeˈðiɾ/ /pɾəˈði/ v
vorhersagen

preferir /pɾe.feˈɾi/ /pɾe.feˈɾiɾ/ v
vorziehen bevorzugen

prefix /pɾeˈfiks/ /pɾəˈfiks/ n masc
Präfix Vorsilbe
En gramàtica, afix quan s'afegeix al davant del mot.

pregar /pɾeˈɣa/ /pɾeˈɣaɾ/ /pɾəˈɣa/ v
beten
(intransitiu) Dirigir una oració cap a la divinitat.

pregunta /pɾeˈɣun.ta/ n fem
Frage
Fet de demanar a algú sobre una qüestió, una dada, una informació.

preguntar /pɾe.ɣunˈta/ /pɾe.ɣunˈtaɾ/ v
fragen

pregària /pɾeˈɣa.ɾi.a/ n fem
Gebet

prehistòria /pɾe.isˈtɔ.ɾi.a/ /pɾə.isˈtɔ.ɾi.ə/ n fem
Urgeschichte Vorgeschichte

prejudici /pɾe.d͡ʒuˈði.si/ /pɾe.ʒuˈði.si/ /pɾə.ʒuˈði.si/ n masc
Vorverurteilung

premi /ˈpɾe.mi/ /ˈpɾɛ.mi/ /ˈpɾɛ.mit/ n masc
Preis

premiar /pɾe.miˈa/ /pɾe.miˈaɾ/ /pɾə.miˈa/ v
belohnen

premonició /pɾe.mo.ni.siˈo/ /pɾə.mo.ni.siˈo/ /pɾə.mu.ni.siˈo/ n fem
Vorahnung

premsa /ˈpɾem.sa/ /ˈpɾem.sə/ n fem
Presse
Màquina que serveix per a comprimir entre dos elements que fan pressió.
Conjunt de publicacions periòdiques dels mitjans de comunicació i llurs periodistes i editors.
Druckerpresse
Màquina d’imprimir un tiratge d’una publicació pressionant el paper sobre la forma.

prenyar /pɾeˈɲa/ /pɾeˈɲaɾ/ /pɾəˈɲa/ v
schwängern

preocupació /pɾə.u.ku.pə.siˈo/ n fem
Sorge
Problema pendent que ocupa i cansa la ment.

preparació /pɾe.pa.ɾa.siˈo/ n fem
Vorbereitung
Allò que es fa per tenir tot a punt abans de fer una cosa.

preparar /pɾe.paˈɾa/ /pɾe.paˈɾaɾ/ /pɾə.pəˈɾa/ v
vorbereiten
Deixar una cosa llesta per al seu ús.

preposició /pɾe.po.zi.siˈo/ /pɾə.po.zi.siˈo/ /pɾə.pu.zi.siˈo/ n fem
Präposition Verhältniswort

preproducció n fem
Pre-Produktion

prerrogativa /pɾe.ro.ɣaˈti.va/ /pɾe.ro.ɣaˈti.βa/ /pɾə.ro.ɣəˈti.və/ /pɾə.ru.ɣəˈti.və/ /pɾə.ru.ɣəˈti.βə/ n fem
Prärogative
Dret que es té pel fet de pertànyer a la noblesa, generalment relacionat amb el cobrament d'impostos.

presa /ˈpɾe.za/ /ˈpɾə.zə/ /ˈpɾɛ.zə/ n fem
Damm
Obra que es fa en algun riu, canal, etc., per prendre aigua i conduir-la a altra part.

prescriure /pɾesˈkɾiw.ɾe/ /pɾəsˈkɾiw.ɾə/ v
verschreiben
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los.

present /pɾeˈzen/ /pɾeˈzent/ /pɾəˈzen/ /pɾəˈzent/ adj
anwesend Gegenwart
Que assisteix.

present /pɾeˈzen/ /pɾeˈzent/ /pɾəˈzen/ /pɾəˈzent/ n masc
Gegenwart anwesend
Moment actual.
Geschenk Gegenwart
Regal.

presentació /pɾe.zen.ta.siˈo/ /pɾə.zən.tə.siˈo/ n fem
Präsentation Vorstellung

presentar /pɾe.zenˈta/ /pɾe.zenˈtaɾ/ v
präsentieren vorlegen
Mostrar, posar alguna cosa a la presència d'algú.
vorstellen
Proposar alguna persona per a que els altres la coneguin.

preservatiu /pɾe.zer.βaˈtiw/ /pɾe.zeɾ.vaˈtiw/ /pɾe.zeɾ.βaˈtiw/ /pɾə.zəɾ.vəˈtiw/ adj masc
Schutz
Que preserva.

preservatiu /pɾe.zer.βaˈtiw/ /pɾe.zeɾ.vaˈtiw/ /pɾe.zeɾ.βaˈtiw/ /pɾə.zəɾ.vəˈtiw/ n masc
Präservativ
Funda per al penis usada per a evitar l’embaràs o el contagi veneri.

presidencial /pɾe.zi.ðen.siˈaɫ/ /pɾə.zi.ðən.siˈaɫ/ adj
präsidial

president /pɾe.ziˈðen/ /pɾe.ziˈðent/ /pɾə.ziˈðen/ /pɾə.ziˈðent/ n masc
Präsident

presidir /pɾe.ziˈði/ /pɾe.ziˈðiɾ/ /pɾə.ziˈði/ v
präsidieren

presidència /pɾe.ziˈðɛn.si.a/ /pɾə.ziˈðɛn.si.ə/ n fem
Präsidentschaft

presoner /pɾe.zoˈne/ /pɾe.zoˈneɾ/ /pɾə.zoˈne/ /pɾə.zuˈne/ n masc
Strafgefangener
Persona que està a la presó

pressa /ˈpɾe.sa/ /ˈpɾe.sə/ n fem
Eile

pressentiment /pɾe.sen.tiˈmen/ /pɾe.sen.tiˈment/ /pɾə.sən.tiˈmen/ /pɾə.sən.tiˈment/ n masc
Ahnung

pressió /pɾe.siˈo/ /pɾə.siˈo/ n fem
Druck
Acció d'una força que prem o empeny.

pressupost /pɾe.suˈpɔst/ n masc
Budget Etat

pressupostari /pɾe.su.posˈta.ɾi/ /pɾə.su.posˈta.ɾi/ /pɾə.su.pusˈta.ɾi/ adj masc
haushaltlich

prestar /pɾasˈta/ /pɾesˈta/ /pɾesˈtaɾ/ /pɾəsˈta/ /pɾəsˈta/ v
leihen borgen
Donar una cosa a una persona perquè la faci servir durant un temps i amb la condició que la torni.

prestigi /pɾesˈti.d͡ʒi/ /pɾesˈti.ʒi/ /pɾəsˈti.ʒi/ n masc
Prestige

presumir /pɾe.zuˈmi/ /pɾe.zuˈmiɾ/ /pɾə.zuˈmi/ v
vermuten
Creure i fer notar el fet de posseir una qualitat, un mèrit, atribut, etc.
annehmen
Sospitar o creure que succeeix un cosa o fet basant-se en pistes, senyals, etc.

presència /pɾeˈzɛn.si.a/ /pɾəˈzen.si.ə/ /pɾəˈzɛn.si.ə/ n fem
Anwesenheit

presó /pɾeˈzo/ /pɾəˈzo/ n fem
Gefängnis

pretendent /pɾe.tenˈden/ /pɾe.tenˈdent/ /pɾə.tənˈden/ /pɾə.tənˈdent/ n masc
Verehrer

preu n masc
Preis
Valor acordat entre venedor i comprador.

prevalença /pɾe.vaˈɫen.sa/ /pɾe.βaˈɫen.sa/ /pɾə.vəˈɫən.sə/ /pɾə.vəˈɫɛn.sə/ /pɾə.βəˈɫɛn.sə/ n fem
Prävalenz

prevaricació /pɾe.va.ɾi.ka.siˈo/ /pɾe.βa.ɾi.ka.siˈo/ /pɾə.və.ɾi.kə.siˈo/ /pɾə.βə.ɾi.kə.siˈo/ n fem
Pflichtverletzung
Acció i efecte de prevaricar.

prevenció /pɾe.ven.siˈo/ /pɾe.βen.siˈo/ /pɾə.vən.siˈo/ /pɾə.βən.siˈo/ n fem
Prävention

prevere /pɾeˈve.ɾe/ /pɾeˈβe.ɾe/ /pɾəˈve.ɾə/ /pɾəˈβe.ɾə/ n masc
Presbyter

preveure /pɾeˈvew.ɾe/ /pɾeˈβew.ɾe/ /pɾəˈvəw.ɾə/ /pɾəˈvɛw.ɾə/ /pɾəˈβɛw.ɾə/ v
vorhersehen

previsió /pɾe.vi.ziˈo/ /pɾe.βi.ziˈo/ /pɾə.vi.ziˈo/ /pɾə.βi.ziˈo/ n fem
Voraussicht

prim /ˈpɾim/ adj masc
dünn schlank
Cos de poca amplària o gruix

primavera /pɾi.maˈve.ɾa/ /pɾi.maˈβe.ɾa/ /pɾi.məˈve.ɾə/ /pɾi.məˈβɛ.ɾə/ n fem
Frühling Frühjahr Lenz
Estació de l'any entre l'hivern i l'estiu i que en l'hemisferi nord coincideix amb la floració.

primer /pɾiˈme/ /pɾiˈmeɾ/ adj masc
zuerst
Principal, el de més importància.

primer /pɾiˈme/ /pɾiˈmeɾ/ adv
zuerst
Abans de res, abans de tot.

primer /pɾiˈme/ /pɾiˈmeɾ/ number
erste erst
(ordinal) Corresponent a l'u en una sèrie.

primera persona n fem
erste Person

princesa /pɾinˈse.za/ /pɾinˈsə.zə/ /pɾinˈsɛ.zə/ n fem
Fürstin Prinzessin

principal adj
hauptsächlich
El més important.

principalment /pɾin.siˌpaɫˈmen/ /pɾin.siˌpaɫˈment/ adv
hauptsächlich

principat /pɾin.siˈpat/ n masc
Fürstentum

principi n masc
Anfang
començament
Grundsatz Prinzip
Norma o idea fonamental que regeix el pensament o la conducta.

prior /pɾiˈo/ /pɾiˈoɾ/ n masc
Prior

priorat /pɾi.oˈɾat/ /pɾi.uˈɾat/ n masc
Priorat
Districte en què té jurisdicció el prior.

privat adj masc
privat
No públic.

privilegi /pɾi.viˈɫɛ.d͡ʒi/ /pɾi.viˈɫɛ.ʒi/ /pɾi.βiˈɫɛ.d͡ʒi/ /pɾi.βiˈɫɛ.ʒi/ n masc
Privileg

pro /ˈpɾo/ n masc
Für
L'aspecte favorable, especialment en contrast amb el desfavorable (contra).

pro /ˈpɾo/ preposition
für
A favor de, per bé de

proa /ˈpɾo.a/ /ˈpɾo.ə/ n fem
Bug

probable /pɾoˈba.bɫe/ /pɾoˈbab.bɫə/ /pɾoˈβa.βɫe/ /pɾoˈβab.bɫe/ /pɾuˈbab.bɫə/ /pɾuˈβa.βɫə/ /pɾuˈβab.bɫə/ adj
glaubhaft wahrscheinlich

problema /pɾobˈbɫɛ.mə/ /pɾoˈbɫe.ma/ /pɾubˈbɫɛ.mə/ n masc
Problem

procediment /pɾo.se.ðiˈmen/ /pɾo.se.ðiˈment/ /pɾo.sə.ðiˈment/ /pɾu.sə.ðiˈmen/ n masc
Vorgehen
Manera de fer, de procedir, per aconseguir un resultat.
Prozedur
Conjunt de regles preestablertes per actuar en una situació en concret.

procedència /pɾo.seˈðɛn.si.a/ /pɾo.səˈðɛn.si.ə/ /pɾu.səˈðɛn.si.ə/ n fem
Herkunft
Lloc d'on ha sortit una cosa en moviment.

processador gràfic n masc
Grafikprozessor

processó /pɾo.seˈso/ /pɾo.səˈso/ /pɾu.səˈso/ n fem
Prozession

proclític /pɾoˈkɫi.tik/ /pɾuˈkɫi.tik/ adj masc
Proklitikon

procrastinació /pɾo.kɾas.ti.na.siˈo/ /pɾo.kɾəs.ti.nə.siˈo/ /pɾu.kɾəs.ti.nə.siˈo/ n fem
Aufschieben Prokrastination

procés /pɾoˈses/ /pɾuˈses/ n masc
Prozess
Manera en com es desenvolupa una acció progressiva.
Successió de fases que es donen en un fenomen natural o un procediment.

prodigi /proˈdi.ʒi/ /pɾuˈdi.ʒi/ n masc
Wunder

producció n fem
Produktion

producte /pɾoˈðuk.te/ /pɾoˈðuk.tə/ /pɾuˈðuk.tə/ n masc
Produkt

productiu /pɾo.ðukˈtiw/ /pɾu.ðukˈtiw/ adj masc
produktiv

produir /pɾo.ðuˈi/ /pɾo.ðuˈiɾ/ /pɾu.ðuˈi/ v
produzieren
Treure de si amb activitat o acció vital alguna cosa.

professor /pɾo.feˈso/ /pɾo.feˈsoɾ/ /pɾo.fəˈso/ /pɾu.fəˈso/ n masc
Lehrer
Persona que ensenya alguna cosa a alguna altra.

profeta /pɾoˈfe.ta/ /pɾoˈfe.tə/ /pɾuˈfe.tə/ n neut
Prophet Prophetin

profit /pɾoˈfit/ /pɾuˈfit/ n masc
Profit

profund /pɾoˈfun/ /pɾoˈfunt/ /pɾuˈfun/ adj masc
tief
Que s'enfonsa en la terra o una altra superfície, d'alçada.

profunditat /pɾo.fun.diˈtat/ /pɾu.fun.diˈtat/ n fem
Tiefe
Qualitat de ser profund.

programa /pɾoˈɣɾa.ma/ /pɾoˈɣɾa.mə/ /pɾuˈɣɾa.mə/ n masc
Programm
Anunci detallat d'un concert, representació teatral, un acte públic.
Enunciació de les matèries d'aprenentatge que es tractaran durant un curs.
Cadascun dels espais televisius o de ràdio.

programació /pɾo.ɣɾa.ma.siˈo/ /pɾo.ɣɾə.mə.siˈo/ /pɾu.ɣɾə.mə.siˈo/ n fem
Programmierung

programació orientada a objectes n fem
objektorientierte Programmierung

programar /pɾo.ɣɾəˈma/ /pɾu.ɣɾəˈma/ v
programmieren

programari /pɾo.ɣɾaˈma.ɾi/ /pɾo.ɣɾəˈma.ɾi/ /pɾu.ɣɾəˈma.ɾi/ n masc
Programm

programari descatalogat n masc
Abandonware

programari intermediari n masc
Middleware

progressió /pɾo.ɣɾe.siˈo/ /pɾo.ɣɾə.siˈo/ /pɾu.ɣɾə.siˈo/ n fem
Fortschreiten Folge

prohibició /pɾo.i.bi.siˈo/ /pɾu.i.bi.siˈo/ /pɾu.i.βi.siˈo/ n fem
Verbot

prohibir /pɾo.iˈbi/ /pɾo.iˈbiɾ/ /pɾo.iˈβi/ /pɾu.iˈbi/ v
verbieten

projecte /pɾoˈd͡ʒɛk.te/ /pɾoˈʒɛk.te/ /pɾoˈʒɛk.tə/ /pɾuˈʒɛk.tə/ n masc
Projekt
Estudi detallat d'una cosa a realitzar.

projectil /pɾo.d͡ʒekˈtiɫ/ /pɾu.ʒəkˈtiɫ/ n masc
Projektil Geschoss

promesa /pɾoˈme.za/ /pɾoˈmə.zə/ /pɾuˈmɛ.zə/ n fem
Versprechen

prometença /pɾo.meˈten.sa/ /pɾo.məˈtɛn.sə/ /pɾu.məˈtɛn.sə/ n fem
Versprechen

prometi /pɾoˈme.ti/ /pɾoˈmə.ti/ /pɾoˈmɛ.ti/ /pɾuˈmɛ.ti/ n masc
Promethium

prometre /pɾoˈme.tɾe/ /pɾoˈmə.tɾə/ /pɾuˈmɛ.tɾə/ v
versprechen

promulgar /pɾo.muɫˈɣa/ /pɾo.muɫˈɣaɾ/ /pɾu.muɫˈɣa/ v
verkünden

promès /pɾoˈmes/ /pɾoˈməs/ /pɾuˈmɛs/ n masc
Bräutigam

pronosticar /pɾo.nos.tiˈka/ /pɾo.nos.tiˈkaɾ/ /pɾu.nus.tiˈka/ v
vorhersagen

pronunciació /pɾo.nun.si.a.siˈo/ /pɾo.nun.si.ə.siˈo/ /pɾu.nun.si.ə.siˈo/ n fem
Aussprache

proper /pɾoˈpe/ /pɾoˈpeɾ/ /pɾuˈpe/ adj masc
nahe

propi /ˈpɾɔ.pi/ adj masc
eigen
Que pertany a algú o a alguna cosa, a un propietari.

proporció /pɾo.poɾ.siˈo/ /pɾu.pur.siˈo/ n fem
Proportion

proposar /pɾo.poˈza/ /pɾo.poˈzaɾ/ /pɾu.puˈza/ v
vorschlagen
Exposar a algú una cosa perquè la consideri o l’adopti.

propòsit /pɾoˈpɔ.zit/ /pɾuˈpɔ.zit/ n masc
Zweck Ziel

prosa /ˈpɾɔ.za/ /ˈpɾɔ.zə/ n fem
Prosa

prosperitat /pɾos.pe.ɾiˈtat/ /pɾus.pə.ɾiˈtat/ n fem
Wohlstand

prostitució /pɾos.ti.tu.siˈo/ /pɾus.ti.tu.siˈo/ n fem
Prostitution

prostituta /pɾos.tiˈtu.ta/ /pɾos.tiˈtu.tə/ /pɾus.tiˈtu.tə/ n fem
Prostituierte

prosèlit /pɾoˈzɛ.ɫit/ /pɾuˈzɛ.ɫit/ n masc
Proselyt

protagonista /pɾo.ta.ɣoˈnis.ta/ /pɾo.ta.ɣoˈnis.te/ /pɾo.tə.ɣoˈnis.tə/ /pɾu.tə.ɣuˈnis.tə/ n neut
Protagonist

protecció /pɾo.tek.siˈo/ /pɾo.tək.siˈo/ /pɾu.tək.siˈo/ n fem
Schutz
Acció o efecte de protegir.
(esports de pilota) Acció de defensar la pilota, la bola o el disc de l'atac d'un o més adversaris amb el tronc, les cames, els braços o l'estic.

protegir /pɾo.teˈd͡ʒi/ /pɾo.teˈd͡ʒiɾ/ /pɾo.teˈʒi/ /pɾo.təˈʒi/ /pɾu.təˈʒi/ v
schützen
Resguardar algú o alguna cosa d’un perjudici o perill.

protestar /pɾo.tesˈta/ /pɾo.tesˈtaɾ/ /pɾo.təsˈta/ /pɾu.təsˈta/ v
protestieren
(intransitiu) Manifestar l’oposició de forma solemne.

proteïna /pɾo.teˈi.na/ /pɾo.təˈi.nə/ /pɾu.təˈi.nə/ n fem
Protein Eiweiß

protoactini /pɾo.to.əkˈti.ni/ /pɾu.tu.əkˈti.ni/ n masc
Protactinium

protocol /pɾo.toˈkɔɫ/ /pɾu.tuˈkɔɫ/ n masc
Protokoll

prototip /pɾo.toˈtip/ /pɾu.tuˈtip/ n masc
Prototyp

protó /pɾoˈto/ /pɾuˈto/ n masc
Proton

prova /ˈpɾɔ.va/ /ˈpɾɔ.və/ /ˈpɾɔ.βa/ /ˈpɾɔ.βɔ/ /ˈpɾɔ.βə/ n fem
Beweis
Acció de provar.
assaig
Test
examen, control, test

provar /pɾoˈva/ /pɾoˈvaɾ/ /pɾoˈβa/ /pɾuˈva/ /pɾuˈβa/ v
prüfen
Fer examen i experiment de les qualitats.
beglaubigen
Justificar la certesa o la veritat amb raons o testimonis.

proveir /pɾo.veˈiɾ/ /pɾo.vəˈi/ /pɾo.βeˈi/ /pɾu.vəˈi/ /pɾu.βəˈi/ v
sorgen

proverbi /pɾoˈvɛɾ.bi/ /pɾoˈβɛr.βi/ /pɾoˈβɛɾ.βi/ /pɾuˈvɛr.bi/ n masc
Sprichwort

provocar /pɾo.voˈka/ /pɾo.voˈkaɾ/ /pɾo.βoˈka/ /pɾu.vuˈka/ /pɾu.βuˈka/ v
hervorrufen
Incitar algú a fer una cosa.

província /pɾoˈvin.si.a/ /pɾoˈvin.si.ə/ /pɾoˈβin.si.a/ /pɾuˈvin.si.ə/ /pɾuˈβin.si.ə/ n fem
Provinz

proximitat /pɾok.si.miˈtat/ /pɾuk.si.miˈtat/ n fem
Nähe
Qualitat d'allò que és pròxim.

pruna n fem
Pflaume Zwetschge

pràctica /pɾəkˈti.kə/ /ˈpɾak.ti.ka/ /ˈpɾak.ti.kə/ n fem
Übung
Exercici del que prèviament s'ha après de forma teòrica.

prémer /ˈpɾe.me/ /ˈpɾe.meɾ/ /ˈpɾe.mə/ v
drücken

préssec n masc
Pfirsich

préstec /ˈpɾes.tek/ /ˈpɾes.tək/ n masc
Darlehen Anleihe

príncep /ˈpɾin.sep/ /ˈpɾin.səp/ n masc
Prinz Fürst
Fill del rei, hereu del tron.

pròsper /ˈpɾɔs.peɾ/ adj masc
erfolgreich
Que li van bé les coses, que prospera, creix feliç o es desenvolupa.

pròstata /ˈpɾɔs.ta.ta/ /ˈpɾɔs.tə.tə/ n fem
Prostata

pròtesi /ˈpɾɔ.te.zi/ /ˈpɾɔ.tə.zi/ n fem
Prothese Prosthese
Peça o aparell artificial implantat en el cos en substitució d’un òrgan.
Prothese
(lingüística) So no etimològic inserit per processos de canvi lingüístic a l'inici d'un mot

pseudociència /ˌpsɛw.ðu.siˈɛn.si.ə/ /ˌsew.ðo.siˈɛn.si.a/ /ˌsɛw.ðo.siˈɛn.si.ə/ /ˌsɛw.ðu.siˈɛn.si.ə/ n fem
Pseudowissenschaft

pseudònim /psəwˈðɔ.nim/ /sewˈðɔ.nim/ /səwˈðɔ.nim/ n masc
Pseudonym
Nom pel que hom es fa conèixer per tal d'amagar la seva identitat vertadera.

psicoanàlisi n fem
Psychoanalyse

psicologia /si.ko.ɫoˈd͡ʒi.a/ /si.ko.ɫoˈʒi.a/ /si.ko.ɫoˈʒi.ə/ /si.ku.ɫuˈʒi.ə/ n fem
Psychologie

psicomotricitat n fem
Psychomotorik
Domini dels moviments corporals i de les funcions motores en general, dirigides pel sistema nerviós.

psicosi /psiˈkɔ.zi/ /siˈkɔ.zi/ n fem
Psychose

psicòleg /siˈkɔ.ɫek/ /siˈkɔ.ɫək/ n masc
Pyschologe

psique /ˈpsi.ke/ /ˈpsi.kə/ /ˈsi.ke/ /ˈsi.kə/ n fem
Psyche

publicació /pu.bɫi.ka.siˈo/ /pu.βɫi.ka.siˈo/ /pu.βɫi.kə.siˈo/ /pub.bɫi.ka.siˈo/ /pub.bɫi.kə.siˈo/ n fem
Veröffentlichung

publicar /pu.bɫiˈkaɾ/ /pu.βɫiˈka/ /pub.bɫiˈka/ v
herausgeben

publicitat intrajoc n fem
In-Game-Werbung

pudir /puˈði/ /puˈðiɾ/ v
stinken
Produir o causar pudor.

pudor /puˈðo/ /puˈðo/ /puˈðor/ /puˈðoɾ/ /puˈðu/ n fem
Gestank
Mala olor, olor desagradable.

pulmó n masc
Lunge

punt /ˈpun/ /ˈpunt/ n masc
Punkt
Signe de puntuació que separa frases.
Grau d'una escala de qualificació.
Recompenses en el joc.

punt volat n masc
Hochpunkt
Signe diacrític enmig del dígraf de la ela geminada (l·l)
Malpunkt
(matemàtiques) Signe gràfic de la multiplicació (⋅)

punta /ˈpun.ta/ n fem
Spitze
Extrem agut d'una cosa.

puntuació /pun.tu.a.siˈo/ /pun.tu.ə.siˈo/ n fem
Interpunktion Satzzeichen
Signes que marquen les pauses en la lectura d'un escrit.

puntual /pun.tuˈaɫ/ adj
pünktlich
Que fa les coses en el moment previst.

puntualitat /pun.tu.a.ɫiˈtat/ /pun.tu.ə.ɫiˈtat/ n fem
Pünktlichkeit

punxó /puɲˈt͡ʃo/ /puɲˈʃo/ n masc
Ahle

puny n masc
Manschette
En una peça de vestir, part final i diferenciada d'una màniga que es troba sobre el canell o a prop.

punyal /puˈɲaɫ/ n masc
Dolch

punyalada /pu.ɲaˈɫa.ða/ /pu.ɲəˈɫa.ðə/ n fem
Stich

pupil·la /puˈpi.ɫa/ /puˈpi.ɫə/ /puˈpiɫ.ɫa/ /puˈpiɫ.ɫə/ n fem
Pupille
Obertura central de l'iris.

puput /puˈput/ n
Wiedehopf

pur /ˈpu/ /ˈpuɾ/ adj masc
rein

puré /puˈɾe/ n masc
Püree

pus /ˈpus/ n masc
Eiter

puta /ˈpu.ta/ /ˈpu.tə/ n fem
Hure

puça /ˈpu.sa/ n fem
Floh
Insecte endopterigot ectoparàsit de mamífers i aus.

pàgina /ˈpa.d͡ʒi.na/ /ˈpa.ʒi.na/ n fem
Seite Folio

pàl·lid /ˈpa.ɫit/ /ˈpaɫ.ɫit/ adj masc
blass

pàncrees /ˈpaŋ.kɾe.es/ n masc
Bauchspeicheldrüse Pankreas

pànic n masc
Panik

pàtria /ˈpa.tɾi.a/ n fem
Vaterland

pèl /ˈpəɫ/ /ˈpɛɫ/ n masc
Haar
Filament propi dels mamífers, que cobreix el cos o part d'ell. Es creen a partir de cèl·lules mortes i tenen un alt contingut de proteïna queratina.

pèl-roig /ˌpəɫˈrɔt͡ʃ/ /ˌpɛɫˈrot͡ʃ/ /ˌpɛɫˈrɔt͡ʃ/ adj masc
rothaarig

pèndol /ˈpɛn.doɫ/ /ˈpɛn.duɫ/ n masc
Pendel

pèrdua /ˈpɛr.du.ə/ /ˈpɛɾ.ðu.a/ n fem
Verlust

pèsol /ˈpe.zoɫ/ /ˈpə.zoɫ/ /ˈpɛ.zuɫ/ n masc
Erbse

pètal /ˈpɛ.taɫ/ /ˈpɛ.təɫ/ n masc
Blütenblatt Kronblatt

píndola /ˈpin.do.ɫa/ /ˈpin.do.ɫə/ /ˈpin.du.ɫə/ n fem
Pille

píxel /ˈpik.seɫ/ /ˈpik.səɫ/ n masc
Pixel

pòstit /ˈpɔs.tit/ n masc
Klebezettel

pólvora /ˈpoɫ.vo.ɾa/ /ˈpoɫ.vo.ɾə/ /ˈpoɫ.vu.ɾə/ /ˈpoɫ.βo.ɾa/ /ˈpoɫ.βu.ɾə/ n fem
Schießpulver
Explosiu compost per diverses substàncies polvoritzades.

públic /ˈpu.bɫik/ /ˈpu.βɫik/ /ˈpub.bɫik/ adj masc
öffentlich
Comú, que no és privat.

públic /ˈpu.bɫik/ /ˈpu.βɫik/ /ˈpub.bɫik/ n masc
Publikum öffentlich
Audiència, persones que assisteixen a un acte o espectacle.

púrria /ˈpu.ri.a/ /ˈpu.ri.ə/ n fem
Gesindel
Gent de classe baixa.

quadern /kwaˈðeɾn/ /kwəˈðern/ n masc
Heft
Conjunt de fulls de paper plegats, encaixats i units.

quadrat /kwaˈðɾat/ adj masc
quadratisch Quadrat
Que té la forma d'un quadrat.
Quadrat quadratisch
(aritmètica) Potència segona d'un número, és a dir, un número elevat a dos.

quadrat /kwaˈðɾat/ n masc
Quadrat quadratisch
(geometria) Polígon regular quatre costats, és a dir, el quadrat és una figura plana amb quatre costats iguals i que també té tots quatre angles iguals, de noranta graus.

quadravi /kwaˈðɾa.vi/ /kwaˈðɾa.βi/ /kwəˈðɾa.vi/ /kwəˈðɾa.βi/ n masc
Urgroßgroßgroßvater

quadre /ˈkwa.ðɾe/ /ˈkwa.ðɾə/ n masc
Gemälde
Obra pictòrica enquadrada en un marc.

quadrineboda /kwa.ðɾi.neˈβo.ða/ /kwə.ðɾi.nəˈβo.ðə/ n fem
Nichte Großgroßenkelin

quadrinebot /kwa.ðɾi.neˈbot/ /kwə.ðɾi.nəˈβot/ n masc
Ururgroßneffe

quadrinét /kwa.ðɾiˈnet/ /kwə.ðɾiˈnet/ n masc
Großgroßgroßenkel

quadrinéta /kwa.ðɾiˈne.ta/ /kwə.ðɾiˈne.tə/ n fem
Großgroßgroßenkelin

quadrioncle /kwa.ðɾiˈoŋ.kɫe/ /kwə.ðɾiˈoŋ.kɫə/ n masc
Onkel Ururgroßvater

quadritia /kwa.ðɾiˈti.a/ /kwə.ðɾiˈti.ə/ n fem
Tante Großgroßgroßmutter

quadràvia /kwaˈðɾa.vi.a/ /kwaˈðɾa.βi.a/ /kwəˈðɾa.vi.ə/ /kwəˈðɾa.βi.ə/ n fem
Großgroßgroßgroßmutter

qualitat /kwa.ɫiˈtat/ n fem
Qualität Eigenschaft

quallada /kwaˈʎa.ða/ /kwəˈʎa.ðə/ n fem
Käsebruch

quan /ˈkon/ adv
wann
En quin moment o temps en què es realitza una acció.

quantitat /kwan.tiˈtat/ n fem
Menge Quantität

quantitatiu /kwan.ti.taˈtiw/ /kwən.ti.təˈtiw/ adj masc
quantitativ

quaranta /koˈɾan.ta/ /koˈɾan.tə/ /kuˈɾan.ta/ /kuˈɾan.tə/ /kwaˈɾan.ta/ /kwəˈɾan.tə/ n masc
vierzig
(tennis) Tercer punt guanyat en un joc per un jugador o un equip.

quaranta /koˈɾan.ta/ /koˈɾan.tə/ /kuˈɾan.ta/ /kuˈɾan.tə/ /kwaˈɾan.ta/ /kwəˈɾan.tə/ number
vierzig

quaranta-cinc /kwaˌɾan.taˈsiŋ/ /kwaˌɾan.taˈsiŋk/ /kwəˌɾan.təˈsiŋ/ /kwəˌɾan.təˈsiŋk/ number
fünfundvierzig

quaranta-dos /kwaˌɾan.taˈðos/ /kwəˌɾan.təˈðos/ number
zweiundvierzig

quaranta-nou /kwaˌɾan.taˈnɔw/ /kwəˌɾan.təˈnɔw/ number
neunundvierzig

quaranta-quatre /kwaˌɾan.taˈkwa.tɾe/ /kwəˌɾan.təˈkwa.tɾə/ number
vierundvierzig

quaranta-set /kwaˌɾan.taˈsɛt/ /kwəˌɾan.təˈsɛt/ number
siebenundvierzig

quaranta-sis /kwaˌɾan.taˈsis/ /kwəˌɾan.təˈsis/ number
sechsundvierzig

quaranta-tres /kwaˌɾan.taˈtɾes/ /kwəˌɾan.təˈtɾes/ number
dreiundvierzig

quaranta-un /kwaˌɾan.taˈun/ /kwəˌɾan.təˈun/ number
einundvierzig

quaranta-vuit /koˌɾan.taˈβujt/ /koˌɾan.təˈvujt/ /kuˌɾan.təˈβujt/ /kwaˌɾan.taˈvujt/ /kwaˌɾan.taˈβujt/ /kwəˌɾan.təˈvujt/ /kwəˌɾan.təˈβujt/ number
achtundvierzig

quarantena /kwa.ɾanˈte.na/ /kwə.ɾənˈtə.nə/ /kwə.ɾənˈtɛ.nə/ n fem
Quarantäne

quaresma /koˈɾez.ma/ /koˈɾə.mə/ /kuˈrɛz.mə/ /kuˈɾɛ.mə/ /kwaˈɾez.ma/ /kwəˈɾəz.mə/ /kwəˈɾɛz.mə/ n fem
Fastenzeit

quark /ˈkwark/ n masc
Quark

quatre /ˈkwa.tɾe/ number
vier Vier

quatre-cents /ˌkwa.tɾeˈsens/ /ˌkwa.tɾəˈsens/ number
vierhundert

que /ke/ conjunction
dass
Nexe copulatiu d'unió, emprat per introduir una frase subordinada.

quedar /keˈða/ /keˈðaɾ/ /kəˈða/ v
treffen
Tenir una cita.

queixa /ˈke.ʃə/ /ˈkej.ʃa/ n fem
Klage

queixal /kejˈʃaɫ/ /keˈʃaɫ/ /kiˈʃaɫ/ /kəˈʃaɫ/ n masc
Backenzahn

queixal del seny n masc
Weisheitszahn

queixar-se /kejˈʃaɾ.se/ /kəˈʃar.sə/ v
sich beschweren

qui /ˈki/ pronoun
wer

quilla /ˈki.ʎa/ /ˈki.ʎə/ n fem
Kiel

quilòmetre /kiˈɫɔ.me.tɾe/ n masc
Kilometer

quim /ˈkim/ n masc
Chymus

quimera /kiˈme.ɾa/ /kiˈme.ɾə/ n fem
Chimäre
Monstre que té forma de meitat lleó i meitat cabra amb ales i cua de drac, filla del monstre Tifó i d'una serp anomenada Equidna.

quin /ˈkin/ adj masc
welcher
Emprat per interrogar i obtenir informació sobre una cosa o persona en concret.

quinze /ˈkin.ze/ n masc
fünfzehn
(tennis, pilota valenciana) Primer punt guanyat en un joc per un jugador o un equip.

quinze /ˈkin.ze/ number
fünfzehn

quiosc /kiˈɔsk/ n masc
Kiosk

quitrà n masc
Teer

quixotesc /ki.ʃoˈtesk/ /ki.ʃoˈtəsk/ /ki.ʃuˈtɛsk/ adj masc
quichottisch
Corresponent o pertanyent al Quixot o al seu gènere literari.

quocient intel·lectual n masc
Intelligenzquotient

quota /ˈkwɔ.ta/ /ˈkwɔ.tɔ/ /ˈkwɔ.tə/ n fem
Beitrag
Quantitat que paga regularment un membre d’una associació.

quotidià adj masc
täglich

quàntum /ˈkwan.tum/ n masc
Quant

què /ˈke/ /ˈkə/ /ˈkɛ/ pronoun
was
Pronom interrogatiu que pregunta per l'objecte del discurs, quina cosa?

químic /ˈki.mik/ adj masc
chemisch
Relatiu o pertanyent a la química.

química /ˈki.mi.ka/ n fem
Chemie
Ciència que estudia les substàncies, els elements i el seu comportament.
Forma femenina de químic.

quítxua /ˈki.t͡ʃu.a/ /ˈki.t͡ʃu.ə/ n masc
Quechua

racional /ra.si.oˈnaɫ/ /rə.si.oˈnaɫ/ /rə.si.uˈnaɫ/ adj
rational

racisme /raˈsiz.me/ /rəˈsiz.mə/ n masc
Rassismus

racó /raˈko/ /rəˈko/ n masc
Ecke
Espai definit per dues parets en angle.

radi n masc
Radium
Element químic de nombre atòmic 88 i símbol Ra.

radiació /ra.ði.a.siˈo/ /rə.ði.ə.siˈo/ n fem
Strahlung

radiador /ra.ði.aˈðo/ /ra.ði.aˈðoɾ/ /rə.ði.əˈðo/ n masc
Heizkörper

radiodifusió /ˌra.ði.o.ði.fu.ziˈo/ /ˌra.ði.u.ði.fu.ziˈo/ n fem
Rundfunk

radioreceptor /ˌra.ði.o.re.sepˈto/ /ˌra.ði.o.re.sepˈtoɾ/ /ˌra.ði.o.rə.səpˈto/ /ˌra.ði.u.rə.səpˈto/ n masc
Radioapparat
Aparell receptor de radiodifusió.

radó /rəˈðo/ n masc
Radon

rai /ˈraj/ n masc
Floß
Embarcació feta de troncs de fusta, per transportar-los riu avall per les aigües navegables, típic del Pirineu oriental.

raig /ˈrat͡ʃ/ n masc
Blitz Strahl
Emissió de llum que fa la sensació de seguir una línia recta.

rajola /raˈd͡ʒɔ.ɫa/ /raˈd͡ʒɔ.ɫɔ/ /raˈʒɔ.ɫa/ n fem
Fliese
Peça plana de ceràmica, sovint de forma quadrada, que es va servir per revestir sòls o parets de banys i cuines
Tafel
Porció quadriculada d'un bloc de xocolata.

ral·li /ˈra.ɫi/ /ˈraɫ.ɫi/ n masc
Rallye

ram /ˈram/ n masc
Blumenstrauß

ramat /raˈmat/ /rəˈmat/ n masc
Herde

rampa /ˈram.pa/ /ˈram.pə/ n fem
Krampf
Contracció dolorosa d'un múscul.

rancor /raŋˈko/ /raŋˈkoɾ/ /rəŋˈko/ n
Groll

raonament /ra.o.naˈmen/ /ra.o.naˈment/ /rə.o.nəˈment/ /rə.u.nəˈmen/ n masc
Argumentation

raor /raˈo/ /raˈoɾ/ /rəˈo/ n masc
Schermesserfisch

rap /ˈrap/ n masc
Seeteufel
(Lophius budegassa)

rap vermell n masc
Anglerfischer
Peix de la família dels lòfids (Lophius piscatorius) amb el cap voluminós i aplanat, i la pella fosca sense escates.

raqueta /raˈke.ta/ /rəˈkə.tə/ /rəˈkɛ.tə/ n fem
Schläger

raquític /raˈki.tik/ /rəˈki.tik/ adj masc
rachitisch
Que pateix raquitisme.

rar /ˈrar/ adj masc
rar selten
Que hi ha pocs elements de la mateixa classe, en petit nombre.

raspall /rasˈpaʎ/ /rəsˈpaj/ /rəsˈpaʎ/ n masc
Bürste
Estri per a desembolicar cabells que té molts brins arrenglerats.

rata /ˈra.tə/ n fem
Ratte
Mamífer rosegador de la família dels múrids (Rattus norvegicus).

ratapinyada /ˌra.ta.piˈɲa.ða/ n fem
Fledermaus

ratolí /rə.toˈɫi/ /rə.tuˈɫi/ n masc
Maus Computermaus
Petit mamífer rosegador caracteritzat per la llarga cua, els ulls petits i brillants i el cos nerviós i pelut. En especial aquell que viu en les cases com a inquilí no desitjat.
(informàtica) Dispositiu informàtic de diàleg que transmet la informació necessària per al desplaçament de la busca per la pantalla d'un ordinador i que generalment incorpora uns botons per a activar determinades funcions.

rave /ˈra.ve/ /ˈra.və/ /ˈra.βe/ /ˈra.βə/ /ˈrejf/ n fem
Rave
(anglicisme) Festa nocturna amb música electrònica (tecno, trance, drum and bass, etc.) i possiblement ús de drogues.

rave /ˈra.ve/ /ˈra.və/ /ˈra.βe/ /ˈra.βə/ /ˈrejf/ n masc
Radieschen
Arrel comestible de la ravenera, de color rogenc.

raça /ˈra.sa/ /ˈra.sə/ n fem
Rasse

raïm /rəˈim/ n masc
Traube Weintraube
(normalment no comptable) Fruit de la vinya (Vitis spp.)

raó /raˈo/ n fem
Vernunft
Causa, motiu.
Facultat humana que permet el pensament.

reacció /re.ak.siˈo/ /re.ək.siˈo/ n fem
Reaktion

real adj
wahr wirklich
Allò que pertany a un món cert, existent, no fictici.

realitat /re.a.ɫiˈtat/ n fem
Wirklichkeit Realität

realitzar /re.a.ɫiˈd͡za/ /re.a.ɫiˈza/ /re.a.ɫiˈzaɾ/ v
realisieren
Dur a terme, fer real el que es tenia pensat.
ausleben
(pronominal) Tenir una vida plena, aconseguint els objectius proposats.

rebel·lar-se /re.beɫˈɫaɾ.se/ /re.βeˈɫaɾ.se/ /rə.bəɫ.ɫərˈsə/ /rə.bəɫˈɫaɾ.sə/ /rə.βəɫˈɫar.sə/ /rə.βəˈɫar.sə/ v
rebellieren

rebel·lia /re.beɫˈɫi.a/ /re.βeˈɫi.a/ /rə.bəɫˈɫi.ə/ /rə.βəɫˈɫi.ə/ /rə.βəˈɫi.ə/ n fem
Auflehnung

rebel·lió /re.beɫ.ɫiˈo/ /re.βe.ɫiˈo/ /rə.bəɫ.ɫiˈo/ /rə.βə.ɫiˈo/ /rə.βəɫ.ɫiˈo/ n fem
Rebellion

rebesavi /re.bezˈa.vi/ /re.βezˈa.βi/ /rə.bəzˈa.vi/ /rə.βəzˈa.βi/ n masc
Ururgroßvater

rebesneboda /re.bez.neˈbo.ða/ /rə.βəz.nəˈβo.ðə/ n fem
Nichte Großenkelin

rebesnebot /re.bez.neˈbot/ /rə.βəz.nəˈβot/ n masc
Urgroßneffe

rebesnét /re.βezˈnet/ /rə.βəzˈnet/ n masc
Großgroßenkel

rebesoncle /re.beˈzoŋ.kɫe/ /rə.βəˈzoŋ.kɫə/ n masc
Onkel Urgroßvater

rebestia /re.besˈti.a/ /rə.βəsˈti.ə/ n fem
Tante Großgroßmutter

rebesàvia /re.bezˈa.vi.a/ /re.βezˈa.βi.a/ /rə.bəzˈa.vi.ə/ /rə.βəzˈa.βi.ə/ n fem
Großgroßgroßmutter

reble /ˈre.bɫe/ /ˈre.βɫe/ /ˈre.βɫə/ /ˈreb.bɫe/ /ˈreb.bɫə/ /ˈrəb.bɫə/ /ˈrɛb.bɫə/ n masc
Füllung
Conjunt de fragments de materials de construcció usat per omplir buits.

rebló /rebˈbɫo/ /reˈbɫo/ /reˈβɫo/ /rəbˈbɫo/ /rəˈβɫo/ n masc
Niet

rebolcar /re.βoɫˈka/ /re.βoɫˈkaɾ/ /rə.βuɫˈka/ v
sich walzen

rebre /ˈre.bɾe/ /ˈrə.bɾə/ /ˈrɛ.bɾə/ v
bekommen empfangen
Ser el destinatari d'alguna cosa: d'un cop, d'un missatge, d'un esquitx, d'un premi, d'un honor, d'un insult ...

rebuig /reˈbut͡ʃ/ /rəˈβut͡ʃ/ n masc
Ablehnung Weigerung
(esports de pilota) Acció i efecte d'allunyar al màxim la pilota, la bola o el disc de la pròpia porteria per neutralitzar l'acció ofensiva de l'equip adversari.

rebutjar /re.buˈd͡ʒaɾ/ /re.βuˈd͡ʒa/ /rə.βuˈd͡ʒa/ v
verwerfen
Refusar una oferta o una sol·licitud per indigna.

recapitular /re.ka.pi.tuˈɫa/ /re.ka.pi.tuˈɫaɾ/ /rə.kə.pi.tuˈɫa/ v
rekapitulieren

recaptar /re.kapˈta/ /re.kapˈtaɾ/ /rə.kəpˈta/ v
ernten

recent /reˈsen/ /reˈsent/ /rəˈsen/ /rəˈsent/ adj
jüngst

recepció n fem
Rezeption
Lloc a l'entrada d'un hotel, en què els hostes demanen habitació i s'inscriuen.
Acte social de curta durada: l'organitzador envia invitacions i ofereix alguna beguda.
(esports de pilota) Acció i efecte de controlar la pilota, la bola, el volant o el disc procedent d'una passada.
(voleibol) Acció de colpejar la pilota procedent d'un servei o una rematada de l'equip adversari.

recepta /reˈsep.ta/ /reˈsɛp.ta/ /rəˈsep.tə/ n fem
Rezept Verschreibung
Indicació sobre la manera de preparar un plat, una beguda, un medicament, etc. a partir d’uns ingredients.

receptor /re.sepˈto/ /re.sepˈtoɾ/ n masc
Empfangsgerät
Aparell que rep senyals de comunicació d'un altre aparell a distància d'aquest.

recerca /reˈseɾ.ka/ /rəˈsəɾ.kə/ /rəˈsɛr.kə/ n fem
Suche Forschung
Conjunt d’activitats de cerca curosa per trobar respostes en un àmbit concret del coneixement.

reciclar /re.siˈkɫa/ /re.siˈkɫaɾ/ /rə.siˈkɫa/ v
wiederverwerten
Donar una nova utilitat a un material que havia estat rebutjat com a inservible.
Aprendre nous continguts per continuar sent una persona laboralment útil.

reciclatge /re.siˈkla.d͡ʒe/ /rə.siˈklad.ʒə/ n masc
Recycling
Acció i efecte de reciclar.

recipient /re.si.piˈen/ /re.si.piˈent/ /rə.si.piˈen/ /rə.si.piˈent/ n masc
Behälter

reclamar /re.kɫaˈma/ /re.kɫaˈmaɾ/ /rə.kɫəˈma/ v
fordern verlangen
Exigir una cosa a la qual se'n té dret.
Demanar la compareixença.

recluta /reˈkɫu.ta/ /rəˈkɫu.tə/ n neut
Rekrut

reclutar /re.kɫuˈta/ /re.kɫuˈtaɾ/ /rə.kɫuˈta/ v
rekrutieren anwerben

recobrar /re.koˈbɾaɾ/ /re.koˈβɾa/ /rə.koˈbɾa/ /rə.kuˈbɾa/ /rə.kuˈβɾa/ v
erholen

recobrir /kuˈβɾi/ /re.koˈbɾiɾ/ /re.koˈβɾi/ /rə.koˈbɾi/ /rə.kuˈbɾi/ /rə.kuˈβɾi/ v
beziehen

recolzar /re.koɫˈza/ /re.koɫˈzaɾ/ /rə.koɫˈza/ /rə.kuɫˈza/ v
unterstützen

recomanació /re.ko.ma.na.siˈo/ /rə.ko.mə.nə.siˈo/ /rə.ku.mə.nə.siˈo/ n fem
Empfehlung

recomanar /re.ko.maˈna/ /re.ko.maˈnaɾ/ /rə.ko.məˈna/ /rə.ku.məˈna/ v
empfehlen

recomençar /re.ko.menˈsa/ /re.ko.menˈsaɾ/ /rə.ko.mənˈsa/ /rə.ku.mənˈsa/ v
neustarten

recompensa /re.komˈpen.sa/ /rə.komˈpɛn.sə/ /rə.kumˈpɛn.sə/ n fem
Belohnung

recompensar /re.kom.penˈsa/ /re.kom.penˈsaɾ/ /rə.kum.pənˈsa/ v
belohnen

reconciliar /re.kon.si.ɫiˈa/ /re.kon.si.ɫiˈaɾ/ /rə.kon.si.ɫiˈa/ /rə.kun.si.ɫiˈa/ v
versöhnen

reconeixement /re.ko.ne.ʃeˈmen/ /re.ko.nej.ʃeˈmen/ /re.ko.nej.ʃeˈment/ /rə.ko.nə.ʃəˈment/ /rə.ku.nə.ʃəˈmen/ n masc
Erkennen

reconfortar /re.koɱ.forˈta/ /re.koɱ.foɾˈta/ /re.koɱ.foɾˈtaɾ/ /rə.koɱ.foɾˈta/ /rə.kuɱ.furˈta/ v
Behaglichkeit

reconsiderar /re.kon.si.ðeˈɾa/ /re.kon.si.ðeˈɾaɾ/ /rə.kon.si.ðəˈɾa/ /rə.kun.si.ðəˈɾa/ v
überdenken

reconstrucció /re.kons.tɾuk.siˈo/ /rə.kons.tɾuk.siˈo/ /rə.kuns.tɾuk.siˈo/ n masc
Wiederaufbau
Acció i efecte de reconstruir.

reconstruir /re.kons.tɾuˈi/ /re.kons.tɾuˈiɾ/ /rə.kons.tɾuˈi/ /rə.kuns.tɾuˈi/ v
aufbauen

reconèixer /re.koˈne.ʃe/ /re.koˈnej.ʃe/ /re.koˈnej.ʃeɾ/ /rə.koˈnə.ʃə/ /rə.kuˈnɛ.ʃə/ v
erkennen
Distingir, adonar-se d'allò que ja era conegut.
Acceptar, admetre allò que es dubtava.

record /reˈkɔɾt/ /rəˈkɔrt/ n masc
Erinnerung

recordar /re.korˈða/ /re.koɾˈða/ /re.koɾˈðaɾ/ /rə.koɾˈða/ /rə.kurˈda/ /rə.kurˈða/ v
sich erinnern

recriminar /re.kɾi.miˈna/ /re.kɾi.miˈnaɾ/ /rə.kɾi.miˈna/ v
beschuldigen

rectangle /rekˈtaŋ.ɡɫe/ /rəkˈtaŋ.ɡɫə/ n masc
Rechteck

recte /ˈrɛk.te/ /ˈrɛk.tə/ n masc
Rektum Mastdarm
Part final de l'intestí.

rectificació /rek.ti.fi.ka.siˈo/ /rək.ti.fi.kə.siˈo/ n fem
Berichtigung

recursivitat /re.kur.si.βiˈtat/ /re.kuɾ.si.viˈtat/ /re.kuɾ.si.βiˈtat/ /rə.kur.si.βiˈtat/ /rə.kuɾ.si.viˈtat/ n fem
Rekursion

recíproc /reˈsi.pɾok/ /rəˈsi.pɾuk/ adj masc
gegenseitig

redimir /re.ðiˈmi/ /re.ðiˈmiɾ/ /rə.ðiˈmi/ v
freikaufen

reducció /re.ðuk.siˈo/ /rə.ðuk.siˈo/ n fem
Reduktion

reduflació /re.ðu.fɫa.siˈo/ /rə.ðu.fɫə.siˈo/ n fem
Shrinkflation

reduir /re.ðuˈi/ /re.ðuˈiɾ/ /rə.ðuˈi/ v
reduzieren
disminuir

reeducar /re.e.ðuˈka/ /re.e.ðuˈkaɾ/ /rə.ə.ðuˈka/ v
rehabilitieren

reemplaçar /re.em.pɫaˈsa/ /re.em.pɫaˈsaɾ/ /rə.əm.pɫəˈsa/ v
vertreten

referència /re.feˈɾɛn.si.a/ n masc
Referenz
Fet de referir o referir-se.

reflex /reˈfɫɛks/ /rəˈfɫɛks/ n masc
Reflektion
Cosa que es veu reflectida.
Reflex
Reacció fisiològica i involuntària davant d'un estímul, l’ordre de la qual s'origina a la medul·la espinal.

reflexiu /re.fɫekˈsiw/ /rə.fɫəkˈsiw/ adj masc
reflexiv

reflexió /re.fɫek.siˈo/ /rə.fɫək.siˈo/ n fem
Reflexion
Acció de reflexionar.
Acció de reflectir.

reflexió difusa n fem
diffuse Reflexion

reflexió especular n fem
spiegelnde Reflexion

reformar /re.forˈma/ /re.foɾˈmaɾ/ /rə.furˈma/ v
reformieren
Modificar una cosa amb la intenció de millorar-la.

reforçar /re.forˈsa/ /re.foɾˈsaɾ/ /rə.furˈsa/ v
verstärken

refredar-se v
erkalten
Forma pronominal de refredar.
erkalten sich erkälten
(medicina) agafar un refredat

refredat /re.fɾeˈðat/ /rə.fɾəˈðat/ n masc
Erkältung

refugi /reˈfu.d͡ʒi/ /reˈfu.ʒi/ /rəˈfu.ʒi/ n masc
Zuflucht

refugiar /re.fu.d͡ʒiˈa/ /re.fu.d͡ʒiˈaɾ/ /re.fu.ʒiˈa/ /rə.fu.ʒiˈa/ v
fliehen

refutar /re.fuˈta/ /re.fuˈtaɾ/ /rə.fuˈta/ v
widerlegen

regal /reˈɣaɫ/ n masc
Geschenk Präsent

regalia /re.ɣaˈɫi.a/ /rə.ɣəˈɫi.ə/ n fem
Regalien
Privilegi, prerrogativa o dret que té algú (especialment un sobirà) sobre els seus dominis o assumptes.

regalèssia /re.ɣaˈɫɛ.si.a/ n fem
Lakritze
Pega dolça.

regar /reˈɣa/ /reˈɣaɾ/ /rəˈɣa/ v
gießen bewässern

regent /reˈd͡ʒent/ /reˈʒen/ /rəˈʒen/ /rəˈʒent/ n neut
Regent

reggaeton /re.ɣeˈton/ n masc
Reggaeton

regiment /re.d͡ʒiˈmen/ /re.d͡ʒiˈment/ /re.ʒiˈmen/ /rə.ʒiˈmen/ /rə.ʒiˈment/ n masc
Regiment

regional /re.d͡ʒi.oˈnaɫ/ /re.ʒi.oˈnaɫ/ /rə.ʒi.oˈnaɫ/ /rə.ʒi.uˈnaɫ/ adj
regional

registre /reˈd͡ʒis.tɾe/ /reˈʒis.tɾe/ /rəˈʒis.tɾə/ n masc
Register

regió /re.d͡ʒiˈo/ /re.ʒiˈo/ n fem
Region Gegend

regla /ˈre.ɣɫa/ /ˈre.ɣɫə/ /ˈreɡ.ɡɫa/ /ˈreɡ.ɡɫə/ n fem
Regel
Norma, guia.

reglamentar /re.ɣɫa.menˈta/ /re.ɣɫa.menˈtaɾ/ /reɡ.ɡɫa.menˈta/ /rə.ɣɫə.mənˈta/ /rəɡ.ɡɫə.mənˈta/ v
reglementieren

regle /ˈre.ɣɫe/ /ˈre.ɣɫə/ /ˈreɡ.ɡɫe/ /ˈreɡ.ɡɫə/ n masc
Lineal

regna /ˈreŋ.na/ /ˈreŋ.nə/ /ˈreɡ.na/ n fem
Zügel

regne /ˈreŋ.ne/ /ˈreŋ.nə/ /ˈreɡ.ne/ n masc
Reich Königreich
Estat governat o representat per una monarquia.
Classificació dels ens naturals.

regressió n fem
Regression
Procés inconscient mitjançant el qual una persona torna a una etapa anterior del seu desenvolupament.
(matemàtiques) Procés per a establir prediccions dels valors d'una variable a partir del coneixement dels valors d'una altra variable, amb la qual està linealment correlacionada.

rei /ˈrɛj/ n masc
König
Cap del regne, monarca.
(escacs) Peça dels escacs a prendre per guanyar la partida i que es mou una sola casa en totes direccions.

rei dels peixos n masc
Bandfisch

reial /reˈjaɫ/ /rəˈjaɫ/ adj
königlich

reialme /reˈjaɫ.me/ /rəˈjaɫ.mə/ n masc
Reich

reina /ˈrej.na/ /ˈrɛj.nə/ n fem
Königin
Forma femenina de rei.
(cartes) Figura de la baralla francesa amb la lletra Q.
(escacs) Peça dels escacs que es mou una o més cases en totes direccions.

reineta meridional n fem
Mittelmeer-Laubfrosch
Zool. (Hyla meridionalis Boettger 1874) Espècie de granota.

reixa /ˈre.ʃa/ /ˈrej.ʃa/ n fem
Gitter

relació /re.ɫa.siˈo/ /rə.ɫə.siˈo/ n fem
Beziehung

relació sexual n fem
Geschlechtsverkehr

relatiu /re.ɫaˈtiw/ adj masc
vergleichsweise relativ
Que està en relació amb alguna cosa

religió /re.ɫi.d͡ʒiˈo/ /re.ɫi.ʒiˈo/ n fem
Religion Glaube

religiós /re.ɫi.d͡ʒiˈos/ /re.ɫi.ʒiˈos/ n masc
religiös

relleu /reˈʎew/ /rəˈʎew/ n masc
Relief

rellevant /re.ʎeˈvant/ /re.ʎeˈβan/ /rə.ʎəˈvan/ /rə.ʎəˈvant/ /rə.ʎəˈβan/ adj
relevant

relliscar /re.ʎisˈka/ /re.ʎisˈkaɾ/ /rə.ʎisˈka/ v
ausrutschen

rellotge /reˈʎɔ.d͡ʒe/ n masc
Uhr

rellotger /re.ʎoˈd͡ʒe/ /re.ʎoˈd͡ʒeɾ/ /rə.ʎoˈd͡ʒe/ /rə.ʎuˈd͡ʒe/ n masc
Uhrmacher
(professions) Un artesà que fa, repara o ven rellotges.

relíquia /reˈɫi.ki.a/ /rəˈɫi.ki.ə/ n fem
Reliquie

rem /ˈrem/ /ˈrəm/ /ˈrɛm/ n masc
Riemen Ruder
Instrument de fusta que es fa servir per remar.

remar /reˈma/ /reˈmaɾ/ /rəˈma/ v
rudern

remei /reˈmej/ /rəˈməj/ /rəˈmɛj/ n masc
Abhilfe

remodelar /re.mo.ðeˈɫa/ /re.mo.ðeˈɫaɾ/ /rə.mo.ðəˈɫa/ /rə.mu.ðəˈɫa/ v
unbilden

remolatxa /re.moˈɫa.t͡ʃa/ /rə.moˈɫa.t͡ʃə/ /rə.muˈɫa.t͡ʃə/ n fem
Rote Beete

remolc /reˈmoɫk/ /rəˈmoɫk/ n masc
Anhänger

remolcar /re.moɫˈka/ /re.moɫˈkaɾ/ /rə.moɫˈka/ /rə.muɫˈka/ v
ziehen

remolí /re.moˈɫi/ /rə.moˈɫi/ /rə.muˈɫi/ n masc
Wirbel

remor /reˈmo/ /reˈmoɾ/ /rəˈmo/ n fem
Geräusch

remoure /reˈmɔw.ɾe/ /rəˈmɔw.ɾə/ v
umrühren

ren /ˈren/ /ˈrɛn/ n masc
Rentier Ren

rendible /renˈdi.bɫe/ /renˈdi.βɫe/ /renˈdib.bɫe/ /rənˈdi.βɫə/ /rənˈdib.bɫə/ adj
rentabel
Que té una bona rendibilitat.

rendició /ren.di.siˈo/ /rən.di.siˈo/ n fem
Ergebung

rendir /renˈdi/ /renˈdiɾ/ /rənˈdi/ v
kapitulieren
Donar-se per vençut a l'enemic, posant-se a la seva disposició.

reni n masc
Rhenium

renillar /re.niˈʎa/ /re.niˈʎaɾ/ v
wiehern

rentadora /ren.taˈðo.ɾa/ /rən.təˈðo.ɾə/ n fem
Waschmaschine

rentar /renˈta/ /renˈtaɾ/ v
waschen

renyar /reˈɲa/ /reˈɲaɾ/ /rəˈɲa/ v
beschimpfen

repartiment /re.par.tiˈmen/ /re.paɾ.tiˈmen/ /re.paɾ.tiˈment/ /rə.pər.tiˈmen/ /rə.pəɾ.tiˈment/ n masc
Aufteilung

repartir /re.parˈti/ /re.paɾˈti/ /re.paɾˈtiɾ/ /rə.pərˈti/ v
verteilen

repetició n fem
Wiederholung Repetition
(esports de raqueta) Acció i efecte de tornar a començar un intercanvi de cops en substitució de l'anterior, que no compta a efectes de puntuació com a conseqüència d'una anul·lació.

repetir /re.peˈti/ /re.peˈtiɾ/ /rə.pəˈti/ v
wiederholen

represa /reˈpɾe.za/ /rəˈpɾə.zə/ /rəˈpɾɛ.zə/ n fem
Wiederaufnahme
Acció de reprendre de nou una activitat després d’una interrupció.

representació /re.pɾe.zen.ta.siˈo/ /rə.pɾə.zən.tə.siˈo/ n fem
Darstellung
Grup de persones que assisteixen a una cita en nom d'una altra persona o d'una entitat.
Interpretar els actors una obra teatral davant d'un públic.
Expressió, mitjançant símbols, d'una realitat.

representar /re.pɾe.zenˈta/ /re.pɾe.zenˈtaɾ/ /rə.pɾə.zənˈta/ v
darstellen
Imitar la figura d'una cosa a través d'un dibuix o esquema.
vertreten
Substituir algú en la funció dels seus drets.

repressiu /re.pɾeˈsiw/ /rə.pɾəˈsiw/ adj masc
repressiv

repressió /re.pɾe.siˈo/ /rə.pɾə.siˈo/ n fem
Repression

reproducció /re.pɾo.ðuk.siˈo/ /rə.pɾo.ðuk.siˈo/ /rə.pɾu.ðuk.siˈo/ n fem
Fortpflanzung Reproduktion

repte /ˈrep.te/ /ˈrəp.tə/ /ˈrɛp.tə/ n masc
Herausforderung
Objectiu que hom dona prioritat i que requereix cert esforç.
Acte d'empènyer a algú a un enfrontament.

reputació /re.pu.ta.siˈo/ /rə.pu.tə.siˈo/ n fem
Ruf Reputation

república /reˈpu.bɫi.ka/ /reˈpu.βɫi.ka/ /reˈpub.bɫi.ka/ /rəˈpu.βɫi.kə/ /rəˈpub.bɫi.kə/ n fem
Republik

república bananera n fem
Bananenrepublik

rerepaís /ˌre.ɾe.paˈis/ n masc
Hinterland

res /ˈre/ /ˈres/ /ˈrəs/ /ˈrɛ/ /ˈrɛs/ pronoun
nichts
(negatiu) Cap cosa, buit o absència.

resar /raˈza/ /reˈza/ /reˈzaɾ/ /rəˈza/ /rəˈza/ v
beten

rescabalar /res.ka.baˈɫaɾ/ /res.ka.βaˈɫa/ v
entschädigen

rescat /resˈkat/ /rəsˈkat/ n masc
Rettung
Acció de rescatar.
Lösegeld
Preu que es paga per obtenir la llibertat d'algú.

rescindir /re.sinˈdi/ /re.sinˈdiɾ/ /rə.sinˈdi/ /rəs.sinˈdi/ v
kündigen

residir /re.ziˈði/ /re.ziˈðiɾ/ /rə.ziˈði/ v
wohnen

residu /reˈzi.ðu/ /rəˈzi.ðu/ n masc
Rest
Tot allò que queda i que no aporta profit per a l'objectiu desitjat.

resiliència /re.zi.ɫiˈɛn.si.a/ /rə.zi.ɫiˈɛn.si.ə/ n fem
Widerstandsfähigkeit

resina /reˈzi.na/ /rəˈzi.nə/ n fem
Harz
(halterofília, boxa, pilota basca) Substància polvoritzada que s'aplica a la sola d'una bota, el terra d'un ring o bé l'empunyadura d'una pala o una paleta, utilitzada per a facilitar al màxim l'adherència de l'esportista amb la superfície de contacte.

resistir /re.zisˈti/ /re.zisˈtiɾ/ v
sich widersetzen

resistència /re.zisˈtɛn.si.a/ n fem
Widerstand
Acció i efecte de resistir o resistir-se.

resolució /re.zo.ɫu.siˈo/ /rə.zo.ɫu.siˈo/ /rə.zu.ɫu.siˈo/ n fem
Auflösung
(videojocs) Mesura de la quantitat d'informació que es pot mostrar en un dispositiu digital.

respatller /res.paɫˈɫeɾ/ /res.paʎˈʎe/ /rəs.pəɫˈɫe/ /rəs.pəʎˈʎe/ n masc
Rückenlehne

respectar /res.pekˈta/ /res.pekˈtaɾ/ /rəs.pəkˈta/ v
respektieren
Oferir respecte a alguna cosa, en especial a les persones.

respecte /resˈpɛk.te/ /rəsˈpek.tə/ /rəsˈpɛk.tə/ n masc
Respekt

respiració /res.pi.ɾa.siˈo/ /rəs.pi.ɾə.siˈo/ n fem
Atmung

respirar /res.piˈɾa/ /res.piˈɾaɾ/ v
atmen

respondre /resˈpɔn.dɾe/ v
antworten
(transitiu) Dir quelcom en resposta a una demanda.

responsabilitat /res.pon.sa.bi.ɫiˈtat/ /rəs.pon.sə.bi.ɫiˈtat/ /rəs.pun.sə.bi.ɫiˈtat/ n fem
Verantwortung Verantwortlichkeit

responsable /res.ponˈsa.bɫe/ /res.ponˈsa.βɫe/ /res.ponˈsab.bɫe/ /rəs.ponˈsab.bɫə/ /rəs.punˈsa.βɫə/ /rəs.punˈsab.bɫə/ adj
verantwortlich
Que ha de respondre sobre algú o alguna cosa.

responsable /res.ponˈsa.bɫe/ /res.ponˈsa.βɫe/ /res.ponˈsab.bɫe/ /rəs.ponˈsab.bɫə/ /rəs.punˈsa.βɫə/ /rəs.punˈsab.bɫə/ n neut
Verantwortlicher
Persona que té al seu càrrec alguna cosa, capacitat per prendre decisions o autoritat sobre un grup de persones.

resposta /resˈpɔs.ta/ /resˈpɔs.tɔ/ n fem
Antwort
Acció de respondre una pregunta, una acusació o una objecció, o a qui el crida o li truca.
Allò que es diu o s'escriu per contestar una pregunta.

ressaltar /re.saɫˈta/ /re.saɫˈtaɾ/ /rə.səɫˈta/ v
herausheben

ressemblança /re.semˈbɫan.sa/ /rə.səmˈbɫan.sə/ n fem
Ähnlichkeit

ressogra /reˈsɔ.ɣɾa/ /reˈsɔ.ɣɾɔ/ /rəˈsɔ.ɣɾə/ n fem
Schwiegergroßmutter

ressonar /re.soˈna/ /re.soˈnaɾ/ /rə.suˈna/ v
erschallen
Produir una ressonància, un so prolongat.

ressonància /re.soˈnan.si.a/ /rə.suˈnan.si.ə/ n fem
Resonanz

restar /resˈta/ /resˈtaɾ/ /rəsˈta/ v
sich aufhalten
No moure’s del lloc on hom és.

restaurant /res.tawˈɾan/ /res.tawˈɾant/ /rəs.təwˈɾan/ /rəs.təwˈɾant/ n masc
Restaurant Gaststätte

resultat /re.zuɫˈtat/ n masc
Ergebnis Resultat

resurrecció /re.zu.rek.siˈo/ /rə.zu.rək.siˈo/ n fem
Auferstehung

retrat /reˈtɾat/ /rəˈtɾat/ n masc
Porträt Bildnis

retratar /re.tɾaˈta/ /re.tɾaˈtaɾ/ /rə.tɾəˈta/ v
porträtieren

retrocompatibilitat n fem
Abwärtskompatibilität

retrospectiva /re.tɾos.pekˈti.va/ /re.tɾos.pekˈti.βa/ /rə.tɾos.pəkˈti.və/ /rə.tɾus.pəkˈti.və/ /rə.tɾus.pəkˈti.βə/ n fem
Retrospektive

reunió /re.u.niˈo/ n fem
Versammlung
Conjunt de persones que es troben formalment per tractar algun tema, i el mateix acte.

revictimització /re.vik.ti.mi.za.siˈo/ /re.βik.ti.mi.d͡za.siˈo/ /re.βik.ti.mi.za.siˈo/ /rə.vik.ti.mi.d͡zə.siˈo/ /rə.βik.ti.mi.d͡zə.siˈo/ n fem
Reviktimisierung

revinclat adj masc
verdreht
Corbat o vinclat per efecte d'una sacsejada.

revocar /ra.vuˈka/ /re.voˈkaɾ/ /re.βoˈka/ /rə.voˈka/ /rə.vuˈka/ /rə.βuˈka/ v
widerrufen

revolució /re.vo.ɫu.siˈo/ /re.βo.ɫu.siˈo/ /rə.vo.ɫu.siˈo/ /rə.vu.ɫu.siˈo/ n fem
Revolution
Canvi dràstic polític, social o econòmic.

rialla /riˈa.jə/ /riˈa.ʎa/ /riˈa.ʎə/ n fem
Gelächter

riba /ˈri.ba/ n fem
Ufer

ribot /riˈβɔt/ n masc
Hobel

ric /ˈrik/ adj masc
reich
Amb molts diners o recursos.

rierol /ri.eˈɾɔɫ/ n masc
Bach

rifa /ˈri.fa/ /ˈri.fə/ n fem
Verlosung

rima /ˈri.ma/ /ˈri.mə/ n fem
Reim
Concordança fonètica entre paraules a partir de la darrera vocal accentuada, especialment al final dels versos d'un poema.

rinoceront /ri.no.seˈɾon/ /ri.no.seˈɾont/ /ri.no.səˈɾɔnt/ /ri.nu.səˈɾɔn/ n masc
Nashorn

riquesa /riˈke.za/ /riˈkə.zə/ /riˈkɛ.zə/ n fem
Reichtum

risc n masc
Risiko

ritme /ˈrid.me/ n masc
Rhythmus

ritu /ˈri.tu/ n masc
Ritus

riu n masc
Fluss Strom
Curs d'aigua que flueix de manera força contínua.

riure /ˈriw.ɾe/ n masc
Lachen lachen
El resultat de l'acció de riure.

riure /ˈriw.ɾe/ v
lachen Lache
Fer un moviment facial repetitiu, i sovint incontrolat, amb la boca, normalment acompanyat de so, que expressa alegria sobtada o burla.

rival /riˈvaɫ/ /riˈvaɫ/ /riˈβaɫ/ n neut
Gegner Rivale

rivalitat /ri.va.ɫiˈtat/ /ri.və.ɫiˈtat/ /ri.βa.ɫiˈtat/ /ri.βə.ɫiˈtat/ n fem
Rivalität

roba /ˈrɔ.ba/ /ˈrɔ.βa/ /ˈrɔ.βɔ/ /ˈrɔ.βə/ n fem
Kleidung Kleider

robar /roˈba/ /roˈbaɾ/ /roˈβa/ /ruˈba/ v
stehlen klauen

robatori /ro.baˈtɔ.ɾi/ /ro.bəˈtɔ.ɾi/ /ru.bəˈtɔ.ɾi/ /ru.βəˈtɔ.ɾi/ n masc
Raub

robot /roˈbɔt/ /ruˈbɔt/ n masc
Roboter
Màquina amb certa capacitat de decisió que duu a terme tasques de forma autònoma, en especial la que té forma humanoide.
(tennis de taula) Màquina que llança pilotes al camp d'un jugador, utilitzada per a practicar diferents tipus de cops en les sessions d'entrenament.

robotitzar /ro.bo.tiˈd͡za/ /ro.bo.tiˈzaɾ/ /ro.βo.tiˈd͡za/ /ro.βo.tiˈza/ /ru.bu.tiˈd͡za/ /ru.βu.tiˈd͡za/ v
roboterisieren robotisieren

robust /roˈbust/ /ruˈbust/ /ruˈβust/ adj masc
robust

robí /roˈbi/ /ruˈbi/ /ruˈβi/ n masc
Rubin
Pedra preciosa molt dura, lluenta i no molt pesant, de color rosa o carmí.

roda /ˈrɔ.ða/ /ˈrɔ.ðɔ/ n fem
Rad
Objecte circular, on normalment el diàmetre és molt més gran que la base, i que pot girar al voltant de l’eix central, facilitant el moviment de vehicles o de peces mecàniques.
Steven
En algunes embarcacions, element sortint del buc, per proa o popa, en forma de continuació de la quilla, i que arriba fins a l’extrem superior de les bordes o les supera, en especial la de proa.

roda de fira n fem
Riesenrad

rodi n masc
Rhodium

roentgeni n masc
Roentgenium

rom /ˈrom/ n masc
Rum
(aliments) Beguda alcohòlica basada en la canya de sucre.

romana /roˈma.nə/ /ruˈma.nə/ n fem
Laufgewichtswaage

romanent /ro.maˈnen/ /ro.maˈnent/ /ro.məˈnent/ /ru.məˈnen/ n masc
Restposten
Part del benefici d'una empresa, pendent d'ésser repartit entre els socis.

romanx /roˈmaɲʃ/ /ruˈmaɲʃ/ n masc
Rätoromanisch
Varietat occidental del retoromànic parlat en el cantó suís dels Grisons.

romanès /ro.məˈnəs/ /ru.məˈnɛs/ n masc
Rumänisch
(masculí singular) Llengua romànica parlada principalment a Romania i a Moldàvia.

romaní /ro.maˈni/ /ro.məˈni/ /ru.məˈni/ n masc
Rosmarin
(botànica) Arbust mediterrani de la família de les labiades, amb fulles glàndules que contenen olis aromàtics, usades com a condiment i amb propietats estimulants (Rosmarinus officinalis).
Romani
Llengua de la branca indoària de les llengües indoiràniques parlada pels gitanos.

rombe /ˈrom.be/ /ˈrom.bə/ n masc
Raute Rhombus

rompre el glaç v
das Eis brechen

romà /roˈma/ /ruˈma/ adj masc
römisch
Relatiu o pertanyent a l'església romana i a la seva litúrgia.

romà /roˈma/ /ruˈma/ n masc
Römer
Habitant de Roma.

romàntic /roˈman.tik/ /ruˈman.tik/ adj masc
romantisch

roncar /roŋˈka/ /roŋˈkaɾ/ /ruŋˈka/ v
schnarchen

rondinar /ron.diˈna/ /ron.diˈnaɾ/ /run.diˈna/ v
murren
(intransitiu) Expressar murmurant algun tipus de malestar o crítica negativa.

ronyó /roˈɲo/ /ruˈɲo/ n masc
Niere
Cadascun dels dos òrgans de l'aparell circulatori i excretori de les persones i dels altres animals vertebrats encarregats de filtrar i netejar la sang. Es troben a banda i banda del cos en la part de l'abdomen just sota les costelles.

roquet /roˈket/ /roˈkət/ /ruˈkɛt/ n masc
Rochett
Sobrepellís amb mànegues ajustades o amples en punta.

rorqual comú n masc
Finnwal

rorqual d'aleta blanca n masc
Zwergwal

ros /ˈros/ /ˈrɔs/ adj masc
blond hell

rosa /ˈrɔ.za/ /ˈrɔ.zɔ/ adj
rosa Rosa
De color de la rosa.

rosa /ˈrɔ.za/ /ˈrɔ.zɔ/ n fem
Rose rosa
(botànica) Flor que cria el roser.

rosa /ˈrɔ.za/ /ˈrɔ.zɔ/ n masc
Rose Rosa
Color format a partir del vermell i el blanc.

rosada /roˈza.ða/ /roˈza.ðə/ /ruˈza.ðə/ n fem
Tau

rosalia /ro.zaˈɫi.a/ /ro.zəˈɫi.ə/ /ru.zəˈɫi.ə/ n fem
Alpenbock

rosari /roˈza.ɾi/ /ruˈza.ɾi/ n masc
Rosenkranz
(religió) Pregària tradicional de l'església catòlica, consistent en la recitació de tres sèries d'oracions, en la qual es commemoren els 15 misteris principals de la vida de Cirst i de la verge.

rosbif /rozˈbif/ /ˌrɔzˈbif/ n masc
Roastbeef

rosegador /ro.ze.ɣaˈðo/ /ro.ze.ɣaˈðoɾ/ /ro.zə.ɣəˈðo/ /ru.zə.ɣəˈðo/ adj masc
Nagetier Nager
Que rossega.

rosegador /ro.ze.ɣaˈðo/ /ro.ze.ɣaˈðoɾ/ /ro.zə.ɣəˈðo/ /ru.zə.ɣəˈðo/ n masc
Nagetier Nager
(masculí) Individu del grup d'animals que forma un ordre dins dels mamífers. Es caracteritza per tenir quatres potes, normalment curtes, cua, i uns incisius especialment llargs que no para de moure (rosegar) per desgastar-los i evitar que creixin en excés.

rosegar /ro.zeˈɣa/ /ro.zeˈɣaɾ/ /ro.zəˈɣa/ /ru.zəˈɣa/ v
nagen
Un fort sentiment, turmentar continuadament.

rosella /roˈze.ʎa/ /roˈze.ʎə/ /ruˈze.ʎə/ n fem
Mohn Klatschmohn

rossinyol /ro.siˈɲɔɫ/ /ru.siˈɲɔɫ/ n masc
Nachtigall
Ocell de la família dels muscicàpids, notable pel seu cant (Luscinia megarhynchos).
Pfifferling
Bolet de color groguenc comestible (Cantharellus cibarius).

rostir /rosˈti/ /rosˈtiɾ/ /rusˈti/ v
braten

rostit /rosˈtit/ /rusˈtit/ n masc
gebraten

rotlle /ˈrɔ.ʎe/ /ˈrɔɫ.ɫə/ /ˈrɔʎ.ʎe/ /ˈrɔʎ.ʎə/ n masc
Rolle

rotonda /roˈton.da/ /roˈton.də/ /ruˈton.də/ n fem
Rotunde
Construcció aïllada de planta circular, típicament envoltada d’una columnata.
Kreisverkehr
Cruïlla amb un illot central i una calçada circular on conflueixen les diferents vies d’intersecció.

roure /ˈrɔw.ɾe/ /ˈrɔw.ɾə/ n masc
Eiche Eichenholz

rovell /roˈveʎ/ /roˈvəʎ/ /roˈβeʎ/ /ruˈvɛj/ /ruˈβɛʎ/ n masc
Rost
Pàtina rogenca que agafa el ferro quan es podreix.
Dotter Eigelb
Nucli d'un ou, de color ataronjat.

rua /ˈru.a/ /ˈru.ə/ n fem
Straße
(antic) Carrer, camí, carretera, via pública.

rubidi n masc
Rubidium

ruble /ˈru.bɫe/ /ˈru.βɫe/ /ˈru.βɫə/ /ˈrub.bɫe/ /ˈrub.bɫə/ n masc
Rubel

ruflet n masc
Keuchen

rugbi n masc
Rugby

ruixat /rujˈʃat/ /ruˈʃat/ n masc
Regenguss

rumb /ˈrum/ /ˈrump/ /ˈrump/ n masc
Kurs

rumor n
Klatsch Gerücht

rural /ruˈɾaɫ/ adj
ländlich

rus adj masc
russisch Russisch
Relatiu o pertanyent a Rússia.

rus n masc
Russisch
(només singular) Llengua eslava oriental parlada a Rússia i en bona part dels altres països de l'antiga URSS, en alguns d'aquests darrers també com a llengua oficial.

rusc /ˈrusk/ n masc
Bienenstock

russo-ucraïnès /ˌru.so.kɾə.iˈnəs/ /ˌru.so.u.kɾa.iˈnes/ /ˌru.su.kɾə.iˈnɛs/ adj masc
Russisch-Ukrainisch

ruta /ˈru.ta/ /ˈru.tə/ n fem
Weg

ruteni n masc
Ruthenium

rutherfordi /ru.tərˈfɔr.di/ n masc
Rutherfordium

ruïna /ruˈi.na/ n fem
Ruine

ràbia /ˈra.bi.a/ n fem
Wut
Ira, sentiment d'odi i agressivitat.
Tollwut
Malaltia vírica transmesa pels gossos.

ràdio /ˈra.ði.o/ /ˈra.ði.u/ n fem
Radio Funk
Dispositiu receptor de radiodifusió, radioreceptor.

ràfega /ˈra.fe.ɣa/ n fem
Böe Bö

ràpid /ˈra.pit/ adj masc
schnell geschwind
Que va a molta velocitat.

ràpidament /ˌra.pi.ðaˈmen/ /ˌra.pi.ðaˈment/ /ˌra.pi.ðəˈmen/ /ˌra.pi.ðəˈment/ adv
schnell
D’una manera ràpida.

rèmol /ˈrɛ.moɫ/ /ˈrɛ.muɫ/ n masc
Steinbutt

rèptil /ˈrɛp.tiɫ/ n masc
Reptil Kriechtier

rígid /ˈri.d͡ʒit/ /ˈri.ʒit/ adj masc
steif starr

ròtula /ˈrɔ.tu.ɫa/ /ˈrɔ.tu.ɫə/ n fem
Kniescheibe

rústic /ˈrus.tik/ adj masc
rustikal

s'ha acabat el bròquil /sa.kaˌba.teɫˈbɾɔ.kiɫ/ idiom
der Bart ist ab

sa /sa/ /sə/ adj masc
gesund
Que té salut i no està malalt.

saba /ˈsa.ba/ n fem
Saft

sabana /saˈba.na/ /səˈβa.nə/ n fem
Savanne

sabata /saˈba.ta/ n fem
Schuh

sabatejar /sa.ba.teˈd͡ʒaɾ/ /sa.βa.teˈd͡ʒa/ /sa.βa.teˈʒa/ /sə.bə.təˈd͡ʒa/ /sə.bə.təˈʒa/ /sə.βə.təˈʒa/ v
stampfen

sabater /sa.baˈteɾ/ /sa.βaˈte/ /sə.βəˈte/ n masc
Schuhmacher Schuster
Persona que fa o ven sabates.

sabatilla /sa.baˈti.ʎa/ /sə.βəˈti.ʎə/ n fem
Latschen
Sabata lleugera per estar per casa.

saber /saˈbeɾ/ /saˈβe/ v
wissen kennen
(transitiu) Conèixer o tenir notícia d'alguna cosa.
wissen
(transitiu) Estar instruït o ser destre en algun art o facultat.

saboga /saˈbɔ.ɣa/ /saˈβɔ.ɣa/ /saˈβɔ.ɣɔ/ /səˈβɔ.ɣə/ n fem
Maifisch Finte
(Alosa alosa)

sabonera /sa.boˈne.ɾa/ /sə.boˈne.ɾə/ /sə.buˈne.ɾə/ /sə.βuˈne.ɾə/ n fem
Seifenschale

sabor /saˈboɾ/ /səˈbo/ /səˈβor/ n
Geschmack

sabotejar /sa.bo.teˈd͡ʒaɾ/ /sa.βo.teˈd͡ʒa/ /sa.βo.teˈʒa/ /sə.bo.təˈd͡ʒa/ /sə.bu.təˈʒa/ /sə.βu.təˈʒa/ v
sabotieren

sabó /saˈbo/ n masc
Seife

sac de gemecs n masc
Dudelsack

sacerdot /sa.seɾˈðɔt/ n masc
Priester

sacrifici /sa.kɾiˈfi.si/ /sə.kɾiˈfi.si/ n masc
Opfer

safata /saˈfa.ta/ /səˈfa.tə/ n fem
Tablett

safir /səˈfir/ n masc
Saphir

safrà /səˈfɾa/ n masc
Safran

saga /ˈsa.ɣa/ /ˈsa.ɣə/ n fem
Serie
(videojocs) Conjunt de videojocs creats l'un com a continuació de l'anterior, que comparteixen característiques bàsiques com ara els personatges principals o l'argument.

sagnar /saŋˈna/ /saɡˈna/ /saɡˈnaɾ/ /səŋˈna/ v
bluten
(intransitiu) Perdre sang un ésser viu, vessar-la.
einrücken
(transitiu) Deixar un espai en blanc al marge esquerre d'un escrit.

sagnia /saŋˈni.a/ /saɡˈni.a/ /səŋˈni.ə/ n fem
Aderlass
Acció o efecte de sagnar una ferida o, en general, de retirar sang de manera artificial.

sagrament /sa.ɣɾaˈmen/ /sa.ɣɾaˈment/ /sə.ɣɾəˈmen/ n masc
Sakrament

sagristà /sa.ɣɾisˈta/ /sə.ɣɾisˈta/ n masc
Küster

sagí /saˈd͡ʒi/ /saˈʒi/ /səˈʒi/ n masc
Schmalz
Greix animal.

sal n fem
Salz
Substància blanca de clorur de sodi, obtinguda principalment de l’aigua de mar, usada com a condiment i conservant.
(química) Compost derivat de la neutralització d’un àcid amb una base o un metall.

sala de cinema n fem
Kino
Espai condicionat per la projecció de pel·lícules cinematogràfiques.

salar /saˈɫa/ /saˈɫaɾ/ /səˈɫa/ v
salzen
Posar sal en aliments o begudes, especialment quan és en excés.

salari /saˈɫa.ɾi/ /səˈɫa.ɾi/ n masc
Gehalt
Retribució del treballador (assalariat) pel seu treball.

saler /saˈɫe/ /saˈɫeɾ/ /səˈɫe/ n masc
Salzfässchen Salzstreuer

saliva /saˈɫi.va/ /saˈɫi.βa/ /səˈɫi.və/ /səˈɫi.βə/ n fem
Speichel

salmó /səɫˈmo/ adj
Lachs
Que és de color rosat com el salmó.

salmó /səɫˈmo/ n masc
Lachs
Peix de la família dels salmònids amb la carn vermella que neix, es reprodueix i mort en aigües dolces tot i viure la major part de la seva vida en aigua salada (Salmo salar).
Color rosa ataronjat com la carn del peix Salmo salar.

salpa /ˈsaɫ.pa/ /ˈsaɫ.pə/ n fem
Goldstrim

salsa /ˈsaɫ.sa/ /ˈsaɫ.sə/ n fem
Soße
Acompanyament semilíquid del menjar per donar-li millor sabor.

salsitxa /səɫˈsi.t͡ʃə/ n fem
Wurst

salt /ˈsaɫ/ /ˈsaɫt/ n masc
Sprung
Moviment cap endavant o cap amunt, conseqüència de saltar.

saltamartí /ˌsaɫ.ta.maɾˈti/ /ˌsaɫ.tə.mərˈti/ n masc
Heuschrecke
Insecte saltador de l’ordre dels ortòpters, de color verd.

saltar /saɫˈta/ /saɫˈtaɾ/ v
springen hüpfen
Fer un moviment elevant els dos peus del terra per impulsar-se cap amunt o cap endavant.
überspringen springen
Passar per alt, ometre.

saltiri /saɫˈti.ɾi/ /səɫˈti.ɾi/ n masc
Psalter
Recull de salms.

saludar /sa.ɫuˈða/ /sa.ɫuˈðaɾ/ /sə.ɫuˈða/ v
grüßen

salut /saˈɫut/ Interjection
Gesundheit
Exclamació feta en esternudar.

salut /saˈɫut/ n fem
Gesundheit
Estat de benestar físic i absència de malaltia.

salut /saˈɫut/ n masc
Gruß
Salutació, acció de saludar.

salvar /saɫˈvaɾ/ /saɫˈβa/ /səɫˈva/ /səɫˈβa/ v
retten

salvatge /saɫˈva.d͡ʒe/ /saɫˈβa.d͡ʒe/ /səɫˈva.d͡ʒə/ adj
wild
No domesticat.

salze /ˈsaɫ.ze/ n masc
Weide

samari /səˈma.ɾi/ n masc
Samarium

samarreta /sa.maˈre.ta/ /sə.məˈrə.tə/ /sə.məˈrɛ.tə/ n fem
Unterhemd
Peça interior de roba que cobreix bona part del tronc, normalment fins poc més enllà de la cintura.
T-shirt
Peça de roba lleugera de coll tancat i màniga curta.

samogitià /sa.mo.d͡ʒi.tiˈa/ /sə.mu.ʒi.tiˈa/ n masc
Schemaitisch
Llengua bàltica de Samogítia, o dialecte lituà de l'oest de Lituània.

sandvitx /sandˈbit͡ʃ/ /sandˈvit͡ʃ/ /sanˈbit͡ʃ/ /səɱˈvit͡ʃ/ n masc
Sandwich

sandàlia /sanˈða.ɫi.a/ /sənˈða.ɫi.ə/ n fem
Sandale

sanefa /saˈne.fa/ /səˈnɛ.fə/ n fem
Rand

sang /ˈsaŋ/ /ˈsaŋk/ /ˈsaŋk/ n fem
Blut

sanglotar /saŋ.ɡɫoˈta/ /saŋ.ɡɫoˈtaɾ/ /səŋ.ɡɫoˈta/ /səŋ.ɡɫuˈta/ v
schluchzen
Fer sanglots.

sangonera /saŋ.ɡoˈne.ɾa/ /səŋ.ɡoˈne.ɾə/ /səŋ.ɡuˈne.ɾə/ n fem
Blutegel Egel

sanguinària /saŋ.ɡiˈna.ɾi.a/ /səŋ.ɡiˈna.ɾi.ə/ n fem
Silber-Mauermiere
(botànica) Herba medicinal de la família de les cariofil·làcies (Paronychia argentea).

sanitat /sa.niˈtat/ /sə.niˈtat/ n fem
Gesundheit

sant /sent/ /sənt/ /ˈsan/ /ˈsant/ adj masc
heilig
Venerable per motius religiosos.

sant /sent/ /sənt/ /ˈsan/ /ˈsant/ n masc
Heilige Heiliger
Títol amb què l'Església catòlica distingeix a les persones que han realitzat dos miracles en nom del cristianisme.

santificar /san.ti.fiˈka/ /san.ti.fiˈkaɾ/ /sən.ti.fiˈka/ v
heiligen

sarabanda /sa.ɾaˈban.da/ /sə.ɾəˈβan.də/ n fem
Sarabande

sard adj masc
sardisch
Relatiu o pertanyent a Sardenya, als seus habitants o a la seva llengua.

sard n masc
Sardinier
Natiu de Sardenya.

sardina /sərˈdi.nə/ n fem
Sardine

sarg /ˈsark/ n masc
Geissbrassen
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Diplodus sargus sargus)

sargantana /saɾ.ɣanˈta.na/ n fem
Mauereidechse

sarraí /sa.raˈi/ /sə.rəˈi/ adj masc
sarazenisch

sarraí /sa.raˈi/ /sə.rəˈi/ n masc
Sarazene

sastre /ˈsas.tɾe/ n masc
Schneider

satisfacció /sa.tis.fak.siˈo/ /sə.tis.fək.siˈo/ n fem
Zufriedenheit Befriedigung

satisfer /sa.tisˈfe/ /sa.tisˈfeɾ/ /sə.tisˈfe/ v
befriedigen zufriedenstellen
Acomplir un anhel o una necessitat.

saturar /sa.tuˈɾa/ /sa.tuˈɾaɾ/ /sə.tuˈɾa/ v
sättigen

saturnisme /sa.tuɾˈniz.me/ /sə.turˈniz.mə/ n masc
Bleivergiftung

satèl·lit /saˈtɛɫ.ɫit/ /səˈtɛɫ.ɫit/ n masc
Satellit

sauna /ˈsaw.na/ /ˈsaw.nə/ n fem
Sauna

savi /ˈsa.βi/ n masc
Weise
Persona que acumula molts sabers, molts coneixements.

saviesa /sa.viˈe.za/ /sa.βiˈe.za/ /sə.viˈə.zə/ /sə.viˈɛ.zə/ /sə.βiˈɛ.zə/ n fem
Weisheit

saxhorn /ˌsakˈsoɾn/ /ˌsakˈsɔrn/ n masc
Bügelhorn

saxòfon /sakˈsɔ.fon/ /səkˈsɔ.fon/ /səkˈsɔ.fun/ n masc
Saxofon

saó /saˈo/ /səˈo/ n fem
Gelegenheit
Ocasió, temps en el qual ocorre un fet.
Reife
Estat de maduresa o de perfecció.

script /esˈkɾipt/ /əsˈkɾipt/ n masc
Skript

seaborgi /siˈβɔr.ɡi/ n masc
Seaborgium

sebollir /se.boˈʎiɾ/ /se.βoˈʎi/ /sə.boˈʎi/ /sə.buˈʎi/ /sə.βuˈʎi/ v
begraben
Enterrar un mort, introduir-lo a la seva tomba, inhumar.
Per extensió, soterrar o sepultar una cosa o posar-la en un lloc profund.

sec /ˈsek/ /ˈsək/ /ˈsɛk/ adj masc
trocken
Sense humitat o amb poca aigua.

seca /ˈse.ka/ /ˈsə.kə/ /ˈsɛ.kə/ n fem
Münze Münzstätte

secant /seˈkan/ /seˈkant/ /səˈkan/ /səˈkant/ adj
Sekante

secret /seˈkɾet/ /səˈkɾet/ /səˈkɾət/ /səˈkɾɛt/ adj masc
geheim Geheimnis
Que la seva comprensió resulta difícil o es té insuficients coneixements.

secret /seˈkɾet/ /səˈkɾet/ /səˈkɾət/ /səˈkɾɛt/ n masc
Geheimnis geheim

secta /ˈsɛk.ta/ /ˈsɛk.tɛ/ n fem
Sekte

secundari /se.kunˈda.ɾi/ /sə.kunˈda.ɾi/ adj masc
sekundär

seda /ˈse.ða/ /ˈsə.ðə/ /ˈsɛ.ðə/ n fem
Seide

sedició /se.ði.siˈo/ /sə.ði.siˈo/ n fem
Aufruhr

seduir /se.ðuˈi/ /se.ðuˈiɾ/ /sə.ðuˈi/ v
verführen
Guanyar-se una persona el favor sexual d'una altra.

sedàs /seˈðas/ /səˈðas/ n masc
Sieb

segar /seˈɣa/ /seˈɣaɾ/ /səˈɣa/ v
ernten
(agricultura) Tallar plantes (blat, etc.) per a arreplegar-les.

segell /seˈd͡ʒeʎ/ /seˈʒeʎ/ /səˈʒeʎ/ n masc
Stempel Briefmarke
Objecte destinat estampar alguna mena de marca que té perfilada en volum. Aquesta marca s'utilitza principalment per a indicar una propietat, una autenticitat o la identificació de l'emissor.
Briefmarke
Paper petit estampat que cal enganxar en l'element a tractar i que demostra un pagament previ a un dels següents serveis: enviament per correu d'una carta, postal o paquet o bé realització d'una gestió mitjançant un document (instància, pòlissa, etc).

segellar /se.d͡ʒeˈʎa/ /se.d͡ʒeˈʎaɾ/ /se.ʒeˈʎa/ /sə.ʒəˈʎa/ v
versiegeln

segle /ˈse.ɣɫe/ /ˈse.ɣɫə/ /ˈseɡ.ɡɫe/ /ˈseɡ.ɡɫə/ /ˈsɛ.ɣɫə/ /ˈsɛɡ.ɡɫə/ n masc
Jahrhundert

segon /seˈɣon/ n masc
Sekunde
Unitat de temps del sistema internacional que equival a la duració de 9.192.631.770 períodes de radiació corresponents a la transició entre dos nivells de l'estructura hiperfina de l'estat fonamental del cesi 133.

segon /seˈɣon/ number
zweite
(ordinal) Que va just darrere del primer.

segons /seˈɣons/ /səˈɣons/ conjunction
laut gemäß

segregar /se.ɣɾeˈɣa/ /se.ɣɾeˈɣaɾ/ /sə.ɣɾəˈɣa/ v
absondern

seguir /seˈɣi/ /seˈɣiɾ/ /səˈɣi/ v
folgen
Anar darrere d'algú o d’alguna cosa que es mou en la mateixa direcció.
Anar per un trajecte sense abandonar-lo.

segur /seˈɣu/ /seˈɣuɾ/ /səˈɣu/ adj masc
sicher
ferm, sense perill
cert, evident

seguretat /se.ɣu.ɾeˈtat/ n fem
Sicherheit
Absència de perill, qualitat de segur.

següent /seˈɣwen/ /seˈɣwent/ /səˈɣwen/ /səˈɣwent/ adj
folgend

seient /seˈjen/ /seˈjent/ /səˈjen/ /səˈjent/ n masc
Sitz Sitzplatz

seixanta /sejˈʃan.ta/ /seˈʃan.ta/ /siˈʃan.ta/ /siˈʃan.tə/ /ʃiˈʃan.ta/ /ʃiˈʃan.tə/ number
sechzig

seixanta-cinc /sejˌʃan.taˈsiŋ/ /sejˌʃan.taˈsiŋk/ /seˌʃan.taˈsiŋ/ /səˌʃan.təˈsiŋ/ /səˌʃan.təˈsiŋk/ number
fünfundsechzig

seixanta-dos /sejˌʃan.taˈðos/ /seˌʃan.taˈðos/ /səˌʃan.təˈðos/ number
zweiundsechzig

seixanta-nou /sejˌʃan.taˈnɔw/ /seˌʃan.taˈnɔw/ /səˌʃan.təˈnɔw/ number
neunundsechzig

seixanta-quatre /sejˌʃan.taˈkwa.tɾe/ /seˌʃan.taˈkwa.tɾe/ /səˌʃan.təˈkwa.tɾə/ number
vierundsechzig

seixanta-set /sejˌʃan.taˈsɛt/ /seˌʃan.taˈsɛt/ /səˌʃan.təˈsɛt/ number
siebenundsechzig

seixanta-sis /sejˌʃan.taˈsis/ /seˌʃan.taˈsis/ /səˌʃan.təˈsis/ number
sechsundsechzig

seixanta-tres /sejˌʃan.taˈtɾes/ /seˌʃan.taˈtɾes/ /səˌʃan.təˈtɾes/ number
dreiundsechzig

seixanta-un /sejˌʃan.taˈun/ /seˌʃan.taˈun/ /səˌʃan.təˈun/ number
einundsechzig

seixanta-vuit /sejˌʃan.taˈvujt/ /sejˌʃan.taˈβujt/ /seˌʃan.taˈβujt/ /səˌʃan.təˈvujt/ /səˌʃan.təˈβujt/ number
achtundsechzig

selecció /se.ɫek.siˈo/ /sə.ɫək.siˈo/ n fem
Anwahl

seleni /səˈɫɛ.ni/ n masc
Selen

selenita /se.ɫeˈni.ta/ /sə.ɫəˈni.tə/ n fem
Frauenglas Marienglas
Sulfat de calç cristal·litzat.

sella /ˈse.ʎa/ /ˈse.ʎə/ n fem
Sattel

semblant /semˈbɫan/ /semˈbɫant/ /səmˈbɫan/ /səmˈbɫant/ adj
ähnlich
Que és gairebé igual a un altre.

semblar /semˈbɫa/ /semˈbɫaɾ/ /səmˈbɫa/ v
scheinen

sembrar /semˈbɾa/ /semˈbɾaɾ/ /səmˈbɾa/ v
säen

semen /ˈse.men/ /ˈsɛ.mən/ n masc
Sperma

seminari /se.miˈna.ɾi/ /sə.miˈna.ɾi/ n masc
Seminar
Institució catòlica on es formen i eduquen els qui volen ser sacerdots.

sempre /ˈsem.pɾe/ adv
immer stets

semàfor /seˈma.foɾ/ /səˈma.foɾ/ /səˈma.fur/ n masc
Ampel Verkehrsampel

semàntica /seˈman.ti.ka/ /səˈman.ti.kə/ n fem
Semantik

senat /seˈnat/ /səˈnat/ n masc
Senat

sencer /senˈse/ /senˈseɾ/ /sənˈsə/ /sənˈsɛ/ adj masc
ganz

senderisme /sen.deˈɾiz.me/ n masc
Wandern
Pràctica excursionista que consisteix a recórrer senders de gran recorregut.

senglar /seŋˈɡɫa/ /səŋˈɡɫa/ n masc
Wildschwein

sensació n fem
Gefühl

sense /ˈsen.sa/ /ˈsen.se/ /ˈsən.sə/ /ˈsɛn.sə/ preposition
ohne

sensible /senˈsi.bɫe/ /senˈsi.βɫe/ /senˈsib.bɫe/ /sənˈsi.βɫə/ /sənˈsib.bɫə/ adj
empfindlich
Que està dotat de sensibilitat.

sensor /senˈso/ /senˈsoɾ/ /sənˈso/ n masc
Sensor

sentiment /sen.tiˈmen/ /sen.tiˈment/ /sən.tiˈmen/ /sən.tiˈment/ n masc
Gefühl
Experiència subjectiva de l'emoció, estable i més o menys duradora.

sentir /senˈti/ /senˈtiɾ/ v
fühlen spüren
Percebre amb els sentits, tret del visual.
hören
Percebre sons mitjançant l'oïda.
fühlen
Tenir una sensació, una percepció, experimentar un sentiment, una emoció.

sentir-se /senˈtiɾ.se/ /sənˈtir.sə/ v
fühlen
Adonar-se del propi estat físic.

sentit /senˈtit/ n masc
Sinn
Facultat per relacionar el cos i l'exterior (la vista, el tacte....)
Verstand
Intencionalitat d’allò que es diu.

sentència /senˈtɛn.si.a/ /sənˈtɛn.si.ə/ n fem
Urteil

senyal /seˈɲaɫ/ /siˈɲaɫ/ n masc
Zeichen
Marca feta a alguna cosa.
Indicació per anar a alguna part o que conté alguna informació (especialment a trànsit).
(beisbol) Gest fet pel receptor al llançador amb la mà descoberta per a demanar-li un llançament determinat.

senyal de l'àrbitre n masc
Schiedsrichtersignal

senyor /seˈɲo/ /seˈɲoɾ/ /siˈɲo/ /siˈɲoɾ/ /səˈɲo/ /səˈɲu/ n masc
Herr
(usat especialment pels nens) Home gran o desconegut.

separació /se.pa.ɾa.siˈo/ /se.pə.ɾə.siˈo/ n fem
Trennung

separar /se.paˈɾa/ /se.paˈɾaɾ/ /sə.pəˈɾa/ v
trennen

septentrional /sep.ten.tɾi.oˈnaɫ/ /səp.tən.tɾi.uˈnaɫ/ adj
nördlich

seqüela /seˈkwɛ.ɫa/ /seˈkwɛ.ɫɛ/ /səˈkwɛ.ɫə/ n fem
Fortsetzung
(literatura, cinema, videojocs) Producte audiovisual que pertany a una saga en relació amb aquell que el precedeix.

seqüència /seˈkwɛn.si.a/ /səˈkwɛn.si.ə/ n fem
Sequenz

seqüència cinemàtica n fem
Zwischensequenz

ser /ˈse/ /ˈser/ /ˈseɾ/ /ˈsə/ /ˈsɛ/ /ˈsɛr/ v
sein
ésser, existir

serbi adj masc
Serbisch serbisch
Relatiu a Sèrbia o la seva llengua.

serbi n masc
Serbisch serbisch
(només singular) Llengua eslava pròpia de Sèrbia.

sergent /serˈd͡ʒen/ /seɾˈd͡ʒen/ /seɾˈd͡ʒent/ /sərˈʒen/ /səɾˈʒent/ n masc
Stabsunteroffizier Feldwebel

serietat /se.ɾi.eˈtat/ /sə.ɾi.əˈtat/ n fem
Ernst

sermó /seɾˈmo/ /sərˈmo/ n masc
Predigt Strafpredigt

serp n fem
Schlange
Rèptil sense extremitats (Serpentes).

serra /ˈsa.rə/ /ˈsa.rɛ/ /ˈsɛ.ra/ /ˈsɛ.rɛ/ n fem
Säge Steinsäge
Fulla d’acer que no té dents i serveix per tallar la pedra amb l'ajuda d'aigua i sorra.

serralada /se.raˈɫa.ða/ /sə.rəˈɫa.ðə/ n fem
Gebirge

serrall /seˈraʎ/ /səˈraʎ/ n masc
Serail

serraller /se.raˈʎe/ /se.raˈʎeɾ/ /sə.rəˈʎe/ n masc
Schlosser

serrar /seˈra/ /seˈˈɾaɾ// /səˈra/ v
sägen Hände schütteln
Fer servir la serra o el xerrac.
Tancar la mà fortament, agafant la d'un altre.

serrà /seˈra/ /səˈra/ n masc
Sägebarsch

serrà menut n masc
Beutelbarsch

servent /serˈβen/ /seɾˈvent/ /seɾˈβen/ /sərˈben/ /sərˈven/ /səɾˈvent/ n masc
Diener

servir /serˈβi/ /seɾˈviɾ/ /seɾˈβi/ /sərˈbi/ /səɾˈvi/ v
dienen
Ésser apte o propi a un ús.
servieren
(esports de pilota) Posar la pilota, la bola, el volant o el disc en joc.

serè /seˈɾe/ /səˈɾə/ /səˈɾɛ/ adj masc
ruhig

set /ˈset/ /ˈsət/ /ˈsɛt/ n fem
Durst
Necessitat, desig o sensació de necessitar beure.

set /ˈset/ /ˈsət/ /ˈsɛt/ number
sieben Sieben
(cardinal) Sis més un.
(valor ordinal) Setè, setena.

set-cents /ˌsɛtˈsens/ number
siebenhundert

setanta /seˈtan.ta/ number
siebzig

setanta-cinc /seˌtan.taˈsiŋ/ /seˌtan.taˈsiŋk/ /səˌtan.təˈsiŋ/ /səˌtan.təˈsiŋk/ number
fünfundsiebzig

setanta-dos /seˌtan.taˈðos/ /səˌtan.təˈðos/ number
zweiundsiebzig

setanta-nou /seˌtan.taˈnɔw/ /səˌtan.təˈnɔw/ number
neunundsiebzig

setanta-quatre /seˌtan.taˈkwa.tɾe/ /səˌtan.təˈkwa.tɾə/ number
vierundsiebzig

setanta-set /seˌtan.taˈsɛt/ /səˌtan.təˈsɛt/ number
siebenundsiebzig

setanta-sis /seˌtan.taˈsis/ /səˌtan.təˈsis/ number
sechsundsiebzig

setanta-tres /seˌtan.taˈtɾes/ /səˌtan.təˈtɾes/ number
dreiundsiebzig

setanta-un /seˌtan.taˈun/ /səˌtan.təˈun/ number
einundsiebzig

setanta-vuit /seˌtan.taˈvujt/ /seˌtan.taˈβujt/ /səˌtan.təˈvujt/ /səˌtan.təˈβujt/ number
achtundsiebzig

setembre /səˈtem.bɾə/ n masc
September
Novè mes de l'any.

setge /ˈse.d͡ʒe/ /ˈse.d͡ʒə/ /ˈsɛ.d͡ʒə/ n masc
Belagerung
Acció d'assetjar, encerclament d'una població, fortalesa, vaixell... per a bloquejar-la o per a combatre-la.

setmana /semˈma.na/ /seˈma.na/ n fem
Woche

setrill /seˈtɾiʎ/ /səˈtɾij/ /səˈtɾiʎ/ n masc
Ölkännchen

setze /ˈse.d͡ze/ number
sechzehn

setè /seˈte/ /səˈtə/ /səˈtɛ/ number
siebte

seure /ˈsɛw.ɾe/ v
sich setzen

sexe /ˈsɛk.se/ /ˈsɛk.sə/ n masc
Geschlecht Sex
Conjunt de les peculiaritats bioquímiques, fisiològiques i orgàniques que divideixen els individus d'una espècie en mascles i femelles i fan possible entre ells, mitjançant els adequats processos de conjugació o fecundació, una periòdica modificació de la informació genètica.
Sex Geschlecht
Sexualitat, activitat sexual.

sexual /sek.suˈaɫ/ /sək.suˈaɫ/ adj
sexuell

sexualitat /sek.su.a.ɫiˈtat/ /sək.su.ə.ɫiˈtat/ n fem
Sexualität

shader n masc
Schattierer

shading /ʃaˈðiŋ/ /ʃaˈðiŋk/ /ʃəˈðiŋ/ /ʃəˈðiŋk/ n masc
Schattierung

shading de Gouraud n masc
Gouraud-Schattierung

shading de Phong n masc
Phong-Schattierung

shading pla n masc
Flat-Schattierung

shamisen /ʃa.miˈsen/ n masc
Samisen

si conjunction
wenn falls
Nexe condicional que introdueix un supòsit, una premissa.

sibil·la /siˈbiɫ.ɫa/ /siˈbiɫ.ɫə/ /siˈβi.ɫa/ /siˈβi.ɫə/ /siˈβiɫ.ɫə/ n fem
Sibylle

sicilià adj masc
Sizilianisch
Originari, pertanyent o relatiu a Sicília.

sifó /siˈfo/ n masc
Siphon
Canonada amb una curvatura que reté el líquid i impedeix el pas de gasos.

signar /siŋˈna/ /siɡˈna/ /siɡˈnaɾ/ v
unterschreiben
Una persona, posar la seva signatura en un escrit o una obra.

signe /ˈsiŋ.ne/ /ˈsiɡ.ne/ n masc
Zeichen

significant /siŋ.ni.fiˈkan/ /siŋ.ni.fiˈkant/ /siɡ.ni.fiˈkan/ /siɡ.ni.fiˈkant/ adj
signifikant

significar /siŋ.ni.fiˈka/ /siɡ.ni.fiˈka/ /siɡ.ni.fiˈkaɾ/ v
meinen bedeuten
Voler dir, ser equivalent, tenir com a conseqüència.

significat /siŋ.ni.fiˈkat/ /siɡ.ni.fiˈkat/ n masc
Bedeutung

significatiu /siŋ.ni.fi.kaˈtiw/ /siɡ.ni.fi.kaˈtiw/ adj masc
signifikant

sikh /ˈsik/ /ˈsix/ adj
Sikh
Relatiu al sikhisme o als seus seguidors.

sikh /ˈsik/ /ˈsix/ n neut
Sikh
Membre o practicant del sikhisme.

silenci /siˈɫen.si/ n masc
Stille Schweigen
Estat d'absència de soroll o de no parlar.

silici n masc
Silizium Silicium

sil·logisme /si.ɫoˈd͡ʒiz.me/ /si.ɫoˈʒiz.me/ /si.ɫuˈʒiz.mə/ /siɫ.ɫoˈd͡ʒiz.me/ /siɫ.ɫoˈʒiz.me/ /siɫ.ɫoˈʒiz.mə/ /siɫ.ɫuˈʒiz.mə/ n masc
Syllogismus

simbolitzar /sim.bo.ɫiˈd͡za/ /sim.bo.ɫiˈza/ /sim.bo.ɫiˈzaɾ/ /sim.bu.ɫiˈd͡za/ v
sybolisieren

simbòlic /simˈbɔ.ɫik/ adj masc
symbolisch
Relatiu al símbol.

simetria /si.meˈtɾi.a/ /si.məˈtɾi.ə/ n fem
Symmetrie

simfonia /siɱ.foˈni.a/ /siɱ.foˈni.ə/ /siɱ.fuˈni.ə/ n fem
Sinfonie Symphonie

simitarra /si.miˈta.ra/ /si.miˈta.rə/ n fem
Krummsäbel Scimitar

simonia /si.moˈni.a/ /si.moˈni.ə/ /si.muˈni.ə/ n fem
Simonie

simpatia /sim.paˈti.a/ /sim.pəˈti.ə/ n fem
Sympathie

simple /ˈsim.pɫe/ adj
einfach
Que no presenta complexitat, que no és res més que allò.

simplificació n fem
Vereinfachen
Acte de simplificar.
Vereinfachung
Resultat d'haver simplificat.

simulació n fem
Simulation

simultaniejar /si.muɫ.ta.ni.eˈd͡ʒa/ /si.muɫ.ta.ni.eˈd͡ʒaɾ/ /si.muɫ.ta.ni.eˈʒa/ /si.muɫ.tə.ni.əˈd͡ʒa/ /si.muɫ.tə.ni.əˈʒa/ v
abwechseln

sincer /sinˈse/ /sinˈseɾ/ adj masc
aufrichtig
Dit de la persona que diu la veritat, honesta.

sincronitzar /siŋ.kɾo.niˈd͡za/ /siŋ.kɾo.niˈza/ /siŋ.kɾo.niˈzaɾ/ /siŋ.kɾu.niˈd͡za/ v
synchronisieren

sinergia /si.neɾˈʒi.a/ /si.nəɾˈʒi.ə/ n fem
Synergie

singlot /siŋˈɡlot/ n masc
Singultus Schluckauf
Moviment inspiratori espasmòdic, que generalment es repeteix a intervals més o menys llargs, degut a una contracció sobtosa del diafragma i acompanyat d'un soroll de l'aire en forçar el seu pas per la glotis closa.

singular /siŋ.ɡuˈɫa/ /siŋ.ɡuˈɫaɾ/ adj
Einzahl Singular

singularitat /siŋ.ɡu.ɫa.ɾiˈtat/ /siŋ.ɡu.ɫə.ɾiˈtat/ n fem
Eigenheit
Característica d'allò que és singular, únic, que no té semblant amb què ser comparat.

sinistre /siˈnis.tɾe/ /siˈnis.tɾə/ adj masc
böse
Qualitat d'allò que presagia un esdeveniment desafortunat.

sinofòbia /si.noˈfɔ.bi.a/ /si.noˈfɔ.bi.ə/ /si.nuˈfɔ.bi.ə/ /si.nuˈfɔ.βi.ə/ n fem
Sinophobie

sintetitzador /sin.te.ti.d͡zaˈðo/ /sin.te.ti.zaˈðoɾ/ /sin.tə.ti.d͡zəˈðo/ n masc
Synthesizer

sinus /ˈsi.nus/ n masc
Sinus

sinusitis /si.nuˈzi.tis/ n fem
Sinusitis

sinònim /siˈnɔ.nim/ adj masc
synonym Synonym
Dit del mot amb un significat igual o similar al d'un altre.

sinònim /siˈnɔ.nim/ n masc
Synonym Gleichwort
Mot amb un significat igual o similar al d'un altre.

sirena /siˈɾe.na/ /siˈɾɛ.nə/ n fem
Sirene Meerjungfrau
Criatura mitològica meitat dona meitat peix que amb els seus cants feia distreure els mariners fins a fer-los naufragar.
Sirene
So llarg i estrident emprat per cridar l'atenció en vehicles d'urgències o per anunciar l'arribada de les barques al port.

sirgar /sirˈɡa/ /sirˈɣa/ /siɾˈɣa/ /siɾˈɣaɾ/ v
treideln

sirtaki /sirˈta.ki/ n masc
Sirtaki

sis number
sechs Sechs

sis-cents /ˌsiˈsens/ number
sechshundert

sismògraf /sizˈmɔ.ɣɾaf/ /sizˈmɔ.ɣɾəf/ n masc
Seismograph

sistema /sisˈte.ma/ /sisˈtɛ.mə/ n masc
System Ordnung

sistema de regles n masc
Regelsystem

sistema expert n masc
Expertensystem

sistematitzar /sis.te.ma.tiˈd͡za/ /sis.te.ma.tiˈza/ /sis.te.ma.tiˈzaɾ/ /sis.tə.mə.tiˈd͡za/ v
systematiseren

sistèmic /sisˈtɛ.mik/ adj masc
systemisch
Que s'estén dins d'un sistema, afectant un grup o un sistema com poden ser el cos, l'economia, el mercat o a tota la societat.

sisó /siˈzo/ n masc
Zwergtrappe
Au migradora parcial de la família dels otítids, de plomatge bru i ventre blanc i amb un collar negre i blanc en els mascles (Tetrax tetrax).

sitar /siˈtar/ n masc
Sitar

sitja /ˈsi.d͡ʒa/ /ˈsi.d͡ʒə/ n fem
Silo

situació /si.tu.a.siˈo/ /si.tu.ə.siˈo/ n fem
Situation
Manera d'estar quelcom situat.

sivella /siˈve.ʎa/ /siˈve.ʎə/ /siˈβe.ʎa/ /siˈβe.ʎə/ n fem
Schnalle

so /so/ /su/ /ˈso/ /ˈsɔ/ n masc
Klang Schall
Pertorbació de l'aire audible pels éssers vius.

sobirania /so.bi.ɾaˈni.a/ /so.bi.ɾəˈni.ə/ /su.bi.ɾəˈni.ə/ /su.βi.ɾəˈni.ə/ n fem
Souveränität

sobirà /so.biˈɾa/ /su.biˈɾa/ n masc
Souverän souverän
Persona que té l'autoritat suprema o sobirania dins un estat. Antigament a l'alta edat mitjana també se li deia un sobirà a les tinences d'un camperol.

sobrar /soˈbɾa/ /soˈbɾaɾ/ /soˈβɾa/ /suˈbɾa/ /suˈβɾa/ v
überflüssig

sobre /ˈso.bɾe/ /ˈsɔ.bɾe/ /ˈsɔ.βɾə/ n masc
Briefumschlag
Objecte per contenir una carta o targeta.

sobrecarregar /ˌso.bɾe.ka.reˈɣaɾ/ /ˌso.βɾe.ka.reˈɣa/ /ˌso.βɾə.kə.rəˈɣa/ v
überladen

sobremostreig n masc
Überabtastung

sobresaltar /ˌso.bɾe.saɫˈtaɾ/ /ˌso.βɾe.saɫˈta/ /ˌso.βɾə.səɫˈta/ v
erschrecken

sobretot /ˌso.bɾeˈtot/ /ˌso.βɾəˈtot/ adv
vor allem

sobrevenir /ˌso.βɾe.veˈniɾ/ /ˌso.βɾe.βeˈni/ /ˌso.βɾe.βeˈniɾ/ /ˌso.βɾə.vəˈni/ /ˌso.βɾə.βəˈni/ v
heraufkommen

sobreviure /ˌso.bɾeˈviw.ɾe/ /ˌso.bɾəˈviw.ɾə/ /ˌso.βɾeˈβiw.ɾe/ /ˌso.βɾəˈβiw.ɾə/ v
überleben

soca /ˈso.kə/ /ˈsɔ.ka/ /ˈsɔ.kɔ/ /ˈsɔ.kə/ n fem
Stumpf

social /so.siˈaɫ/ /su.siˈaɫ/ adj
sozial
Pertanyent a un grup de persones.
Destinat a l'atenció de persones desafavorides.

socialdemòcrata /so.siˌaɫ.deˈmɔ.kɾa.ta/ /so.siˌaɫ.dəˈmɔ.kɾə.tə/ /su.siˌaɫ.dəˈmɔ.kɾə.tə/ adj
Sozialdemokrat
Relatiu o pertanyent a la socialdemocràcia.

socialdemòcrata /so.siˌaɫ.deˈmɔ.kɾa.ta/ /so.siˌaɫ.dəˈmɔ.kɾə.tə/ /su.siˌaɫ.dəˈmɔ.kɾə.tə/ n neut
Sozialdemokrat
Partidari de la socialdemocràcia.

socialisme /so.si.aˈɫiz.me/ /so.si.əˈɫiz.mə/ /su.si.əˈɫiz.mə/ n masc
Sozialismus

socialitzar /so.si.a.ɫiˈd͡za/ /so.si.a.ɫiˈza/ /so.si.a.ɫiˈzaɾ/ /so.si.ə.ɫiˈd͡za/ /su.si.ə.ɫiˈd͡za/ v
sozialisieren
(transitiu) Transferir a l’estat o a un altre òrgan col·lectiu.

societat /so.si.eˈtat/ /so.si.əˈtat/ /su.si.əˈtat/ n fem
Gesellschaft
Grup permanent de gent des de la perspectiva de les accions i interaccions que les afecten en comú.
Agrupació d'entitats, les quals fins i tot poden ser estats.

sociograma n masc
Soziogramm

sociolecte /so.si.oˈɫɛk.te/ /so.si.oˈɫɛk.tə/ /su.si.uˈɫɛk.tə/ n masc
Soziolekt

sodi n masc
Natrium
Element químic de nombre atòmic 11 i símbol Na.

sofre /ˈso.fɾə/ n masc
Schwefel

softbol /ˌsovˈbɔɫ/ /ˌsɔvˈβɔɫ/ n masc
Softball

sofà /soˈfa/ /suˈfa/ n masc
Sofa Couch
Seient per a més d'una persona amb respatller i reposabraços format per components relativament tous, semblant a la textura dels coixins.

sogra /ˈsɔ.ɣɾa/ /ˈsɔ.ɣɾɔ/ n fem
Schwiegermutter

sogre /ˈsɔ.ɣɾe/ n masc
Schwiegervater

sol /ˈsoɫ/ /ˈsuɫ/ /ˈsɔɫ/ adj masc
allein
Sense companyia.

sol /ˈsoɫ/ /ˈsuɫ/ /ˈsɔɫ/ n masc
Sonne
Astre estel·lar, estrella.
Lluentor o escalfor que produeix el sol.
G
(música) Cinquena nota musical.
Sol
(química) Solució col·loïdal.
Moneda peruana.

sola /ˈsɔ.ɫa/ /ˈsɔ.ɫə/ n fem
Schuhsohle Sohle
Part del calçat que està format per un material més resistent per a protegir la planta del peu.

solament /ˌsɔ.ɫaˈmen/ /ˌsɔ.ɫaˈment/ /ˌsɔ.ɫəˈmen/ /ˌsɔ.ɫəˈment/ adv
nur

solar /soˈɫa/ /soˈɫaɾ/ /suˈɫa/ adj
solar

solaç /soˈɫas/ /suˈɫas/ n masc
Erholung

solc /ˈsoɫk/ n masc
Furche

soldar /soɫˈda/ /soɫˈdaɾ/ /suɫˈda/ v
schweißen

soldat /soɫˈdat/ /suɫˈdat/ n masc
Soldat
Persona que forma part d'un exèrcit.

soldà /soɫˈda/ /suɫˈda/ n masc
Sultan

solemne /soˈɫem.ne/ /suˈɫɛm.nə/ adj
feierlich

solidaritat /so.ɫi.ða.ɾiˈtat/ /so.ɫi.ðə.ɾiˈtat/ /su.ɫi.ðə.ɾiˈtat/ n fem
Solidarität

solidesa /so.ɫiˈðe.za/ /so.ɫiˈðə.zə/ /su.ɫiˈðɛ.zə/ n fem
Solidität

solidificar /so.ɫi.ði.fiˈka/ /so.ɫi.ði.fiˈkaɾ/ /su.ɫi.ði.fiˈka/ v
erstarren

solitud /so.ɫiˈtut/ /su.ɫiˈtut/ n fem
Unendlichkeit

solraig clapejat n masc
Sandhai
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Carcharias taurus)

solstici /suɫsˈti.si/ n masc
Sonnenwende

solter /soɫˈte/ /soɫˈteɾ/ /suɫˈte/ adj masc
ledig
(central, nord-occidental) Sense parella, no casat.

solubilitat /so.ɫu.bi.ɫiˈtat/ /su.ɫu.bi.ɫiˈtat/ /su.ɫu.βi.ɫiˈtat/ n fem
Löslichkeit

solució /so.ɫu.siˈo/ /su.ɫu.siˈo/ n fem
Lösung
Fet de finalitzar adequadament algun tipus de problema.
Qualsevol cosa que permet finalitzar adequadament un problema.
(química) Barreja homogènia de components químics que no reaccionen entre si.

sol·licitar /so.ɫi.siˈta/ /soɫ.ɫi.siˈta/ /soɫ.ɫi.siˈtaɾ/ /su.ɫi.siˈta/ /suɫ.ɫi.siˈta/ v
beantragen

sol·lícit /soɫˈɫi.sit/ /soˈɫi.sit/ /suɫˈɫi.sit/ /suˈɫi.sit/ adj masc
besorgt

sometent /so.meˈten/ /so.meˈtent/ /so.məˈtent/ /su.məˈten/ n masc
Alarmläuten
Toc de campanes amb què s'assenyala alarma i amb què es mobilitzava un poble per defensar-se.
Alarmläuten Bürgerwehr
(històric) Milícia organitzada en vegueries i mobilitzada a toc de campana per a tasques de seguretat.

somiar /so.miˈa/ /so.miˈaɾ/ /su.miˈa/ v
träumen
Veure representacions fictícies de la realitat durant la pèrdua de consciència del son.

somnambulisme /som.nam.buˈɫiz.me/ /som.nəm.buˈɫiz.mə/ /sum.nəm.buˈɫiz.mə/ n masc
Somnambulismus

somni /ˈsɔm.ni/ n masc
Traum

somort /soˈmɔɾt/ /suˈmɔrt/ adj masc
kraftlos

somriure /somˈɾiw.ɾe/ /somˈɾiw.ɾə/ /sumˈɾiw.ɾə/ n masc
Lächeln lächeln
Gest corbant la boca cap amunt com si s'estigués a punt de riure, però sense fer soroll.

somriure /somˈɾiw.ɾe/ /somˈɾiw.ɾə/ /sumˈɾiw.ɾə/ v
lächeln
Riure lleument.

son /son/ /sun/ n masc
Schlaf
Estat de somni, de suspensió de la consciència

sondanès /son.daˈnes/ /sun.dəˈnɛs/ n masc
Sundanesische
Llengua malaiopolinèsia de la part occidental de l'illa de Java.

sonet /soˈnet/ /soˈnət/ /suˈnɛt/ n masc
Sonett

sonso /ˈson.so/ /ˈson.su/ /ˈsɔn.su/ adj masc
fade

sopa /ˈso.pa/ n fem
Suppe

sopar /soˈpa/ /soˈpaɾ/ /suˈpa/ n masc
Abendessen
Àpat principal del vespre o de la nit.

sorbet /soɾˈbet/ /soɾˈbət/ /surˈbɛt/ n masc
Sorbet

sord /ˈsort/ adj masc
taub

sordesa /soɾˈðe.za/ /soɾˈðə.zə/ /surˈðɛ.zə/ n fem
Taubheit Gehörlosigkeit

sorell /soˈɾeʎ/ /suˈɾeʎ/ n masc
Stocker
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Trachurus trachurus)

soroll /soˈɾoʎ/ /suˈɾoʎ/ n masc
Lärm Krach
So no articulat i confús més o menys fort.
Lärm Geräusch
So procedent d'una multitud enrabiada.

sorollós /so.ɾoˈʎos/ /su.ɾuˈʎos/ adj masc
geräuschvoll laut

sorprendre /soɾˈpen.dɾe/ /soɾˈpən.dɾə/ /surˈpɛn.dɾə/ v
überraschen

sorprenent /soɾ.pɾeˈnen/ /soɾ.pɾeˈnent/ /suɾ.pɾəˈnen/ adj
überraschend

sorpresa /soɾˈpɾe.za/ /soɾˈpɾə.zə/ /surˈpɾɛ.zə/ n fem
Überraschung

sorra /ˈso.ra/ n fem
Sand

sort n fem
Glück

sortida /soɾˈti.ða/ /soɾˈti.ðə/ /surˈti.ðə/ n fem
Ausweg Ausgang
En un lloc tancat, zona que permet l'accés al seu exterior.

sortir /sorˈti/ /soɾˈti/ /soɾˈtiɾ/ /surˈti/ v
ausgehen
Passar a fora.

sospirar /sos.piˈɾa/ /sos.piˈɾaɾ/ /sus.piˈɾa/ v
seufzen

sospita /sosˈpi.ta/ /sosˈpi.tə/ /susˈpi.tə/ n fem
Verdacht Argwohn

sospitar /sos.piˈta/ /sos.piˈtaɾ/ /sus.piˈta/ v
verdächtigen
Tenir una creença negativa no confirmada sobre algú, malfiar-se.

sospitós /sos.piˈtos/ /sus.piˈtos/ adj masc
verdächtig

sostenibilitat /sos.te.ni.bi.ɫiˈtat/ /sos.tə.ni.bi.ɫiˈtat/ /sus.tə.ni.bi.ɫiˈtat/ n fem
Nachhaltigkeit

sostenidors /sos.te.niˈðos/ /sos.te.niˈðoɾs/ /sos.tə.niˈðos/ /sus.tə.niˈðos/ n masc
Büstenhalter BH

sostenir /sos.teˈni/ /sos.teˈniɾ/ /sos.təˈni/ /sus.təˈni/ v
unterstützen
Suportar el pes d'alguna cosa que està agafada o bé que es troba al damunt d'una altra.
Mantenir una idea, aportant arguments que la defensin.

sostre /ˈsos.tɾe/ /ˈsos.tɾə/ n masc
Decke Zimmerdecke
Part interior d'una casa, habitació o construcció que la limita per dalt, oposada al sòl.

sota /ˈso.ta/ /ˈso.tə/ n fem
Bube

soterrani /so.teˈra.ni/ /so.təˈra.ni/ /su.təˈra.ni/ n masc
Keller

sotsobrar /sot.soˈbɾa/ /sot.soˈbɾaɾ/ /sot.soˈβɾa/ /sut.suˈbɾa/ /sut.suˈβɾa/ v
kentern

sou /ˈsow/ /ˈsɔw/ n masc
Lohn
Diners que es perceben per un treball, salari.

sovint /soˈvint/ /soˈβin/ /suˈvin/ adv
häufig oft

sprite n masc
Sprite

suahili /swaˈhi.li/ /swəˈhi.li/ n masc
Swahili Suaheli

suar /suˈa/ /suˈaɾ/ v
schwitzen

suau /suˈaw/ adj
weich

subhasta /suˈbas.ta/ /suˈβas.tə/ n fem
Versteigerung

subjecte /subˈd͡ʒɛk.te/ /subˈʒek.tə/ /subˈʒɛk.tə/ n masc
Subjekt

subjectivar /sub.d͡ʒek.tiˈvaɾ/ /sub.d͡ʒek.tiˈβa/ /sub.ʒək.tiˈva/ /sub.ʒək.tiˈβa/ v
subjektivieren

subjugar /sub.d͡ʒuˈɣa/ /sub.d͡ʒuˈɣaɾ/ /sub.ʒuˈɣa/ v
unterjochen

sublimar /su.bɫiˈmaɾ/ /su.βɫiˈma/ v
sublimieren

submarí /sub.maˈɾi/ /sum.maˈɾi/ /sum.məˈɾi/ n masc
Unterseeboot U-Boot
Vaixell construït per a navegar per sota la superfície de l'aigua. Gairebé sempre són de propòsit militar.

submergir /sub.meɾˈd͡ʒi/ /sub.meɾˈd͡ʒiɾ/ /sum.merˈd͡ʒi/ /sum.mərˈʒi/ v
tauchen

subministrar /sub.mi.nisˈtɾa/ /sub.mi.nisˈtɾaɾ/ /sum.mi.nisˈtɾa/ v
versorgen

submissió /sub.mi.siˈo/ /sum.mi.siˈo/ n fem
Unterwerfung

suborn /suˈβorn/ n masc
Bestechung

subornar /su.boɾˈna/ /su.boɾˈnaɾ/ /su.burˈna/ /su.βorˈna/ /su.βoɾˈna/ /su.βurˈna/ v
bestechen schmieren

subratllar /sub.raʎˈʎa/ /sub.raˈʎa/ /sub.raˈʎaɾ/ /sub.rəˈʎa/ v
unterstreichen

subsidiari /sup.si.ðiˈa.ɾi/ adj masc
ergänzend

substantiu /sups.tanˈtiw/ /sus.tanˈtiw/ n masc
Hauptwort Substantiv

substitució /sups.ti.tu.siˈo/ /sus.ti.tu.siˈo/ n fem
Ersatz

substrat /supsˈtɾat/ /susˈtɾat/ n masc
Substrat

substància /supsˈtan.si.a/ /supsˈtan.si.ə/ /susˈtan.si.a/ /susˈtan.si.ə/ n fem
Substanz

subtil /supˈtiɫ/ adj
subtil

subtítol /supˈti.toɫ/ /supˈti.tuɫ/ n masc
Untertitel

subíndex /suˈpin.deks/ /suˈpin.dəks/ /suˈβin.deks/ n masc
Subskript

suc n masc
Saft
Substància líquida obtinguda esprement fruita.

successió /suk.se.siˈo/ /suk.sə.siˈo/ n fem
Abfolge
Fet o conjunt de fets que passen seguits l'un després de l'altre.

succió /suk.siˈo/ n fem
Saugwirkung

sucre /ˈsu.kɾe/ n masc
Zucker

sud n masc
Süden

sud-americà /su.tə.mə.ɾiˈka/ adj masc
Südamerikaner südamerikanisch
Relatiu o pertanyent a l'Amèrica del Sud.

sud-americà /su.tə.mə.ɾiˈka/ n masc
Südamerikaner südamerikanisch
Persona que habita o és originària de l'Amèrica del Sud.

sud-est /ˌsuˈtest/ n masc
Südost

sud-oest /ˌsu.toˈest/ /ˌsu.tuˈest/ n masc
Südwest

suec adj masc
schwedisch Schwedisch
Relatiu o pertanyent a Suècia.

suec n masc
Schwede Schwedisch
Persona de Suècia.
Schwedisch schwedisch
(només singular) Llengua germànica escandinava oriental parlada a Suècia i Finlàndia.

suficient /su.fi.siˈen/ /su.fi.siˈent/ adj
ausreichend

sufragar /su.fɾaˈɣa/ /su.fɾaˈɣaɾ/ /su.fɾəˈɣa/ v
finanzieren

sufragi /suˈfɾa.d͡ʒi/ /suˈfɾa.ʒi/ n masc
Stimme suffrage

suggerir /su.d͡ʒeˈɾi/ /su.d͡ʒeˈɾiɾ/ /su.d͡ʒəˈɾi/ v
vorschlagen

suite /ˈsujt/ n fem
Suite
(gal·licisme) Conjunt d'habitacions connectades entre si per portes que, en els hotels s'ofereixen com a una única estança.

suma /ˈsu.ma/ n fem
Summe

sumar /suˈma/ /suˈmaɾ/ v
addieren
Comptar plegades dues quantitats o més per establir-ne el total.

suor /suˈo/ /suˈoɾ/ n fem
Schweiß

superficial /su.peɾ.fi.siˈaɫ/ /su.pər.fi.siˈaɫ/ adj
oberflächlich
Relatiu a la superfície.

superflu /suˈpɛr.fɫu/ adj masc
überflüssig

superfície /su.peɾˈfi.si.e/ /su.pərˈfi.si.ə/ n fem
Oberfläche Fläche
extensió plana, cara.

superior /su.pe.ɾiˈoɾ/ /su.pə.ɾiˈo/ n neut
Vorgesetzter höher
Persona situada jeràrquicament per sobre i amb poder.

supermercat /su.peɾ.meɾˈkat/ /su.pər.mərˈkat/ n masc
Supermarkt
Autoservei de mida mitjana o gran destinat a la venda de queviures, productes de neteja i altres articles d'ús quotidià.

superposar /ˌsu.per.poˈza/ /ˌsu.peɾ.poˈza/ /ˌsu.peɾ.poˈzaɾ/ /ˌsu.pər.puˈza/ /ˌsu.pəɾ.poˈza/ v
überlagern

superstició n fem
Aberglaube
Creença, no basada en fets científics ni en el raonament, segons la qual la conducta pot influir en els esdeveniments.

suplantar /su.planˈta/ /su.planˈtaɾ/ /su.pɫənˈta/ v
ersetzen

suplicar /su.pɫiˈka/ /su.pɫiˈkaɾ/ v
anflehen

suposadament /su.poˌza.ðaˈmen/ /su.poˌza.ðaˈment/ /su.poˌza.ðəˈment/ /su.puˌza.ðəˈmen/ adv
angeblich

suposar /su.poˈza/ /su.poˈzaɾ/ /su.puˈza/ v
vermuten
Considerar com a cert o real a partir d’indicis.

suprem /suˈpɾem/ adj masc
höchster

supèrbia /suˈpɛr.bi.ə/ /suˈpɛɾ.bi.a/ n fem
Hoffart

sura /ˈsu.ɾa/ /ˈsu.ɾə/ n fem
Sure

surar /suˈɾa/ /suˈɾaɾ/ v
schwimmen
Mantenir-se un cos en la superfície d'un líquid sense enfonsar-se.
gedeihen
Mantenir-se en creixença, prosperant.

surf de neu n masc
Snowboarden

suro /ˈsu.ɾo/ /ˈsu.ɾu/ n masc
Kork

sushi /ˈsu.t͡ʃi/ /ˈsu.ʃi/ n masc
Sushi

sustentar /sus.tenˈta/ /sus.tenˈtaɾ/ /sus.tənˈta/ v
Stress unterhalten
Fer que alguna cosa no caigui.
Existir arguments que donen suport a una idea.
Mantenir les forces vitals.

sutge /ˈsu.d͡ʒe/ n masc
Ruß

sutura /suˈtu.ɾa/ /suˈtu.ɾə/ n fem
Juni

suturar /su.tuˈɾa/ /su.tuˈɾaɾ/ v
nähen

suís /suˈis/ adj masc
schweizerisch
Relatiu o pertanyent a Suïssa o la seva llengua.

suís /suˈis/ n masc
Schweizer
Habitant de Suïssa.

suïcidi /su.iˈsi.ði/ n masc
Suizid Selbstmord

suïcidi col·lectiu /su.i.si.ði n masc
Massenselbstmord

syrah /siˈɾa/ n masc
Shiraz
Raïm negre, mitjà, cilíndric, compacte i amb els grans petits, ovoides i generalment amb la pell aspra.
Vi opulent, amb cos, de color fosc i amb una aroma característica de fruita i espècies.

sàndal /ˈsan.daɫ/ /ˈsan.dəɫ/ n masc
Sandelholz
Planta asiàtica del gènere Santalum apreciada per la seva fusta.

sànscrit /ˈsans.kɾit/ n masc
Sanskrit
Llengua clàssica de l'Índia i litúrgica de l'hinduisme, el budisme i el jainisme.

sàtira /ˈsa.ti.ɾa/ /ˈsa.ti.ɾə/ n fem
Satire

sègol /ˈse.ɣoɫ/ /ˈsɛ.ɣoɫ/ /ˈsɛ.ɣuɫ/ n masc
Roggen

sèmola /ˈsɛ.mo.ɫa/ /ˈsɛ.mo.ɫə/ /ˈsɛ.mu.ɫə/ n fem
Grieß

sèrie /ˈse.ɾi.e/ /ˈse.ɾje/ /ˈsɛ.ɾi.ə/ /ˈsɛ.ɾjə/ n fem
Serie Reihe
Conjunt ordenat d'elements
Ficció televisiva o radiofònica per capítols.

sèu /ˈsew/ /ˈsəw/ /ˈsɛw/ n masc
Talg
El greix dur i sòlid tret d'alguns animals, del qual fos, abans se'n feien candeles.

sí adv
ja doch
Expressió d'afirmació com a resposta.

sí n masc
Ja doch
Afirmació, consentiment.

sílex /ˈsi.ɫeks/ /ˈsi.ɫəks/ n masc
Feuerstein

síl·laba /ˈsi.ɫa.βa/ /ˈsi.ɫə.βə/ /ˈsiɫ.ɫa.ba/ /ˈsiɫ.ɫə.bə/ n fem
Silbe
Unió de diversos sons en un sol cop de veu, cadascuna de les divisions fonètiques d'una paraula segons les espiracions necessàries per pronunciar-la.

símbol /ˈsim.boɫ/ /ˈsim.buɫ/ n masc
Symbol Zeichen

símbol turístic n masc
﻿Touristensymbol

símptoma /ˈsim.to.ma/ /ˈsim.to.mə/ /ˈsim.tu.mə/ n masc
Symptom Anzeichen

síndria /ˈsin.dɾi.a/ n fem
Wassermelone

síndrome /ˈsin.dɾo.me/ /ˈsin.dɾu.mə/ n fem
Syndrom

síntesi /ˈsin.te.zi/ /ˈsin.tə.zi/ n fem
Synthese

sípia /ˈsi.pi.a/ /ˈsi.pi.ə/ n fem
Kopffüßer
Mol·lusc cefalòpode de la família dels sèpids, de cos oval i amb glàndula de tinta (Sepia officinalis).
(col·loquial) Color sèpia.
(col·loquial, penedesenc, menorquí) Gargall.

sístole /ˈsis.to.ɫe/ /ˈsis.to.ɫə/ /ˈsis.tu.ɫə/ n fem
Systole

sòl n masc
Boden

sòlid /ˈsɔ.ɫit/ n masc
fest
Estat de la matèria que es caracteritza per resistir-se a la deformació.

sóc /ˈsok/ v
bin

tabac /taˈbak/ n masc
Tabak Tabakpflanze

tabernacle /ta.beɾˈna.kɫe/ /tə.βərˈna.kɫə/ n masc
Tabernakel
Sagrari de l’altar major.

tac /ˈtak/ n masc
Queue
(billar) Bastó lleugerament cònic constituït per una o més peces fixades, que serveix per a impulsar les boles sobre una taula de billar.
Krampen
(esports de pilota) Cadascuna de les petites peces cilíndriques de cautxú o alumini muntades a la sola d'una bota o una sabatilla, que serveixen per a augmentar l'adherència del calçat al camp de joc.

taca /ˈta.ka/ /ˈta.kə/ n fem
Fleck
Brutícia que es troba sobre un objecte o persona.

tacte /ˈtak.te/ /ˈtak.tə/ n masc
Tastsinn
Sentit pel qual es percep l'exterior a partir de les terminacions nervioses situades a la pell del cos.
Takt
Qualitat de dir i fer les coses sense ferir la sensibilitat dels altres.

tacó /taˈko/ /təˈko/ n masc
Absatz
Taló d’un calçat.
Platter Fisch
Peix teleosti de la família dels bòtids amb els ulls grossos i molt separats (Bothus podas).

taekwondista /taj.kwonˈdis.ta/ /taj.kwonˈdis.te/ /təj.kwonˈdis.tə/ n neut
Taekwondo-Kämpfer

tafanejar /ta.fa.neˈd͡ʒa/ /ta.fa.neˈd͡ʒaɾ/ /ta.fa.neˈʒa/ /tə.fə.nəˈd͡ʒa/ /tə.fə.nəˈʒa/ v
schnüffeln

tafonomia /ta.fo.noˈmi.a/ /tə.fo.noˈmi.ə/ /tə.fu.nuˈmi.ə/ n fem
Taphonomie

tahitià /ta.i.tiˈa/ /tə.i.tiˈa/ n masc
Tahitisch
(només singular) Llengua del grup polinesi oriental de la família austronèsica parlada a Tahití i les illes de la Societat.

talent /taˈɫen/ /taˈɫent/ /təˈɫen/ /təˈɫent/ n masc
Talent Begabung
Especial aptitud intel·lectual, natural o adquirida, per a dur a terme tasques que, en general, requereixen una elevada participació de continguts de tota mena.

tall /ˈtaj/ /ˈtaʎ/ n masc
Schnitt
Incisió feta pel contacte amb un objecte esmolat.

tallar /taˈʎa/ /taˈʎaɾ/ /təˈja/ /təˈʎa/ v
schneiden
Trencar o separar un objecte amb ajuda d'un instrument de tall.
schnitzen
Esculpir, treure material d'una peça perquè agafi una forma determinada.

taller /taˈʎe/ /taˈʎeɾ/ /təˈʎe/ n masc
Werkstatt

talossà /ta.ɫoˈsa/ /tə.ɫoˈsa/ /tə.ɫuˈsa/ n masc
Talossanisch
Llengua artificial, creada per R. Ben Madison el 1980.

talp n masc
Maulwurf

tal·li /ˈta.ɫi/ /ˈtaɫ.ɫi/ n masc
Thallium

taló /taˈɫo/ n masc
Ferse Absatz
Part del peu oposada a la banda dels dits.
(golf) Part posterior del cap d'un bastó.
Absatz Ferse
Part d'una sabata sobre la qual descansa el taló del peu.
(hoquei sobre gel) Part angular intermèdia d'un estic.

tambor /tamˈbo/ /tamˈboɾ/ /təmˈbo/ n masc
Trommel
Cilindre, sovint buit i giratori, que recorda la forma de l'instrument membranòfon de percussió.

tamboret /tam.boˈɾet/ /təm.boˈɾət/ /təm.buˈɾɛt/ n masc
Hocker
Seient per a una persona sense respatller.

també /tamˈbe/ adv
auch
Adverbi d'afirmació que serveix per unir dos conceptes en forma de suma o addició.

tanc /ˈtaŋ/ /ˈtaŋk/ /ˈtaŋk/ n masc
Panzer
Vehicle de combat blindat mogut sobre erugues que disposa d'una o més torretes giratòries les quals tenen instal·lats un o més armaments pesants (canó d'artilleria, canó llançaflames, metralladora pesant, llançacoets o llançamíssils).

tanca /ˈtaŋ.ka/ n fem
Zaun
Barrera col·locada en un terreny per impedir o dificultar el pas.

tancar /taŋˈka/ /taŋˈkaɾ/ v
schliessen
Posar algun impediment per a privar l'entrada o sortida d'algun lloc.
einsperren
Posar algú o alguna cosa dins d'un lloc tancat.

tango /ˈtaŋ.go/ /ˈtaŋ.gu/ n masc
Tango

tant de bo Interjection
wenn auch hoffentlich

tap /ˈtap/ n masc
Deckel
Peça que impedeix la sortida del contingut d'un envàs.

tapar /taˈpa/ /taˈpaɾ/ /təˈpa/ v
bedecken
Tancar amb tap o tapa.
Cobrir una cosa, en especial per evitar ser vista.

tapís /taˈpis/ /təˈpis/ n masc
Tapisserie

taquilla /taˈki.ʎa/ /təˈki.ʎə/ n fem
Abendkasse

tard /ˈtart/ adv
spät

tarda /ˈtal.da/ /ˈtaɾ.ða/ /ˈtaɾ.ðe/ /ˈtaɾ.ðə/ n fem
Nachmittag

tardor /tarˈðo/ /taɾˈðoɾ/ n fem
Herbst

targeta /taɾˈd͡ʒe.ta/ /tərˈʒɛ.tə/ /təɾˈʒə.tə/ n fem
Karte
Petita carta amb les dades personals.

targeta de crèdit n fem
Kreditkarte

targeta de so n fem
Soundkarte

targeta gràfica n fem
Grafikkarte

tarifa /taˈɾi.fa/ /təˈɾi.fə/ n fem
Tarif

taro /ˈta.ɾo/ /ˈta.ɾu/ n masc
Taro

tarongina /ta.ɾoɲˈd͡ʒi.na/ /tə.ɾoɲˈʒi.nə/ /tə.ɾuɲˈʒi.nə/ n fem
Orangenblüte
Flor del taronger o d’altres cítrics usada en perfumeria.
Melisse
Espècie de planta herbàcia de la família de les lamiàcies (Melissa officinalis L.)

taronja /taˈɾɔɲ.d͡ʒa/ /taˈɾɔɲ.d͡ʒɔ/ /təˈɾoɲ.ʒə/ /təˈɾɔɲ.ʒə/ n fem
Apfelsine Orange
Fruit del taronger.

taronja /taˈɾɔɲ.d͡ʒa/ /taˈɾɔɲ.d͡ʒɔ/ /təˈɾoɲ.ʒə/ /təˈɾɔɲ.ʒə/ n masc
orange Orange
Color de l'espectre entre el vermell i el groc.

tassa /ˈta.sa/ n fem
Tasse Becher

tastar /tasˈta/ /tasˈtaɾ/ /təsˈta/ v
kosten schmecken

tatuar /ta.tuˈa/ /ta.tuˈaɾ/ /tə.tuˈa/ /tə.tuˈa/ v
tätowieren
Pintar o dibuixar a la pell, amb procediments indelebles, lletres, figures o senyals.

tatuatge /ta.tuˈa.d͡ʒe/ /tə.tuˈa.d͡ʒə/ n masc
Tätowierung

taula /ˈtaw.ɫa/ n fem
Tisch
Moble amb una superfície i potes per recolzar o deixar coses.
(tennis de taula) Taula rectangular sostinguda generalment sobre vuit potes a 76 cm d'altura, de color fosc mat, amb una superfície plana dividida per una xarxa en dos camps.
Tabelle
(informàtica) Cadascuna de les estructures i les dades que conté una base de dades relacional que està formada per grups d'informació de files o registres, els quals es divideixen alhora en elements més petits de camps o columnes.

taulell /tawˈɫeʎ/ /təwˈɫeʎ/ n masc
Theke Schalter

tauró /tawˈɾo/ n masc
Hai Haifisch

tauró blanc /tawˈɾo /təwˈɾo /təwˈɾo n masc
Menschenhai

tauró de puntes negres n masc
grosser Schwarzspitzenhai

tauró de puntes negres dels esculls n masc
Schwarzspitzen-Riffhai

tauró sedós n masc
Seidenhai

tauó n masc
Tauon

taxa d'ompliment n fem
Füllrate

taxi /ˈtak.si/ n masc
Taxi
Servei públic de transport de passatges en automòbil.

taxonomia /tak.so.noˈmi.a/ /tək.so.noˈmi.ə/ /tək.su.nuˈmi.ə/ n fem
Taxonomie
Ciència que tracta de la classificació dels animals i de les plantes.

taüt /taˈut/ n masc
Sarg
Caixa emprada per enterrar un cadàver.

te /te/ /tə/ /ˈte/ n masc
Tee
(aliments) Infusió amb aquestes fulles.

teatral /te.aˈtɾaɫ/ /te.əˈtɾaɫ/ adj
theatralisch

teatre /teˈa.tɾe/ n masc
Theater

tebi /ˈte.βi/ /ˈtɛ.βi/ adj masc
lauwarm

tecla /ˈte.kɫa/ /ˈte.kɫə/ n fem
Taste

teclat /teˈkɫat/ n masc
Tastatur Klaviatur

tecneci /teŋˈnɛ.si/ /təŋˈnɛ.si/ n masc
Technetium

tecnologia /teŋ.no.ɫoˈʒi.a/ /teɡ.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /təŋ.no.ɫoˈʒi.ə/ /təŋ.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
Technik Technologie

teix /ˈtejʃ/ /ˈteʃ/ n masc
Eibe

teixidor /te.ʃiˈðoɾ/ /tej.ʃiˈðo/ /tej.ʃiˈðoɾ/ /tə.ʃiˈðo/ n masc
Weber

teixó /tejˈʃo/ /teˈʃo/ /təˈʃo/ n masc
Dachs

tela /ˈtə.ɫə/ /ˈtɛ.ɫa/ /ˈtɛ.ɫə/ /ˈtɛ.ɾa/ n fem
Gewebe Stoff
Material tèxtil per fer roba.

telamó /te.ɫaˈmo/ /tə.ɫəˈmo/ n masc
Atlant
Atlant, estàtua o figura humana que serveix de columna o pilar en arquitectura.

telefèric /te.ɫeˈfɛ.ɾik/ /tə.ɫəˈfɛ.ɾik/ n masc
Seilbahn

teler /teˈɫe/ /teˈɫeɾ/ /təˈɫe/ n masc
Webstuhl
Estri per fer teixits.

telescopi /te.ɫesˈkɔ.pi/ /tə.ɫəsˈkɔ.pi/ n masc
Teleskop Fernrohr

teletreballar /ˌte.ɫe.tɾe.baˈʎaɾ/ /ˌte.ɫe.tɾe.βaˈʎa/ /ˌte.ɫe.tɾə.βəˈʎa/ /ˌtɛ.ɫə.tɾə.bəˈja/ /ˌtɛ.ɫə.tɾə.bəˈʎa/ /ˌtɛ.ɫə.tɾə.βəˈʎa/ v
telearbeiten im Homeoffice arbeiten

televisió /te.le.vi.ziˈo/ /te.ɫe.vi.ziˈo/ /te.ɫe.βi.ziˈo/ /tə.ɫə.vi.ziˈo/ n fem
Fernsehen Fernseher

televisor /te.ɫe.viˈzoɾ/ /te.ɫe.βiˈzo/ /te.ɫe.βiˈzoɾ/ /tə.ɫə.viˈzo/ /tə.ɫə.βiˈzo/ n masc
Fernseher

tel·luri /teɫˈɫu.ɾi/ /təɫˈɫu.ɾi/ /təˈɫu.ɾi/ n masc
Tellur

telèfon /teˈɫɛ.fon/ /təˈɫɛ.fon/ /təˈɫɛ.fun/ n masc
Telefon Fernsprecher Telephon
Aparell que permet la comunicació oral a distància, fent tant de transmissor com de receptor, amb un dispositiu per a seleccionar el destinatari.

telèfon mòbil n masc
Handy

telègraf /teˈɫɛ.ɣɾaf/ /təˈɫɛ.ɣɾəf/ n masc
Telegraf
Dispositiu que permet transmetre missatges codificats a llarga distància.

temor /teˈmoɾ/ /təˈmo/ /təˈmor/ n
Furcht

temperatura /tem.pe.ɾaˈtu.ɾa/ n fem
Temperatur

tempesta /temˈpes.ta/ n fem
Sturm

templa /ˈtem.pɫa/ /ˈtem.pɫə/ n fem
Schläfe

temple /ˈtem.pɫe/ /ˈtem.pɫə/ n masc
Tempel

templer /temˈpɫe/ /temˈpɫeɾ/ /təmˈpɫe/ adj masc
Templer

temporada /tem.poˈɾa.ða/ /təm.puˈɾa.ðə/ n fem
Saison Staffel
Període de temps durant el qual es practica una activitat.

temporalment /tem.poˌɾaɫˈmen/ /tem.poˌɾaɫˈment/ /təm.poˌɾaɫˈment/ /təm.puˌɾaɫˈmen/ adv
vorübergehend

temps n masc
Zeit Tempus
Magnitud física que serveix per a avaluar l'evolució dels fets o bé per a organitzar o pronosticar allò que s'espera o es vol que passi.
Zeit
Duració d'un fet concret.
Wetter Zeit
Oratge, temps atmosfèric.

temps de resposta n masc
Antwortzeit

temptació /tem.ta.siˈo/ /təm.tə.siˈo/ n fem
Versuchung

tenca /ˈteŋ.ka/ /ˈtɛŋ.kə/ n fem
Schleie

tenda /ˈten.da/ /ˈten.də/ n fem
Zelt
Habitacle portàtil fàcilment desmuntable.

tendre /ˈtɛn.dɾe/ /ˈtɛn.dɾə/ /ˈtɛn.dɾə/ /ˈtɛn.dɾɛ/ adj masc
zart nachgiebig
Tou, suau.
Ple d'afecte i tendresa.

tendresa /tenˈdɾe.za/ /tənˈdɾə.zə/ /tənˈdɾɛ.zə/ n fem
Zärtlichkeit

tendó /tenˈdo/ /tənˈdo/ n masc
Sehne

tenir /teˈni/ /teˈniɾ/ /təˈni/ v
haben
Expressar pertinença o possessió.

tennes /ˈtɛn.nəs/ n masc
Tenness

tennis /ˈtɛn.nis/ n masc
Tennis

tentacle /tenˈta.kɫe/ /tənˈta.kɫə/ n masc
Tentakel

tenyir /teˈɲi/ /teˈɲiɾ/ /təˈɲi/ v
färben
Donar a la roba, o a una altra cosa, un color distint del que tenia.

teoria /te.oˈɾi.a/ /tə.oˈɾi.ə/ /tə.uˈɾi.ə/ n fem
Theorie
Coneixement especulatiu, principis generals d'una matèria, d'un art, etc., amb independència de les aplicacions.
Construcció intel·lectual que dóna compte, de manera sintetitzada i referida a principis, de fenòmens, realitats o problemes.

teratogen /te.ɾaˈtɔ.d͡ʒen/ /te.ɾaˈtɔ.ʒen/ /tə.ɾəˈtɔ.ʒən/ adj masc
teratogen
Que causa malformacions al fetus.

teratogen /te.ɾaˈtɔ.d͡ʒen/ /te.ɾaˈtɔ.ʒen/ /tə.ɾəˈtɔ.ʒən/ n masc
Teratogen
Agent que causa malformacions al fetus.

terbi n masc
Terbium

terbolí /teɾ.boˈɫi/ /tər.buˈɫi/ /təɾ.boˈɫi/ n masc
Wirbel

tercer /terˈse/ /teɾˈseɾ/ number
dritte

tercera persona n fem
dritte Person

terme /ˈteɾ.me/ n masc
Klausel Begriff
Fi, termini.
Grenze
Límit d'un territori.
Begriff
Denominació d’un concepte en un àmbit d’especialitat.

terminologia /teɾ.mi.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /tər.mi.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
Terminologie

termodinàmic /teɾ.mo.ðiˈna.mik/ /tər.mu.ðiˈna.mik/ /təɾ.mo.ðiˈna.mik/ adj masc
thermodynamisch

termodinàmica /teɾ.mo.ðiˈna.mi.ka/ /tər.mu.ðiˈna.mi.kə/ /təɾ.mo.ðiˈna.mi.kə/ n fem
Thermodynamik Wärmelehre

termòmetre /teɾˈmɔ.me.tɾe/ n masc
Thermometer

termòstat /teɾˈmɔs.tat/ /təɾˈmɔs.tət/ n masc
Thermostat
Dispositiu que emet un senyal o tanca un circuit quan detecta que la temperatura ha sobrepassat o ha baixat per sota d'un valor preestablert. Sovint s'utilitza per a regular la temperatura d'un lloc.

terra /ˈtɛ.ra/ /ˈtɛ.rɛ/ n fem
Boden Erde
Sòlid esmicolat.
Ländereien Land
Qualsevol àrea o tipologia de terreny.
Land Erde
Superfície del planeta no coberta per aigua.
Heimat
Nació, en especial la pròpia.

terra /ˈtɛ.ra/ /ˈtɛ.rɛ/ n masc
Boden
Superfície inferior d'una construcció, sobre la qual es camina.

terracota /ˌtɛ.raˈkɔ.ta/ /ˌtɛ.raˈkɔ.tɔ/ /ˌtɛ.rəˈkɔ.tə/ n fem
Terrakotta

terrassa /teˈra.sa/ /təˈra.sə/ n fem
Terrasse

terratrèmol /ˌtɛ.raˈtɾe.moɫ/ /ˌtɛ.rəˈtɾə.moɫ/ /ˌtɛ.rəˈtɾɛ.muɫ/ n masc
Erdbeben

terreny /teˈreɲ/ /təˈrəɲ/ /təˈrɛɲ/ n masc
Terrain

terrestre /teˈres.tɾe/ /təˈres.tɾə/ adj
terrestrisch

terrible /teˈri.bɫe/ /teˈri.βɫe/ /teˈrib.bɫe/ /təˈri.βɫə/ /təˈrib.bɫə/ adj
schrecklich

terrissaire /te.riˈsaj.ɾe/ n neut
Töpfer

territori /te.riˈtɔ.ɾi/ /tə.riˈtɔ.ɾi/ n masc
Gebiet Territorium

terror /teˈroɾ/ /təˈro/ /təˈror/ n
Schrecken Terror

terrorisme /te.roˈɾiz.me/ /tə.roˈɾiz.mə/ /tə.ruˈɾiz.mə/ n masc
Terrorismus

tertúlia /teɾˈtu.ɫi.a/ n fem
Kaffeekränzchen
Reunió informal i periòdica de gent per a conversar, o debatre i compartir idees i opinions sobre un tema.

teràpia /teˈɾa.pi.a/ /təˈɾa.pi.ə/ n fem
Therapie

tesi /ˈtɛ.zi/ n fem
These

test /ˈtest/ n masc
Tontopf
Vas gran de terrissa que sol servir per plantar-hi flors.
Test
Prova, assaig, experiment.
(psicologia, ensenyament) Examen, avaluació d'aptitud.
Scherbe
Tros d'alguna peça de terrissa.

testament /tes.taˈmen/ /tes.taˈment/ /təs.təˈmen/ /təs.təˈment/ n masc
Testament

testicle /tesˈti.kɫe/ /təsˈti.kɫə/ n masc
Testikel Hoden

testimoni /tes.tiˈmɔ.ni/ /təs.tiˈmɔ.ni/ n neut
Zeuge Zeugin

testimoniar /tes.ti.mo.niˈa/ /tes.ti.mo.niˈaɾ/ /təs.ti.mo.niˈa/ /təs.ti.mu.niˈa/ v
bestätigen
Manifestar alguna cosa amb proves.

testosterona /tes.tos.teˈɾo.na/ /təs.tos.təˈɾɔ.nə/ /təs.tus.təˈɾɔ.nə/ n fem
Testosteron

tetraplegia /te.tɾa.pɫeˈd͡ʒi.a/ /te.tɾa.pɫeˈʒi.a/ /tə.tɾə.pɫəˈʒi.ə/ n fem
Tetraplegie

teula /ˈtew.ɫa/ /ˈtəw.ɫə/ /ˈtɛw.ɫə/ n fem
Dachziegel
Peça corbada emprada per a cobrir un sostre per la part exterior i protegir-lo de l'acumulació d'aigua de pluja o neu.

teulada /tewˈɫa.ða/ /təwˈɫa.ðə/ n fem
Dach

text /ˈtekst/ /ˈtɛkst/ n masc
Text

textura /teksˈtu.ɾa/ /təksˈtu.ɾə/ n fem
Textur
Estructura dels fils d'un teixit.
(videojocs) Propietat d'un objecte gràfic relativa a l'aspecte del material que el compon.

teòric /teˈɔ.ɾik/ adj masc
theoretisch
Relatiu o pertanyent a la teoria.

tia /ˈti.a/ n fem
Tante

tia valenciana n fem
Tante zweite

tibetà /ti.βəˈta/ adj masc
tibetisch tibetanisch
Relatiu al Tibet, als seus habitants o la seva llengua.

tibetà /ti.βəˈta/ n masc
Tibeter
Individu de raça mongòlica natural del Tibet.
Tibetisch tibetanisch
(només singular) Llengua del Tibet, de la branca tibetobirmana, de la família sinotibetana.

tigre /ˈti.ɣɾə/ n masc
Tiger

tija /ˈti.d͡ʒa/ /ˈti.ʒa/ /ˈti.ʒə/ n fem
Sprossachse

timbala /timˈba.la/ /timˈba.ɫə/ n fem
Pauke

timbre /ˈtim.bɾe/ /ˈtim.bɾə/ n masc
Klingel
Aparell sonor per percussió que serveix d’avís.

timidesa /ti.miˈðe.za/ /ti.miˈðə.zə/ /ti.miˈðɛ.zə/ n fem
Schüchternheit

timoner /ti.moˈne/ /ti.moˈneɾ/ /ti.muˈne/ n masc
Steuermann
Qui governa el timó d'una nau.

timpà /timˈpa/ n masc
Trommelfell
Membrana de l'orella present en els animals de l'ordre dels cordats.
Tympanum
(arquitectura clàssica) frontó

timó /tiˈmo/ n masc
Ruder Steuerruder

tinent /tiˈnen/ /tiˈnent/ n masc
Leutnant
Grau genèric als cossos militars o paramilitars, generalment situat entre l'alferes i el capità.

tinta /ˈtin.ta/ /ˈtin.tə/ n fem
Tinte

tinter /tinˈte/ /tinˈteɾ/ n masc
Tintenfass

tinya /ˈti.ɲa/ /ˈti.ɲə/ n fem
Flechtengrind Ringelflechte
Infecció per fongs de la pell que afecta a la pell amb escates i crostes.

tiorba /tiˈoɾ.βa/ /tiˈɔr.bə/ n fem
Theorbe

tir ràpid n masc
Schnellfeuer

tirabuixó /ˌti.ɾa.bujˈʃo/ /ˌti.ɾa.βujˈʃo/ /ˌti.ɾa.βuˈʃo/ /ˌti.ɾə.βuˈʃo/ n masc
Korkenzieherlocke
Rull llarg de cabells en forma d’espiral.

tiroide /tiˈɾɔj.ðe/ /tiˈɾɔj.ðə/ n masc
Schilddrüse

tirotejar /ti.ɾo.teˈd͡ʒa/ /ti.ɾo.teˈd͡ʒaɾ/ /ti.ɾo.teˈʒa/ /ti.ɾo.təˈd͡ʒa/ /ti.ɾu.təˈʒa/ v
schießen

tisores /tiˈzo.ɾes/ n fem
Schere
Eina metàl·lica per a tallar formada per dues peces iguals (o gairebé) creuades i agafades entre elles per un petit eix també metàl·lic. Cada peça, anomenada tisora, té, a un costat del creuament, una part tallant disposada de manera que les parts tallants de les dues peces es toquen; i, a l'altra, una anella per a agafar l'eina amb un o més dits.

titani n masc
Titan

titànic /tiˈta.nik/ adj masc
titanisch
(mitologia) Relatiu o pertanyent als titans, mites de dimensions enormes de l'antiga Grècia.
De gran envergadura, gegantí.

to /ˈtɔ/ n masc
Ton

tobogan /to.boˈɣan/ /tu.buˈɣan/ /tu.βuˈɣan/ n masc
Rutsche Rutschbahn

toc de queda n masc
Ausgangssperre Sperrstunde

tocar /toˈka/ /toˈkaɾ/ /tuˈka/ v
anfassen berühren
Posar els dits o una altra part exterior del cos fregant un altre cos.
(voleibol) Entrar en contacte, un jugador, amb la pilota amb qualsevol part del cos de la cintura cap amunt.
spielen
Fer sonar un instrument musical.

toga /ˈto.ɣa/ /ˈtɔ.ɣə/ n fem
Toga

tolerància /to.ɫeˈɾan.si.a/ /tu.ɫəˈɾan.si.ə/ n fem
Toleranz

tomba /ˈtom.ba/ /ˈtom.bə/ n fem
Grab Gruft

tombak n masc
Tombak

tombarella /tom.baˈɾe.ʎa/ /tom.bəˈɾe.ʎə/ /tum.bəˈɾe.ʎə/ n fem
Salto

tomàquet /toˈma.kət/ /tuˈma.kət/ n masc
Tomate

tona /ˈto.na/ /ˈto.nə/ n fem
Tonne
Unitat de mesura d'una massa equivalent a mil quilos, de símbol t.

tonyina /toˈɲi.na/ /toˈɲi.nə/ /tuˈɲi.nə/ n fem
Thunfisch

topologia /to.po.ɫoˈd͡ʒi.a/ /to.po.ɫoˈʒi.a/ /to.po.ɫoˈʒi.ə/ /tu.pu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
Topologie

tor /ˈtor/ n masc
Torus

torba /ˈtoɾ.βa/ /ˈtɔr.bə/ n fem
Torf

tord lloro n masc
gemeiner Lippfisch

tord massot n masc
Brauner Lippfisch

tori n masc
Thorium

torn /ˈtorn/ n masc
Drehbank
Mecanisme que consisteix en un cilindre i una resistència, emprat per fusters o altres artesans per girar una peça mentre li donen forma amb una llima.

tornada /toɾˈna.ða/ /toɾˈna.ðə/ /turˈna.ðə/ n fem
Rückkehr
Camí de retorn al punt de partida.
Refrain Kehrreim
Tros de cançó que es repeteix periòdicament i que sovint conté el tema central o la melodia més reeixida.

tornado /toɾˈna.ðo/ /turˈna.ðu/ n masc
Tornado Windhose

tornar /torˈna/ /toɾˈna/ /toɾˈnaɾ/ /turˈna/ v
zurückkehren
Anar al lloc del qual s'ha partit prèviament, refer un camí.
zurückgeben
Donar al propietari una cosa rebuda.

tornavís /ˌtor.naˈβis/ /ˌtor.nəˈβis/ /ˌtoɾ.naˈvis/ /ˌtoɾ.naˈβis/ /ˌtoɾ.nəˈvis/ n masc
Schraubendreher Schraubenzieher
Eina destinada a caragolar i descaragolar visos. Normalment està composta per un mànec del qual sobresurt una barreta metàl·lica que acaba en punta, la forma de la qual determinarà el tipus de visos sobre els quals està destinat a actuar.

tornejament n masc
Turnier

torpede /toɾˈpe.ðe/ /toɾˈpɛ.ðə/ /turˈpɛ.ðə/ n masc
Torpedo
Projectil aquàtic autopropulsat i sovint autodirigit.

torrada /toˈra.ða/ /toˈra.ðə/ /tuˈra.ðə/ n fem
Toast
Llesca de pa torrat.

torre /ˈto.re/ n fem
Turm
Edificació militar amb una alçada superior a l'amplada per a la defensa o l'observació, que quan forma part d'una construcció més gran sobresurt dels elements que té al voltant.
(escacs) Peça dels escacs que es mou una o més cases per files o columnes del tauler.
Construcció mòbil de certa alçària utilitzada antigament per assaltar els castells i altres fortificacions.

torreta /toˈre.ta/ /toˈrə.tə/ /tuˈrɛ.tə/ n fem
Topf
(central) test (recipient per a plantes)

tort /ˈtɔrt/ n masc
Schaden
Perjudici, malifeta o dany, causat sense justificació.

tortera /toɾˈte.ɾa/ /toɾˈte.ɾə/ /turˈte.ɾə/ n fem
Spinnwirtel

torticoli /toɾ.tiˈkɔ.ɫi/ /tur.tiˈkɔ.ɫi/ n masc
Schiefhals

tortuga /toɾˈtu.ɣə/ /turˈtu.ɣə/ n fem
Schildkröte
Rèptil que forma un ordre propi (testudines), caracteritzat per l'enorme closca que li cobreix quasi tot el cos (tant per dalt com per sota). Té quatre potes curtes, una cua i una boca en forma de bec.

tortura /toɾˈtu.ɾa/ /toɾˈtu.ɾə/ /turˈtu.ɾə/ n fem
Folter Tortur

torturar /tor.tuˈɾa/ /toɾ.tuˈɾa/ /toɾ.tuˈɾaɾ/ /tur.tuˈɾa/ v
foltern
Infligir dolor excessiu a un presoner, usualment per obtenir una informació.

torxa /ˈtɔr.t͡ʃa/ /ˈtɔr.ʃə/ /ˈtɔɾ.t͡ʃa/ /ˈtɔɾ.t͡ʃɔ/ n fem
Fackel

torçada /toɾˈsa.ða/ /toɾˈsa.ðə/ /turˈsa.ðə/ n fem
Krümmung

tos /tos/ /tus/ /ˈtos/ /ˈtɔs/ n fem
Husten
Alliberament violent de l'aire dels pulmons produït per una contracció espasmòdica sobtada i acompanyat d'un so característic.

tos ferina n fem
Keuchhusten

tosc /ˈtosk/ n masc
Toskisch
Bloc dialectal meridional de l’albanès.

tossir /toˈsi/ /toˈsiɾ/ /tuˈsi/ v
husten

tossut /toˈsut/ /tuˈsut/ adj masc
dickköpfig
Persona que s'entesta a tenir la raó o a fer una cosa d'una determinada manera malgrat els avisos d'altri.

tot /ˈtɔt/ adj masc
all alles
Enter, sencer, que es pren o comprèn totes les seves parts.

tot /ˈtɔt/ adv
alles
enterament

tot /ˈtɔt/ pronoun
alles
El conjunt de coses implicades.

totalitat /to.ta.ɫiˈtat/ /tu.tə.ɫiˈtat/ n fem
Gesamtheit

tou /ˈtow/ /ˈtɔw/ adj masc
weich
De consistència fluixa, que en tocar-lo s'enfonsa el dit lleument.
mild
De caràcter poc ferm.

tour operador n masc
Tour-Arbeiter

tova /ˈto.və/ /ˈto.βa/ /ˈto.βə/ /ˈtɔ.va/ /ˈtɔ.βa/ /ˈtɔ.βɔ/ /ˈtɔ.βə/ n fem
Lehmziegel Adobe

tovalles /toˈva.ʎes/ /toˈva.ʎəs/ /toˈβa.ʎes/ /tuˈva.jəs/ /tuˈβa.ʎəs/ n fem
Tischdecke

tovallola /to.vaˈʎɔ.ɫa/ /to.vəˈʎɔ.ɫə/ /to.βaˈʎɔ.ɫa/ /to.βaˈʎɔ.ɫɔ/ /tu.vəˈjɔ.ɫə/ n fem
Handtuch

tovalló /to.vaˈʎo/ /to.vəˈʎo/ /to.βaˈʎo/ /tu.vəˈjo/ /tu.βəˈʎo/ n masc
Serviette

toxina /tokˈsi.na/ /tokˈsi.nə/ /tukˈsi.nə/ n fem
Giftstoff Toxin

trabuc /tɾaˈbuk/ /tɾəˈβuk/ n masc
Espingole
Escopeta curta amb el canó molt ample i de boca de campana.

tractament /tɾak.taˈmen/ /tɾak.taˈment/ /tɾək.təˈmen/ /tɾək.təˈment/ n masc
Behandeln Behandlung

tractor /tɾakˈto/ /tɾakˈtoɾ/ n masc
Traktor Schlepper

tradicional /tɾa.ði.si.oˈnaɫ/ /tɾə.ði.si.oˈnaɫ/ /tɾə.ði.si.uˈnaɫ/ adj
traditionell

tradició /tɾa.ði.siˈo/ n fem
Tradition Überlieferung
Tot allò que té origen en les generacions passades i que, mantenint un fort contingut social, es transmet a les següents generacions. Fa referència a l'herència que rebem dels avantpassats. Per tant, és l'objecte de culte del tradicionalisme.

traducció /tɾa.ðuk.siˈo/ n fem
Übersetzung Übersetzen
Acte i efecte de traduir.
(genètica) Procés biològic en què se sintetitza una cadena de proteïnes a partir d'una seqüència d'ARN missatger.

traductor /tɾa.ðukˈto/ /tɾa.ðukˈtoɾ/ n masc
Übersetzer

traduir /tɾa.ðuˈi/ /tɾa.ðuˈiɾ/ /tɾə.ðuˈi/ v
übersetzen dolmetschen

traduïble /tɾa.ðuˈi.bɫe/ /tɾa.ðuˈi.βɫe/ /tɾa.ðuˈi.βɾa/ /tɾa.ðuˈib.bɫe/ /tɾə.ðuˈi.βɫə/ /tɾə.ðuˈib.bɫə/ adj
übersetzbar

traficant /tɾa.fiˈkan/ /tɾa.fiˈkant/ /tɾə.fiˈkan/ /tɾə.fiˈkant/ n neut
Drogendealer

tragicòmic /tɾa.d͡ʒiˈkɔ.mik/ /tɾa.ʒiˈkɔ.mik/ /tɾə.ʒiˈkɔ.mik/ adj masc
tragikomisch

tragèdia /tɾaˈd͡ʒɛ.ði.a/ /tɾəˈʒɛ.ði.ə/ n fem
Tragödie

trair /tɾaˈi/ /tɾaˈiɾ/ v
verraten
Cometre traïció.

trajectòria /tɾa.d͡ʒekˈtɔ.ɾi.a/ /tɾa.ʒekˈtɔ.ɾi.a/ /tɾə.ʒəkˈtɔ.ɾi.ə/ n fem
Flugbahn

trama /ˈtɾa.ma/ /ˈtɾa.mə/ n fem
Handlung Schussfaden
Conjunt de fils que són la base d'un teixit i que van entrellaçats en sentit contrari a l'ordit.
Part d'una història en què es planteja alguna dificultat que ha de resoldre el protagonista.
Maquinació secreta.

trametre /tɾaˈme.tɾe/ /tɾəˈmə.tɾə/ /tɾəˈmɛ.tɾə/ v
verschicken

trampa /ˈtɾam.pa/ /ˈtɾam.pə/ n fem
Falle
Enginy destinat a caçar animals.

tramvia /tɾamˈbi.a/ /tɾaɱˈvi.a/ /tɾəmˈbi.ə/ /tɾəɱˈvi.ə/ n masc
Straßenbahn

tranquil·litzar /tɾaŋ.ki.ɫiˈd͡za/ /tɾaŋ.ki.ɫiˈza/ /tɾaŋ.kiɫ.ɫiˈd͡za/ /tɾaŋ.kiɫ.ɫiˈzaɾ/ /tɾəŋ.ki.ɫiˈd͡za/ /tɾəŋ.kiɫ.ɫiˈd͡za/ v
beruhigen

transbordar /tɾanz.boɾˈðaɾ/ /tɾanz.βorˈða/ /tɾanz.βoɾˈða/ /tɾənz.boɾˈða/ /tɾənz.burˈda/ /tɾənz.burˈða/ v
umladen

transcendir /tɾan.senˈdi/ /tɾan.senˈdiɾ/ /tɾən.sənˈdi/ v
transzendieren
(transitiu) ultrapassar

transcripció /tɾans.kɾip.siˈo/ /tɾəns.kɾip.siˈo/ n fem
Transkription

transeünt /tɾan.zeˈun/ /tɾan.zeˈunt/ /tɾən.zəˈun/ /tɾən.zəˈunt/ adj
vorübergehend
Que està de pas, temporal.

transeünt /tɾan.zeˈun/ /tɾan.zeˈunt/ /tɾən.zəˈun/ /tɾən.zəˈunt/ n neut
Vorübergehende
Persona que circula per via pública.

transhumància /tɾanz.uˈman.si.a/ /tɾənz.uˈman.si.ə/ n masc
transhumanz

transitiu /tɾan.ziˈtiw/ /tɾən.ziˈtiw/ adj masc
transitiv
Que passa d'un a un altre.
(gramàtica) Característica sintàctica d'un verb que requereix un complement directe, amb preposició o sense.

translació n fem
Verschiebung

transliteració /tɾanz.li.te.ɾa.siˈo/ /tɾənz.ɫi.tə.ɾə.siˈo/ n fem
Transliteration

transparència /tɾans.paˈɾɛn.si.a/ n fem
Transparenz
Qualitat de transparent.

transport /tɾansˈpɔɾt/ /tɾənsˈpɔrt/ n masc
Beförderung Transport

transsexualitat /tɾan.sek.su.a.ɫiˈtat/ /tɾən.sək.su.ə.ɫiˈtat/ n fem
Transsexualität

trapa /ˈtɾa.pa/ /ˈtɾa.pə/ n fem
Falltür

trapezi /tɾaˈpɛ.zi/ /tɾəˈpɛ.zi/ n masc
Trapez

traslladar /tɾaz.ʎaˈða/ /tɾaz.ʎaˈðaɾ/ /tɾəz.ʎəˈða/ v
umstellen

trast /ˈtɾast/ n masc
Bund
Barra de metall que situada al mànec de la guitarra divideix el diapasó en semitons exactes.
Fusta travessera per seure els remers.
Filera de persones situades per categories.
Cosa que està pel mig i destorba.
(vulgarisme) cosa, eina

trastorn /tɾasˈtoɾn/ /tɾəsˈtorn/ n masc
Störung

trau /tɾaw/ n masc
Knopfloch
Forat o tall en una peça de roba per on ha de passar un botó.

travessar /tɾa.veˈsaɾ/ /tɾa.βeˈsa/ /tɾə.vəˈsa/ /tɾə.βəˈsa/ v
durchreisen

traç /ˈtɾas/ n masc
Strich

traça /ˈtɾa.sa/ /ˈtɾa.sə/ n fem
Kunst

traïció /tɾa.i.siˈo/ /tɾə.i.siˈo/ n fem
Verrat

traïdor /tɾa.iˈðo/ /tɾa.iˈðoɾ/ /tɾə.iˈðo/ adj masc
Verräter

treball /tɾeˈbaʎ/ /tɾəˈbaj/ /tɾəˈbaʎ/ n masc
Arbeit
Esforç per assolir una finalitat.
Resultat d'un esforç.
Allò a què una persona dedica la seva activitat professional.
Activitat, professional o no, que requereix esforç o no, que es desenvolupa per assolir una finalitat.

treball de final de grau n masc
Bachelorarbeit

treballador /tɾe.ba.ʎaˈðoɾ/ /tɾe.βa.ʎaˈðo/ /tɾə.bə.jəˈðo/ /tɾə.bə.ʎəˈðo/ n masc
Arbeiter
Empleat, persona contractada per altri.

treballar /tɾe.baˈʎaɾ/ /tɾe.βaˈʎa/ /tɾə.bəˈja/ /tɾə.bəˈʎa/ v
arbeiten

tremolar /tɾe.moˈɫa/ /tɾe.moˈɫaɾ/ /tɾə.moˈɫa/ /tɾə.muˈɫa/ v
zittern

tremolor /tɾe.moˈɫo/ /tɾe.moˈɫoɾ/ /tɾə.moˈɫo/ /tɾə.muˈɫo/ n
Muskelzittern
Moviment vibratori involuntari d'un ésser viu, generalment causat pel fred o per emocions com la por i la ira.
Zittern
Moviment vibratori causat per una ona expansiva, durant terratrèmols i explosions.

trempera matinera n fem
Morgenlatte Mopila

tren /ˈtɾen/ /ˈtɾen/ n masc
Zug Eisenbahn

trena /ˈtɾe.na/ /ˈtɾə.nə/ /ˈtɾɛ.nə/ n fem
Zopf
Pentinat fet entrecreuant tres o més feixos de cabells.

trencaclosques /ˌtɾeŋ.kaˈkɫɔs.kes/ /ˌtɾəŋ.kəˈkɫɔs.kəs/ /ˌtɾɛŋ.kəˈkɫɔs.kəs/ n masc
Rätsel
Joc de pensar amb una solució no òbvia.

trencar /tɾeŋˈka/ /tɾeŋˈkaɾ/ /tɾəŋˈka/ v
brechen
Fer trossos una cosa a base de cops, de pressió.

trenta /ˈtɾen.ta/ /ˈtɾən.tə/ /ˈtɾɛn.tə/ n masc
dreißig
(tennis, pilota valenciana) Segon punt guanyat en un joc per un jugador o un equip.

trenta /ˈtɾen.ta/ /ˈtɾən.tə/ /ˈtɾɛn.tə/ number
dreißig

trenta-cinc /ˌtɾen.taˈsiŋ/ /ˌtɾen.taˈsiŋk/ /ˌtɾən.təˈsiŋk/ /ˌtɾɛn.təˈsiŋ/ /ˌtɾɛn.təˈsiŋk/ number
fünfunddreißig

trenta-cinquè /ˌtɾen.ta.siŋˈke/ /ˌtɾən.tə.siŋˈkə/ /ˌtɾɛn.tə.siŋˈkɛ/ number
fünfunddreißigste

trenta-dos /ˌtɾen.taˈðos/ /ˌtɾən.təˈðos/ /ˌtɾɛn.təˈðos/ number
zweiunddreißig

trenta-nou /ˌtɾen.taˈnɔw/ /ˌtɾən.təˈnɔw/ /ˌtɾɛn.təˈnɔw/ number
neununddreißig

trenta-quatre /ˌtɾen.taˈkwa.tɾe/ /ˌtɾən.təˈkwa.tɾə/ /ˌtɾɛn.təˈkwa.tɾə/ number
vierunddreißig

trenta-set /ˌtɾen.taˈsɛt/ /ˌtɾən.təˈsɛt/ /ˌtɾɛn.təˈsɛt/ number
siebenunddreißig

trenta-sis /ˌtɾen.taˈsis/ /ˌtɾən.təˈsis/ /ˌtɾɛn.təˈsis/ number
sechsunddreißig

trenta-tres /ˌtɾen.taˈtɾes/ /ˌtɾən.təˈtɾes/ /ˌtɾɛn.təˈtɾes/ number
dreiunddreißig

trenta-un /ˌtɾen.taˈun/ /ˌtɾən.təˈun/ /ˌtɾɛn.təˈun/ number
einunddreißig

trenta-vuit /ˌtɾen.taˈvujt/ /ˌtɾen.taˈβujt/ /ˌtɾən.təˈvujt/ /ˌtɾɛn.təˈvujt/ /ˌtɾɛn.təˈβujt/ number
achtunddreißig

trenta-vuitè /ˌtɾen.ta.vujˈte/ /ˌtɾen.ta.βujˈte/ /ˌtɾen.ta.βwiˈte/ /ˌtɾən.tə.vujˈtə/ /ˌtɾɛn.tə.vujˈtɛ/ /ˌtɾɛn.tə.βujˈtɛ/ number
achtunddreißigste

trepant /tɾeˈpan/ /tɾeˈpant/ /tɾəˈpan/ /tɾəˈpant/ n masc
Bohrmaschine Bohrer

trepar /tɾeˈpa/ /tɾeˈpaɾ/ /tɾəˈpa/ v
bohren

tres /ˈtɾes/ /ˈtɾəs/ /ˈtɾɛs/ number
drei Drei

tres-cents /ˌtɾeˈsens/ /ˌtɾəˈsens/ /ˌtɾɛˈsens/ number
dreihundert

tresor /tɾeˈzɔɾ/ /tɾəˈzɔ/ n masc
Schatz
Conjunt agrupat de diners o de coses de gran valor.

tret /ˈtret/ n masc
Schuss
Tir, acció de disparar una arma.

tret /ˈtret/ preposition
wenn nicht
Expressió d'una excepció.

tretze /ˈtɾe.d͡ze/ number
dreizehn

treure /ˈtɾew.ɾe/ /ˈtɾɛw.ɾə/ v
wegnehmen
Fer sortir una cosa del lloc on és.
entfernen
Llevar o fer desaparèixer alguna cosa del lloc on és.

treva /ˈtɾe.va/ /ˈtɾe.və/ /ˈtɾe.βa/ /ˈtɾe.βə/ n fem
Waffenstillstand Waffenruhe
Acord per aturar temporalment les hostilitats en una guerra o conflicte.

triangle /tɾiˈaŋ.ɡɫe/ n masc
Dreieck Triangel
Figura geomètrica de tres costats i tres angles.
Triangel Dreieck
Instrument idiòfon que consisteix en una vareta de metall doblegada en forma de triangle i que es toca colpejant-la amb una vareta metàl·lica.
Dreieck
(billar) Marc rígid de forma triangular a l'interior del qual es col·loquen les boles, utilitzat al començament d'una partida de billar americà o de snooker per a disposar les boles regularment agrupades.
(hoquei sobre patins, hoquei sobre gel) Defensa de zona pròpia d'un equip en inferioritat numèrica per l'expulsió de jugadors, consistent a situar els tres jugadors de camp en els angles respectius d'un triangle imaginari, de manera que hi ha un davanter i dos defensors.

triar /tɾiˈa/ /tɾiˈaɾ/ v
aussuchen

tribu /ˈtɾi.βu/ n fem
Stamm Volksstamm

tribuna /tɾiˈbu.na/ /tɾiˈβu.nə/ n fem
Tribüne

tribunal /tɾi.βuˈnaɫ/ n masc
Gericht Tribunal

trident /tɾiˈðen/ /tɾiˈðent/ n masc
Dreizack

tridimensional /tɾi.ði.men.si.oˈnaɫ/ /tɾi.ði.mən.si.uˈnaɫ/ adj
dreidimensional

trimestre /tɾiˈmes.tɾe/ /tɾiˈmɛs.tɾə/ n masc
Trimester

trineu /tɾiˈnew/ /tɾiˈnəw/ /tɾiˈnɛw/ n masc
Schlitten

tripulació /tɾi.pu.ɫa.siˈo/ /tɾi.pu.ɫə.siˈo/ n fem
Besatzung
Conjunt de persones que viatgen en una embarcació i que estan encarregades de mantenir-la i dirigir-la.
Per extensió totes aquelles persones que viatgen en qualsevol vehicle i que estan encarregades de mantenir-lo i dirigir-lo, en especial quan el número d'aquestes persones és gran o bé quan el vehicle es considera de difícil maneig.

trist /ˈtɾist/ adj
traurig
Que no té alegria.

tristesa /tɾisˈte.za/ /tɾisˈtə.zə/ /tɾisˈtɛ.zə/ n fem
Traurigkeit

tro /ˈtɾo/ n masc
Donner
So sobtat que acompanya un llampec que és conseqüència de l'expansió de l'aire al pas de la descàrrega elèctrica.

trobar /tɾoˈba/ /tɾoˈbaɾ/ /tɾoˈβa/ /tɾuˈba/ /tɾuˈβa/ v
finden
Veure alguna cosa que s'havia perdut.
treffen
(pronominal) Coincidir dos o més que vénen de llocs diferents.

troca /ˈtɾɔ.ka/ /ˈtɾɔ.kɔ/ /ˈtɾɔ.kə/ n fem
Strang

trofeu /tɾoˈfɛw/ /tɾuˈfɛw/ n masc
Trophäe

trol /ˈtɾɔɫ/ n masc
Troll
(mitologia nòrdica) Gegant o gnom que viu en llocs solitaris.

trol /ˈtɾɔɫ/ n neut
Troll
(internet) Persona que publica continguts només amb intenció provocativa per generar polèmica.

trombó /tɾomˈbo/ /tɾumˈbo/ n masc
Posaune

trompa /ˈtɾom.pa/ /ˈtɾom.pə/ n fem
Horn
Instrument aeròfon de metall, amb broquet, format per un llarg tub enroscat que s'eixampla gradualment des de l'embocadura al pavelló.
Rüssel
Allargament muscular del nas o del llavi de l'elefant com a òrgan prènsil.
Rausch
(col·loquial) embriaguesa

trompa marina n fem
Trumscheit

trompeta /tɾomˈpe.ta/ /tɾomˈpə.tə/ /tɾumˈpɛ.tə/ n fem
Trompete
Instrument aeròfon de metall, amb broquet, que consisteix en un llarg tub cilíndric metàl·lic, comunament corbat dues vegades, amb embocadura en forma de copa, proveït de claus o pistons i terminat en pavelló.

trompeta /tɾomˈpe.ta/ /tɾomˈpə.tə/ /tɾumˈpɛ.tə/ n neut
Trompeter
Trompetista, nom usat especialment en l'entorn militar i en les orquestres.

tron /ˈtɾɔn/ n masc
Thron

tronar /tɾoˈna/ /tɾoˈnaɾ/ /tɾuˈna/ v
donnern

tronc /ˈtɾoŋ/ /ˈtɾoŋk/ /ˈtɾoŋk/ n masc
Stamm Baumstamm
(botànica) Part dels arbres entre l'arrel i la copa, equivalent a la tija d'altres vegetals.
(argot casteller) Part vertical central d'un castell per sota del pom de dalt.
Torso
(anatomia) Part del cos entre les extremitats i el cap.

tropa /ˈtɾɔ.pa/ /ˈtɾɔ.pɔ/ /ˈtɾɔ.pə/ n fem
Truppe

tropical /tɾo.piˈkaɫ/ /tɾu.piˈkaɫ/ adj
tropisch

troposfera /ˌtɾo.posˈfe.ɾa/ /ˌtɾo.posˈfe.ɾə/ /ˌtɾo.pusˈfe.ɾə/ n fem
Troposphäre

tros /ˈtɾɔs/ n masc
Stück

trot /ˈtɾɔt/ n masc
Trab

truc /ˈtɾuk/ n masc
Trick
Acció enginyosa que aconsegueix un efecte insospitat.
Cheat
Un dels dos jocs que formen el joc de truc, consistent en guanyar dues bases de tres.
(videojocs) Acció enginyosa en què, per mitjà de la introducció d'un codi amagat, el jugador aconsegueix accedir a continguts addicionals d'un videojoc o millorar les habilitats del seu personatge.

trucar /tɾuˈka/ /tɾuˈkaɾ/ v
klopfen
(intransitiu, central, nord-occidental) Donar cops per a demanar que obrin.
anrufen
(intransitiu) Telefonar.

trufa /ˈtɾu.fa/ /ˈtɾu.fə/ n fem
Trüffel
(pastisseria) Dolç rodó de nata batuda i xocolata fosa, recobert de xocolata.

truita /ˈtɾuj.ta/ /ˈtɾwi.ta/ n fem
Forelle
Peix de la família dels salmònids, propi de rius cabalosos d'aigües fredes i ràpides. (Salmo trutta).
Omelett
(cuina, metafòric) Ous batuts i fregits a la paella.

truita irisada n fem
Regenbogenforelle

truja /ˈtɾu.d͡ʒa/ /ˈtɾu.ʒa/ /ˈtɾu.ʒə/ n fem
Sau
Porc femella

trànsit /ˈtɾan.zit/ n masc
Transit Durchgang

trèvol /ˈtɾe.voɫ/ /ˈtɾe.βoɫ/ /ˈtɾə.voɫ/ /ˈtɾɛ.vuɫ/ n masc
Klee
Planta silvestre caracteritzada per les seves fulles trifoliades (Trifolium).

tsar /ˈsaɾ/ /ˈtsar/ n masc
Zar

tsarina /tsaˈɾi.na/ /tsəˈɾi.nə/ n fem
Zarin
Forma femenina de tsar.

tub /ˈtup/ n masc
Tube Rohr

tuba /ˈtu.ba/ /ˈtu.βə/ n fem
Tuba
Instrument aeròfon de metall, de tub cònic, amb broquet, que dóna les notes més baixes.
Complement de núvol del gènere cumulonimbus o cúmulus en forma de columna, de vegades en forma de conus invertit, que sobresurt de la base del núvol com la manifestació d'una vorticitat intensa.

tuberculosi /tu.beɾ.kuˈɫɔ.zi/ /tu.βər.kuˈɫɔ.zi/ n fem
Tuberkulose

tudó /twˈðo/ n masc
Ringeltaube Holztaube

tuit /ˈtujt/ /ˈtwit/ n masc
Tweet

tuli n masc
Thulium

tulipa /tuˈɫi.pa/ /tuˈɫi.pə/ n fem
Tulpe

tumor /tuˈmor/ n masc
Tumor

tumult /tuˈmuɫ/ /tuˈmuɫt/ n masc
Tumult

tundra /ˈtun.dɾa/ /ˈtun.dɾə/ n fem
Tundra

tungstè /tuŋsˈtɛ/ n masc
Wolfram

turbant /turˈban/ /turˈβan/ /tuɾˈbant/ /tuɾˈβan/ n masc
Turban

turc adj masc
türkisch Türkisch
Relatiu o pertanyent a Turquia, als turcs o a l'idioma turc.

turc n masc
Türkisch türkisch
(masculí singular) Llengua turquesa parlada principalment a Turquia i Xipre.

turcman /turɡˈman/ n masc
Turkmenisch
(només singular) Llengua turquesa parlada al Turkmenistan.

turisme /tuˈɾiz.me/ n masc
Tourismus

turisme cultural n masc
Kulturtourismus

turisme d'aventura n masc
Abenteuertourismus

turisme de negocis n masc
Geschäftstourismus

turisme urbà n masc
Städtereisen

turista /tuˈɾis.ta/ /tuˈɾis.te/ /tuˈɾis.tə/ n neut
Tourist

turista de motxilla n neut
Rucksacktourist

turistificació n fem
touristification

turmell /toɾˈmeʎ/ n masc
Fußknöchel Knöchel

turquesa /turˈkɛ.zə/ /tuɾˈkə.zə/ n fem
Türkis türkis

turó n masc
Hügel
Elevació moderada del terreny; muntanya o puig poc elevat; pujol.

txec /ˈt͡ʃɛk/ adj masc
Tschechisch
Relatiu o pertanyent a Txèquia.

tàlem /ˈta.ɫem/ /ˈta.ɫəm/ n masc
Thalamus

tàmil /ˈta.miɫ/ n masc
Tamilisch
Llengua dravídica parlada pels tàmils.

tàntal /ˈtan.təɫ/ n masc
Tantal

tècnica /ˈtɛŋ.ni.ka/ /ˈtɛŋ.ni.kə/ /ˈtɛɡ.ni.ka/ n fem
Technik

tècnica de nivell de detall n fem
Level-of-Detail-Technik

tènue /ˈtɛ.nu.e/ /ˈtɛ.nu.ə/ adj
heikel

tèxel n masc
Texel

témer /ˈte.me/ /ˈte.meɾ/ /ˈtə.mə/ /ˈtɛ.mə/ v
fürchten befürchten
Sentir por.

téntol /ˈten.toɫ/ n masc
Auszeit

tímid /ˈti.mit/ adj masc
schüchtern

típic adj masc
typisch
propi o exclusiu d'un lloc o persona, característic

tòfona /ˈtɔ.fo.nə/ /ˈtɔ.fu.nə/ n fem
Trüffel

tòrax /ˈtɔ.ɾaks/ /ˈtɔ.ɾəks/ n masc
Thorax

tòxic /ˈtɔk.sik/ adj masc
giftig
Que és nociu pels organismes vius.

tórtora /ˈtor.tu.ɾə/ /ˈtoɾ.to.ɾa/ /ˈtoɾ.to.ɾə/ n fem
Turteltaube

ucraïnès /u.kɾa.iˈnes/ /u.kɾə.iˈnəs/ /u.kɾə.iˈnɛs/ n masc
Ukrainisch
(només singular) Llengua eslava de la branca oriental parlada pels ucraïnesos.

udol /uˈðɔɫ/ n masc
Heulen

udolar /u.ðoˈɫa/ /u.ðoˈɫaɾ/ /u.ðuˈɫa/ v
heulen

ufana /uˈfa.na/ /uˈfa.nə/ n fem
Arroganz
Pompa, ostentació.
Dichte
Gran frondositat i verdor en les plantes.

ufanós /u.faˈnos/ /u.fəˈnos/ adj masc
großspurig

ufà /uˈfa/ adj
hochmütig

ugandès /u.ɣanˈdes/ /u.ɣənˈdəs/ /u.ɣənˈdɛs/ adj masc
ugandisch
Relatiu o pertanyent a Uganda o al poble ugandès.

ugandès /u.ɣanˈdes/ /u.ɣənˈdəs/ /u.ɣənˈdɛs/ n masc
Ugander
Persona que habita o és originària d'Uganda.

ukulele /u.kuˈɫe.ɫe/ /u.kuˈɫɛ.ɫə/ n masc
Ukulele

ulema /uˈle.ma/ /uˈlɛ.mə/ n masc
Ulama

ull /ˈuj/ /ˈuʎ/ n masc
Auge
Òrgan dels éssers vius capaç de fixar imatges en el cervell a través de receptors de llum.

ullal /uˈjaɫ/ /uˈʎaɫ/ n masc
Fangzahn
(central, septentrional) Dent dels mamífers, de forma cònica, acabada en una punxa i amb una sola arrel, situada entre les incisives i les premolars.
Stoßzahn
Dent amb forma de corn dels elefants.

ulleres /uˈje.ɾəs/ /uˈʎe.ɾes/ /uˈʎe.ɾəs/ n fem
Brille Augenringe
Lents que es col·loquen davant dels ulls per a corregir defectes de visió, per a protegir els ulls o per motius estètics.
Augenringe
Cercle blau o lila que ix sota els ulls per manca de son o per tristesa.

ulà /uˈɫa/ n masc
Ulan
Llancer de la cavalleria lleugera. Referit principalment als que vestien a l'estil polonès.

un number
eins ein
(cardinal) La unitat completa.

una mica adv
ein bisschen

ungir /uɲˈd͡ʒi/ /uɲˈd͡ʒiɾ/ /uɲˈʒi/ v
einreiben salben

ungla /ˈuŋ.ɡɫa/ n fem
Nagel
Protecció de calci del dit humà i d'altres animals.

unificació /u.ni.fi.ka.siˈo/ /u.ni.fi.kə.siˈo/ n fem
Vereinigung

unitat /u.niˈtat/ n fem
Einheit

univers /u.niˈvɛls/ /u.niˈvɛɾs/ /u.niˈvɛɾs/ /u.niˈβɛrs/ /u.niˈβɛɾs/ n masc
Universum Weltall

universitat /u.ni.ver.siˈtat/ /u.ni.veɾ.siˈtat/ /u.ni.vəɾ.siˈtat/ /u.ni.βer.siˈtat/ /u.ni.βeɾ.siˈtat/ n fem
Universität Hochschule

unió /u.niˈo/ n fem
Vereinigung Union

untar /unˈta/ /unˈtaɾ/ v
verstreichen

ununbi /unˈum.bi/ n masc
Ununbium

ununenni /un.unˈɛn.ni/ n masc
Ununennium

ununhexi /u.nuˈnɛɡ.zi/ n masc
Ununhexium

ununocti n masc
Ununoctium

ununpenti n masc
Ununpentium

ununquadi /un.unˈkwa.ði/ n masc
Ununquadium

ununsepti n masc
Ununseptium

ununtri n masc
Ununtrium

urani n masc
Uran

urbanització /ur.bə.ni.d͡zə.siˈo/ /ur.βa.ni.d͡za.siˈo/ /uɾ.ba.ni.za.siˈo/ n fem
Verstädterung

urgència /urˈʒɛn.si.a/ /uɾˈd͡ʒɛn.si.a/ n fem
Dringlichkeit
Precisió, necessitat de fer alguna cosa.

urologia /u.ɾo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /u.ɾo.ɫoˈʒi.a/ /u.ɾo.ɫoˈʒi.ə/ /u.ɾu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
Urologie

urpa /ˈur.pə/ /ˈuɾ.pa/ n fem
Kralle Klaue

usabilitat n fem
Bedienbarkeit

usdefruit /uz.dəˈfɾujt/ /uz.ðeˈfɾujt/ n masc
Nießbrauch

usuari /u.zuˈa.ɾi/ n masc
Benutzer

utilitzar /u.ti.ɫiˈd͡za/ /u.ti.ɫiˈza/ /u.ti.ɫiˈzaɾ/ v
benutzen gebrauchen

utopia /u.toˈpi.a/ /u.toˈpi.ə/ /u.tuˈpi.ə/ n fem
Utopie

vaca /ˈba.ka/ /ˈba.kə/ /ˈva.ka/ /ˈva.kə/ n fem
Kuh
(mamífers) Mamífer remugant de granja que dóna llet, femella del bou.

vaca serrana n fem
Buchstabenbarsch

vacances /baˈkan.ses/ /bəˈkan.səs/ /vaˈkan.ses/ /vəˈkan.səs/ n fem
Urlaub Ferien
(plurale tantum) Temps de repòs durant el qual cessa l'activitat habitual de treball o estudis.

vaccinació /bak.si.na.siˈo/ /bək.si.nə.siˈo/ /vak.si.na.siˈo/ /vək.si.nə.siˈo/ n fem
Impfung
Acte o efecte de vaccinar.

vaccinar /bak.siˈna/ /bək.siˈna/ /vak.siˈnaɾ/ /vək.siˈna/ v
vakzinieren
Administrar un vaccí per a provocar immunitat contra determinades infeccions.

vaccí /bakˈsi/ /bəkˈsi/ /vakˈsi/ /vəkˈsi/ n masc
Vakzin Impfstoff
Preparat biològic que aconsegueix immunitzar una persona o animal contra una malaltia vírica.

vaga /ˈba.ɣa/ /ˈba.ɣə/ /ˈva.ɣa/ /ˈva.ɣə/ n fem
Streik

vagabundejar /ba.ɣa.βun.deˈd͡ʒa/ /ba.ɣa.βun.deˈʒa/ /bə.ɣə.βun.dəˈʒa/ /va.ɣa.bun.deˈd͡ʒaɾ/ /və.ɣə.bun.dəˈd͡ʒa/ /və.ɣə.bun.dəˈʒa/ v
vagabundieren
Viure com un vagabund.

vagar /baˈɣa/ /vaˈɣaɾ/ /vəˈɣa/ v
vagieren
Anar errant sense destinació concreta.

vagarejar /ba.ɣa.ɾeˈd͡ʒa/ /ba.ɣa.ɾeˈʒa/ /bə.ɣə.ɾəˈʒa/ /va.ɣa.ɾeˈd͡ʒaɾ/ /və.ɣə.ɾəˈd͡ʒa/ /və.ɣə.ɾəˈʒa/ v
umherreisen
vagar, errar

vagina /baˈd͡ʒi.na/ /baˈʒi.na/ /vaˈd͡ʒi.na/ /vəˈʒi.nə/ n fem
Scheide Vagina

vaginal /ba.d͡ʒiˈnaɫ/ /ba.ʒiˈnaɫ/ /bə.ʒiˈnaɫ/ /va.d͡ʒiˈnaɫ/ /və.ʒiˈnaɫ/ adj
vaginal

vainilla /bajˈni.ʎa/ /bəjˈni.ʎə/ /vajˈni.ʎa/ /vəjˈni.ʎə/ n fem
Vanille

vaiverejar /baj.βe.ɾeˈd͡ʒa/ /baj.βe.ɾeˈʒa/ /bəj.βə.ɾəˈʒa/ /vaj.ve.ɾeˈd͡ʒaɾ/ /vəj.və.ɾəˈd͡ʒa/ /vəj.və.ɾəˈʒa/ v
umherreisen

vaixell /bajˈʃeʎ/ /baˈʃeʎ/ /vajˈʃeʎ/ /vəˈʃeʎ/ n masc
Schiff

vaixella /bajˈʃe.ʎa/ /baˈʃe.ʎa/ /bəˈʃe.ʎə/ /vajˈʃe.ʎa/ /vəˈʃe.ʎə/ n fem
Geschirr

valent /baˈɫen/ /bəˈɫen/ /vaˈɫent/ /vəˈɫen/ /vəˈɫent/ adj masc
mutig

valentia /ba.ɫenˈti.a/ /bə.ɫənˈti.ə/ /va.ɫenˈti.a/ /və.ɫənˈti.ə/ n fem
Tapferkeit

validació n fem
Bestätigung

validar /ba.ɫiˈða/ /bə.ɫiˈða/ /va.ɫiˈðaɾ/ /və.ɫiˈða/ v
validieren

vall /ˈbaʎ/ /ˈvaʎ/ /ˈvaʎ/ n fem
Tal Senke
Depressió allargada entre dos vessants de muntanyes.

valor /baˈɫor/ /baˈɫoɾ/ /vaˈɫoɾ/ /vəˈɫo/ /vəˈɫoɾ/ n
Wert
Vàlua, estimació que una cosa produeix en una persona.
Mut
Tret de la persona que és valenta.

vals /ˈbaɫs/ /ˈvaɫs/ /ˈvaɫs/ n masc
Walzer

való /baˈɫo/ /bəˈɫo/ /vaˈɫo/ /vəˈɫo/ adj masc
Wallonisch
Relatiu o pertanyent a Valònia.

való /baˈɫo/ /bəˈɫo/ /vaˈɫo/ /vəˈɫo/ n masc
Wallonisch
Persona que habita o és originària de Valònia.

vampir /bamˈpir/ /bəmˈpir/ /vamˈpiɾ/ /vəmˈpiɾ/ n masc
Vampir Blutsauger
Personatge demoníac literari que xucla la sang i l'ànima de les persones.

vanadi /baˈna.ði/ /bəˈna.ði/ /vəˈna.ði/ n masc
Vanadium

vanitós /ba.niˈtos/ /bə.niˈtos/ /va.niˈtos/ /və.niˈtos/ adj masc
eitel

vapor /baˈpor/ /baˈpoɾ/ /bəˈpor/ /vaˈpoɾ/ /vəˈpoɾ/ n masc
Dampf
Gas, especialment referit a l'aigua.
Dampfschiff
Nau o màquina (especialment vaixells) propulsada per un motor de combustió amb vapor d'aigua.

vaquer /baˈke/ /baˈkeɾ/ /bəˈke/ /vaˈkeɾ/ /vəˈke/ n masc
Kuhhirte Kuhhirt
Persona que mena vaques.

vaqueta /baˈke.ta/ /bəˈkɛ.tə/ /vaˈke.ta/ /vəˈkə.tə/ /vəˈkɛ.tə/ n fem
Pfifferling
(botànica) Bolet per menjar de gènere Cantharellus. Hi ha vaquetes de pi (Cantharellus lutescens ) i vaquetes de faig (grogues: Cantharellus cibarius). Aquest bolet s'anomena també rossinyol o rossinyol de pi.

vara /ˈba.ɾa/ /ˈba.ɾə/ /ˈva.ɾa/ /ˈva.ɾə/ n fem
Gerte
Brancó net de fulles usat com a bastó o mànec.
Amtsstab
Bastó usat com a insígnia d'autoritat, especialment els alcaldes.

vareta màgica n fem
Zauberstab

variable /ba.ɾiˈa.βɫe/ /ba.ɾiˈab.bɫe/ /bə.ɾiˈa.βɫə/ /bə.ɾiˈab.bɫə/ /va.ɾiˈa.bɫe/ /və.ɾiˈab.bɫə/ adj
Variable variabel
Que pot variar.
Que es pot diferenciar.

variable /ba.ɾiˈa.βɫe/ /ba.ɾiˈab.bɫe/ /bə.ɾiˈa.βɫə/ /bə.ɾiˈab.bɫə/ /va.ɾiˈa.bɫe/ /və.ɾiˈab.bɫə/ n fem
Variable variabel
Element mesurable que pot prendre més d'un valor quantitatiu o qualitatiu.
(informàtica) Zona de memòria destinada a emmagatzemar informació útil per a un programa.

variada /ba.ɾiˈa.ða/ /bə.ɾiˈa.ðə/ /va.ɾiˈa.ða/ /və.ɾiˈa.ðə/ n fem
Geissbrassen

varietat /ba.ɾi.eˈtat/ /va.ɾi.eˈtat/ /və.ɾi.əˈtat/ n fem
varietà vielfalt

vassall /baˈsaʎ/ /bəˈsaʎ/ /vaˈsaʎ/ /vəˈsaʎ/ n masc
Vasall

vast /ˈbast/ /ˈvast/ /ˈvast/ adj masc
beträchtlich ausgedehnt

vectoritzar /bek.to.ɾiˈd͡za/ /bek.to.ɾiˈza/ /bək.tu.ɾiˈd͡za/ /vek.to.ɾiˈzaɾ/ /vək.to.ɾiˈd͡za/ /vək.tu.ɾiˈd͡za/ v
vektorisieren

vedell /beˈðeʎ/ /bəˈðeʎ/ /veˈðeʎ/ /vəˈðeʎ/ n masc
Kalb

vedella /beˈðe.ʎa/ /bəˈðe.ʎə/ /veˈðe.ʎa/ /vəˈðe.ʎə/ n fem
Kalbfleisch
(no comptable) Carn per menjar preparada de vedell o de vedella.

vedellar /be.ðeˈʎa/ /bə.ðəˈʎa/ /ve.ðeˈʎaɾ/ /və.ðəˈʎa/ v
kalben

vegada /beˈɣa.ða/ /bəˈɣa.ðə/ /veˈɣa.ða/ /vəˈɣa.ðə/ /vəˈʝa.ðə/ n fem
Mal

veganisme /be.ɣaˈniz.me/ /bə.ɣəˈniz.mə/ /ve.ɣaˈniz.me/ /və.ɣəˈniz.mə/ n masc
Veganismus

vegetació /be.d͡ʒe.ta.siˈo/ /be.ʒe.ta.siˈo/ /bə.ʒə.tə.siˈo/ /ve.d͡ʒe.ta.siˈo/ /və.ʒə.tə.siˈo/ n fem
Vegetation

vehicle /beˈi.kɫe/ /bəˈi.kɫə/ /veˈi.kɫe/ /vəˈi.kɫə/ n masc
Fahrzeug Verkehrsmittel
Per extensió, qualsevol cosa mitjançant la qual es realitza un transport de matèria o, fins i tot, de conceptes abstractes com la informació.

vela /ˈbɛ.ɫa/ /ˈvə.ɫə/ /ˈvɛ.ɫa/ /ˈvɛ.ɫə/ /ˈvɛ.ɾa/ n fem
Segel

vela cangrea n fem
Gaffelsegel
Vela trapezial de forma asimètrica, que es desplega entre la botavara, el pal i l’antena o pic d’un veler.

veler /beˈɫe/ /beˈɫeɾ/ /bəˈɫe/ /veˈɫeɾ/ /vəˈɫe/ n masc
Segelschiff
Embarcació amb veles.
Segelmacher
Fabricant de veles.

vell /ˈbeʎ/ /ˈvej/ /ˈveʎ/ adj masc
alt
De llarga vida, gran.
Referit a objectes, antic o espatllat.

vellesa /beˈʎe.za/ /veˈʎe.za/ /vəˈjɛ.zə/ /vəˈʎə.zə/ n fem
Alter
Edat avançada d'un ésser viu.

vellut /beˈʎut/ /bəˈʎut/ /veˈʎut/ /vəˈʎut/ n masc
Samt

velocitat /be.ɫo.siˈtat/ /ve.ɫo.siˈtat/ /və.ɫo.siˈtat/ /və.ɫu.siˈtat/ n fem
Schnelligkeit Geschwindigkeit

vena /ˈbe.na/ /ˈve.na/ /ˈvə.nə/ /ˈvɛ.nə/ n masc
Vene Ader

venda /ˈben.da/ /ˈben.də/ /ˈbɛn.də/ /ˈven.da/ /ˈven.də/ /ˈvən.də/ /ˈvɛn.də/ n fem
Verkauf

vendre /ˈben.dɾe/ /ˈven.dɾe/ /ˈvən.dɾə/ /ˈvɛn.dɾə/ v
verkaufen

venecià /be.ne.siˈa/ /bə.nə.siˈa/ /ve.ne.siˈa/ /və.nə.siˈa/ adj masc
venezianisch
Relatiu o pertanyent a Venècia o al seu dialecte propi.

venecià /be.ne.siˈa/ /bə.nə.siˈa/ /ve.ne.siˈa/ /və.nə.siˈa/ n masc
Venezier
Persona que habita o és originària de Venècia.

venedor /be.neˈðo/ /be.neˈðoɾ/ /ve.neˈðoɾ/ /və.nəˈðo/ n masc
Verkäufer

venir /beˈni/ /veˈniɾ/ /vəˈni/ v
kommen
Desplaçar-se vers el lloc on és l'interlocutor.

venjança /beɲˈd͡ʒan.sa/ /bəɲˈʒan.sə/ /veɲˈd͡ʒan.sa/ /vəɲˈʒan.sə/ n fem
Rache

venjar /beɲˈd͡ʒa/ /bəɲˈʒa/ /veɲˈd͡ʒaɾ/ /vəɲˈʒa/ v
rächen

vent /ˈben/ /ˈven/ /ˈvent/ n masc
Wind

ventall /benˈtaʎ/ /bənˈtaʎ/ /venˈtaʎ/ /vənˈtaj/ /vənˈtaʎ/ n masc
Fächer

ventar /benˈta/ /bənˈta/ /venˈtaɾ/ /vənˈta/ v
worfeln
Tirar enlaire per separa el gra de la palla.

ventilació /ben.ti.ɫa.siˈo/ /bən.ti.ɫə.siˈo/ /ven.ti.ɫa.siˈo/ /vən.ti.ɫə.siˈo/ n fem
Lüftung

ventilador /ben.ti.ɫaˈðo/ /ben.ti.ɫaˈðoɾ/ /bən.ti.ɫəˈðo/ /ven.ti.ɫaˈðoɾ/ /vən.ti.ɫəˈðo/ n masc
Ventilator Lüfter

ventilar /ben.tiˈɫa/ /bən.tiˈɫa/ /ven.tiˈɫaɾ/ /vən.tiˈɫa/ v
belüften

ventosa /benˈto.za/ /bənˈto.zə/ /venˈto.za/ /vənˈto.zə/ n fem
Saugnapf

ventós /benˈtos/ /bənˈtos/ /venˈtos/ /vənˈtos/ adj masc
windig

venós /beˈnos/ /bəˈnos/ /veˈnos/ /vəˈnos/ adj masc
venös

verat /beˈɾat/ /bəˈɾat/ /veˈɾat/ /vəˈɾat/ n masc
Makrelle

verb /ˈbɛrp/ /ˈbɛɾp/ /ˈvɛɾp/ /ˈvɛɾp/ n masc
Verb Zeitwort Verbum

verd /ˈbɛrt/ /ˈvelt/ /ˈvəɾt/ /ˈvɛɾt/ adj masc
grün Grün
De color verd.
grün
Dit d'una fruita, que encara no és madura.

verd /ˈbɛrt/ /ˈvelt/ /ˈvəɾt/ /ˈvɛɾt/ n masc
Grün grün
Color de l'espectre entre el groc i el blau.

verdet /berˈðet/ /beɾˈðet/ /bərˈdɛt/ /vərˈðɛt/ /vəɾˈðət/ n masc
Grünspan
Rovell verd que es forma a les superfícies de coure, i els seus aliatges com el bronze i el llautó, en contacte amb l’aire.
Pigment d’acetat bàsic de coure usat en la pintura.

verdum /berˈðum/ /beɾˈðum/ /bərˈdum/ /veɾˈðum/ /vəɾˈðum/ n masc
Grünling Grünfink
Ocell de l'espècie Carduelis chloris.

verdura /berˈðu.ɾa/ /beɾˈðu.ɾa/ /veɾˈðu.ɾa/ /vəɾˈðu.ɾə/ n fem
Gemüse

verema /beˈɾe.ma/ /bəˈɾɛ.mə/ /veˈɾe.ma/ /vəˈɾə.mə/ /vəˈɾɛ.mə/ /ˈbɾɛ.ma/ /ˈbɾɛ.mə/ n fem
Traubenlese

verge /ˈbɛr.d͡ʒe/ /ˈbɛr.ʒə/ /ˈbɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.ʒə/ adj
jungfräulich
Persona que no ha mantingut relacions sexuals.
Immaculat, pur, intacte.

verge /ˈbɛr.d͡ʒe/ /ˈbɛr.ʒə/ /ˈbɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.ʒə/ n fem
Jungfrau jungfräulich

vergonya /berˈɣo.ɲa/ /beɾˈɣo.ɲa/ /veɾˈɣo.ɲa/ /vəɾˈɣo.ɲə/ n fem
Schamgefühl Scham

vergonyant /ber.ɣoˈɲan/ /beɾ.ɣoˈɲan/ /bər.ɡuˈɲan/ /veɾ.ɣoˈɲant/ /vər.ɣuˈɲan/ /vəɾ.ɣoˈɲant/ v
verschämt
Gerundi del verb vergonyar-se.

vergonyar-se /ber.ɣoˈɲar.se/ /beɾ.ɣoˈɲaɾ.se/ /bər.ɡuˈɲar.sə/ /veɾ.ɣoˈɲaɾ.se/ /vər.ɣu.ɲərˈsə/ /vəɾ.ɣoˈɲaɾ.sə/ v
sich schämen
avergonyir-se

verificador n masc
Tester

veritable /be.ɾiˈta.βɫe/ /be.ɾiˈtab.bɫe/ /bə.ɾiˈta.βɫə/ /bə.ɾiˈtab.bɫə/ /ve.ɾiˈta.bɫe/ /ve.ɾiˈta.bɾa/ /və.ɾiˈtab.bɫə/ adj
veritabel
Ajustat a la veritat, cert, real, ver.
echt
Autèntic, pur.

veritat /be.ɾiˈtat/ /bɾiˈtat/ /ve.ɾiˈtat/ /və.ɾiˈtat/ n fem
Wahrheit
Qualitat de ser cert.

vermell /berˈmeʎ/ /beɾˈmeʎ/ /veɾˈmeʎ/ /vərˈmɛj/ /vəɾˈməʎ/ adj masc
rot
Franja de l'espectre solar entre el violat i el taronja, amb una llargada d'ona d'entre 627 i 770 nm.

vermut /berˈmut/ /beɾˈmut/ /bərˈmut/ /veɾˈmut/ /vəɾˈmut/ n masc
Wermut

vern /ˈbɛrn/ /ˈbɛɾn/ /ˈvɛɾn/ /ˈvɛɾn/ n masc
Erle

vernís /berˈnis/ /beɾˈnis/ /veɾˈnis/ /vəɾˈnis/ n masc
Lack Firnis

verola /beˈɾɔ.ɫa/ /beˈɾɔ.ɫɔ/ /bəˈɾɔ.ɫə/ /veˈɾɔ.ɫa/ /vəˈɾɔ.ɫə/ n fem
Pocken

verola ovina n fem
Pockenseuche

vers /ˈbers/ /ˈbeɾs/ /ˈbɛrs/ /ˈbɛɾs/ /ˈveɾs/ /ˈveɾs/ /ˈvəs/ /ˈvɛls/ /ˈvɛrs/ /ˈvɛs/ /ˈvɛɾs/ /ˈvɛɾs/ n masc
Vers
(literatura) Cadascuna de les línies d'un poema, usualment subjecte a les regles de la mètrica.

versat /berˈsat/ /beɾˈsat/ /veɾˈsat/ /vəɾˈsat/ adj masc
versiert
Que té amplis coneixements sobre certa cosa.

versió /ber.siˈo/ /beɾ.siˈo/ n fem
Version

versió alfa n fem
Alpha-Version

versió beta n fem
Beta-Version

versió de demostració n fem
Demo-Version

versió final n fem
Endversion

vertebrat /ber.teˈβɾat/ /beɾ.teˈβɾat/ /bər.təˈβɾat/ /veɾ.teˈbɾat/ /vəɾ.təˈbɾat/ n masc
Wirbeltier

verí /beˈɾi/ /veˈɾi/ /vəˈɾi/ n masc
Gift
Substància que altera les funcions normals d'un organisme quan entra en contacte amb ell.

vesc /ˈbesk/ /ˈbɛsk/ /ˈvesk/ /ˈvɛsk/ n masc
Mistel

vescomte /besˈkom.te/ /bəsˈkom.tə/ /vesˈkom.te/ /vəsˈkom.tə/ n masc
Vicomte

vespa /ˈbes.pa/ /ˈves.pa/ /ˈves.pə/ n fem
Wespe
Nom de diverses espècies d'insectes himenòpters del subordre dels apòcrits. Es caracteritzen pel seu cos groc i negre. Són temudes per la seva fiblada, verinosa, però rarament mortal.

vespral /besˈpɾaɫ/ /bəsˈpɾaɫ/ /vesˈpɾaɫ/ /vəsˈpɾaɫ/ adj
abendlich

vespre /ˈbes.pɾe/ /ˈves.pɾe/ /ˈves.pɾə/ n masc
Abend

vessar /beˈsa/ /bəˈsa/ /veˈsa/ /veˈsaɾ/ /vəˈsa/ v
schütten

vestimenta /bes.tiˈmen.ta/ /bəs.tiˈmen.tə/ /ves.tiˈmen.ta/ /vəs.tiˈmen.tə/ n fem
Bekleidung
vestidura

vestit /besˈtit/ /vesˈtit/ /vəsˈtit/ n masc
Kleid

vestuari /bes.tuˈa.ɾi/ /bəs.tuˈa.ɾi/ /ves.tuˈa.ɾi/ /vəs.tuˈa.ɾi/ n masc
Ankleideraum
Lloc on es guarden els vestits de diverses persones.

vesícula biliar n fem
Gallenblase

vet aquí v
hier ist

veterinari /be.te.ɾiˈna.ɾi/ /bə.tə.ɾiˈna.ɾi/ /ve.te.ɾiˈna.ɾi/ /və.tə.ɾiˈna.ɾi/ n masc
Tierarzt
Persona que per professió o estudi es dedica a la veterinària.

vetllar /beɫˈɫa/ /beʎˈʎa/ /veɫˈɫaɾ/ /vəɫˈɫa/ v
wachen

veu /ˈbew/ /ˈvew/ /ˈvəw/ /ˈvɛw/ n fem
Stimme
So humà que li permet comunicar-se amb altres fent passar l'aire per les cordes vocals, que vibren i sonen.

veure /ˈbew.ɾe/ /ˈvew.ɾe/ /ˈvəw.ɾə/ /ˈvɛw.ɾə/ v
sehen schauen
Percebre amb la vista

veí /beˈi/ /vaˈi/ /veˈi/ /vəˈi/ adj masc
benachbart Nachbar
Que és a prop, contigu.

veí /beˈi/ /vaˈi/ /veˈi/ /vəˈi/ n masc
Nachbar
Habitant d'una casa propera.

veïnat /be.iˈnat/ /bə.iˈnat/ /ve.iˈnat/ /və.iˈnat/ n masc
Nachbarschaft

vi /ˈbi/ /ˈvi/ /ˈvi/ n masc
Wein
(normalment no comptable) Beguda creada de la fermentació del raïm.

vi negre n masc
Rotwein

vianant /bi.aˈnan/ /bi.əˈnan/ /vi.aˈnant/ /vi.əˈnan/ /vi.əˈnant/ n neut
Fußgänger Fußgeher

viarany /bi.aˈɾaɲ/ /bi.əˈɾaɲ/ /vi.aˈɾaɲ/ /vi.əˈɾaɲ/ n masc
Pfad

viatge /biˈa.d͡ʒe/ /viˈa.d͡ʒe/ /viˈa.d͡ʒə/ n masc
Reise
Desplaçament a una destinació prou allunyada.
Reise Fahrt
Cada anada i tornada que es fa per transportar quelcom o fer un encàrrec

viatger /bi.aˈd͡ʒe/ /bi.aˈd͡ʒeɾ/ /bi.əˈd͡ʒe/ /vi.aˈd͡ʒeɾ/ /vi.əˈd͡ʒe/ n masc
Reisender Reisende

viatjar /bi.aˈd͡ʒa/ /vi.aˈd͡ʒaɾ/ /vi.əˈd͡ʒa/ v
reisen

vibració n fem
Vibration

vibràfon /biˈβɾa.fon/ /biˈβɾa.fun/ /viˈbɾa.fon/ /viˈbɾa.fun/ n masc
Vibraphon

vici /ˈbi.si/ /ˈvi.si/ /ˈvi.si/ n masc
Laster Untugend

victòria /bikˈtɔ.ɾi.a/ /vikˈtɔ.ɾi.a/ /vikˈtɔ.ɾi.ə/ n fem
Sieg

victòria pírrica n fem
Pyrrhussieg

vida /ˈbi.ða/ /ˈvi.ða/ /ˈvi.ðə/ n fem
Leben
Capacitat d'alguns éssers (vius) de complir les funcions vitals: néixer, créixer i reproduir-se.

vida artificial n fem
künstliches Leben

videojoc /ˌbi.ðe.oˈd͡ʒɔk/ /ˌbi.ðe.oˈʒɔk/ /ˌbi.ðə.uˈʒɔk/ /ˌvi.ðe.oˈd͡ʒɔk/ /ˌvi.ðə.uˈʒɔk/ n masc
Videospiel Computerspiel

videovigilància /ˌbi.ðe.o.βi.d͡ʒiˈɫan.si.a/ /ˌbi.ðe.o.βi.ʒiˈɫan.si.a/ /ˌbi.ðe.u.βi.ʒiˈɫan.si.ə/ /ˌvi.ðe.o.vi.d͡ʒiˈɫan.si.a/ /ˌvi.ðe.o.vi.ʒiˈɫan.si.ə/ /ˌvi.ðe.u.vi.ʒiˈɫan.si.ə/ n fem
Videoüberwachung

vidre /ˈbi.ðɾe/ /ˈvi.ðɾe/ /ˈvi.ðɾə/ n masc
Glas

vidrier /bi.ðɾiˈe/ /bi.ðɾiˈeɾ/ /vi.ðɾiˈe/ /vi.ðɾiˈeɾ/ n masc
Glaser
(professions) Persona que treballa amb vidre.

viduïtat /bi.ðu.iˈtat/ /vi.ðu.iˈtat/ /vi.ðu.iˈtat/ n fem
Witwenstand

vigorèxia /bi.ɣoˈɾɛk.si.a/ /bi.ɣuˈɾɛk.si.ə/ /vi.ɣoˈɾɛk.si.a/ /vi.ɣoˈɾɛk.si.ə/ /vi.ɣuˈɾɛk.si.ə/ n fem
Bigorexie

vil·la /ˈbi.ɫa/ /ˈbi.ɫə/ /ˈbiɫ.ɫa/ /ˈbiɫ.ɫə/ /ˈviɫ.ɫa/ /ˈviɫ.ɫə/ n fem
Villa Landhaus
Casa luxosa envoltada de jardí, situada als afores del nucli urbà d'una població.

vina /ˈbi.na/ /ˈbi.nə/ /ˈvi.na/ /ˈvi.nə/ n fem
Vina

vinagre /biˈna.ɣɾe/ /viˈna.ɣɾe/ /viˈna.ɣɾə/ n masc
Essig

vinent /biˈnen/ /viˈnen/ /viˈnent/ adj
nächster

vint /ˈbin/ /ˈvin/ /ˈvint/ number
zwanzig

vint-i-cinc /ˌbin.tiˈsiŋ/ /ˌvin.tiˈsiŋk/ /ˌvin.tiˈsiŋk/ number
fünfundzwanzig

vint-i-dos /ˌbin.tiˈðos/ /ˌvin.tiˈðos/ /ˌvin.tiˈðos/ number
zweiundzwanzig

vint-i-nou /ˌbin.tiˈnɔw/ /ˌvin.tiˈnɔw/ /ˌvin.tiˈnɔw/ number
neunundzwanzig

vint-i-quatre /ˌbin.tiˈkwa.tɾe/ /ˌvin.tiˈkwa.tɾe/ /ˌvin.tiˈkwa.tɾə/ number
vierundzwanzig

vint-i-set /ˌbin.tiˈsɛt/ /ˌvin.tiˈsɛt/ /ˌvin.tiˈsɛt/ number
siebenundzwanzig

vint-i-sis /ˌbin.tiˈsis/ /ˌvin.tiˈsis/ /ˌvin.tiˈsis/ number
sechsundzwanzig

vint-i-tres /ˌbin.tiˈtɾes/ /ˌbin.tiˈtɾɛs/ /ˌvin.tiˈtɾes/ /ˌvin.tiˈtɾəs/ /ˌvin.tiˈtɾɛs/ number
dreiundzwanzig

vint-i-un /ˌbin.tiˈun/ /ˌvin.tiˈun/ /ˌvin.tiˈun/ number
einundzwanzi einundzwanzig

vint-i-vuit /bin.tiˈβujt/ /vin.tiˈvujt/ /vin.tiˈvujt/ number
achtundzwanzig

vinya /ˈbi.ɲa/ /ˈbi.ɲə/ /ˈvi.ɲa/ /ˈvi.ɲə/ n fem
Weinberg
Planta del gènere Vitis, una variant de la qual, la Vitis vinifera, produeix el raïm.

vinyater /bi.ɲaˈte/ /bi.ɲaˈteɾ/ /bi.ɲəˈte/ /vi.ɲaˈteɾ/ /vi.ɲəˈte/ n masc
Winzer
Persona que es dedica a la vinya.

viola /biˈɔ.ɫa/ /biˈɔ.ɫɔ/ /biˈɔ.ɫə/ /viˈɔ.ɫa/ /viˈɔ.ɫə/ n fem
Bratsche
Instrument cordòfon de la família del violí, intermediari entre el violí i el violoncel.

viola d'amor n fem
Viola d'Amore

viola de gamba n fem
Viola da Gamba

viola de roda n fem
Drehleier

violació /bi.o.ɫa.siˈo/ /bi.u.ɫə.siˈo/ /vi.o.ɫa.siˈo/ /vi.o.ɫə.siˈo/ /vi.u.ɫə.siˈo/ n fem
Verletzung
Acció de violar una norma.
Vergewaltigung Notzucht
Relació sexual forçada sense consentiment.

violent /bi.oˈɫen/ /bi.uˈɫen/ /vi.oˈɫent/ /vi.uˈɫen/ adj masc
heftig gewalttätig
Que descarrega la ira en altres o en l'entorn.

violoncel /bi.o.ɫonˈsɛɫ/ /vi.o.ɫonˈsɛɫ/ /vi.u.ɫunˈsɛɫ/ n masc
Violoncello Cello

violència /bi.oˈɫɛn.si.a/ /bi.uˈɫɛn.si.ə/ /vi.oˈɫɛn.si.a/ /vi.oˈɫɛn.si.ə/ /vi.uˈɫɛn.si.ə/ n fem
Heftigkeit Gewalt

violí /bi.oˈɫi/ /vi.oˈɫi/ /vi.uˈɫi/ n masc
Geige Violine Fiedel

viquipedista /bi.ki.peˈðis.ta/ /bi.ki.peˈðis.te/ /bi.ki.pəˈðis.tə/ /vi.ki.peˈðis.ta/ /vi.ki.peˈðis.te/ /vi.ki.pəˈðis.tə/ n neut
Wikipedianer

viralitzar /bi.ɾa.ɫiˈd͡za/ /bi.ɾa.ɫiˈza/ /bi.ɾə.ɫiˈd͡za/ /vi.ɾa.ɫiˈzaɾ/ /vi.ɾə.ɫiˈd͡za/ v
viral gehen

virolai /bi.ɾoˈɫaj/ /bi.ɾuˈɫaj/ /vi.ɾoˈɫaj/ /vi.ɾuˈɫaj/ n masc
Virelai

virrei /biˈrej/ /viˈrej/ /viˈrej/ n masc
Vizekönig

virtual /bir.tuˈaɫ/ /biɾ.tuˈaɫ/ /viɾ.tuˈaɫ/ /viɾ.tuˈaɫ/ adj
virtuell

virtut /birˈtut/ /biɾˈtut/ /viɾˈtut/ /viɾˈtut/ n fem
Tugend

virtuós /bir.tuˈos/ /biɾ.tuˈos/ /viɾ.tuˈos/ /viɾ.tuˈos/ adj masc
züchtig tugendhaft
Que posseeix bones qualitats o aptituds.

virus /ˈbi.ɾus/ /ˈvi.ɾus/ /ˈvi.ɾus/ n masc
Virus Computervirus

viscositat /bis.ko.ziˈtat/ /bis.ku.ziˈtat/ /vis.ko.ziˈtat/ /vis.ku.ziˈtat/ n fem
Viskosität

visita /biˈzi.ta/ /viˈzi.ta/ /viˈzi.tə/ n fem
Besuch Visite

visitant /bi.ziˈtan/ /vi.ziˈtan/ /vi.ziˈtant/ n neut
Besucher
Persona que visita un lloc fora del seu entorn habitual, sense passar-hi una nit.

visitar /bi.ziˈta/ /vi.ziˈta/ /vi.ziˈtaɾ/ v
besuchen

visió /bi.ziˈo/ /vi.ziˈo/ /vi.ziˈo/ n fem
Trugbild Vision

vista /ˈbis.ta/ /ˈvis.ta/ /ˈvis.tə/ n fem
Sehvermögen
Sentit que permet percebre mitjançant els ulls
Sicht Aussicht
Allò que és percebut des d'un punt concret.

visual /bi.zuˈaɫ/ /vi.zuˈaɫ/ /vi.zuˈaɫ/ adj
visuell

visualització /bi.zu.a.ɫi.d͡za.siˈo/ /bi.zu.a.ɫi.za.siˈo/ /bi.zu.ə.ɫi.d͡zə.siˈo/ /vi.zu.a.ɫi.za.siˈo/ /vi.zu.ə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
Visualisierung

visualització en temps real n fem
Echtzeitdarstellung

vital /biˈtaɫ/ /viˈtaɫ/ /viˈtaɫ/ adj
lebenswichtig Leben

vitalitat /bi.ta.ɫiˈtat/ /bi.tə.ɫiˈtat/ /vi.ta.ɫiˈtat/ /vi.tə.ɫiˈtat/ n fem
Vitalität

vitamina /bi.taˈmi.na/ /vi.taˈmi.na/ /vi.təˈmi.nə/ n fem
Vitamin

vitiligen /bi.tiˈɫi.d͡ʒen/ /bi.tiˈɫi.ʒen/ /bi.tiˈɫi.ʒən/ /vi.tiˈɫi.d͡ʒen/ /vi.tiˈɫi.ʒən/ n masc
Vitiligo

vitrall /biˈtɾaʎ/ /viˈtɾaʎ/ /viˈtɾaʎ/ n masc
Glasmalerei

viu /ˈbiw/ /ˈviw/ /ˈviw/ adj
lebendig
Que té vida.

viure /ˈbiw.ɾe/ /ˈviw.ɾe/ /ˈviw.ɾə/ v
leben
Existir, estar viu.
wohnen
Habitar en un lloc, tenir-hi la residència o la llar.

vocabulari /bo.ka.βuˈɫa.ɾi/ /bu.kə.βuˈɫa.ɾi/ /vo.ka.buˈɫa.ɾi/ /vo.kə.buˈɫa.ɾi/ /vu.kə.buˈɫa.ɾi/ n masc
Wortschatz

vocació n fem
Berufung

vodka /ˈbot.ka/ /ˈbɔt.kə/ /ˈvot.ka/ /ˈvɔk.kə/ n
Wodka

vol /ˈbɔɫ/ /ˈvɔɫ/ /ˈvɔɫ/ n masc
Fliegen Flug
(handbol) Acció d'un jugador situat a prop de l'àrea de porteria contrària de saltar en direcció a la porteria per controlar una pilota procedent d'una passada i llançar-la immediatament per intentar marcar abans de tocar a terra.

volandera /bo.ɫanˈde.ɾa/ /bu.ɫənˈde.ɾə/ /vo.ɫanˈde.ɾa/ /vo.ɫənˈde.ɾə/ /vu.ɫənˈde.ɾə/ n fem
Scheibe Unterlegscheibe

volant /boˈɫan/ /buˈɫan/ /voˈɫant/ /vuˈɫan/ n masc
Lenkrad Steuerrad
Peça d'un vehicle, normalment en forma circular, que permet dirigir-lo.
Federball
(bàdminton) Objecte de 4,74 a 5,5 g de pes format per un nucli rodó i per un element allargat de material lleuger que hi està fixat per un extrem amb l'objectiu d'alentir-ne el vol i estabilitzar-lo.

volapük /bo.ɫaˈpuk/ /bu.ɫəˈpuk/ /vo.ɫaˈpuk/ /vo.ɫəˈpuk/ /vu.ɫəˈpuk/ n masc
Volapük
Llengua planificada creada pel capellà alemany Johann Martin Schleyer el 1879 amb la intenció de facilitar la comprensió entre persones de distintes cultures.

volar /boˈɫa/ /voˈɫa/ /voˈɫaɾ/ /vuˈɫa/ v
fliegen
Sostenir-se i moure's dins l'aire.

volcà /boɫˈka/ /voɫˈka/ /vuɫˈka/ n masc
Vulkan Feuerberg

volcànic /boɫˈka.nik/ /buɫˈka.nik/ /voɫˈka.nik/ /vuɫˈka.nik/ adj masc
vulkanisch
Relacionat amb els volcans.

voler /boˈɫe/ /voˈɫeɾ/ /voˈɫə/ /vuˈɫɛ/ v
wollen

voler és poder proverb
wo ein Wille ist, ist auch ein Weg

voltor /boɫˈto/ /boɫˈtoɾ/ /voɫˈto/ /voɫˈtoɾ/ /vuɫˈto/ n masc
Geier

volum /boˈɫum/ /voˈɫum/ /vuˈɫum/ n masc
Volumen Band

voluntat /bo.ɫunˈtat/ /bu.ɫunˈtat/ /vo.ɫunˈtat/ /vu.ɫunˈtat/ n fem
Wille

vomitar /bo.miˈta/ /vo.miˈta/ /vo.miˈtaɾ/ /vu.miˈta/ v
erbrechen übergeben
Expulsar convulsivament per la boca.

vora /ˈbo.ɾə/ /ˈbɔ.ɾa/ /ˈbɔ.ɾɔ/ /ˈbɔ.ɾə/ /ˈvɔ.ɾa/ /ˈvɔ.ɾə/ n fem
Rand

voravia /bo.ɾaˈβi.a/ /bu.ɾəˈβi.ə/ /vo.ɾaˈvi.a/ /vo.ɾəˈvi.ə/ /vu.ɾəˈvi.ə/ n fem
Gehweg

vorera /boˈɾe.ɾa/ /buˈɾe.ɾə/ /voˈɾe.ɾa/ /voˈɾe.ɾə/ /vuˈɾe.ɾə/ n fem
Gehweg

vori /ˈbɔ.ɾi/ /ˈvɔ.ɾi/ /ˈvɔ.ɾi/ n masc
Elfenbein
Substància de què consten els ullals de defensa de l'elefant i altres animals.

vostè /bosˈte/ /busˈtɛ/ /vosˈte/ /vosˈtə/ /vusˈtɛ/ pronoun
ihr

vot /ˈbot/ /ˈbɔt/ /ˈvɔt/ n masc
Gelöbnis Gelübde
Prometença religiosa.
Stimme Votum
Suport donat en una elecció a una proposta o persona, acte de votar.

votació /bo.ta.siˈo/ /bu.tə.siˈo/ /vo.ta.siˈo/ /vo.tə.siˈo/ /vu.tə.siˈo/ n fem
Abstimmung

votant /boˈtan/ /buˈtan/ /voˈtant/ /vuˈtan/ v
wählend
Gerundi del verb votar.

votar /boˈta/ /buˈta/ /voˈta/ /voˈtaɾ/ /vuˈta/ v
abstimmen wählen
Elegir amb el vot entre diverses persones una opció o candidat.

vuit /ˈbujt/ /ˈvujt/ /ˈvujt/ number
acht

vuit-cents /ˌbujtˈsens/ /ˌbwitˈsens/ /ˌvujtˈsens/ /ˌvujtˈsens/ number
achthundert

vuitanta /bujˈtan.ta/ /bwiˈtan.ta/ /vujˈtan.ta/ /vujˈtan.tə/ number
achtzig

vuitanta-cinc /bujˌtan.taˈsiŋ/ /bujˌtan.təˈsiŋ/ /bwiˌtan.taˈsiŋ/ /vujˌtan.taˈsiŋk/ /vujˌtan.təˈsiŋk/ number
fünfundachtzig

vuitanta-dos /bujˌtan.taˈðos/ /bujˌtan.təˈðos/ /bwiˌtan.taˈðos/ /vujˌtan.taˈðos/ /vujˌtan.təˈðos/ number
zweiundachtzig

vuitanta-nou /bujˌtan.taˈnɔw/ /bujˌtan.təˈnɔw/ /bwiˌtan.taˈnɔw/ /vujˌtan.taˈnɔw/ /vujˌtan.təˈnɔw/ number
neunundachtzig

vuitanta-quatre /bujˌtan.taˈkwa.tɾe/ /bujˌtan.təˈkwa.tɾə/ /bwiˌtan.taˈkwa.tɾe/ /vujˌtan.taˈkwa.tɾe/ /vujˌtan.təˈkwa.tɾə/ number
vierundachtzig

vuitanta-set /bujˌtan.taˈsɛt/ /bujˌtan.təˈsɛt/ /bwiˌtan.taˈsɛt/ /vujˌtan.taˈsɛt/ /vujˌtan.təˈsɛt/ number
siebenundachtzig

vuitanta-sis /bujˌtan.taˈsis/ /bujˌtan.təˈsis/ /bwiˌtan.taˈsis/ /vujˌtan.taˈsis/ /vujˌtan.təˈsis/ number
sechsundachtzig

vuitanta-tres /bujˌtan.taˈtɾes/ /bujˌtan.təˈtɾɛs/ /bwiˌtan.taˈtɾes/ /vujˌtan.taˈtɾes/ /vujˌtan.təˈtɾəs/ /vujˌtan.təˈtɾɛs/ number
dreiundachtzig

vuitanta-un /bujˌtan.taˈun/ /bujˌtan.təˈun/ /bwiˌtan.taˈun/ /vujˌtan.taˈun/ /vujˌtan.təˈun/ number
einundachtzig

vuitanta-vuit /bujˌtan.taˈβujt/ /bujˌtan.təˈβujt/ /bwiˌtan.taˈβujt/ /vujˌtan.taˈvujt/ /vujˌtan.təˈvujt/ number
achtundachtzig

vuitè /bujˈte/ /bwiˈte/ /vujˈte/ /vujˈtə/ /vujˈtɛ/ number
achte

vulcanologia /buɫ.ka.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /buɫ.ka.no.ɫoˈʒi.a/ /buɫ.kə.nu.ɫuˈʒi.ə/ /vuɫ.ka.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /vuɫ.kə.no.ɫoˈʒi.ə/ /vuɫ.kə.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
Vulkanologie

vulgar /buɫˈɣar/ /buɫˈɣaɾ/ /vuɫˈɣa/ /vuɫˈɣaɾ/ adj
vulgär

vulnerable /buɫ.neˈɾa.βɫe/ /buɫ.neˈɾab.bɫe/ /buɫ.nəˈɾa.βɫə/ /buɫ.nəˈɾab.bɫə/ /vuɫ.neˈɾa.bɫe/ /vuɫ.nəˈɾab.bɫə/ adj
verletzlich

vulva /ˈbuɫ.βa/ /ˈbuɫ.βə/ /ˈvuɫ.va/ /ˈvuɫ.və/ n fem
Vulva

vàter /ˈba.ter/ /ˈba.teɾ/ /ˈba.tər/ /ˈva.teɾ/ /ˈva.təɾ/ n masc
WC
Receptacle de ceràmica col·locat damunt d'un tub, en què s'aboquen les deposicions humanes.
Toilette
Petita habitació on hi ha un vàter i també un lavabo.

vèncer /ˈben.se/ /ˈven.seɾ/ /ˈvɛn.sə/ v
schlagen
Imposar-se en una disputa.

vèrtex /ˈbɛr.teks/ /ˈbɛr.təks/ /ˈbɛɾ.teks/ /ˈvɛɾ.teks/ /ˈvɛɾ.təks/ n masc
Scheitel Ecke

víctima /ˈbik.ti.ma/ /ˈbik.ti.mə/ /ˈvik.ti.ma/ /ˈvik.ti.mə/ n fem
Opfer

vídeo /ˈbi.ðe.o/ /ˈvi.ðe.o/ /ˈvi.ðe.o/ n masc
Video

víking /ˈbi.kiŋ/ /ˈvi.kiŋ/ /ˈvi.kiŋk/ adj
Wikinger

vímet /ˈbi.met/ /ˈbi.mət/ /ˈvi.met/ /ˈvi.mət/ n masc
Korbgeflecht

vòxel n masc
Voxel

vós /ˈbos/ /ˈvos/ /ˈvos/ pronoun
Sie

waterpolo /ba.teɾˈpo.ɫo/ /bə.terˈpo.ɫo/ /wa.teɾˈpo.ɫo/ /wə.tərˈpɔ.ɫu/ /wə.təɾˈpɔ.ɫo/ n masc
Wasserball

watt n masc
Watt

webquesta /wepˈkes.ta/ /wəpˈkes.tə/ n fem
WebQuest

wiki /ˈwi.ki/ n masc
Wiki

xalmugra /t͡ʃaɫˈmu.ɣɾa/ /ʃəɫˈmu.ɣɾə/ n fem
Chaulmoogra

xaloc /t͡ʃaˈɫɔk/ /ʃaˈɫɔk/ /ʃəˈɫɔk/ n masc
Schirokko

xamfrà /t͡ʃaɱˈfɾa/ n masc
Abfasung Fase

xampany /t͡ʃamˈpaɲ/ /ʃəmˈpaɲ/ n masc
Champagner

xampinyó /t͡ʃam.piˈɲo/ n masc
Champignon

xampú /t͡ʃamˈpu/ /ʃəmˈpu/ n masc
Shampoo Haarwaschmittel
Sabó per rentar els cabells.

xamós /t͡ʃaˈmos/ /ʃəˈmos/ adj masc
anmutig

xancleta /t͡ʃaŋˈkɫe.ta/ /ʃəŋˈkɫə.tə/ /ʃəŋˈkɫɛ.tə/ n fem
Flip-Flop Badelatschen

xandall /t͡ʃanˈdaʎ/ /ʃənˈdaʎ/ n masc
Trainingsanzug Sportanzug

xarada /t͡ʃaˈɾa.ða/ /ʃəˈɾa.ðə/ n fem
Scharade

xarampió /t͡ʃa.ɾam.piˈo/ /ʃə.ɾəm.piˈo/ /ʃə.ɾəm.piˈo/ /ʃə.ɾəm.piˈu/ n masc
Masern

xarretera /t͡ʃa.reˈte.ɾa/ /ʃə.rəˈte.ɾə/ n fem
Epaulette Schulterklappe
Complement horitzontal dels uniformes militars que es col·loca sobre el muscle de la jaqueta o casaca, de la qual en les versions més clàssiques en cau un serrell de cordills (d'or, plata, seda, etc.) per l'extrem més allunyat del coll.

xarrupar /t͡ʃa.ruˈpa/ /t͡ʃa.ruˈpaɾ/ /ʃə.ruˈpa/ v
schlürfen

xarxa /ˈt͡ʃaɾ.t͡ʃa/ Interjection
Netz

xarxa /ˈt͡ʃaɾ.t͡ʃa/ n fem
Netz
Teixit de forma reticular que forma forats en forma de quadrats o rombes.
Tros d'aquest teixit fet servir per a pescar.
Netz Netzwerk
Conjunt d'unitats funcionals autònomes interconnectades.

xarxa neuronal n fem
neuronale Netzwerk

xarxa social n fem
Social Network

xassís /t͡ʃaˈsis/ /ʃəˈsis/ n masc
Chassis

xat /ˈʃat/ n masc
Chat

xeic /ˈt͡ʃejk/ /ˈʃejk/ /ˈʃɛjk/ n masc
Scheich

xemeneia /t͡ʃe.meˈne.ja/ /t͡ʃe.meˈnɛ.ja/ n fem
Schornstein Kamin
Conducte destinat a ventilar o a treure fums o vapors.

xemicar /t͡ʃe.miˈka/ /t͡ʃe.miˈkaɾ/ /ʃə.miˈka/ v
zusammendrücken

xenixell /ʃe.niˈʃeʎ/ /ʃə.niˈʃeʎ/ n masc
Greiskraut

xenofòbia /ksə.nuˈfɔ.βi.ə/ /ʃe.noˈfɔ.bi.a/ /ʃə.noˈfɔ.bi.ə/ /ʃə.nuˈfɔ.bi.ə/ /ʃə.nuˈfɔ.βi.ə/ n fem
Ausländerfeindlichkeit

xenó /kseˈno/ /ksəˈno/ /ʃəˈno/ n masc
Xenon

xeringa /t͡ʃeˈɾiŋ.ɡa/ /ʃeˈɾiŋ.ɡa/ /ʃəˈɾiŋ.ɡə/ n fem
Spritze

xerrac /t͡ʃeˈrak/ /ʃəˈrak/ n masc
Fuchsschwanz
Serra amb un mànec en un extrem.

xerrameca /t͡ʃe.raˈme.ka/ /ʃə.rəˈmɛ.kə/ n fem
Geplapper

xerrar /t͡ʃaˈra/ /t͡ʃeˈra/ /t͡ʃeˈraɾ/ /ʃəˈra/ v
plaudern

xerric /t͡ʃeˈrik/ /ʃəˈrik/ n masc
Gequieke

xerric-xerrac /t͡ʃeˌrik.t͡ʃeˈrak/ /ʃəˌrik.ʃəˈrak/ n masc
Ratsche

xerricar /t͡ʃe.riˈka/ /t͡ʃe.riˈkaɾ/ v
quietschen

xerès /t͡ʃeˈɾes/ /ʃəˈɾəs/ /ʃəˈɾɛs/ n masc
Sherry

xiclet /t͡ʃiˈkɫet/ /ʃiˈkɫɛt/ n masc
Kaugummi

xicot /t͡ʃiˈkɔt/ /ʃiˈkɔt/ n masc
Freund
Noi que festeja, parella sentimental.

xicra /ˈt͡ʃi.kɾa/ /ˈʃi.kɾə/ n fem
Tasse

xifra /ˈt͡ʃi.fɾa/ /ˈʃi.fɾa/ n fem
Ziffer

xilena /ʃiˈɫə.nə/ /ʃiˈɫɛ.nə/ n fem
Fallrückzieher
(futbol) Tisora efectuada d'esquena a la porteria i amb el cos en posició quasi horitzontal.

xilòfon /ksiˈɫɔ.fon/ /ksiˈɫɔ.fun/ /ʃiˈɫɔ.fon/ /ʃiˈɫɔ.fun/ n masc
Xylophon

ximpanzé /t͡ʃim.panˈze/ /ʃim.pənˈze/ n masc
Schimpanse Schimpansen-Männchen

ximple /ˈt͡ʃim.pɫe/ /ˈʃim.pɫə/ adj
närrisch
D'escassa intel·ligència o perspicàcia

ximple /ˈt͡ʃim.pɫe/ /ˈʃim.pɫə/ n neut
Narr
Persona que diu o fa ximpleries.

ximpleria /t͡ʃim.pɫeˈɾi.a/ /ʃim.pɫəˈɾi.ə/ n fem
Blödheit
Acció pròpia d'un ximple.

xinès /ʃiˈnəs/ /ʃiˈnɛs/ adj masc
chinesisch Chinesisch
Relatiu o pertanyent a la Xina, als seus habitants, la cultura o la llengua.

xinès /ʃiˈnəs/ /ʃiˈnɛs/ n masc
Chinese Chinesisch
Individu de la Xina.
Chinesisch chinesisch
(masculí singular) Grup de llengües sinotibetanes originàries de la Xina.

xiprer /t͡ʃiˈpɾe/ /t͡ʃiˈpɾeɾ/ /ʃiˈpɾe/ n masc
Zypresse

xiular /t͡ʃiwˈɫa/ /t͡ʃiwˈɫaɾ/ /ʃiwˈɫa/ v
pfeifen

xiulet /t͡ʃiwˈɫet/ /ʃiwˈɫət/ /ʃiwˈɫɛt/ n masc
Trillerpfeife
Petit instrument de vent que produeix un únic so agut, usat per cridar l'atenció dels oients.

xiuxiueig /t͡ʃiw.t͡ʃiˈwet͡ʃ/ /ʃiw.ʃiˈwət͡ʃ/ /ʃiw.ʃiˈwɛt͡ʃ/ n masc
Geflüster Flüstern

xiuxiuejar /t͡ʃiw.t͡ʃi.weˈd͡ʒa/ /t͡ʃiw.t͡ʃi.weˈd͡ʒaɾ/ /t͡ʃiw.t͡ʃi.weˈʒa/ /ʃiw.ʃi.wəˈd͡ʒa/ /ʃiw.ʃi.wəˈʒa/ v
flüstern

xoc /ˈt͡ʃɔk/ /ˈʃɔk/ n masc
Aufprall
topada, col·lisió

xocolata /t͡ʃo.koˈɫa.ta/ /ʃo.koˈɫa.tə/ /ʃu.kuˈɫa.tə/ n fem
Schokolade
Llaminadura que té aquesta substància com a ingredient principal.

xofer /t͡ʃoˈfe/ /t͡ʃoˈfeɾ/ /ʃoˈfe/ /ʃuˈfe/ n masc
Chauffeur

xopsuei /ˌt͡ʃop.suˈej/ /ˌʃop.suˈej/ n masc
Chopsuey

xoriguer /t͡ʃo.ɾiˈɣe/ /t͡ʃo.ɾiˈɣeɾ/ /ʃo.ɾiˈɣe/ /ʃu.ɾiˈɣe/ n masc
Turmfalke
(ocells) Ocell de la família dels falcònids (Falco tinnunculus), de color marronós, que s'alimenta de petits mamífers i insectes grossos.
Flughahn
(peixos) Peix de la família dels perciformes (Dactylopterus volitans).

xosa /ʃo.za/ /ʃo.zə/ n masc
Xhosa
Llengua bantu parlada a la regió sud-africana del Transkei.

xuclar /t͡ʃuˈkɫa/ /t͡ʃuˈkɫaɾ/ /ʃuˈkɫa/ v
saugen

xucrut /t͡ʃuˈkɾut/ /ʃuˈkɾut/ n fem
Sauerkraut Sauerkohl

xumet /t͡ʃuˈmet/ /ʃuˈmət/ /ʃuˈmɛt/ n masc
Schnuller

xurma /ˈt͡ʃuɾ.ma/ /ˈʃur.mə/ n fem
Geseindel
Gent de baixa condició.

xutar /t͡ʃuˈta/ /t͡ʃuˈtaɾ/ /ʃuˈta/ v
treten
Colpejar fort la pilota amb el peu.

xàrter /ˈt͡ʃaɾ.teɾ/ n masc
charterflug

xèrif /ˈt͡ʃɛ.ɾif/ /ˈʃɛ.ɾif/ n masc
Sheriff

xíling /ˈʃi.ɫiŋ/ /ˈʃi.ɫiŋk/ n masc
Schiling

yao /ˈja.o/ /ˈja.u/ n masc
Yao

zebra /ˈze.bɾa/ n fem
Zebra

zel /ˈzɛɫ/ n masc
Brunst
Apetit sexual animal, especialment quan és temporal.

zero /ˈzɛ.ɾo/ /ˈzɛ.ɾu/ n masc
null Null
Xifra que no suma ni resta, però dona valor de desena situat a la dreta d'una altra xifra.
Null null
Buit, el no res.

zig-zag /ˌziɡˈzak/ n masc
Zickzack

ziga-zaga /ˌzi.ɣaˈza.ɣa/ /ˌzi.ɣəˈza.ɣə/ n fem
Zickzack

zinc /ˈziŋ/ /ˈziŋk/ n masc
Zink

zirconi n masc
Zirconium Zirkonium

zona /ˈzo.na/ n fem
Bereich Zone
Àrea delimitada, part d'un espai.

zonificar /zo.ni.fiˈka/ /zo.ni.fiˈkaɾ/ /zu.ni.fiˈka/ v
absperren

zoomejar /zu.meˈd͡ʒa/ /zu.meˈd͡ʒaɾ/ /zu.meˈʒa/ /zu.məˈd͡ʒa/ /zu.məˈʒa/ v
zoomen
(transitiu, tecnologia) Fer zoom.

zèfir /ˈzɛ.fir/ n masc
Zephir
(meteorologia) Brisa suau que bufa de ponent.

zíngar /ˈziŋ.ɡaɾ/ /ˈziŋ.ɡər/ n masc
Zigeune
gitano

Àfrica /ˈa.fɾi.ka/ pn
Afrika
Continent situat al sud d'Europa.

Àngela /ˈaɲ.d͡ʒe.ɫa/ /ˈaɲ.ʒə.ɫə/ pn
Angela

Àries /ˈa.ɾi.es/ /ˈa.ɾi.əs/ pn
Widder

Àrtemis /ˈar.tə.mis/ /ˈaɾ.te.mis/ pn
Artemis

Àsia /ˈa.zi.a/ pn
Asien
Continent situat entre Europa i l'oceà Pacífic.

Àustria /ˈaws.tɾi.ə/ pn
Österreich
Estat muntanyós centreeuropeu fronterer amb Txèquia, Eslovàquia, Hongria, Eslovènia, Itàlia, Suïssa, Liechtenstein i Alemanya. El nom complet és República d'Àustria.

Ícar /ˈi.kaɾ/ /ˈi.kər/ pn
Ikaros Ikarus

Índia /ˈin.di.ə/ pn
Indien
Península asiàtica situada al sud del continent. Està ocupada principalment pel país homònim però també per Pakistan i Bangla Desh.

Òscar /ˈɔs.kaɾ/ /ˈɔs.kər/ pn
Oskar

àbac /ˈa.bak/ n masc
Abakus Rechenbrett
Aparell de càlcul que consisteix en una vasa amb filferros paral·lels dins pels quals es fan córrer unes boles que simbolitzen els nombres.
Kapitelldeckplatte abacus
(arquitectura) Peça amb forma prismàtica usada per a coronar el capitell d'una columna i augmentar la superfície on recolza l'arquitrau.

àcid adj masc
sauer Säure
De sabor picant com el vinagre o la llimona.

àcid n masc
Säure sauer
Tota substància, molecular o iònica, que pot acceptar un parell d'electrons.

àcid desoxiribonucleic n masc
Desoxyribonukleinsäure

àcid periòdic n masc
Periodsäure

àcid ribonucleic n masc
Ribonukleinsäure

àcrata /ˈa.kɾa.ta/ /ˈa.kɾə.tə/ adj
anarchistisch
Contrari a l'autoritat.

àdhuc /ˈa.ðuk/ adv
sogar

àfar /ˈa.faɾ/ /ˈa.fər/ n masc
Afar
Llengua cuixítica parlada a la costa africana de la mar Roja.

àfar /ˈa.faɾ/ /ˈa.fər/ n neut
Afar
Individu d'un poble de la costa africana d'Eritrea, Etiòpia i Djibouti.

àgil /ˈa.d͡ʒiɫ/ /ˈa.ʒiɫ/ adj
flink

àguila /ˈa.ɣi.ɫa/ n fem
Adler
Nom referit a quatre gèneres diferents, però d'aspecte semblant, d'aus rapinyaires de la família dels accipítrids.

àkan /ˈa.kan/ /ˈa.kən/ n masc
Akan

àlbum /ˈaɫ.βum/ n masc
Album

àlgebra /ˈaɫ.d͡ʒe.bɾa/ /ˈaɫ.ʒə.bɾə/ n fem
Algebra Buchstabenrechnung

àmbit /ˈam.bit/ n masc
Umfang
Perímetre que delimita un espai o, en general, qualsevol cosa.

àncora /ˈaŋ.ko.ɾa/ /ˈaŋ.ko.ɾə/ /ˈaŋ.ku.ɾə/ n fem
Anker

ànec /ˈa.nek/ /ˈa.nək/ n masc
Ente

ànec mut n masc
Moschusente

àngel /ˈaɲ.d͡ʒeɫ/ n masc
Engel
Ésser no corpori que habita al cel amb Déu, ànima salvada que es manifesta a la Terra.
Engelhai
(peixos) Espècie de tauró de la família dels esquatínids, pròpia de l'Atlàntic oriental i la Mediterrània, de cos ample amb el cap gran i pla (Squatina squatina).
(peixos) Gènere de peixos de la família dels esquatínids (Squatina spp.)

àngstrom /ˈaŋs.tɾom/ /ˈaŋs.tɾum/ n masc
Ångström

ànim n masc
Gemüt

ànima /ˈa.ni.ma/ n fem
Seele Geist
Part immaterial de la persona.
Seele
Esperit.

ànode /ˈa.no.ðe/ /ˈa.nu.ðə/ n masc
Anode

àpat /ˈa.pat/ /ˈa.pət/ n masc
Mahlzeit Essen

àpex /ˈa.peks/ /ˈa.pəks/ n masc
Spitze
Zona de creixement a l'extrem superior de la tija d'una planta o del tronc d'un arbre.

àrab /ˈa.ɾap/ /ˈa.ɾəp/ adj
arabisch
Relatiu a Aràbia, la seva cultura o la llengua.

àrab /ˈa.ɾap/ /ˈa.ɾəp/ n neut
Araber Araberin
Natural d'Aràbia
Arabisch arabische Sprache
(només en singular) Llengua parlada pels pobles originaris de la península Aràbiga. És la llengua en la que es va escriure l'Alcorà.

àrab egipci n masc
Ägyptisch-Arabisch
Llengua col·loquial àrab parlada a Egipte.

àrea de penal n fem
Strafraum

ària /ˈa.ɾi.a/ /ˈa.ɾi.ə/ n fem
Arie
Peça musical consistent en una melodia expressiva executada per veus solistes amb acompanyament orquestral.

àstat /ˈas.tət/ n masc
Astat

àtic /ˈa.tik/ adj masc
Attisch
Relatiu o pertanyent a l'Àtica.

àtic /ˈa.tik/ n masc
Dachboden
Pis superior d'un edifici, situat per sobre la cornisa.

àtom /ˈa.tom/ /ˈa.tum/ n masc
Atom

àvar /ˈa.vaɾ/ /ˈa.vəɾ/ /ˈa.βar/ /ˈa.βaɾ/ /ˈa.βər/ adj masc
awarisch
Relatiu al poble dels àvars, la seva cultura o la llengua.

àvar /ˈa.vaɾ/ /ˈa.vəɾ/ /ˈa.βar/ /ˈa.βaɾ/ /ˈa.βər/ n masc
Aware
Natural d'un poble del Daguestan, en la regió històrica d'Avaristan, al Caucas.
Awarisch
(només en singular) Llengua caucàsica nord-oriental parlada al Daguestan.

àvia /ˈa.vi.a/ /ˈa.vi.ə/ /ˈa.βi.a/ /ˈa.βi/ n fem
Großmutter Grossmutter
Forma femenina de avi.

àvidament /ˌa.vi.ðaˈment/ /ˌa.vi.ðəˈmen/ /ˌa.vi.ðəˈment/ /ˌa.βi.ðaˈmen/ /ˌa.βi.ðəˈmen/ adv
gierig

ècdisi /ˈɛɡ.di.zi/ n fem
Häutung

èczema /ˈɛɡ.ze.ma/ /ˈɛɡ.zə.mə/ n masc
Ekzem

èster /ˈes.teɾ/ /ˈɛs.tər/ n masc
Ester

ètica /ˈɛ.ti.ka/ /ˈɛ.ti.kə/ n fem
Ethik

ètim /ˈɛ.tim/ n masc
Etymon

èxit /ˈɛɡ.zit/ n masc
Erfolg
Bon resultat, reeiximent.
Producte que ha obtingut una bona acceptació popular o rendiment comercial.

èxtasi /ˈɛks.ta.zi/ /ˈɛks.tə.zi/ n masc
Ekstase
Estat de transcendència on se surt del propi jo, motivat per un encontre amorós, la unió divina o una experiència molt forta emocionalment.

és clar Interjection
natürlich

ésser el cul d'en Jaumet v
Zappelphilipp

ídol /ˈi.doɫ/ /ˈi.duɫ/ n masc
Abgott

índex /ˈin.deks/ /ˈin.dəks/ n masc
Index
Llista dels continguts o dels capítols d'un llibre.
Zeigefinger
(anatomia) Segon dit de la mà, entre el polze i el dit del cor.

òbol /ˈɔ.boɫ/ /ˈɔ.buɫ/ /ˈɔ.βuɫ/ n masc
Obolus

òliba /ˈo.ɫi.βə/ /ˈɔ.ɫi.ba/ n fem
Eule

òmicron /ˈɔ.mi.kɾon/ n fem
Omikron
Quinzena lletra de l'alfabet grec: ο ‎(o) Ο ‎(O).
Variant preocupant del virus causant de la covid detectada per primera vegada el novembre del 2021 a Botswana, B.1.1.529.

òpera /ˈɔ.pe.ɾa/ /ˈɔ.pə.ɾə/ n fem
Oper

òptic adj masc
optisch
Relacionat amb la percepció visual.

òptic n masc
Optiker
(professions) Persona que fabrica o ven instruments òptics.

òrbita /ˈɔɾ.bi.ta/ n fem
Orbit Umlaufbahn

òrgan /ˈɔɾ.ɣan/ n masc
Organ

òvul /ˈɔ.vuɫ/ /ˈɔ.vuɫ/ /ˈɔ.βuɫ/ n masc
Ovum Eizelle

ós n masc
Bär
Mamífer omnívor que en la classificació científica forma una família pròpia, Ursidae. És salvatge, pelut, molt voluminós i amb cua i orelles rodones i urpes llargues i dures. Camina en quatre potes (quadrúpede), però de vegades també en dues.

únic /ˈu.nik/ adj masc
einzig

úter /ˈu.teɾ/ /ˈu.tər/ n masc
Gebärmutter

útil adj
nützlich