ció /siˈo/ suffix
tion

ificar /i.fiˈka/ /i.fiˈkaɾ/ suffix
ficere

itzar /iˈd͡za/ /iˈd͡za/ /iˈza/ /iˈzaɾ/ suffix
ere

logia /ɫoˈd͡ʒi.a/ /ɫoˈʒi.a/ /ɫoˈʒi.ə/ /ɫuˈʒi.ə/ suffix
logi

ment /ˈmen/ /ˈment/ suffix
t
Aplicat a un verb, genera un substantiu indicant-ne «acte o efecte».

metre suffix
meter

ADN /ˌaˌðeˈe.na/ /ˌaˌðeˈe.nə/ acronym
dna

Aaró pn
Aron

Abel /aˈbɛɫ/ /əˈβɛɫ/ pn
Abel

Abigail /a.biˈɣajɫ/ /ə.βiˈɣajɫ/ pn
Abigael

Abkhàzia /aˈpa.zi.a/ /aˈβa.zi.a/ /əˈpa.zi.ə/ pn
Abkhasien

Abraham /a.bɾaˈam/ /ə.βɾəˈam/ pn
Abraham

Adam /aˈðam/ /əˈðam/ pn
Adam

Adolf /aˈðɔɫf/ /əˈðɔɫf/ pn
Adolf

Adonis /aˈðɔ.nis/ /əˈðɔ.nis/ pn
Adonis
(mitologia grega) Divinitat de gran bellesa disputat per Afrodita i per Persèfone.

Adrià /a.ðɾiˈa/ /ə.ðɾiˈa/ pn
Adrian

Afganistan /əv.ɣə.nisˈtan/ pn
Afghanistan
Estat localitzat a Àsia que limita amb l'Iran a l'oest, amb el Pakistan al sud i a l'est, amb el Turkmenistan, l'Uzbekistan i el Tadjikistan al nord i la Xina a l'extrem més oriental. El nom oficial és República Islàmica de l'Afganistan.

Agnès /aŋˈnes/ /aɡˈnes/ /əŋˈnəs/ /əŋˈnɛs/ pn
Agnes

Ais de Provença pn
Aix-en-Provence

Albert /aɫˈbɛɾt/ /əɫˈβɛrt/ pn
Albert

Albània /əɫˈβa.ni.ə/ pn
Albanien
Estat independent situat a la península balcànica i fronterer amb Montenegro, Kosovo, Macedònia (l'estat independent) i Grècia. El nom complet és República d'Albània.

Alcorà /aɫ.koˈɾa/ /əɫ.koˈɾa/ /əɫ.kuˈɾa/ pn
Koranen Koran

Alemanya /ə.ɫəˈma.ɲə/ pn
Tyskland

Alexandre /a.ɫekˈsan.dɾe/ /ə.ɫəkˈsan.dɾə/ pn
Alexander

Alfons pn
Alfons

Alger /aɫˈd͡ʒe/ /aɫˈd͡ʒeɾ/ /əɫˈʒe/ /əʎˈʒe/ pn
Algier

Algèria /əɫˈʒɛ.ɾi.ə/ /əʎˈʒɛ.ɾi.ə/ pn
Algeriet
Estat africà i mediterrani situat al nord del continent. És fronterer amb Tunísia, Líbia, el Marroc, el Sàhara Occidental, Mauritània, Mali i el Níger. El nom complet és República Democràtica Popular d'Algèria.
Asteroide número 1213 descobert des d'un observatori d'Alger.

Alps /ˈaɫps/ pn
Alperne

Alícia /aˈɫi.si.a/ /əˈɫi.si.ə/ pn
Alice
Prenom femení

Amazones /a.maˈzo.nes/ /ə.məˈzo.nəs/ pn
Amazonfloden
Gran riu de l'Amèrica del Sud, el més gran del continent i el més cabalós del món, que desemboca en l'Atlàntic. Neix al Perú i, a més, també fa el recorregut per terres del Brasil (per on també desemboca), Bolívia, Colòmbia i Equador.

Amèrica /aˈmɛ.ɾi.ka/ pn
Amerika

Amèrica del Nord /aˌmɛ.ɾi.ka.ðeɫˈnɔɾt/ pn
Nordamerika

Amèrica del Sud /aˌmɛ.ɾi.ka.ðeɫˈsut/ pn
Sydamerika

Andorra /anˈdɔ.ra/ /anˈdɔ.rɔ/ /ənˈdɔ.rə/ pn
Andorra
Estat europeu dels Pirineus, que fa frontera amb França i Espanya. Per raons històriques encara té una relació política i militar amb els dos estats veïns i en concret per mitjà dels seus representants oficials, cadascun dels quals té el càrrec de copríncep, el bisbe d'Urgell i el president de la república francesa. El nom oficial és Principat d'Andorra.

Andreu /anˈdɾew/ /ənˈdɾew/ pn
Anders Andreas

Andròmaca /anˈdɾɔ.ma.ka/ /ənˈdɾɔ.mə.kə/ pn
Andromache

Andròmeda /anˈdɾɔ.me.ða/ /ənˈdɾɔ.mə.ðə/ pn
Andromeda

Anglaterra /aŋ.ɡɫaˈtɛ.ra/ /aŋ.ɡɫaˈtɛ.rɛ/ pn
England
País de la Gran Bretanya, un dels constituents del Regne Unit.

Angola /əŋˈɡo.ɫə/ pn
Angola
Població dels Estats Units d'Amèrica, en l'estat d'Indiana.

Anguilla /aŋˈɡwi.ɫa/ /əŋˈɡwi.ɫə/ pn
Anguilla

Ankara /aŋˈka.ɾa/ /əŋˈka.ɾə/ pn
Ankara

Anna /ˈan.na/ /ˈan.nə/ pn
Anne Anna
Prenom femení

Antananarivo /an.ta.na.naˈɾi.vo/ /an.ta.na.naˈɾi.βo/ /ən.tə.nə.nəˈɾi.vo/ /ən.tə.nə.nəˈɾi.vu/ /ən.tə.nə.nəˈɾi.βu/ pn
Antananarivo

Antigua i Barbuda /ənˌti.ɣwəj.βərˈbu.ðə/ pn
Antigua og Barbuda
Estat americà del Carib que ocupa tres illes, dues de principals, Antigua i Barbuda, una de molt menor, Redonda. Es troba al nord de Guadalupe.

Antoni /anˈtɔ.ni/ /ənˈtɔ.ni/ pn
Anton

Antàrtida /anˈtaɾ.ti.ða/ pn
Antarktis

Anvers /amˈbɛrs/ /amˈbɛɾs/ /aɱˈvɛɾs/ /əmˈbɛrs/ /əɱˈvɛɾs/ pn
Antwerpen

Aquari /aˈkwa.ɾi/ /əˈkwa.ɾi/ pn
Vandmanden

Aquisgrà /a.kizˈɣɾa/ /ə.kizˈɡɾa/ pn
Aachen

Aquitània /a.kiˈta.ni.a/ /ə.kiˈta.ni.ə/ pn
Aquitaine

Aragó /a.ɾaˈɣo/ /ə.ɾəˈɣo/ pn
Aragonien

Argentina /ər.ʒənˈti.nə/ pn
Argentina
Estat de l'Amèrica del Sud, situat a l'extrem sud i en la costa atlàntica d'aquest subcontinent. És fronterer amb Bolívia, el Paraguai, el Brasil, l'Uruguai i Xile. El nom oficial és República Argentina.

Arieja /a.ɾiˈe.d͡ʒa/ /a.ɾiˈe.ʒa/ /ə.ɾiˈə.ʒə/ /ə.ɾiˈɛ.ʒə/ pn
Ariège

Armènia /ərˈmɛ.ni.ə/ pn
Armenien
Estat asiàtic fronterer amb Geòrgia, l'Azerbaidjan, Turquia i l'Iran. El nom oficial és República d'Armènia.

Arnau /aɾˈnaw/ /ərˈnaw/ pn
Arild

Arquimedes /aɾ.kiˈme.ðes/ /ər.kiˈmɛ.ðəs/ pn
Arkimedes

Artur /aɾˈtuɾ/ /ərˈtur/ pn
Arthur

Astúries /asˈtu.ɾi.es/ /əsˈtu.ɾi.əs/ pn
Asturien

Austràlia /əwsˈtɾa.ɫi.ə/ pn
Australien
Estat que inclou les illes d’Austràlia, Tasmània i d'altres de menors, en especial Christmas i l'arxipèlag Cocos.

Avinyó /a.viˈɲo/ /a.βiˈɲo/ /ə.viˈɲo/ /ə.βiˈɲo/ pn
Avignon
Ciutat de la Provença situada al marge esquerre del riu Roine.

Azerbaidjan /ə.zər.βəjˈd͡ʒan/ pn
Aserbajdsjan
Estat asiàtic fronterer amb Rússia, Geòrgia, Armènia i l'Iran. El nom oficial és República de l'Azerbaidjan.

Açores /aˈso.ɾes/ /əˈsɔ.ɾəs/ pn
Acorerne Azorerne

Bahames /bəˈa.məs/ pn
Bahamas
Arxipèlag i estat americà, situat a l'est de Florida i al nord de Cuba i molt proper al Carib.

Bahrain /bəˈɾajn/ pn
Bahrain
Arxipèlag i estat asiàtic del golf Pèrsic situat al nord de Qatar i a l'est de l'Aràbia Saudita.

Balança /baˈɫan.sa/ /bəˈɫan.sə/ pn
Vægten

Bangladesh /ˌbaŋ.ɡɫəˈðɛʃ/ pn
Bangladesh
Estat asiàtic del golf de Bengala fronterer amb l'Índia i Birmània, amb nom oficial República Popular de Bangladesh.

Barbados pn
Barbados
Illa de l'arxipèlag de les Antilles, al Carib. Es troba a l'extrem est d'aquest arxipèlag.
Estat americà del Carib que ocupa l'illa homònima.

Barcelona /bal.sa'ro.na/ /baɾ.seˈɫo.na/ /bɐr.sɐˈɫo.nɐ/ /bəɾ.səˈɫo.nə/ pn
Barcelona
Capital de Catalunya i de la província homònima.

Bartomeu /baɾ.toˈmew/ /bər.tuˈmew/ /bəɾ.toˈmew/ pn
Bartholomæus

Baviera /ba.viˈe.ɾa/ /ba.βiˈe.ɾa/ /bə.viˈe.ɾə/ /bə.βiˈe.ɾə/ pn
Bayern

Belize /beˈlis/ pn
Belize
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb Mèxic i Guatemala.
Districte de l'estat independent homònim.

Benet /beˈnet/ /bəˈnət/ /bəˈnɛt/ pn
Bent
Prenom masculí, particularment per sant Benet (480-547), fundador de l’orde benedictí.

Benín /bəˈnin/ pn
Benin

Berlín /beɾˈɫin/ /bərˈɫin/ pn
Berlin

Bermudes /beɾˈmu.ðes/ /bərˈmu.ðəs/ pn
Bermuda

Bernabé /beɾ.naˈbe/ /bər.nəˈβe/ pn
Barnabas

Bernat /beɾˈnat/ /bərˈnat/ pn
Bernhard
Prenom masculí d’origen germànic

Bessons /beˈsons/ /bəˈsons/ pn
Tvillingerne

Betlem /beɫˈɫem/ /beˈɫem/ /bəɫˈɫɛm/ pn
Betlehem

Bhutan pn
Bhutan

Bielorússia /biˌɛ.ɫoˈru.si.ə/ /biˌɛ.ɫuˈru.si.ə/ pn
Hviderusland
Estat del nord d'Europa fronterer amb Ucraïna, Polònia, Lituània, Letònia i Rússia. El nom complet és República de Bielorússia.

Birmània /birˈma.ni.ə/ pn
Burma
(tradicional, informal) Forma alternativa de Myanmar.

Bohèmia /boˈɛ.mi.a/ /boˈɛ.mi.ə/ /buˈɛ.mi.ə/ pn
Bøhmen

Bolívia /boˈɫi.vi.ə/ /boˈɫi.βi.a/ /buˈɫi.vi.ə/ /buˈɫi.βi.ə/ pn
Bolivia
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb el Brasil, el Paraguai, l'Argentina, Xile i el Perú.

Borgonya /boɾˈɣo.ɲə/ /burˈɡo.ɲə/ /burˈɣo.ɲə/ pn
Bourgogne

Botswana pn
Botswana
Estat africà fronterer amb Namíbia, Sud-àfrica, Zàmbia, i Zimbabwe.

Brandenburg /ˌbɾan.demˈbuɾk/ /ˌbɾan.dəmˈburk/ pn
Brandenburg

Brasil /bɾəˈziɫ/ pn
Brasilien
Estat de l'Amèrica del Sud, situat al costat est d'aquest subcontinent, a la vora de l'Atlàntic. És fronterer amb la Guaiana Francesa, Surinam, la Guyana, Veneçuela, Colòmbia, el Perú, Bolívia, el Paraguai, l'Argentina i l'Uruguai. El nom oficial és República Federal del Brasil.

Bratislava /bɾa.tizˈɫa.va/ /bɾa.tizˈɫa.βa/ /bɾə.tizˈɫa.və/ /bɾə.tizˈɫa.βə/ pn
Bratislava

Bremen /ˈbɾe.men/ /ˈbɾe.mən/ pn
Bremen

Bruges /ˈbɾu.d͡ʒes/ /ˈbɾu.ʒes/ /ˈbɾu.ʒəs/ pn
Brügge

Brunei pn
Brunei
Estat independent del sud-est asiàtic que ocupa part de l'illa de Borneo a més d'algunes illes menors. És fronterer amb Malàisia. El nom oficial és Soldanat de Brunei.

Brussel·les /bɾuˈsɛ.ɫes/ /bɾuˈsɛ.ɫəs/ /bɾuˈsɛɫ.ɫes/ /bɾuˈsɛɫ.ɫəs/ pn
Bruxelles Bryssel

Buda /ˈbu.ða/ /ˈbu.ðə/ pn
Buddha

Bulgària /buɫˈɣa.ɾi.ə/ pn
Bulgarien

Burkina Faso pn
Burkina Faso
Estat de l'Àfrica Occidental, fronterer amb Mali, el Níger, el Benín, el Togo, Ghana i la Costa d'Ivori.

Burundi pn
Burundi
Estat africà fronterer amb Ruanda, República Democràtica del Congo i Tanzània. El nom oficial és República de Burundi.

Bàrbara /ˈbar.bə.ɾə/ /ˈbaɾ.ba.ɾa/ pn
Barbara
Prenom femení

Bèlgica /ˈbɛɫ.ʒi.kə/ /ˈbɛʎ.ʒi.kə/ pn
Belgien
Estat del centre d'Europa situat a la costa atlàntica, fronterer amb França, Luxemburg, Països Baixos i Alemanya. El nom complet és Regne de Bèlgica.

Bíblia /ˈbi.bɫi.a/ /ˈbi.βɫi.ə/ pn
bibel
Llibre sagrat dels cristians.

Bòsnia i Hercegovina /ˈbɔz.ni.a /ˈbɔz.ni.ə pn
Bosnien-Hercegovina
Estat situat a la península balcànica i fronterer amb Croàcia, Sèrbia i Montenegro.

CV acronym
hk
Sigles de cavall de vapor.

Caire /ˈkaj.ɾe/ /ˈkaj.ɾə/ pn
Kairo

Cambodja /kamˈbɔ.d͡ʒa/ /kamˈbɔ.d͡ʒɔ/ /kəmˈbɔ.d͡ʒə/ pn
Cambodja
Estat independent del sud-est asiàtic situat a la península d'Indoxina i fronterer amb Tailàndia, Laos i el Vietnam. El nom complet és Regne de Cambodja.

Camerun /kə.məˈɾun/ pn
Cameroun
Estat africà fronterer amb Nigèria, el Txad, la República Centreafricana, la República del Congo, el Gabon i la Guinea Equatorial, a més és costaner amb el golf de Guinea. El nom complet és República del Camerun.

Canadà /kə.nəˈða/ pn
Canada
Estat independent de l'Amèrica del nord, situat a l'extrem nord d'aquest subcontinent, fronterer directament amb els Estats Units. El nom oficial és el mateix sense afegits ni variacions.

Cap Verd /ˌkabˈbɛrt/ /ˌkabˈvɛɾt/ /ˌkabˈvɛɾt/ pn
Kap Verde
Arxipèlag africà que es troba en l'Atlàntic, a l'oest de Mauritània i del Senegal.
Estat independent que ocupa l'arxipèlag anterior. El nom oficial és Unió de les Comores.

Cap d'Any pn
første nytårsdag

Capricorn /ka.pɾiˈkɔɾn/ /kə.pɾiˈkorn/ /kə.pɾiˈkɔɾn/ pn
Stenbukken
(astronomia) Constel·lació zodiacal situada entre Aquari i Sagitari.
(astrologia) Desena zona del zodíac ocupada pel Sol entre el 21 de desembre i el 19 de gener.

Carlemany /kaɾ.ɫeˈmaɲ/ /kər.ɫəˈmaɲ/ pn
Karl den Store

Carles /ˈkar.ɫəs/ /ˈkaɾ.ɫes/ pn
Karl Carl

Cassiopea /ka.si.oˈpe.a/ /kə.si.oˈpə.ə/ /kə.si.uˈpɛ.ə/ pn
Kassiopeia

Catalunya /ka.taˈɫu.ɲa/ pn
Catalonien
País de la Mediterrània occidental que comprèn part del territori del nord-est d'Espanya i del sud-est de la França continental.

Caterina /ka.taˈɾi.na/ /ka.teˈɾi.na/ /kə.təˈɾi.nə/ /kəˈtɾi.nə/ pn
Katharina
Prenom femení

Caucas /ˈkaw.kas/ /ˈkaw.kəs/ pn
Kaukasus

Caín /kaˈin/ /kəˈin/ pn
Kain

Cefeu /seˈfew/ /səˈfew/ pn
Kefeus

Ceilan pn
Ceylon
Antic nom de Sri Lanka

Cigne /ˈsiŋ.ne/ /ˈsiɡ.ne/ pn
Svanen

Circe /ˈsir.sə/ /ˈsiɾ.se/ pn
Kirke

Ciutat del Vaticà /siwˌta.ðeɫ.βa.tiˈka/ /siwˌtad.deɫ.βa.tiˈka/ /siwˌtad.dəɫ.və.tiˈka/ /siwˌtad.dəɫ.βə.tiˈka/ pn
Vatikanstaten
El Vaticà.

Clara pn
Clara
Prenom femení

Cleòpatra /kɫeˈɔ.pa.tɾa/ /kɫeˈɔ.pə.tɾə/ pn
Kleopatra
Prenom femení, de la dinastia egípcia dels Ptolomeu, especialment la darrera reina * Wikipedia tiene un artículo sobre Cleòpatra VII..

Colòmbia /koˈɫɔm.bi.ə/ /kuˈɫɔm.bi.ə/ pn
Colombia
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb Veneçuela, Brasil, Perú, Equador i Panamà. El nom oficial és República de Colòmbia.

Comores pn
Comorerne
Estat independent que inclou tres illes de l'arxipèlag anterior (Grande Comore o Ngazidja, Mohéli o Mwali i Anjouan o Nzwani) a més d'un munt d'illots. El nom oficial és Unió de les Comores.

Constantí /kons.tanˈti/ /kons.tənˈti/ /kuns.tənˈti/ pn
Konstantin
Prenom masculí

Constança /konsˈtan.sa/ /konsˈtan.sə/ /kunsˈtan.sə/ pn
Konstanz
Prenom femení
Ciutat del sud de * Wikipedia tiene un artículo sobre Baden-Württemberg. a Alemanya.

Corea del Nord /koˌɾe.ə.ðəɫˈnɔɾt/ /kuˌɾe.ə.ðəɫˈnɔrt/ pn
Nordkorea
Estat asiàtic que ocupa la meitat nord de la península de Corea. Es fronterer amb Corea del Sud i la Xina. El nom complet és República Democràtica Popular de Corea.

Corea del Sud /koˌɾe.ə.ðəɫˈsut/ /kuˌɾe.ə.ðəɫˈsut/ pn
Sydkorea
Estat asiàtic que ocupa la meitad sud de la península de Corea. Es fronterer amb Corea del Nord. El nom complet és República de Corea.

Corfú /koɾˈfu/ /kurˈfu/ pn
Korfu

Costa Rica /ˌkɔs.təˈri.kə/ pn
Costa Rica
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb Panamà i Nicaragua. El nom oficial és República de Costa Rica.

Costa d'Ivori /ˌkɔs.ta.ðiˈvɔ.ɾi/ /ˌkɔs.ta.ðiˈβɔ.ɾi/ /ˌkɔs.tə.ðiˈvɔ.ɾi/ /ˌkɔs.tə.ðiˈβɔ.ɾi/ pn
Elfenbenskysten
Estat de l'Àfrica Occidental, fronterer amb Libèria, Guinea, Mali, Burkina Faso i Ghana i que és costaner amb el golf de Guinea. El nom oficial és República de la Costa d'Ivori.

Cranc /ˈkɾaŋ/ /ˈkɾaŋk/ /ˈkɾaŋk/ pn
Krebsen

Creta /ˈkɾe.ta/ /ˈkɾɛ.tə/ pn
Kreta
Illa grega de la Mediterrània oriental, situada a l'extrem sud del país.

Crist /ˈkɾist/ pn
Kristus

Cristina /kɾisˈti.nə/ pn
Christine
Prenom femení

Cristòfol /kɾisˈtɔ.foɫ/ /kɾisˈtɔ.fuɫ/ pn
Christoffer
Prenom masculí

Croàcia /kɾoˈa.si.ə/ /kɾuˈa.si.ə/ pn
Kroatien
Estat situat a la península balcànica i fronterer amb Eslovènia, Hongria, Sèrbia, Montenegro i Bòsnia i Hercegovina. El nom complet és República de Croàcia.

Cuba /ˈku.βə/ pn
Cuba
Principal illa de l'arxipèlag de les Antilles, al Carib. Es troba a l'est de l'extrem nord de la península del Yucatán, al sud de Florida i les Bahames, al nord-oest de la Hispaniola i al nord de Jamaica i de les illes Caiman.

Còrsega /ˈkɔr.sə.ɣə/ /ˈkɔɾ.se.ɣa/ pn
Korsika

Dalmàcia /daɫˈma.si.a/ /dəɫˈma.si.ə/ pn
Dalmatien

Damasc /daˈmask/ /dəˈmask/ pn
Damaskus

Daniel /da.niˈɛɫ/ /də.niˈɛɫ/ pn
Daniel

Danubi /daˈnu.bi/ /dəˈnu.βi/ pn
Donau

David /daˈvit/ /daˈβit/ /dəˈvit/ /dəˈβit/ pn
David
Prenom masculí

Dinamarca /di.nəˈmar.kə/ pn
Danmark
Estat escandinau que ocupa la península de Jutlàndia llevat de l'extrem sud, diverses illes properes, les illes Fèroe i Grenlàndia. El nom complet és Regne de Dinamarca.

Dione /diˈo.ne/ /diˈo.nə/ pn
Dione

Dionís /di.oˈnis/ /di.uˈnis/ pn
Dionysos
(mitologia grega) Déu del vi i de la vinya, patró de l’agricultura i del teatre.
Dennis
Prenom masculí

Djibouti pn
Djibouti
Estat africà fronterer amb Eritrea, Etiòpia i Somàlia. El nom oficial és República de Djibouti.

Dominica /do.miˈni.kə/ /du.miˈni.kə/ pn
Dominica

Déu pn
Gud

EUA acronym
USA

Ebre /ˈe.bɾe/ /ˈe.βɾə/ pn
Ebro

Eduard /e.ðuˈaɾt/ /ə.ðuˈart/ pn
Edvard
Prenom masculí

Egipte /eˈʒip.te/ /əˈʒip.tə/ pn
Egypten Ægypten
Estat africà i mediterrani situat a l'extrem nord-oriental del continent i que també ocupa una petita part d'Àsia, la península del Sinaí. És fronterer amb Líbia, el Sudan i Israel. És especialment famós pel seu passat antic i les restes arqueològiques que ha deixat. El nom oficial és República Àrab d'Egipte.

El Salvador /eɫ.saɫ.vaˈðoɾ/ /eɫ.saɫ.βaˈðo/ /əɫ.səɫ.vəˈðo/ /əɫ.səɫ.βəˈðo/ pn
El Salvador
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb Hondures i Guatemala. El nom oficial és República d'El Salvador.

Elisabet /e.ɫi.zaˈbɛt/ /ə.ɫi.zəˈβɛt/ pn
Elisabeth

Emili /eˈmi.ɫi/ /əˈmi.ɫi/ pn
Emil

Emirats Àrabs Units /ə.miˈɾatsˈa.ɾəps.uˈnits/ pn
Forenede Arabiske Emirater

Emília /eˈmi.ɫi.a/ /əˈmi.ɫi.ə/ pn
Emilie
Prenom femení

Enric /enˈrik/ /ənˈrik/ pn
Henrik
Prenom masculí

Equador /ə.kwəˈðo/ /ə.kwəˈðor/ pn
Ecuador
Estat de Sud-amèrica situat a la costa del Pacífic i fronterer amb Colòmbia i el Perú. El nom oficial és República de l'Equador.

Eritrea /e.ɾiˈtɾɛ.a/ /e.ɾiˈtɾɛ.ɛ/ /ə.ɾiˈtɾɛ.ə/ pn
Eritrea
Estat africà fronterer amb Djibouti, Etiòpia i Sudan.

Ernest /eɾˈnest/ /ərˈnest/ pn
Ernst
Prenom masculí d’origen germànic

Escorpió /es.koɾ.piˈo/ /əs.koɾ.piˈo/ /əs.kur.piˈo/ pn
Skorpionen

Escòcia /esˈkɔ.si.a/ pn
Skotland

Eslovàquia /ez.ɫoˈva.ki.a/ /ez.ɫoˈβa.ki.a/ /əz.ɫoˈva.ki.ə/ /əz.ɫuˈva.ki.ə/ /əz.ɫuˈβa.ki.ə/ pn
Slovakiet
Estat del centre d'Europa fronterer amb Polònia, Ucraïna, Hongria, Àustria i Txèquia. El nom complet és República Eslovaca.

Eslovènia /ez.ɫoˈvɛ.ni.a/ /ez.ɫoˈβɛ.ni.a/ /əz.ɫoˈvɛ.ni.ə/ /əz.ɫuˈvɛ.ni.ə/ /əz.ɫuˈβɛ.ni.ə/ pn
Slovenien
País de l'Europa central, encerclat per Itàlia, Àustria, Hongria i Croàcia. Disposa d'una petita zona costera al nord del mar Adriàtic.

Espanya /əsˈpa.ɲə/ pn
Spanien
Estat europeu de la península Ibèrica, que fa frontera amb Andorra, França, Portugal i Gibraltar, i a l'Àfrica inclou les illes Canàries i els enclavaments de Ceuta i Melilla. El nom oficial és Regne d'Espanya.

Estats Federats de Micronèsia pn
Mikronesiens Forenede Stater
Estat independent oceànic que ocupa part de l'arxipèlag de la Micronèsia.

Estats Units /esˌtad.zuˈnits/ pn
Forenede Stater
Estats Units

Estats Units d'Amèrica /əs.təts pn
Amerika
Estat independent de l'Amèrica del Nord, format per una federació d'estats no independents. És fronterer amb el Canadà i Mèxic.

Ester /esˈteɾ/ /əsˈter/ pn
Esther

Esteve /asˈte.va/ /esˈte.ve/ /esˈte.βe/ /əsˈte.və/ /əsˈte.βə/ pn
Stefan
Prenom masculí

Estocolm /es.toˈkɔɫm/ /əs.toˈkɔɫm/ /əs.tuˈkɔɫm/ pn
Stockholm

Estònia /əsˈtɔ.ni.ə/ pn
Estland
Estat bàltic fronterer amb Letònia i Rússia. El nom complet és República d'Estònia.

Etiòpia /ə.tiˈɔ.pi.ə/ pn
Etiopien
Estat africà fronterer amb Djibouti, Eritrea, Kenya, Somàlia i Sudan. El nom oficial és República Federal Democràtica d'Etiòpia.

Eufrates /ewˈfɾa.tes/ /əwˈfɾa.təs/ pn
Eufrat

Europa /ewˈɾo.pa/ /əwˈɾɔ.pə/ pn
Europa

Euterpe /ewˈteɾ.pe/ /əwˈter.pə/ pn
Euterpe

Eva /ˈe.va/ /ˈe.və/ /ˈe.βa/ /ˈe.βə/ pn
Eva

Felip /feˈɫip/ /fəˈɫip/ pn
Filip

Fenícia /feˈni.si.a/ /fəˈni.si.ə/ pn
Fønikien

Ferran pn
Ferdinand

Ferrer /feˈre/ /feˈreɾ/ pn
Smed
Cognom d’origen d’ofici

Fiji /ˈfi.ʒi/ pn
Fiji
Estat independent oceànic que ocupa l'arxipèlag de les illes Fiji. El nom oficial és República de les Illes Fiji.

Filipines /fi.ɫiˈpi.nəs/ pn
Filippinerne
Estat insular del sud-est asiàtic que ocupa l'extrem nord de l'arxipèlag d'Insulíndia. El nom complet és República de les Filipines.

Finlàndia /finˈɫan.di.ə/ pn
Finland
Estat escandinau fronterer amb Noruega, Suècia i Rússia. El nom complet és República de Finlàndia.

Flandes /ˈfɫan.des/ /ˈfɫan.dəs/ pn
Flandern

Florida /fɫoˈɾi.ða/ /fɫoˈɾi.ðə/ /fɫuˈɾi.ðə/ pn
Florida

Florència /fɫoˈɾɛn.si.a/ /fɫoˈɾɛn.si.ə/ /fɫuˈɾɛn.si.ə/ pn
Firenze
La ciutat d'Itàlia, capital de Toscana.

Forner /forˈne/ /foɾˈne/ /foɾˈneɾ/ /furˈne/ pn
Bager
Cognom d’origen d’ofici

França /ˈfɾan.sə/ pn
Frankrig
Estat europeu situat al nord dels Pirineus, que a Europa fa frontera amb Andorra, Espanya, Mònaco, Itàlia, Suïssa, Alemanya, Luxemburg i Bèlgica, i que té diversos territoris d’ultramar. El nom complet és República Francesa.

Gabon /ɡəˈβon/ pn
Gabon
Estat africà fronterer amb la Guinea Equatorial, el Camerun i la República del Congo, a més és costaner amb el golf de Guinea. El nom oficial és República Gabonesa.

Gall Dindi pn
Påfuglen

Gant /ˈɡan/ /ˈɡant/ pn
Gent

Garona /ɡaˈɾo.na/ /ɡəˈɾo.nə/ pn
Garonne

Gerard /d͡ʒeˈɾaɾt/ /ʒəˈɾart/ pn
Gerhard

Geòrgia /ʒeˈɔr.ʒi.ə/ pn
Georgia
Estat federat dels Estats Units.

Ghana /ˈɡa.nə/ pn
Ghana
Estat de l'Àfrica Occidental, fronterer amb la Costa d'Ivori, Burkina Faso i el Togo i que és costaner amb el golf de Guinea. El nom oficial és República de Ghana.

Gibraltar /d͡ʒi.bɾaɫˈtaɾ/ /d͡ʒi.βɾaɫˈta/ /ʒi.βɾəɫˈta/ pn
Gibraltar

Ginebra /d͡ʒiˈne.bɾa/ pn
Genève
Ciutat i cantó de Suïssa a l’extrem sud-oest del llac Léman.
Guenevere
Prenom femení

Girona /d͡ʒiˈɾo.na/ /ʒiˈɾo.nə/ pn
Girona

Gran Bretanya pn
Storbritannien
Illa europea a l'est d'Irlanda i amb la qual i amb d'altres més petites forma l'arxipèlag de les illes Britàniques. Aquesta illa pertany íntegrament al Regne Unit i en ella s'hi troba Anglaterra, Escòcia i Gal·les.

Gregori /ɡɾeˈɣɔ.ɾi/ /ɡɾəˈɣɔ.ɾi/ pn
Gregers

Groenlàndia /ɡɾo.enˈɫan.di.a/ /ɡɾo.ənˈɫan.di.ə/ /ɡɾu.ənˈɫan.di.ə/ pn
Grønland

Grècia /ˈɡɾɛ.si.ə/ pn
Grækenland
Estat europeu situat a la península Balcànica i fronterer amb Albània, la República de Macedònia, Bulgària i Turquia. El nom complet és República Hel·lènica.

Guaiana Francesa pn
Fransk Guyana

Guam /ˈɡwam/ pn
Guam

Guatemala /ɡwə.təˈma.ɫə/ pn
Guatemala
Capital de l'estat independent homònim i també del departament homònim.

Guernsey /ˈɡɛrn.si/ pn
Guernsey

Guillem /ɡiˈjem/ /ɡiˈʎem/ pn
Vilhelm
Prenom masculí d’origen germànic

Guinea Equatorial /ɡi.ne.ə pn
Ækvatorialguinea
Estat africà fronterer amb el Camerun i el Gabon, a més, és costaner amb l'Atlàntic. El nom oficial és República de Guinea Equatorial.

Guineueta /ɡi.neˈwe.ta/ /ɡi.nəˈwə.tə/ /ɡi.nəˈwɛ.tə/ pn
Ræven
(astronomia) Constel·lació boreal situada entre Cigne, la Lira, la Sageta, el Dofí i el Pegàs.

Guyana /ɡuˈja.nə/ pn
Guyana
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb Surinam, Brasil i Veneçuela. El nom oficial és República de Guyana.

Gàmbia /ˈɡam.bi.ə/ pn
Gambia
Estat africà fronterer únicament amb el Senegal i costaner amb l'Atlàntic. El nom oficial és República del Gàmbia.

Haití /əjˈti/ pn
Haiti
Estat americà del Carib que ocupa el costat oest de l'illa Hispaniola i és fronterer amb la República Dominicana. El nom oficial és República d'Haití.

Helena /eˈɫe.na/ /əˈɫə.nə/ /əˈɫɛ.nə/ pn
Helene

Hondures /onˈdu.ɾəs/ /unˈdu.ɾəs/ pn
Honduras
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb El Salvador, Nicaragua i Guatemala. El nom oficial és República d'Hondures.

Hong Kong /ˌhɔŋˈkɔŋ/ pn
Hongkong
Illa, ciutat i regió administrativa especial situada al sud de la Xina en el litoral de Canton.

Hongria /oŋˈɡɾi.ə/ /uŋˈɡɾi.ə/ pn
Ungarn
País del centre d'Europa, fronterer amb Àustria, Eslovàquia, Ucraïna, Romania, Sèrbia, Croàcia i Eslovènia. El nom complet és República d'Hongria.

Horaci /oˈɾa.si/ /uˈɾa.si/ pn
Horats

Hèrcules /ˈɛr.ku.ɫəs/ /ˈɛɾ.ku.ɫes/ pn
Herkules

IA /ˌiˈa/ acronym
AI

IVA /ˈi.va/ /ˈi.və/ /ˈi.βa/ /ˈi.βə/ acronym
moms

Iemen /ˈjɛ.mən/ pn
Yemen
Estat asiàtic fronterer amb l'Aràbia Saudí i Oman, a més, és costaner amb el golf d'Aden i la mar Roja. El nom complet és República del Iemen.

Il·lustració /i.ɫus.tɾa.siˈo/ /i.ɫus.tɾə.siˈo/ /iɫ.ɫus.tɾa.siˈo/ /iɫ.ɫus.tɾə.siˈo/ pn
Oplysningstiden

Indonèsia /in.doˈnɛ.zi.ə/ /in.duˈnɛ.zi.ə/ pn
Indonesien
Estat insular del sud-est asiàtic que ocupa la marjor part de l'arxipèlag d'Insulíndia. El nom complet és República d'Indonèsia.

Internet /in.teɾˈnet/ /in.tərˈnɛt/ pn
Internet
Xarxa informàtica descentralitzada d'abast global per a l'intercanvi de dades seguint un protocol estandarditzat TCP/IP mitjançant la commutació de paquets.

Iran pn
Iran
Estat independent asiàtic fronterer amb el Turkmenistan, l'Afganistan, el Pakistan, l'Iraq, Turquia, l'Azerbaidjan i Armènia. Al nord és banyat pel mar Caspi i al sud pel Golf Pèrsic i pel Golf d'Oman. El nom complet és República Islàmica de l'Iran.

Iraq pn
Irak
Estat asiàtic fronterer amb l'Iran, Kuwait, l’Aràbia Saudita, Jordània, Síria i Turquia. El nom complet és República de l'Iraq.

Irlanda /irˈɫan.də/ pn
Irland
Illa europea a l'oest de l'illa de la Gran Bretanya i amb la qual i amb d'altres (de mida molt inferior) forma l'arxipèlag de les illes Britàniques.

Isis /ˈi.zis/ pn
Isis

Islàndia /izˈɫan.di.ə/ pn
Island
Estat europeu que ocupa principalment l'illa homònima, però també diverses illes menors properes. El nom complet és República d'Islàndia.

Israel /iz.rəˈɛɫ/ pn
Israel
Estat asiàtic i mediterrani situat a l'extrem occidental del continent. És fronterer amb el Líban, Síria, Jordània i Egipte. El nom complet és Estat d'Israel.

Itàlia /iˈta.ɫi.ə/ pn
Italien
Estat europeu situat a la península Itàlica. El nom oficial és República Italiana.

Jahvè pn
Jahve

Jamaica /ʒəˈmaj.kə/ pn
Jamaica

Japó /ʒəˈpo/ pn
Japan
Estat que ocupa l'arxipèlag anterior.

Jaume /ˈd͡ʒaw.me/ /ˈʒaw.mə/ pn
Jakob
Prenom masculí

Jehovà /d͡ʒe.oˈva/ /d͡ʒe.oˈβa/ /ʒə.oˈva/ /ʒə.uˈva/ /ʒə.uˈβa/ pn
Jehova

Jersey /ˈd͡ʒɛr.si/ pn
Jersey

Jesús /d͡ʒeˈzus/ /ʒəˈzus/ pn
Jesus

Joan /d͡ʒuˈan/ /ʒuˈan/ pn
Jens Johannes
Prenom masculí d’origen cristià

Joana /d͡ʒuˈa.na/ /ʒuˈa.nə/ pn
Johanne
Prenom femení

Joaquim /d͡ʒo.aˈkim/ /ʒu.əˈkim/ pn
Joakim

Jordi /ˈd͡ʒɔɾ.ði/ /ˈʒɔr.di/ pn
Jørgen Georg

Jordània /ʒoɾˈða.ni.ə/ /ʒurˈda.ni.ə/ /ʒurˈða.ni.ə/ pn
Jordan
Estat asiàtic fronterer amb l'Iraq i l'Aràbia Saudita, a més, és costaner amb el golf Pèrsic. El nom complet és Regne Haiximita de Jordània.

Josep /d͡ʒuˈzɛp/ /ʒuˈzep/ /ʒuˈzɛp/ pn
Josef

Juli /ˈd͡ʒu.ɫi/ /ˈʒu.ɫi/ pn
Julius

Julià /d͡ʒu.ɫiˈa/ /ʒu.ɫiˈa/ pn
Julian

Júlia /ˈd͡ʒu.ɫi.a/ /ˈʒu.ɫi.ə/ pn
Julie

Júpiter /ˈd͡ʒu.pi.teɾ/ /ˈʒu.pi.tər/ pn
Jupiter
Planeta més gran del Sistema Solar, el cinquè segons la seva proximitat al Sol.
Déu del raig i les tempestes a la mitologia romana, equivalent a Zeus de la mitologia grega.

Kabul /kaˈbuɫ/ /kəˈβuɫ/ pn
Kabul

Kaliningrad /ka.ɫi.niŋˈɡɾat/ /kə.ɫi.niŋˈɡɾat/ pn
Kaliningrad

Karen pn
Karen
Prenom femení

Kazakhstan /kə.zəχsˈtan/ pn
Kasakhstan
Estat asiàtic fronterer amb Rússia, la Xina, el Kirguizstan, l'Uzbekistan i el Turkmenistan, a més, és costaner amb la mar Càspia. El nom complet és República del Kazakhstan.

Kenya /ˈkɛ.ni.ə/ pn
Kenya
Estat africà fronterer amb Etiòpia, Somàlia, Sudan, Tanzània i Uganda. El nom oficial és República de Kenya.

Kirguizistan pn
Kirgisistan
Estat asiàtic fronterer amb el Kazakhstan, la Xina, el Tadjikistan i l'Uzbekistan. El nom complet és República Kirguís.

Kosovo /ˈko.zo.vo/ /ˈko.zo.vo/ /ˈko.zo.βo/ pn
Kosovo

Laci /ˈɫa.si/ pn
Lazio
(topònim) Regió administrativa d'Itàlia.
(història) Antiga regió d'Itàlia.

Lacònia /ɫaˈkɔ.ni.a/ /ɫəˈkɔ.ni.ə/ pn
Lakonien

Laos /ˈɫa.os/ /ˈɫa.us/ pn
Laos
Estat asiàtic fronterer amb Tailàndia, Birmània, la Xina, el Vietnam i Cambodja. El nom complet és República Popular Democràtica de Laos.

Laura /ˈɫaw.ɾa/ /ˈɫaw.ɾə/ pn
Laura

Lesotho pn
Lesotho
Estat i enclavament dins de Sud-àfrica. El nom oficial és Regne de Lesotho.

Letònia /ɫəˈtɔ.ni.ə/ pn
Letland
Estat independent del nord-oest Europa fronterer amb Estònia, Lituània, Rússia i Bielorússia. El nom complet és República de Letònia.

Libèria /ɫiˈβɛ.ɾi.ə/ pn
Liberia
Estat africà fronterer amb Sierra Leone, Guinea i Costa d'Ivori, a més és costaner amb l'Atlàntic. El nom oficial és República de Libèria.

Liechtenstein pn
Liechtenstein
Minúscul estat alpí situat entre Suïssa i Àustria. El nom complet és Principat de Liechtenstein.

Lieja /ɫiˈɛ.d͡ʒa/ /ɫiˈɛ.d͡ʒɛ/ /ɫiˈɛ.ʒa/ /ɫiˈɛ.ʒə/ pn
Liège

Lisboa /ɫizˈbo.a/ /ɫizˈbɔ.ə/ pn
Lissabon

Lituània /ɫi.tuˈa.ni.ə/ pn
Litauen
Estat bàltic fronterer amb Polònia, Bielorússia, Letònia i Rússia (per l'enclavament de Kaliningrad). El nom oficial és República de Lituània.

Lleó /ʎəˈo/ pn
Løven
(astronomia) Constel·lació zodiacal situada entre la Verge i el Cranc.

Llorenç /ʎoˈɾɛns/ /ʎuˈɾɛns/ pn
Lars
Prenom masculí

Lluc /ˈʎuk/ pn
Lukas
Prenom masculí

Lluna /ˈʎu.na/ pn
Månen

Lluís /ʎuˈis/ pn
Ludvig

Londres /ˈɫon.dɾes/ pn
London

Lovaina /ɫoˈvaj.na/ /ɫoˈvaj.nə/ /ɫoˈβaj.na/ /ɫuˈvaj.nə/ /ɫuˈβaj.nə/ pn
Leuven

Luxemburg /ɫuk.səmˈburk/ pn
Luxembourg
Estat de l'Europa central rodejat de França, Alemanya i Bèlgica. El nom complet és Gran Ducat de Luxemburg.

Líban /ˈɫi.βən/ pn
Libanon
Estat asiàtic i mediterrani situat a l'extrem occidental del continent, fronterer amb Israel i Síria. El nom oficial és República Libanesa.

Líbia /ˈɫi.βi.ə/ pn
Libyen
Estat africà i mediterrani situat al nord del continent. És fronterer Tunísia, Algèria, el Níger, el Txad, el Sudan i Egipte. El nom oficial és Gran República Àrab Líbia Popular Socialista o bé Gran Jamahiriyya Àrab Líbia Popular Socialista, segons la traducció.

Lídia /ˈɫi.ði.a/ /ˈɫi.ði.ə/ pn
Lydia
Prenom femení

Macau /maˈkaw/ /məˈkaw/ pn
Macao

Macedònia /mə.səˈðɔ.ni.ə/ pn
Makedonien
Regió romana que abastava bona part de la Grècia actual.
Regió grega al nord del país fronterera amb Macedònia del Nord.
(obsolet) Nom antic de Macedònia del Nord (1991-2019).

Macedònia del Nord pn
Nordmakedonien
Estat independent situat a la península balcànica i fronterer amb Bulgària, Sèrbia, Kosovo, Albània i Grècia, conegut abans del 2019 com a República de Macedònia.

Madagascar /mə.ðə.ɣəsˈkar/ pn
Madagaskar
Estat africà que ocupa l'illa homònima. El nom oficial és República de Madagascar.

Madrid /maˈðɾit/ /məˈðɾit/ pn
Madrid

Magúncia /maˈɣun.si.a/ /məˈɣun.si.ə/ pn
Mainz

Malawi /məˈɫa.wi/ pn
Malawi
Estat africà fronterer amb Tanzània, Moçambic i a Zàmbia.. El nom oficial és República de Malawi.

Maldives /maɫˈdi.βes/ /məɫˈdi.vəs/ /məɫˈdi.βəs/ pn
Maldiverne
Estat asiàtic que ocupa l'arxipèlag homònim. El nom oficial és República de les Maldives.

Malta /ˈmaɫ.tə/ pn
Malta
Arxipèlag de la Mediterrània compost per tres illes principals, Malta (l'illa homònima), Gozo i Comino, i dues illes desertes, Cominotto i Filforta. Es troba en el centre de la Mediterrània, prop de Sicília. Sovint es considera europeu malgrat pertànyer a la placa tectònica africana.
Illa i estat europeu amb el nom oficial de República de Malta.

Malàisia /məˈɫaj.zi.ə/ pn
Malaysia
Estat independent del sud-est asiàtic que ocupa l'extrem sud de la península de Malaca i dos territoris continus a l'illa de Borneo a més d'algunes illes menors. És fronterer amb Tailàndia, Singapur, Indonèsia i Brunei.

Man /ˈman/ pn
Man

Marc pn
Markus Marcus

Maria /maˈɾi.a/ /məˈɾi.ə/ pn
Maria
Prenom femení d’origen cristià

Marroc /məˈrɔk/ pn
Marokko
Estat africà situat a l'extrem nord-oest del continent. És fronterer amb Algèria, Mauritània i les ciutats espanyoles de Ceuta i Melilla. Ocupa de fet el territori disputat del Sàhara Occidental. El nom oficial és Regne del Marroc.

Marràqueix /maˈra.kejʃ/ /məˈra.kəʃ/ pn
Marrakech

Marsella /maɾˈse.ʎa/ /mərˈsɛ.ʎə/ pn
Marseille

Mart pn
Mars
Quart planeta del sistema Solar.
Déu romà de la guerra.

Marta /ˈmar.tə/ pn
Martha
Prenom femení

Martina /maɾˈti.na/ /mərˈti.nə/ pn
Martine
Prenom femení

Martinica /maɾ.tiˈni.ka/ /mər.tiˈni.kə/ pn
Martinique

Martí /maɾˈti/ /mərˈti/ pn
Morten Martin

Mateu /maˈtew/ /məˈtew/ pn
Mathias Matthæus
Prenom masculí, d’origen bíblic per * Wikipedia tiene un artículo sobre Mateu l'Evangelista.
Cognom d’origen patronímic

Maurici /məwˈɾi.si/ pn
Mourits
Prenom masculí
Mauritius
Illa principal de l'estat homònim.

Mauritània /məw.ɾiˈta.ni.ə/ pn
Mauretanien
Estat africà fronterer amb el Senegal, Mali, Algèria i el Sàhara Occidental (annexionat pel Marroc). El nom oficial és República Islàmica de Mauritània.

Mayotte /maˈjɔt/ pn
Mayotte

Melquisedec pn
Melkisedek
Prenom masculí

Miquel /miˈkɛɫ/ pn
Mikael Michael
Prenom masculí d’origen hebreu

Mississipí /mi.si.siˈpi/ pn
Mississippi

Moldàvia /moɫˈda.vi.a/ /moɫˈda.vi.ə/ /moɫˈda.βi.a/ /muɫˈda.vi.ə/ /muɫˈda.βi.ə/ pn
Moldavien Moldova
Estat situat a l'est d'Europa i fronterer amb Ucraïna i Romania. El nom oficial és República de Moldàvia.

Moliner /mo.ɫiˈne/ /mo.ɫiˈneɾ/ /mu.ɫiˈne/ pn
Møller
Cognom d’origen d’ofici

Mongòlia /moŋˈɡɔ.ɫi.ə/ /muŋˈɡɔ.ɫi.ə/ pn
Mongoliet
Estat asiàtic fronterer amb Rússia i Xina. El nom complet és República Popular de Mongòlia.

Mont-real pn
Montreal

Montenegro pn
Montenegro

Montevideo /mon.te.viˈðe.o/ /mon.te.viˈðe.o/ /mon.te.βiˈðe.o/ pn
Montevideo

Moscou /mosˈkɔw/ /musˈkɔw/ pn
Moskva

Moçambic /mo.səmˈbik/ /mu.səmˈbik/ pn
Mozambique
Estat africà fronterer amb Malawi, Sud-àfrica, Swazilàndia, Tanzània, Zàmbia i Zimbàbue. El nom oficial és República de Moçambic.

Myanmar /mi.amˈmaɾ/ /mi.əmˈmar/ pn
Myanmar
Estat asiàtic fronterer amb la Xina, Laos, Tailàndia, Bangla Desh i l'Índia, a més, és costaner amb el mar d'Andaman i el golf de Bengala. El nom complet és Unió de Myanmar.

Mèxic /ˈmɛ.ʒik/ pn
Mexico
Estat de l'Amèrica del Nord, situat a l'extrem sud d'aquest subcontinent i que també abasta una petita part de l'Amèrica Central. És fronterer amb els Estats Units, Guatemala i Belize. El nom oficial és Estats Units Mexicans.
Estat federat dels Estats Units Mexicans.

Mònaco /ˈmɔ.nə.ko/ /ˈmɔ.nə.ku/ pn
Monaco
Estat europeu situat a la Mediterrània, a la Costa Blava, envoltat per terra de territori francès. El nom oficial és Principat de Mònaco.

Nadal /nəˈðaɫ/ pn
jul
Festivitat cristiana celebrada el 25 de desembre per a commemorar el naixement de Jesús.

Namíbia /nəˈmi.βi.ə/ pn
Namibia
Estat africà fronterer amb Angola, Botswana i Zàmbia. El nom oficial és República de Namíbia.

Nauru pn
Nauru
Illa de la Polinèsia on es troba l'estat anterior.

Nepal /nəˈpaɫ/ pn
Nepal
Estat asiàtic fronterer amb la Índia i la Xina. El nom complet és República Federal Democràtica del Nepal.

Nicaragua /ni.kəˈɾa.ɣwə/ pn
Nicaragua
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb Costa Rica i Hondures. El nom oficial és República de Nicaragua.

Nicolau /ni.koˈɫaw/ /ni.kuˈɫaw/ pn
Niels
Prenom masculí

Nicòsia /niˈkɔ.zi.a/ /niˈkɔ.zi.ə/ pn
Lefkousia

Nigèria /niˈʒɛ.ɾi.a/ /niˈʒɛ.ɾi.ə/ pn
Nigeria
País d'Àfrica situat a la costa nord-est del golf de Guinea. El nom oficial és República Federal de Nigèria.

Nil /ˈniɫ/ pn
Nilen
Gran riu africà, el més gran del continent i potser del món, que desemboca en la Mediterrània. Neix a Burundi i passa per Uganda, la República Democràtica del Congo, el Sudan, Etiòpia i Egipte.

Niue /ˈni.we/ /ˈni.wə/ pn
Niue

Niça /ˈni.sa/ /ˈni.sə/ pn
Nice

Noruega /no.ɾuˈɛ.ɣə/ /nu.ɾuˈɛ.ɣə/ pn
Norge
País escandinau fronterer amb Suècia, Finlàndia i Rússia. El nom oficial és Regne de Noruega.

Nova Caledònia /ˌnɔ.va.ka.ɫeˈðɔ.ni.a/ /ˌnɔ.və.kə.ɫəˈðɔ.ni.ə/ /ˌnɔ.βa.ka.ɫeˈðɔ.ni.a/ /ˌnɔ.βə.kə.ɫəˈðɔ.ni.ə/ pn
Ny Kaledonien

Nova York /ˌnɔ.vaˈjɔɾk/ /ˌnɔ.vəˈjɔɾk/ /ˌnɔ.βaˈjɔrk/ /ˌnɔ.βaˈjɔɾk/ /ˌnɔ.βəˈjɔrk/ pn
New York

Nova Zelanda /ˌnɔ.va.zeˈɫan.da/ /ˌnɔ.və.zəˈɫan.də/ /ˌnɔ.βa.zeˈɫan.da/ /ˌnɔ.βə.zəˈɫan.də/ pn
New Zealand
Arxipèlag oceànic situat als sud-est d'Austràlia i format per dues illes principals (la del Nord i la del Sud) i per d'altres de menors.

Nuremberg /ˈnu.ɾemˌbɛrk/ pn
Nürnberg

OTAN /oˈtan/ /uˈtan/ acronym
NATO

Odessa /oˈðe.sa/ /oˈðɛ.sa/ /oˈðɛ.sə/ /oˈðɛ.sɛ/ /uˈðɛ.sə/ pn
Odessa

Oliver /o.ɫiˈve/ /o.ɫiˈveɾ/ /o.ɫiˈβe/ /o.ɫiˈβeɾ/ /u.ɫiˈve/ /u.ɫiˈβe/ pn
Oliver
Prenom masculí

Oman /oˈman/ /uˈman/ pn
Oman
Estat asiàtic fronterer amb l'Aràbia Saudí, els Emirats Àrabs Units i el Iemen, a més, és costaner amb el golf d'Oman i el mar d'Aràbia. El nom complet és Sultanat d’Oman.

Orinoco /o.ɾiˈno.ko/ /u.ɾiˈno.ku/ pn
Orinoco
Gran riu de l'Amèrica del Sud, un dels més cabalosos del continent, que desemboca en l'Atlàntic. Neix a Veneçuela on fa bona part del seu recorregut i per on també desemboca i fa de frontera entre aquest país i Colòmbia d'on neixen molts dels seus afluents.

Orió /o.ɾiˈo/ /u.ɾiˈo/ pn
Orion

Oslo /ˈoz.ɫo/ /ˈɔz.ɫo/ /ˈɔz.ɫu/ pn
Oslo

PIB /ˈpip/ acronym
BNP

Pakistan /pə.kisˈtan/ pn
Pakistan
Estat independent asiàtic i fronterer amb l'Índia, l'Iran, l'Afganistan, la Xina i que té costa amb mar Aràbic. El nom complet és República Islàmica del Pakistan.

Palau /pəˈɫaw/ pn
Palau
Arxipèlag de l’Oceania, i estat associat als Estats Units d'Amèrica, situat entre les Filipines, Nova Guinea i Guam (República de Palau).

Panamà /pə.nəˈma/ pn
Panama
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb Colòmbia i Costa Rica; el nom complet és República de Panamà.

Papua Nova Guinea /paˌpu.aˌnɔ.βa.ɣiˈne.a/ /pəˌpu.əˌnɔ.və.ɣiˈne.ə/ /pəˌpu.əˌnɔ.βə.ɣiˈne.ə/ pn
Papua Ny Guinea

París /paˈɾis/ pn
Paris

Pasqua /ˈpas.kwə/ n fem
påske

Pau /ˈpaw/ pn
Poul

País Basc pn
Baskerlandet

Països Baixos /paˌi.zozˈβa.ʃos/ /paˌi.zozˈβaj.ʃos/ /pəˌi.zozˈba.ʃos/ /pəˌi.zuzˈba.ʃus/ pn
Nederlandene
Estat europeu fronterer amb Alemanya i Bèlgica. El nom oficial és Regne dels Països Baixos.

Peixos /ˈpe.ʃos/ /ˈpe.ʃus/ /ˈpej.ʃos/ pn
Fiskene

Pequín /peˈkin/ pn
Beijing

Pere /ˈpe.ɾa/ /ˈpe.ɾe/ /ˈpe.ɾə/ /ˈpe.ɾə/ pn
Peder Peter

Perseu /peɾˈsɛw/ /pərˈsɛw/ pn
Perseus

Perú /pəˈɾu/ pn
Peru
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb l’Equador, Colòmbia, el Brasil, Bolívia, i Xile. El nom oficial és República del Perú.

Pirineus /pi.ɾiˈnɛws/ pn
Pyrenæerne

Plutó /pɫuˈto/ pn
Pluto

Polinèsia /po.ɫiˈnɛ.zi.a/ /po.ɫiˈnɛ.zi.ə/ /pu.ɫiˈnɛ.zi.ə/ pn
Polynesien

Polinèsia Francesa pn
Fransk Polynesien

Polímnia /poˈɫim.ni.a/ /poˈɫim.ni.ə/ /puˈɫim.ni.ə/ pn
Polyhymnia

Polònia /poˈɫɔ.ni.ə/ /puˈɫɔ.ni.ə/ pn
Polen
Estat europeu fronterer amb Alemanya, Txèquia, Eslovàquia, Ucraïna, Bielorússia, Lituània i amb Rússia (per l'enclavament de Kaliningrad). El nom oficial és República de Polònia.

Porto /ˈpɔr.tu/ /ˈpɔɾ.to/ pn
Porto

Portugal /poɾ.tuˈɣaɫ/ /pur.tuˈɣaɫ/ pn
Portugal
País situat al sud-oest d'Europa, membre de la Unió Europea. El nom oficial és República Portuguesa.

Ptolemeu /ptu.ɫəˈmɛw/ /to.ɫeˈmɛw/ /to.ɫəˈmɛw/ /tu.ɫəˈmɛw/ pn
Ptolemæus

Puerto Rico pn
Puerto Rico
Illa i estat de les Antilles associat als Estats Units.

Pèricles pn
Perikles

Qatar /kəˈtar/ pn
Qatar
Estat asiàtic que ocupa la península homònima i que és fronterer amb l'Aràbia Saudí. El nom complet és Estat de Qatar.

Quaresma /kwaˈɾez.ma/ /kwəˈɾəz.mə/ /kwəˈɾɛz.mə/ pn
faste

Quebec /keˈbɛk/ /kəˈβɛk/ pn
Quebec

Raquel pn
Rakel
Prenom femení

Ratisbona /ra.tizˈbɔ.na/ /ra.tizˈβɔ.na/ /ra.tizˈβɔ.nɔ/ /rə.tizˈbɔ.nə/ pn
Regensburg

Raül /raˈuɫ/ /rəˈuɫ/ pn
Ralf

Rea pn
Rhea
Prenom femení

Regne Unit /ˌreŋ.newˈnit/ /ˌreŋ.nəwˈnit/ pn
Det Forenede Kongerige Forenede Kongerige
Estat europeu que forma part de l'arxipèlag de les illes Britàniques, que abasta principalment l'illa de la Gran Bretanya i Irlanda del Nord, a més de diverses colònies. El nom oficial és Regne Unit de la Gran Bretanya i Irlanda del Nord.

Reis d'Orient pn
de hellige tre konger

República Centreafricana /reˌpu.βɫi.kaˌsen.tɾe.a.fɾiˈka.na/ /reˌpub.bɫi.kaˌsen.tɾe.a.fɾiˈka.na/ /rəˌpu.βɫi.kəˌsen.tɾe.ə.fɾiˈka.nə/ /rəˌpub.bɫi.kəˌsen.tɾe.ə.fɾiˈka.nə/ pn
Centralafrikanske Republik
Estat africà fronterer amb el Txad, el Sudan, el Sudan del Sud, la República del Congo, la República Democràtica del Congo i el Camerun. El nom oficial és el mateix, sense modificacions ni més afegits.

República Democràtica del Congo pn
DR Congo
Estat africà fronterer amb la República Centreafricana, el Sudan, Uganda, Ruanda, Burundi, Tanzània, Zàmbia, Angola i la República del Congo, a més, és costaner amb l'Atlàntic.

República Dominicana pn
Dominikanske Republik
Estat americà del Carib que ocupa el costat est de l'illa Hispaniola i és fronterer amb la Haití.

Ricard /riˈkart/ pn
Richard

Riga /ˈri.ɣa/ /ˈri.ɣə/ pn
Riga

Rin /ˈrin/ pn
Rhinen

Robert /roˈbɛɾt/ /ruˈbɛrt/ /ruˈβɛrt/ pn
Robert
Prenom masculí d’origen germànic

Roma /ˈro.ma/ pn
Rom
Ciutat a la riba del Tíber, capital d’Itàlia.

Romania /ro.məˈni.ə/ /ru.məˈni.ə/ pn
Rumænien
Estat situat al sud-est d'Europa i fronterer amb Ucraïna, Moldàvia, Hongria, Sèrbia i Bulgària.

Rosa /ˈrɔ.za/ /ˈrɔ.zɔ/ /ˈrɔ.zə/ pn
Rosa
Prenom femení

Rubèn pn
Ruben

Rússia /ˈru.si.ə/ pn
Rusland
Estat format per una federació de repúbliques i altres divisions territorials, que abasta una enorme extensió al nord d'Europa i d'Àsia, per la qual cosa és l'estat més gran del món. És fronterer amb Noruega, Finlàndia, Estònia, Letònia, Bielorússia, Ucraïna, Geòrgia, Azerbaidjan, Kazakhstan, Xina, Mongòlia i Corea del Nord a més de Lituània i Polònia per l'enclavament de Kaliningrad. El nom oficial és Federació Russa.

Sagitari /sa.d͡ʒiˈta.ɾi/ /sa.ʒiˈta.ɾi/ /sə.ʒiˈta.ɾi/ pn
Skytten

Salomó /sə.ɫoˈmo/ /sə.ɫuˈmo/ pn
Salomo
Prenom masculí

Samoa /səˈmo.ə/ pn
Samoa

Samoa Nord-americana pn
Amerikansk Samoa

San Marino /ˌsam.maˈɾi.no/ /ˌsam.məˈɾi.nu/ pn
San Marino
Estat europeu de la península Itàlica, enclavament italià prop del mar Adriàtic. El nom oficial és República de San Marino.

Sara pn
Sara

Saragossa /sə.ɾəˈɣo.sə/ pn
Zaragoza

Saxònia /sakˈsɔ.ni.a/ /səkˈsɔ.ni.ə/ pn
Sachsen

Sebastià /se.bas.tiˈa/ /sə.βəs.tiˈa/ pn
Sebastian
Prenom masculí

Senegal /sə.nəˈɣaɫ/ pn
Senegal
Estat africà fronterer amb Mauritània, Mali, la República de Guinea, Guinea Bissau i Gàmbia. El nom oficial és República del Senegal.

Senyor /seˈɲo/ /seˈɲoɾ/ /səˈɲo/ pn
Herre

Serpent /serˈpen/ /seɾˈpen/ /sərˈpen/ /səɾˈpent/ pn
Slangen

Seychelles /səjˈʃɛɫs/ pn
Seychellerne
Arxipèlag i estat africà situat al nord de Madagascar.

Seül /seˈuɫ/ /səˈuɫ/ pn
Seoul

Sicília /siˈsi.ɫi.a/ /siˈsi.ɫi.ə/ pn
Sicilien

Sierra Leone pn
Sierra Leone
Estat africà fronterer amb Guinea i Libèria, a més és costaner amb l'Atlàntic. El nom oficial és República de Sierra Leone.

Sigfrid /sikˈfɾit/ pn
Segfrid
Prenom masculí d’origen germànic

Silèsia /siˈɫɛ.zi.a/ /siˈɫɛ.zi.ə/ pn
Schlesien

Simó /siˈmo/ pn
Simon
Prenom masculí

Singapur /siŋ.ɡəˈpur/ pn
Singapore
Estat asiàtic que ocupa l'illa homònima a més de diverses illes menors. El nom complet és República de Singapur.

Siracusa /si.ɾaˈku.za/ /si.ɾəˈku.zə/ pn
Syracuse

Sol /ˈsɔɫ/ pn
Solen
Estel entorn del qual gira la Terra i els altres planetes del sistema solar.

Somàlia /soˈma.ɫi.ə/ /suˈma.ɫi.ə/ pn
Somalia
Estat africà fronterer amb Djibouti, Etiòpia i Kenya, a més és costaner amb el golf d'Aden i a l'oceà Índic. El nom oficial és República Democràtica Somali.

Sri Lanka /əzˌriˈɫaŋ.kə/ pn
Sri Lanka
Estat asiàtic que ocupa l'illa homònima. El nom complet és República Socialista Democràtica de Sri Lanka.

Sud-àfrica /suˈta.fɾi.ka/ /suˈta.fɾi.kə/ pn
Sydafrika
Estat africà fronterer amb Botswana, Lesotho, Moçambic, Namíbia, Swazilàndia i Zimbabwe. El nom oficial és República de Sud-àfrica.
Territori plurinacional que fa referència a l'extrem sud del continent africà i que inclou, a més de la República de Sud-àfrica, els següents estats: Botswana, Lesotho, Namíbia, Swazilàndia i Zimbabwe. De vegades, però, també s'inclouen els següents estats: Angola, Comores, Madagascar, Malawi, Maurici, Moçambic i Zàmbia, a més de les següents dependències: Mayotte, Reunió i Santa Helena.

Sudan pn
Sudan
Estat africà fronterer amb Egipte, Eritrea, Etiòpia, el Sudan del Sud, la República Centreafricana, el Txad i Líbia. El nom oficial és República del Sudan.

Sudan del Sud /suˌðan.dəɫˈsut/ pn
Sydsudan
Estat africà fronterer amb el Sudan, Etiòpia, Kenya, Uganda, la República Democràtica del Congo, la República Centreafricana. El nom oficial és República del Sudan del Sud.

Surinam pn
Surinam
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb Guyana, el Brasil i la Guaiana Francesa. El nom oficial és República de Surinam.

Suècia /suˈɛ.si.ə/ pn
Sverige
Estat escandinau fronterer amb Noruega i Finlàndia. El nom oficial és Regne de Suècia.

Suïssa /suˈi.sə/ pn
Schweiz Svejts
Estat muntanyós centreeuropeu fronterer amb Alemanya, França, Itàlia, Àustria i Liechtenstein. El nom oficial és Confederació Suïssa.

Swazilàndia /swə.ziˈɫan.di.ə/ pn
Swaziland
Estat africà fronterer amb Moçambic i Sud-àfrica. El nom oficial és Regne d’Eswatini.

Sàhara /ˈsa.ha.ɾa/ /ˈsa.hə.ɾə/ pn
Sahara

Sàhara Occidental pn
Vestsahara

Sèrbia /ˈsɛr.bi.ə/ pn
Serbien

Síria /ˈsi.ɾi.ə/ pn
Syrien
Estat asiàtic i mediterrani situat a l'extrem occidental del continent. És fronterer amb Turquia, l'Iraq, Jordània, Israel i el Líban. El nom oficial és República Àrab Siriana.
Antiga província romana que ocupava aproximadament l'estat actual homònim i també el Líban.

TDAH acronym
ADHD

TV /ˌteˈve/ /ˌteˈve/ /ˌteˈβe/ acronym
tv

Tadjikistan /təd.ʒi.kisˈtan/ pn
Tadsjikistan
Estat asiàtic fronterer amb el Kirguizstan, la Xina, l'Afganistan i l’Uzbekistan. El nom complet és República del Tadjikistan.

Tailàndia /təjˈɫan.di.ə/ pn
Thailand
Estat asiàtic fronterer amb Laos, Cambodja, Malàisia i Birmània, a més, és costaner amb el golf de Siam i el mar d'Andaman. El nom complet és Regne de Tailàndia.

Taiwan /təjˈwan/ pn
Taiwan
Illa asiàtica costanera amb el mar de la Xina Oriental, el mar de la Xina Meridional i l'oceà Pacífic.
Estat asiàtic que ocupa l'illa anterior. El nom complet és República de la Xina.

Talia /taˈɫi.a/ /təˈɫi.ə/ pn
Thalia

Tanzània /tənˈza.ni.ə/ pn
Tanzania
Estat africà fronterer amb Burundi, Kenya, Malawi, Moçambic, la República Democràtica del Congo, Ruanda, Uganda i Zàmbia. El nom oficial és República Unida de Tanzània.

Taure /ˈtaw.ɾe/ /ˈtaw.ɾə/ pn
Tyren

Teresa /teˈɾe.za/ /təˈɾə.zə/ /təˈɾɛ.zə/ /ˈtɾɛ.zə/ pn
Therese

Terra /ˈtɛ.ra/ /ˈtɛ.rə/ /ˈtɛ.rɛ/ pn
Jorden
Planeta on viuen els humans i altres criatures.

Thor /ˈtor/ pn
Thor

Tibet /tiˈbet/ /tiˈβɛt/ pn
Tibet

Timoteu pn
Timotheus
Prenom masculí

Tirana /tiˈɾa.na/ /tiˈɾa.nə/ pn
Tirana

Togo pn
Togo
Estat de l'Àfrica Occidental, fronterer amb Ghana, Benín i Burkina Faso i que és costaner amb el golf de Guinea. El nom oficial és República Togolesa.

Tokelau /to.keˈɫaw/ pn
Tokelau

Tomàs /toˈmas/ /tuˈmas/ pn
Thomas
Prenom masculí

Tonga /ˈtoŋ.ɡə/ pn
Tonga
Estat independent oceànic que ocupa l'arxipèlag de les illes Tonga.

Trinitat i Tobago pn
Trinidad og Tobago
Estat americà de les Antilles que ocupa principalment les illes de Trinitat i Tobago, a més d'un munt d'illes menors. El nom complet és República de Trinitat i Tobago.

Tunísia /tuˈni.zi.ə/ pn
Tunesien
Estat africà i mediterrani situat al nord del continent. És fronterer Algèria i Líbia. El nom oficial és República de Tunísia.

Turkmenistan /turɡ.mə.nisˈtan/ pn
Turkmenistan
Estat asiàtic fronterer amb el Kazakhstan, l’Uzbekistan, l'Afganistan i l'Iran, a més, és costaner amb la mar Càspia. El nom complet és República del Turkmenistan.

Turquia /turˈki.ə/ pn
Tyrkiet
Estat situat principalment a la península d'Anatòlia on té la capital, però que també ocupa una petita part d'Europa on es troba la principal ciutat del país Istanbul. És fronterer amb Bulgària, Grècia, Geòrgia, Armènia, l’Azerbaidjan, l’Iran, l’Iraq i Síria. El nom oficial és República de Turquia.

Turíngia /tuˈɾiɲ.d͡ʒi.a/ /tuˈɾiɲ.ʒi.ə/ pn
Thüringen

Tuvalu /tuˈva.ɫu/ /tuˈva.ɫu/ /tuˈβa.ɫu/ pn
Tuvalu
Estat format per un petit nombre de minúscules illes de la Polinèsia.

Txad pn
Tchad
Estat africà fronterer amb Líbia, el Sudan, República Centreafricana, el Camerun, Nigèria i el Níger. El nom oficial és República del Txad.

URSS /ˈurs/ acronym
SSSR

Ucraïna /u.kɾəˈi.nə/ pn
Ukraine
Estat de l'Est d'Europa fronterer amb Bielorússia, Rússia, Romania, Moldàvia, Hongria, Eslovàquia i Polònia.

Uganda /uˈɣan.də/ pn
Uganda
Estat africà fronterer amb Kenya, el Sudan, la República Democràtica del Congo, Ruanda i Tanzània. El nom oficial és República d'Uganda.

Uruguai pn
Uruguay

Uzbekistan /uz.bə.kisˈtan/ pn
Usbekistan
Estat asiàtic fronterer amb el Kazakhstan, el Tadjikistan, el Kirguizstan, l'Afganistan i el Turkmenistan, a més, és costaner amb la mar d'Aral. El nom complet és República de l'Uzbekistan.

València /baˈɫen.si.a/ /baˈɫɛn.si.a/ /vaˈɫen.si.a/ /vəˈɫɛn.si.ə/ pn
Valencia

Valònia /baˈɫɔ.ni.a/ /bəˈɫɔ.ni.ə/ /vaˈɫɔ.ni.a/ /vəˈɫɔ.ni.ə/ pn
Vallonien

Varsòvia /barˈsɔ.βi.a/ /baɾˈsɔ.βi.a/ /vaɾˈsɔ.vi.a/ /vəɾˈsɔ.vi.ə/ pn
Warszawa

Vaticà /ba.tiˈka/ /bə.tiˈka/ /va.tiˈka/ /və.tiˈka/ pn
Vatikanet

Veneçuela /be.ne.suˈɛ.ɫɛ/ /bə.nə.suˈɛ.ɫə/ /ve.ne.suˈɛ.ɫa/ /və.nə.suˈɛ.ɫə/ pn
Venezuela
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb Guyana, Brasil i Colòmbia. El nom complet és República Bolivariana de Veneçuela.

Ventafocs /ˌben.taˈfɔks/ /ˌben.təˈfɔks/ /ˌven.taˈfɔks/ /ˌven.təˈfɔks/ pn
Askepot

Venus /ˈbɛ.nus/ /ˈvɛ.nus/ /ˈvɛ.nus/ pn
Venus

Verge /ˈbɛr.d͡ʒe/ /ˈbɛr.ʒə/ /ˈbɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.ʒə/ pn
Jomfruen
La Verge Maria, Mare de Déu.
(astronomia) Constel·lació zodiacal situada entre Cabellera de Berenice, el Lleó, la Copa, el Corb, l’Hidra femella, la Balança, el Serpent i Bover.

Verònica /beˈɾɔ.ni.ka/ /bəˈɾɔ.ni.kə/ /veˈɾɔ.ni.ka/ /vəˈɾɔ.ni.kə/ pn
Veronica
Prenom femení

Viccionari /bik.si.oˈna.ɾi/ /vik.si.oˈna.ɾi/ /vik.si.uˈna.ɾi/ pn
Wikiordbog Wiktionary

Vicenç /biˈsɛns/ /viˈsɛns/ /viˈsɛns/ pn
Vincent
Prenom masculí d’origen llatí

Victòria /bikˈtɔ.ɾi.a/ /vikˈtɔ.ɾi.a/ /vikˈtɔ.ɾi.ə/ pn
Victoria
Prenom femení

Viena /biˈe.na/ /biˈɛ.nə/ /viˈe.na/ /viˈɛ.nə/ pn
Wien

Vietnam /bi.edˈnam/ /vi.ədˈnam/ pn
Vietnam
Estat asiàtic fronterer amb la Xina, Laos i Cambodja, a més, és costaner amb el Golf de Tonquín. El nom complet és República Socialista del Vietnam.

Viquipèdia /bi.kiˈpɛ.ði.a/ /vi.kiˈpɛ.ði.a/ /vi.kiˈpɛ.ði.ə/ pn
Wikipedia

Wallis i Futuna pn
Wallis og Futunaøerne

Xile /ˈʃi.ɫə/ pn
Chile
República situada a l'oest de l'extrem sud d'Amèrica. Té forma allargassada i és limítrof amb l'Argentina a l'est, i amb Bolívia i el Perú al nord. El nom complet és República de Xile.

Xina /ˈʃi.nə/ pn
Kina

Xipre /ˈʃi.pɾə/ pn
Cypern
País que ocupa l'illa homònima i que està dividit en dos estats. L'occidental, d'influència grega, ocupa el seixanta per cent del país, està reconegut internacionalment i el seu nom oficial és República de Xipre. L'oriental és el resultat de la intervenció militar turca, només està reconegut per Turquia i el seu nom oficial és República Turca de Xipre del Nord. Es considera pertanyent geogràficament a l'Àsia, però, sovint es tracta políticament com a part d'Europa.

Xipre del Nord pn
Nordcypern

Zimbàbue pn
Zimbabwe

Zàmbia /ˈzam.bi.ə/ pn
Zambia
Estat africà fronterer amb Angola, Botswana, Malawi, Moçambic, Namíbia, la República Democràtica del Congo, Tanzània i Zimbàbue. El nom oficial és República de Zàmbia.

Zúric /ˈzu.ɾik/ pn
Zürich

a /a/ /ə/ n fem
a

a /a/ /ə/ preposition
i
Direcció del moviment.
El terme del moviment o la distància.

a l'engròs /a.ɫeŋˈgɾɔs/ /ə.ɫəŋˈgɾɔs/ adv
en gros
(comerç) Venda en gran quantitat o a clients majoristes.

a poc a poc /aˌpɔ.kaˈpɔk/ adv
lidt efter lidt

aC acronym
f.Kr. (før Kristus)

abacà /a.baˈka/ /ə.βəˈka/ n masc
abaca
Fibra tèxtil obtinguda de la planta del mateix nom.

abadessa /a.baˈðe.sa/ /ə.bəˈðə.sə/ /ə.bəˈðɛ.sə/ n fem
abbedisse

abadia /a.baˈði.a/ n fem
abbedi

abandonar /a.ban.doˈnaɾ/ /a.βan.doˈna/ /ə.bən.doˈna/ /ə.bən.duˈna/ v
forlade
Deixar de banda, desemparar, no fer cas d'una cosa o persona.

abandó /a.banˈdo/ n masc
opgivelse

abans /aˈbans/ adv
førhen

abat /aˈbat/ n masc
abbed

abatre /aˈba.tɾe/ /əˈβa.tɾə/ v
fælde
Fer caure, tirar a terra.

abdicar /ab.diˈka/ /ab.diˈkaɾ/ /əb.diˈka/ v
abdicere

abdomen /abˈdɔ.men/ /əbˈdɔ.mən/ n masc
abdomen

abducció /ab.duk.siˈo/ /əb.duk.siˈo/ n fem
abduktion

abella /aˈbe.ʎa/ /əˈbə.ʎə/ /əˈbɛ.jə/ n fem
bi
Insecte que vola i produeix mel (Apis mellifera).

abellerol /a.be.ʎeˈɾɔɫ/ /ə.bə.jəˈɾɔɫ/ /ə.bə.ʎəˈɾɔɫ/ /ə.βə.ʎəˈɾɔɫ/ n masc
biæder

abellot /a.beˈʎɔt/ /ə.bəˈjɔt/ /ə.bəˈʎɔt/ n masc
drone
Abella mascle.

aberració /a.be.ra.siˈo/ /ə.βə.rə.siˈo/ n fem
aberration

aberrant /a.beˈrant/ /a.βeˈran/ /ə.bəˈran/ /ə.bəˈrant/ /ə.βəˈran/ adj
sindssyg

abeurar /a.bewˈɾaɾ/ /a.βewˈɾa/ /ə.βəwˈɾa/ v
fælde tårer
Donar beure al bestiar.

abisme /aˈbiz.me/ /əˈβiz.mə/ n masc
afgrund
Fondària immensa.

abkhaz /aˈpas/ /aˈβas/ /əˈpas/ adj
abkhasisk
Propi d'Abkhàzia, els seus habitants o la seva llengua.

abkhaz /aˈpas/ /aˈβas/ /əˈpas/ n masc
abkhaser
Individu del poble del Caucas establert a Abkhàzia i Adjària (Geòrgia).
abkhasisk
Llengua caucàsica del nord-oest pròpia d'Abkhàzia.

ablatiu /a.bɫaˈtiw/ /ə.βɫəˈtiw/ n masc
ablativ

abocar /a.boˈkaɾ/ /a.βoˈka/ /ə.boˈka/ /ə.buˈka/ v
hælde
Fer passar un líquid d'un recipient a un altre.

abolir /a.boˈɫiɾ/ /a.βoˈɫi/ /ə.boˈɫi/ /ə.buˈɫi/ /ə.βuˈɫi/ v
afskaffe

abominable /a.bo.miˈna.bɫe/ /a.βo.miˈna.βɫe/ /a.βo.miˈnab.bɫe/ /ə.bo.miˈnab.bɫə/ /ə.bu.miˈnab.bɫə/ /ə.βu.miˈna.βɫə/ /ə.βu.miˈnab.bɫə/ adj
afskyelig

abominablement /a.bo.miˌna.bɫeˈment/ /a.βo.miˌna.βɫeˈmen/ /a.βo.miˌnab.bɫeˈmen/ /ə.bo.miˌnab.bɫəˈment/ /ə.bu.miˌnab.bɫəˈmen/ /ə.βu.miˌna.βɫəˈmen/ /ə.βu.miˌnab.bɫəˈmen/ adv
afskyelig

abominar /a.bo.miˈnaɾ/ /a.βo.miˈna/ /ə.bo.miˈna/ /ə.bu.miˈna/ /ə.βu.miˈna/ v
afsky

abordar /a.boɾˈðaɾ/ /a.βorˈða/ /a.βoɾˈða/ /ə.boɾˈða/ /ə.burˈða/ /ə.βurˈda/ v
borde
(nàutica) Arrimar-se una embarcació a una altra, generalment per envestir-se.

abraçada /a.bɾaˈsa.ða/ /ə.βɾəˈsa.ðə/ n fem
kram knus

abraçar /a.bɾaˈsaɾ/ /a.βɾaˈsa/ /ə.βɾəˈsa/ v
omfavne kramme
Estrènyer amb els braços.
Seguir una causa, opinió o partit.

abreviatura /a.bɾe.vi.aˈtu.ɾa/ /a.βɾe.βi.aˈtu.ɾa/ /ə.bɾə.vi.əˈtu.ɾə/ n fem
forkortelse
Escurçament d'una paraula, representada amb la lletra inicial o les més significatives.

abric /aˈbɾik/ n masc
frakke
Peça llarg de roba destinada a combatre el fred que cobreix més de mig cos, es col·loca com una jaqueta i és gruixuda.

abril n masc
april fåremåned
Quart mes de l'any.

abrogació /a.bɾo.ɣa.siˈo/ /ə.bɾo.ɣə.siˈo/ /ə.bɾu.ɣə.siˈo/ /ə.βɾu.ɣə.siˈo/ n fem
afbud

abrogar /a.bɾoˈɣaɾ/ /a.βɾoˈɣa/ /ə.bɾoˈɣa/ /ə.bɾuˈɣa/ /ə.βɾuˈɣa/ v
aflyse

abrusar /a.bɾuˈzaɾ/ /a.βɾuˈza/ /ə.βɾuˈza/ v
brænde
Escalfar amb excés, com l'ardor del sol a l'estiu.

absent /apˈsen/ /apˈsent/ /əpˈsen/ /əpˈsent/ adj
fraværende
Que no està atent a la situació present.

absenta /apˈsen.ta/ /əpˈsen.tə/ n fem
absint

absis n masc
apsis

absolutament /ap.soˌɫu.taˈmen/ /ap.soˌɫu.taˈment/ /əp.soˌɫu.təˈment/ /əp.suˌɫu.təˈmen/ adv
absolut

absorbir /ap.sorˈβi/ /ap.soɾˈbiɾ/ /ap.soɾˈβi/ /əp.soɾˈbi/ /əp.surˈbi/ v
absorbere
Amarar, penetrar dins.

abstemi /apsˈtɛ.mi/ /əpsˈtɛ.mi/ adj masc
afholdende
Que s'absté d'ingerir begudes alcohòliques.

abstenir-se /aps.teˈniɾ.se/ /əps.tə.niɾˈsə/ /əps.təˈnir.sə/ v
afholde

abstinent /aps.tiˈnen/ /aps.tiˈnent/ /əps.tiˈnen/ /əps.tiˈnent/ adj
abstinent

abstracció /aps.tɾak.siˈo/ /əps.tɾək.siˈo/ n fem
abstraktion

abstracte /apsˈtɾak.te/ /əpsˈtɾak.tə/ adj masc
abstrakt

absència /apˈsɛn.si.a/ /apˈsɛn.sja/ /əpˈsɛn.sjə/ n fem
fravær

abundant /a.βunˈdan/ /a.βunˈdant/ /ə.βunˈdan/ /ə.βunˈdant/ adj
rigelig

abundar /a.bunˈdaɾ/ /a.βunˈda/ /ə.βunˈda/ v
findes i overflod

abús /aˈbus/ n masc
misbrug

acabar /a.kaˈbaɾ/ /a.kaˈβa/ v
afslutte

acadèmia /a.kaˈðɛ.mi.a/ n fem
akademi
Societat literària, artística o científica constituïda per a l'avançament de les bones lletres, de les arts o les ciències.
Institució educativa de caràcter privat on es porten a terme estudis complementaris als de l'educació regular i formal.

acadèmic /a.kaˈðɛ.mik/ /ə.kəˈðɛ.mik/ adj masc
akademisk
Relatiu o pertanyent a l'ensenyament, particularment universitari.

acadèmic /a.kaˈðɛ.mik/ /ə.kəˈðɛ.mik/ n masc
akademisk
Membre d'una acadèmia.

acariciar /a.ka.ɾi.siˈa/ /a.ka.ɾi.siˈaɾ/ v
kærtegne
Fer carícies, tractar amb afecte.

accedir /ak.seˈði/ /ak.seˈðiɾ/ /ək.səˈði/ v
adgang
Tenir accés a un lloc, una situació.

acceleració /ak.se.ɫe.ɾa.siˈo/ n fem
acceleration
Magnitud física que indica com canvia la velocitat d'un cos en relació amb el temps.

accelerar /ak.se.ɫeˈɾa/ /ak.se.ɫeˈɾaɾ/ /ək.sə.ɫəˈɾa/ v
accelerere
Fer amb promptitud, més ràpid.
Donar més velocitat

accent /akˈsen/ /akˈsent/ /əkˈsen/ /əkˈsent/ n masc
accent
Signe gràfic que es col·loca sobre una vocal per marcar-ne alguna qualitat.

accentuar /ak.sen.tuˈa/ /ak.sen.tuˈaɾ/ /ək.sən.tuˈa/ v
accentuere
Donar o prendre més importància.
lægge vægt på
Posar un accent gràfic o titlla.

acceptació /ak.sep.ta.siˈo/ /ək.səp.tə.siˈo/ n fem
accept

acceptar /ak.sepˈta/ /ak.sepˈtaɾ/ /ək.səpˈta/ v
acceptere modtage
Admetre el que algú ofereix, dóna o encarrega.

accessibilitat /ak.se.si.bi.ɫiˈtat/ /ək.sə.si.βi.ɫiˈtat/ n fem
tilgængelighed
Qualitat de ser accessible, receptivitat

accident /ak.siˈðen/ /ak.siˈðent/ /ək.siˈðen/ /ək.siˈðent/ n masc
uheld ulykke
Sinistre, esdeveniment, generalment violent i sobtat, de conseqüències funestes o negatives.

accidental /ak.si.ðenˈtaɫ/ /ək.si.ðənˈtaɫ/ adj
tilfældig

accidentalment /ak.si.ðenˌtaɫˈmen/ /ak.si.ðenˌtaɫˈment/ /ək.si.ðənˌtaɫˈmen/ /ək.si.ðənˌtaɫˈment/ adv
tilfældigvis

acció /akˈsjo/ /ək.siˈo/ /əkˈsjo/ n fem
handling
Efecte produït per l'actuació d'una cosa sobre una altra.
aktie
Participació en la propietat d'una empresa, negociada en el mercat borsari o no.

acer /aˈse/ /aˈser/ /aˈseɾ/ /əˈse/ /əˈser/ /əˈseɾ/ n masc
stål

acidificar /a.si.ði.fiˈka/ /a.si.ði.fiˈkaɾ/ v
syre

acidosi /a.siˈðɔ.zi/ /ə.siˈðɔ.zi/ n fem
acidose

aclarir /a.kɫaˈɾi/ /a.kɫaˈɾiɾ/ /ə.kɫəˈɾi/ v
opklare
Treure el que ofusca la claredat o transparència d'alguna cosa, donar claror.
Fer que sigui major l'interval o distància que hi ha entre dues coses.
(pronominal) Apartar-se, dissipar-se els núvols.

acne /ˈaŋ.ne/ /ˈaŋ.nə/ /ˈaɡ.ne/ n fem
akne

acoblar /a.kobˈbɫa/ /a.koˈbɫaɾ/ /a.koˈβɫa/ /ə.kobˈbɫa/ /ə.kubˈbɫa/ /ə.kuˈβɫa/ v
forene
Unir dues peces de manera que entrin l'una dins de l'altra.

acollir /a.koˈʎi/ /a.koˈʎiɾ/ /ə.koˈʎi/ /ə.kuˈji/ v
velkomme
Admetre a algú en la seva casa o companyia.

acomiadar /a.ko.mi.aˈða/ /a.ko.mi.aˈðaɾ/ /ə.ko.mi.əˈða/ /ə.ku.mi.əˈða/ v
fyre
Despatxar de la feina, donar comiat.

acomodació /a.ko.mo.ða.siˈo/ /ə.ko.mo.ðə.siˈo/ /ə.ku.mu.ðə.siˈo/ n fem
anpasning
Procés d'adaptació al medi mitjançant el qual una persona modifica els seus esquemes de comportament per adaptar-se a una situació nova.

aconseguir /a.kon.seˈɣi/ /a.kon.seˈɣiɾ/ /ə.kon.səˈɣi/ /ə.kun.səˈɣi/ v
indhente
Arribar a assolir un objectiu.

aconsellar /a.kon.seˈʎa/ /a.kon.seˈʎaɾ/ /ə.kon.səˈʎa/ /ə.kun.səˈja/ /ə.kun.səˈʎa/ v
råde

acord /aˈkɔɾt/ n masc
aftale
El resultat d'una negociació, quan les diverses parts han arribat a una decisió acceptada per tots.
akkord
Diverses notes que sonen simultàniament.

acordar /a.korˈða/ /a.koɾˈða/ /a.koɾˈðaɾ/ /ə.koɾˈða/ /ə.kurˈda/ /ə.kurˈða/ v
være enig
(pronominal) Posar-se d'acord.

acordió /a.koɾ.ðiˈo/ /ə.koɾ.ðiˈo/ /ə.kur.ðiˈo/ n masc
trækharmonika akkordeon

acreció /a.kɾe.siˈo/ /ə.kɾə.siˈo/ n fem
tilføjelse
(economia) Increment dels beneficis per acció o del valor d'un actiu financer com a resultat d'una operació.

acrobàcia /a.kɾoˈba.si.a/ /ə.kɾoˈba.si.ə/ /ə.kɾuˈba.si.ə/ /ə.kɾuˈβa.si.ə/ n fem
akrobatik
Art consistent a fer demostracions d'exercicis arriscats d'equilibri.

acrofòbia /a.kɾoˈfɔ.bi.a/ /ə.kɾoˈfɔ.bi.ə/ /ə.kɾuˈfɔ.bi.ə/ /ə.kɾuˈfɔ.βi.ə/ n fem
akrofobi højdeskræk

acromegàlia /a.kɾo.meˈɣa.ɫi.a/ /ə.kɾo.məˈɣa.ɫi.ə/ /ə.kɾu.məˈɣa.ɫi.ə/ n fem
akromegali

acromàtic /a.kɾoˈma.tik/ /ə.kɾoˈma.tik/ /ə.kɾuˈma.tik/ adj masc
akromatisk

acrílic /aˈkɾi.ɫik/ /əˈkɾi.ɫik/ adj masc
akrylisk

acròbata /aˈkɾɔ.ba.ta/ /əˈkɾɔ.βə.tə/ n neut
akrobat

acrònim /aˈkɾɔ.nim/ /əˈkɾɔ.nim/ n masc
akronym
Abreviació formada per fragments d'una expressió de forma que es pot llegir com un mot.

acta /ˈak.ta/ n fem
mødereferat

acte /ˈak.te/ n masc
akt
Fet realitzat per la voluntat d'una persona o per un grup.

acte de parla n masc
talehandling

actini /əkˈti.ni/ n masc
actinium

actitud /a.tiˈtut/ /ak.tiˈtut/ /ək.tiˈtut/ /ək.tiˈtut/ n fem
holdning

actiu /akˈtiw/ /əkˈtiw/ adj masc
aktiv
Dit de la persona amb tendència a moure's o amb preferència per fer coses més que a observar-les.

activar /ak.tiˈvaɾ/ /ak.tiˈβa/ /ək.tiˈva/ /ək.tiˈβa/ v
aktivere
Fer que una cosa o persona passiva, tranquil·la o quieta prengui excitació, nervi.

activisme /ak.tiˈviz.me/ /ak.tiˈβiz.me/ /ək.tiˈviz.mə/ /ək.tiˈβiz.mə/ n masc
aktivisme

activitat /ak.ti.viˈtat/ /ak.ti.βiˈtat/ /ək.ti.viˈtat/ /ək.ti.βiˈtat/ n fem
aktivitet

activitat sexual /ak.ti.viˌtat /ak.ti.βiˌtat /ək.ti.viˌtat /ək.ti.βiˌtat n fem
sex

actor /akˈto/ /akˈtoɾ/ /əkˈto/ n masc
skuespiller

actriu /akˈtɾiw/ n fem
skuespillerinde

actual /ak.tuˈaɫ/ /ək.tuˈaɫ/ adj
aktuel

actualitzar /ak.tu.a.ɫiˈd͡za/ /ak.tu.a.ɫiˈza/ /ak.tu.a.ɫiˈzaɾ/ /ək.tu.ə.ɫiˈd͡za/ v
opdatere

actualment /ak.tuˌaɫˈmen/ /ak.tuˌaɫˈment/ /ək.tuˌaɫˈmen/ /ək.tuˌaɫˈment/ adv
i øjeblikket

actuar /ak.tuˈa/ /ak.tuˈaɾ/ /ək.tuˈa/ v
optræde handle

acudit n masc
vittighed vits
Història breu còmica d’intenció humorística.

aculturació /a.kuɫ.tu.ɾa.siˈo/ /ə.kuɫ.tu.ɾə.siˈo/ n fem
akkulturation
Procés de canvi cultural pel qual determinades formes de vida o de cultura han estat introduïdes en una societat a través del seu contacte amb una altra societat parcialment o totalment diferent.

acumular /a.ku.muˈɫa/ /a.ku.muˈɫaɾ/ /ə.ku.muˈɫa/ v
akkumulere
Ajuntar i amuntonar.

acupuntura /a.ku.punˈtu.ɾa/ /ə.ku.punˈtu.ɾə/ n fem
akupunktur

acuradament /a.kuˌɾa.ðaˈmen/ /a.kuˌɾa.ðaˈment/ /ə.kuˌɾa.ðəˈmen/ /ə.kuˌɾa.ðəˈment/ adv
forsigtig

acusació /a.ku.za.siˈo/ n fem
anklage

acusar /a.kuˈza/ /a.kuˈzaɾ/ v
anklage
Encausar, posar una demanda.

acàcia /aˈka.si.a/ n fem
akacie

adaptació /a.ðap.ta.siˈo/ /ə.ðəp.tə.siˈo/ n fem
adaptation
Procés pel qual una persona, un grup o una institució adquireix l'aptitud per viure en un medi determinat, la qual afavoreix la seva existència, supervivència i progrés.

addicció /a.ðik.siˈo/ /ad.dik.siˈo/ /əd.dik.siˈo/ n fem
afhængighed

addicte /adˈdik.te/ /aˈðik.te/ /ədˈdik.tə/ n masc
addict
Persona molt inclinada a alguna cosa.

adenocarcinoma /a.ðe.no.kaɾ.siˈno.ma/ /ə.ðə.no.kəɾ.siˈno.mə/ /ə.ðə.nu.kər.siˈno.mə/ n masc
adenokarcinom

adequadament /a.ðeˌkwa.ðaˈmen/ /a.ðeˌkwa.ðaˈment/ /ə.ðəˌkwa.ðəˈmen/ /ə.ðəˌkwa.ðəˈment/ adv
betryggende

adequar /a.ðeˈkwa/ /a.ðeˈkwaɾ/ /ə.ðəˈkwa/ v
tilpasse

adequat /a.ðeˈkwat/ /ə.ðəˈkwat/ adj masc
tilstrækkelig

adeu /əˈðew/ Interjection
farvel
Expressió de comiat utilitzada entre dues persones amb tractament de tu, sense importar el moment del dia ni les circumstàncies.

adherir /a.ðeˈɾi/ /a.ðeˈɾiɾ/ /ə.ðəˈɾi/ v
klistre

adhesiu /a.ðeˈziw/ n masc
klistermærke
Paper, normalment de dimensions petites, amb una cara que enganxa.
Substància que s'aplica entre dues superfícies per enganxar-les.

adiabàtic /a.ði.aˈba.tik/ /ə.ði.əˈβa.tik/ adj masc
adiabatisk

adjacent /ad.d͡ʒaˈsen/ /ad.d͡ʒaˈsent/ /əd.ʒəˈsen/ /əd.ʒəˈsent/ adj
tilliggende

adjectiu /ad.d͡ʒekˈtiw/ n masc
adjektiv tillægsord

adjuntar /ad.d͡ʒunˈta/ /ad.d͡ʒunˈtaɾ/ v
tilføje

admetre /adˈme.tɾe/ /ədˈmɛ.tɾə/ v
acceptere
Rebre, donar entrada o audiència.
Permetre o sofrir.

administració /ad.mi.nis.tɾa.siˈo/ /əd.mi.nis.tɾə.siˈo/ n fem
administration forvaltning

administrativament /ad.mi.nis.tɾaˌti.vaˈment/ /ad.mi.nis.tɾaˌti.βaˈmen/ /əd.mi.nis.tɾəˌti.vəˈmen/ /əd.mi.nis.tɾəˌti.vəˈment/ /əd.mi.nis.tɾəˌti.βəˈmen/ adv
administrativt

admiració /ad.mi.ɾa.siˈo/ /əd.mi.ɾə.siˈo/ n fem
beundring

admirar /ad.miˈɾa/ /ad.miˈɾaɾ/ /əd.miˈɾa/ v
beundre
Mirar, contemplar amb admiració.

admissió /ad.mi.siˈo/ /əd.mi.siˈo/ n fem
antagning

adob /aˈðop/ /əˈðop/ n masc
gødning
En agricultura, fems o qualsevol altra cosa que amb què s’engreixen les terres a fi que produeixin més.

adobar /a.ðoˈbaɾ/ /a.ðoˈβa/ /ə.ðoˈba/ /ə.ðuˈba/ /ə.ðuˈβa/ v
garve
Assaonar les pells.

adoctrinament /a.ðok.tɾi.naˈmen/ /a.ðok.tɾi.naˈment/ /ə.ðok.tɾi.nəˈment/ /ə.ðuk.tɾi.nəˈmen/ n masc
indoktrinering

adolescent /a.ðo.ɫeˈsen/ /a.ðo.ɫeˈsent/ /ə.ðo.ɫəsˈsent/ /ə.ðu.ɫəsˈsen/ adj
teenager
Relatiu a l’adolescència.

adolescent /a.ðo.ɫeˈsen/ /a.ðo.ɫeˈsent/ /ə.ðo.ɫəsˈsent/ /ə.ðu.ɫəsˈsen/ n neut
teenager
Jove que està en l’adolescència, que ha començat la pubertat i encara no és adult.

adolescència /a.ðo.ɫeˈsɛn.si.a/ /ə.ðo.ɫəsˈsɛn.si.ə/ /ə.ðu.ɫəsˈsɛn.si.ə/ n fem
opvækst

adolorit /a.ðo.ɫoˈɾit/ /ə.ðo.ɫoˈɾit/ /ə.ðu.ɫuˈɾit/ adj masc
sår

adonar-se /a.ðoˈnaɾ.se/ /ə.ðoˈnaɾ.sə/ /ə.ðu.nərˈsə/ /ə.ðuˈnar.sə/ v
indse

adopció /a.ðop.siˈo/ /ə.ðop.siˈo/ /ə.ðup.siˈo/ n fem
adoption

adoptar /a.ðopˈta/ /a.ðopˈtaɾ/ /ə.ðopˈta/ /ə.ðupˈta/ v
adoptere
Afillar un estrany.
Admetre, aprovar, seguir una opinió.

adquirir /at.kiˈɾi/ /at.kiˈɾiɾ/ /ək.kiˈɾi/ /ət.kiˈɾi/ v
anskaffe
Posseir una cosa perquè s'ha comprat o guanyat.

adquisició /at.ki.zi.siˈo/ /ək.ki.zi.siˈo/ /ət.ki.zi.siˈo/ n fem
erhvervelse
Acció d’adquirir.

adrenalina /a.ðɾe.naˈɫi.na/ /ə.ðɾə.nəˈɫi.nə/ n fem
adrenalin

adreça /aˈðɾe.sa/ /əˈðɾə.sə/ /əˈðɾɛ.sə/ n fem
adresse
Indicació de qualsevol mena que fa referència a un edifici concret i, sovint, a una part d'aquest edifici (habitatge, oficina, etc.), en especial quan s'indica la població, el carrer i dins del carrer el número.

adreçar /a.ðɾeˈsa/ /a.ðɾeˈsaɾ/ v
udrette
Posar dret allò que està tort.
adressere
(pronominal) Dirigir-se a algú.

adult /aˈðuɫ/ /aˈðuɫt/ /əˈðuɫ/ /əˈðuɫt/ n masc
voksen
Persona ja madura i crescuda, que no és un infant.

adulteri /a.ðuɫˈtɛ.ɾi/ /ə.ðuɫˈtɛ.ɾi/ n masc
utroskab

adverbi /adˈbɛr.βi/ /adˈbɛɾ.βi/ /adˈvɛɾ.bi/ /əbˈvɛɾ.bi/ n masc
adverbium biord

advers /adˈbɛrs/ /adˈbɛɾs/ /adˈvɛɾs/ /əbˈvɛɾs/ /ədˈbɛrs/ adj masc
modsat

adversari /ad.berˈsa.ɾi/ /ad.beɾˈsa.ɾi/ /ad.veɾˈsa.ɾi/ /əb.vəɾˈsa.ɾi/ /əd.bərˈsa.ɾi/ n masc
modstander

advertir /ad.berˈti/ /ad.beɾˈti/ /ad.veɾˈtiɾ/ /əb.vəɾˈti/ /əd.bərˈti/ v
advare
Prevenir, avisar, aconsellar.

advertència /ad.berˈtɛn.si.a/ /ad.beɾˈtɛn.si.a/ /ad.veɾˈtɛn.si.a/ /əb.vəɾˈtɛn.si.ə/ /əd.bərˈtɛn.si.ə/ n fem
advarsel

advocar /ad.boˈka/ /ad.voˈkaɾ/ /əb.voˈka/ /əb.vuˈka/ /əd.buˈka/ v
fortale

advocat /ad.boˈkat/ /ad.voˈkat/ /əb.voˈkat/ /əb.vuˈkat/ n masc
advokat

aerolliscador /aˌe.ɾo.ʎis.kaˈðo/ /aˌe.ɾo.ʎis.kaˈðoɾ/ /əˌe.ɾo.ʎis.kəˈðo/ /əˌe.ɾu.ʎis.kəˈðo/ n masc
luftpudebåd

aeronau /aˌe.ɾoˈnaw/ /əˌe.ɾoˈnaw/ /əˌe.ɾuˈnaw/ n fem
luftfartøj
Vehicle amb capacitat per a viatjar per l'aire (avió, helicòpter, autogir, dirigible, etc).

aeronàutica /aˌe.ɾoˈnaw.ti.ka/ /əˌe.ɾoˈnaw.ti.kə/ /əˌe.ɾuˈnaw.ti.kə/ n fem
aeronautik

aeroplà /aˌe.ɾoˈpɫa/ /əˌe.ɾoˈpɫa/ /əˌe.ɾuˈpɫa/ n masc
flyvemaskine

aeroport /aˌe.ɾoˈpɔɾt/ /əˌe.ɾoˈpɔɾt/ /əˌe.ɾuˈpɔrt/ n masc
lufthavn

afaitar /a.fajˈta/ /a.fajˈtaɾ/ v
barbere sig
Raspar per llevar el pèl, especialment de la barba.

afectar /a.fekˈta/ /a.fekˈtaɾ/ /ə.fəkˈta/ v
påvirke
Parlar o obrar amb afectació.
Fingir ignorància, zel d'alguna cosa.
Fer impressió una cosa en altra, causant alteració.

afecte /aˈfɛk.te/ /əˈfɛk.tə/ n masc
påvirkning
Sentiment que commou l'ànima, especialment l'amor no sexual per una persona.

afectuós /a.fek.tuˈos/ /ə.fək.tuˈos/ adj masc
kærlig

afegir /a.feˈd͡ʒi/ /a.feˈd͡ʒiɾ/ /a.feˈʒi/ /ə.fəˈʒi/ v
tilføje
Augmentar, posar-ne més.

afganès /av.ɣaˈnes/ /əv.ɣəˈnəs/ /əv.ɣəˈnɛs/ adj masc
afghansk

afinitat /a.fi.niˈtat/ /ə.fi.niˈtat/ n fem
affinitet

afix /aˈfiks/ /əˈfiks/ n masc
affiks
(gramàtica) Morfema que es fusiona amb una paraula o la seva arrel per formar-ne una altra. Un afix pot ser un prefix, un sufix, un interfix o un infix.

afluent /a.fɫuˈen/ /a.fɫuˈent/ /ə.fɫuˈen/ /ə.fɫuˈent/ adj
biflod
Que aflueix.

afluent /a.fɫuˈen/ /a.fɫuˈent/ /ə.fɫuˈen/ /ə.fɫuˈent/ n masc
biflod
Curs d’aigua que aboca les seves aigües en un altre de més important.

afonia /a.foˈni.a/ /ə.foˈni.ə/ /ə.fuˈni.ə/ n fem
afoni

aforisme /a.foˈɾiz.me/ /ə.foˈɾiz.mə/ /ə.fuˈɾiz.mə/ n masc
aforisme

afortunat /a.foɾ.tuˈnat/ /ə.foɾ.tuˈnat/ /ə.fur.tuˈnat/ adj masc
heldig

afrancesar /a.fɾan.seˈza/ /a.fɾan.seˈzaɾ/ /ə.fɾən.səˈza/ v
forfranske

africà /ə.fɾiˈka/ adj masc
afrikansk
Relacionat amb Àfrica.

africà /ə.fɾiˈka/ n masc
afrikaner
Habitant d'Àfrica.

afrikaans n masc
afrikaans

afro- prefix
afro-

afront /aˈfɾon/ /aˈfɾont/ /əˈfɾon/ /əˈfɾont/ n masc
fornærmelse

agafar /a.ɣaˈfa/ /a.ɣaˈfaɾ/ v
tage
Prendre amb la mà alguna cosa.

agenda /aˈd͡ʒen.da/ /aˈʒen.da/ n fem
arbejdsdagbog

agenollar-se /a.d͡ʒe.noˈʎaɾ.se/ /a.ʒe.noˈʎar.se/ /ə.ʒə.noˈʎaɾ.sə/ /ə.ʒə.nu.jərˈsə/ /ə.ʒə.nuˈʎar.sə/ v
knæle

agent /aˈd͡ʒen/ /aˈd͡ʒent/ /aˈʒen/ /əˈʒen/ /əˈʒent/ adj
virkende
Que obra.

agent /aˈd͡ʒen/ /aˈd͡ʒent/ /aˈʒen/ /əˈʒen/ /əˈʒent/ n masc
virkemiddel
Allò que obra i que té la facultat de produir algun efecte.

agnat /aŋˈnat/ /aɡˈnat/ /əŋˈnat/ n masc
agnat

agnosticisme /aŋ.nos.tiˈsiz.me/ /aɡ.nos.tiˈsiz.me/ /əŋ.nos.tiˈsiz.mə/ /əŋ.nus.tiˈsiz.mə/ n masc
agnosticisme

agnòstic /aŋˈnɔs.tik/ /aɡˈnɔs.tik/ /əŋˈnɔs.tik/ adj masc
agnostiker

agonia /a.ɣoˈni.a/ /ə.ɣoˈni.ə/ /ə.ɣuˈni.ə/ n fem
agoni

agost n masc
august
Vuitè mes de l'any.

agradable /a.ɣɾaˈða.bɫe/ /a.ɣɾaˈða.βɫe/ /a.ɣɾaˈðab.bɫe/ /ə.ɣɾəˈða.βɫə/ /ə.ɣɾəˈðab.bɫə/ adj
behagelig

agradar /a.ɣɾaˈða/ /a.ɣɾaˈðaɾ/ v
kunne lide
Complaure, acontentar, donar gust.

agrair /a.ɣɾaˈi/ /a.ɣɾaˈiɾ/ v
takke

agraïment /a.ɣɾa.iˈmen/ /a.ɣɾa.iˈment/ /ə.ɣɾə.iˈmen/ /ə.ɣɾə.iˈment/ n masc
tak

agre /ˈa.ɣɾe/ /ˈa.ɣɾə/ adj masc
sur

agregat /a.ɣɾeˈɣat/ /ə.ɣɾəˈɣat/ n masc
attaché
Funcionari adjunt a una plaça fixa.

agressiu /a.ɣɾeˈsiw/ /ə.ɣɾəˈsiw/ adj masc
aggressiv

agressió /a.ɣɾe.siˈo/ /ə.ɣɾə.siˈo/ n fem
aggression

agreujar /a.ɣɾewˈd͡ʒa/ /a.ɣɾewˈd͡ʒaɾ/ /ə.ɣɾəwˈʒa/ v
f
Fer tornar més greu una situació.

agricultura /a.ɣɾi.kuɫˈtu.ɾa/ n fem
landbrug jordbrug

agronomia /a.ɣɾo.noˈmi.a/ /ə.ɣɾo.noˈmi.ə/ /ə.ɣɾu.nuˈmi.ə/ n fem
agronomi

agrícola /aˈɣɾi.ko.ɫa/ /əˈɣɾi.ko.ɫə/ /əˈɣɾi.ku.ɫə/ adj
landbrugsmæssig

agrònom /aˈɣɾɔ.nom/ /əˈɣɾɔ.nom/ /əˈɣɾɔ.num/ n masc
agronom

agudesa /a.ɣuˈðe.za/ /ə.ɣuˈðə.zə/ /ə.ɣuˈðɛ.zə/ n fem
skarphed

agulla /aˈu.ʎa/ /aˈɣu.ʎa/ /əˈɣu.jə/ /əˈɣu.ʎə/ /ˈɡu.jə/ n fem
nål
Barreta punxeguda de metall, de fusta o d'os amb un ull per on es passa el fil, corda, etc., amb la qual es cus, teixeix o broda.
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Belone belone)

agulla de cap n fem
knappenål

agulló /a.ɣuˈʎo/ /ə.ɣuˈjo/ /ə.ɣuˈʎo/ n masc
brod
(figuradament) Estímul, incitació a obrar.

agut /əˈɣut/ adj masc
skarp

agència /aˈd͡ʒɛn.si.a/ /aˈʒɛn.si.a/ n masc
agentbureau

agència de viatges n fem
rejsebureau

agència tributària n fem
skattemyndighed

ahir /aˈi/ /aˈiɾ/ adv
i går
En el dia antecedent i immediat al dia en què es parla, és a dir, al dia d'avui.
Poc temps fa, fa poc, poc ha.

aiatol·là /a.ja.toɫˈɫa/ /a.ja.toˈɫa/ /ə.jə.toɫˈɫa/ /ə.jə.tuɫˈɫa/ /ə.jə.tuˈɫa/ n masc
ayatollah

aigua /ˈaj.ɣwə/ /ˈal.ɡwa/ n fem
vand
(no comptable) Líquid format per molècules que contenen un àtom d'oxigen i dos d'hidrogen.

aigua de roses n fem
rosenvand

aiguamarina /ˌaj.ɣwə.məˈɾi.nə/ n fem
akvamarin

aiguamoll /ˌaj.ɣwaˈmɔʎ/ n masc
mose

aiguarràs /ˌaj.ɣwaˈras/ n masc
terpentin

aimara /ajˈma.ɾa/ /əjˈma.ɾə/ adj
aymara
Relatiu al poble dels aimares, la seva cultura o la llengua.

aimara /ajˈma.ɾa/ /əjˈma.ɾə/ n masc
aymara
Llengua ameríndia de l'altiplà entre Bolívia, Perú i Xile.

aimara /ajˈma.ɾa/ /əjˈma.ɾə/ n neut
aymara
Natural d'un poble de la conca del llac Titicaca, a l'Amèrica del Sud.

aire /ˈaj.ɾe/ n masc
luft atmosfære
(normalment incomptable) Gasos de l’atmosfera.

aixa /ˈa.ʃa/ /ˈa.ʃə/ /ˈaj.ʃa/ n fem
skarøkse

aixada /ajˈʃa.ða/ /aˈʃa.ða/ /əˈʃa.ðə/ n fem
hakke

aixecar /a.ʃeˈka/ /aj.ʃeˈka/ /aj.ʃeˈkaɾ/ /ə.ʃeˈka/ /ə.ʃəˈka/ v
løfte
Separar una cosa del lloc on reposava, elevant-la.

aixella /ajˈʃe.ʎa/ /aˈʃe.ʎa/ n fem
armhule

aixeta /ajˈʃe.ta/ /aˈʃe.ta/ /əˈʃə.tə/ /əˈʃɛ.tə/ n fem
vandhane hane
Vàlvula a l’extrem d’una conducció, o a l’orifici d’un recipient, per a regular manualment la sortida del líquid.

així /ajˈʃi/ /aˈʃi/ adv
dermed
D’aquesta manera.

ajornar /a.d͡ʒoɾˈna/ /a.d͡ʒoɾˈnaɾ/ /a.ʒorˈna/ /ə.ʒoɾˈna/ /ə.ʒurˈna/ v
udsætte
Posposar, traslladar per més endavant una tasca o esdeveniment

ajuda /aˈʒu.ða/ /əˈʒu.ðə/ n fem
hjælp
(antigament) Socors, favor.

ajudant /a.d͡ʒuˈðan/ /a.d͡ʒuˈðant/ /a.ʒuˈðan/ /ə.ʒuˈðan/ /ə.ʒuˈðant/ n masc
hjælper
Persona la feina de la qual és ajudar un altre professional, auxiliar.

ajudar /a.d͡ʒuˈða/ /a.d͡ʒuˈðaɾ/ /a.ʒuˈða/ v
hjælpe

ajuntament /a.d͡ʒun.taˈmen/ /a.d͡ʒun.taˈment/ /a.ʒun.taˈmen/ /ə.ʒun.təˈmen/ /ə.ʒun.təˈment/ n masc
rådhus
Edifici principal on es troba l'òrgan que governa un municipi.

ala /ˈa.ɫa/ n fem
vinge
Cadascuna de les dues extremitats dels ocells, dels ratpenats, de molts insectes i d'alguns rèptils prehistòrics, situades als costats del cos i que en la majoria de casos serveixen per a volar. Cal destacar en el cas dels insectes que acostumen a tenir més d'un parell d'ales.
Cadascuna de les dues peces planes que van a banda i banda del cos de l'avió i que serveixen per estabilitzar el vol. Si en comptes de dues peces n'hi ha una sola també s'anomena ala (l'ala superior dels biplans, etc).
Part lateral o auxiliar d'una construcció.
Part d'un barret que el rodeja de forma horitzontal per la base de forma més o menys plana i que serveix per defensar al seu usuari de les inclemències del temps i dels rajos del sol.
(futbol) Cadascuna de les dues parelles de jugadors formades per l'extrem i l'interior d'un mateix costat del camp de joc.

alabastre /ə.ɫəˈβas.tɾə/ n masc
alabast
Varietat de guix microcristal·lí compacte, blanc i translúcid, usat en escultura i ornamentació.

alarb /aˈɫaɾp/ /əˈɫarp/ n masc
arabisk

alarma /aˈɫaɾ.ma/ /əˈɫar.mə/ n fem
alarm
Missatge d'avís que hom dona quan es detecta un perill: incendis, atac de l'enemic, etc.

alarmant /a.ɫarˈman/ /a.ɫaɾˈman/ /a.ɫaɾˈmant/ /ə.ɫərˈman/ /ə.ɫəɾˈmant/ adj
alarmerende

alba /ˈaw.βə/ /ˈaɫ.ba/ /ˈaɫ.βə/ n fem
solopgang
Primera llum que es descobreix per orient abans d'eixir el sol.

albada /aɫˈba.ða/ /əɫˈβa.ðə/ n fem
daggry

albanès /əɫ.bəˈnəs/ /əɫ.bəˈnɛs/ adj masc
albansk
Relatiu a Albània

albanès /əɫ.bəˈnəs/ /əɫ.bəˈnɛs/ n masc
albansk Albansk
(només en singular) Llengua parlada a Albània, el Kosovo i a zones de Macedònia.

albatros /aɫˈba.tɾos/ /əɫˈba.tɾos/ /əɫˈba.tɾus/ /əɫˈβa.tɾus/ n masc
albatros

albercoc /əɫ.βərˈkɔk/ n masc
abrikos

albercoquer /aɫ.βer.koˈke/ /aɫ.βeɾ.koˈke/ /əɫ.bər.kuˈke/ /əɫ.bəɾ.koˈke/ /əɫ.βər.kuˈke/ n masc
abrikostræ

alberg de joventut n masc
vandrerhjem

alberginiera /aɫ.beɾ.d͡ʒi.niˈe.ɾa/ /əɫ.βər.ʒi.niˈe.ɾə/ n fem
aubergine

albergínia /aw.βerˈʒi.ni.a/ /u.βərˈʒi.ni.ə/ /əw.βərˈʒi.ni.ə/ /əɫ.βərˈʒi.ni.ə/ n fem
aubergine

albinisme /aɫ.biˈniz.me/ /əɫ.βiˈniz.mə/ n masc
albinisme

albúmina /aɫˈbu.mi.na/ /əɫˈβu.mi.nə/ n fem
albumin

alcalinitzar /aɫ.ka.ɫi.niˈd͡za/ /aɫ.ka.ɫi.niˈza/ /aɫ.ka.ɫi.niˈzaɾ/ v
alkalisere

alcaloide /aɫ.kaˈɫɔj.ðe/ /əɫ.kəˈɫɔj.ðə/ n masc
alkaloid

alcalí /aɫ.kaˈɫi/ /əɫ.kəˈɫi/ adj masc
alkalisk

alcofoll /aɫ.koˈfoʎ/ /əɫ.koˈfoʎ/ /əɫ.kuˈfoʎ/ n masc
kohl

alcohol /aɫ.koˈɔɫ/ /əɫ.koˈɔɫ/ /əɫ.kuˈɔɫ/ n masc
alkohol

alcoholisme /aɫ.ko.oˈɫiz.me/ /əɫ.ko.oˈɫiz.mə/ /əɫ.ku.uˈɫiz.mə/ n masc
alkoholisme

alcoholèmia /aɫ.ko.oˈɫɛ.mi.a/ /əɫ.ko.oˈɫɛ.mi.ə/ /əɫ.ku.uˈɫɛ.mi.ə/ n fem
promille

alcohòlic /aɫ.koˈɔ.ɫik/ /əɫ.koˈɔ.ɫik/ /əɫ.kuˈɔ.ɫik/ adj masc
alkoholiker
Relatiu a l’alcohol.
Relatiu a l’alcoholisme.

alcohòlic /aɫ.koˈɔ.ɫik/ /əɫ.koˈɔ.ɫik/ /əɫ.kuˈɔ.ɫik/ n masc
alkoholiker
Persona addicta a l’alcohol, que pateix alcoholisme.

aldehid /aɫ.deˈit/ /əɫ.dəˈit/ n masc
aldehyd

aleatori /a.ɫe.aˈtɔ.ɾi/ adj masc
ligegyldig

alegria /a.ɫeˈɣɾi.a/ n fem
fryd glæde
Sentiment de plaer que neix generalment d'una viva satisfacció de l'ànima i es manifesta amb signes exteriors.

alemany /a.ɫeˈmaɲ/ adj masc
tysk tysker
Relatiu o pertanyent a Alemanya, als seus habitants o a la llengua alemanya.

alemany /a.ɫeˈmaɲ/ n masc
tysk tysker
Natural d'Alemanya o del poble de llengua alemanya.

alena /aˈɫe.na/ /əˈɫɛ.nə/ n fem
syl

alertar /a.ɫerˈta/ /a.ɫeɾˈta/ /a.ɫeɾˈtaɾ/ /ə.ɫərˈta/ v
advare

aleta /aˈɫe.ta/ /əˈɫə.tə/ /əˈɫɛ.tə/ n fem
finne
Extremitat dels peixos que mouen per impulsar-se o per estabilitzar la seva posició.

aleuta /aˈɫɛw.ta/ /aˈɫɛw.tɛ/ /əˈɫɛw.tə/ adj
aleut
Relatiu o pertanyent a les * Wikipedia tiene un artículo sobre illes Aleutianes., als seus habitants o a la seva llengua, incloent-hi la * Wikipedia tiene un artículo sobre península d'Alaska..

aleuta /aˈɫɛw.ta/ /aˈɫɛw.tɛ/ /əˈɫɛw.tə/ n neut
aleut
Natural de les illes Aleutianes o del poble originari.
(masculí singular) Llengua parlada a les illes Aleutianes i a la península d’Alaska, una branca de la família esquimoalèutica.

aleví /a.ɫeˈvi/ /a.ɫeˈβi/ /ə.ɫəˈvi/ /ə.ɫəˈβi/ n masc
fiskeyngel
Larva de peix.

alfa /ˈaɫ.fa/ /ˈaɫ.fə/ n fem
alfa

alfabet /aɫ.faˈbet/ n masc
alfabet

alfabèticament /aɫ.faˌbɛ.ti.kaˈment/ /aɫ.faˌβɛ.ti.kaˈmen/ /əɫ.fəˌbɛ.ti.kəˈmen/ /əɫ.fəˌbɛ.ti.kəˈment/ /əɫ.fəˌβɛ.ti.kəˈmen/ adv
alfabetisk

alfil /aɫˈfiɫ/ /əɫˈfiɫ/ n masc
løber

alfàbrega /aɫˈfa.bɾe.ɣa/ /əɫˈfa.βɾə.ɣə/ n fem
basilikum

alga /ˈaɫ.ɣa/ n fem
tang alge

algebraic /aɫ.d͡ʒeˈbɾajk/ /əɫ.ʒəˈbɾajk/ /əʎ.ʒəˈβɾajk/ adj masc
algebraisk

algerià /əɫ.ʒə.ɾiˈa/ /əʎ.ʒə.ɾiˈa/ adj masc
algerisk
Relatiu a Algèria.

algorisme /aɫ.ɣoˈɾiz.me/ /əɫ.ɣoˈɾiz.mə/ /əɫ.ɣuˈɾiz.mə/ n masc
algoritme

algun /aɫˈɣun/ adj masc
nogle

alguna cosa pronoun
noget

algú /aɫˈɣu/ pronoun
nogen

alhora /aˈɫɔ.ɾa/ /aˈɫɔ.ɾɔ/ /əˈɫɔ.ɾə/ adv
samtidigt
simultàniament

aliatge /a.ɫiˈa.d͡ʒe/ /ə.ɫiˈa.d͡ʒə/ n masc
legering

alicates /a.ɫiˈka.tes/ /ə.ɫiˈka.təs/ n fem
tang

alienar /a.ɫi.eˈna/ /a.ɫi.eˈnaɾ/ /ə.ɫi.əˈna/ v
fremmedgøre
Passar o entregar a altre el domini d'alguna cosa.
Treure a algú de si, privar-lo de l'ús de la raó o dels sentits.

aliment /a.ɫiˈmen/ /a.ɫiˈment/ /ə.ɫiˈmen/ /ə.ɫiˈment/ n masc
føde

alimentació /a.ɫi.men.ta.siˈo/ /ə.ɫi.mən.tə.siˈo/ n fem
forplejning

all /ˈaʎ/ n masc
hvidløg
(botànica) Planta originària de l'Extrem Orient, de fulles llargues i primes, famosa pel seu bulb comestible, fort de sabor i olor, que es divideix alhora en diversos bulbs separats per membranes (Allium sativum).

allau /aˈʎaw/ /əˈʎaw/ n fem
lavine sneskred

alletar /a.ʎeˈta/ /a.ʎeˈtaɾ/ /ə.ʎəˈta/ v
amme

alleujar /a.ʎewˈd͡ʒa/ /a.ʎewˈd͡ʒaɾ/ v
lette

alliberar /a.ʎi.beˈɾaɾ/ /a.ʎi.βeˈɾa/ /ə.ʎi.βəˈɾa/ v
befri
Donar llibertat.
Eliminar d'alguna cosa, traves, molèsties, riscos, etc.

allisar /a.ʎiˈza/ /a.ʎiˈzaɾ/ /ə.ʎiˈza/ v
glatte
Posar llisa alguna cosa.
Igualar, posar planes i llises les parets.

allotjament /a.ʎo.d͡ʒaˈmen/ /a.ʎo.d͡ʒaˈment/ /ə.ʎo.d͡ʒəˈment/ /ə.ʎu.d͡ʒəˈmen/ n masc
bolig
Acció i efecte d'allotjar o allotjar-se.
Lloc on un s'allotja.

allunatge n masc
månelanding

allà /aˈʎa/ adv
der

almanac /aɫ.maˈnak/ /əɫ.məˈnak/ n masc
almanak

almenys /aɫˈmeɲs/ /əɫˈmeɲs/ adv
mindst

almirall /aɫ.miˈɾaʎ/ /əɫ.miˈɾaʎ/ n masc
admiral

almoina /aɫˈmɔj.na/ /aɫˈmɔj.nɔ/ n fem
almisse

almívar /aɫˈmi.vaɾ/ /aɫˈmi.βar/ /aɫˈmi.βaɾ/ /əɫˈmi.vəɾ/ /əɫˈmi.βər/ n masc
sukkerlake

alna /ˈaɫ.na/ /ˈaɫ.nə/ n fem
alen

alosa /aˈɫɔ.za/ /aˈɫɔ.zɔ/ n fem
lærke
(aus) Ocell de la família de les alàudides (Alauda arvensis).

alpaca /aɫˈpa.ka/ /əɫˈpa.kə/ n fem
alpaka

alquena /aɫˈke.na/ /əɫˈkɛ.nə/ n fem
henna

alquil /aɫˈkiɫ/ /əɫˈkiɫ/ n masc
alkyl

alquimista /aɫ.kiˈmis.ta/ /aɫ.kiˈmis.te/ /əɫ.kiˈmis.tə/ n neut
alkymist

alquímia /aɫˈki.mi.a/ n fem
alkymi

alsacià /aɫ.sa.siˈa/ n masc
elsasser
Persona que habita o és originària d'Alsàcia.

alt /ˈaɫ/ /ˈaɫt/ adj masc
høj
De mida superior a l'ordinària en sentit vertical.
Situat en un punt elevat.

altar /aɫˈta/ /aɫˈtaɾ/ n masc
alter

altaveu /ˌaɫ.taˈvew/ /ˌaɫ.taˈβew/ /ˌaɫ.təˈvəw/ /ˌaɫ.təˈvɛw/ n masc
højtaler

alter ego /ˌaɫ.teɾˈe.ɣo/ /ˌaɫ.tərˈɛ.ɣo/ n neut
alter ego

alteració /aɫ.te.ɾa.siˈo/ /əɫ.tə.ɾə.siˈo/ n fem
forandring
Canvi en l'ordre d'una cosa.
En una partitura, canvi d'una nota que passarà a interpretar-se en bemoll o en sostingut, segons s'indiqui.

alternatiu /aɫ.teɾ.naˈtiw/ adj masc
alternativ

altiplà /ˌaɫ.tiˈpɫa/ n masc
højslette

altitud /aɫ.tiˈtut/ /əɫ.tiˈtut/ n fem
højde

alto /ˈaɫ.to/ /ˈaɫ.tu/ Interjection
holdeplats

altre /ˈa.tɾe/ /ˈa.tɾə/ /ˈal.tɾu/ /ˈaɫ.tɾe/ /ˈaɫ.tɾə/ pronoun
andre

altri /ˈaɫ.tɾi/ pronoun
andre

altruisme /aɫ.tɾuˈiz.me/ /əɫ.tɾuˈiz.mə/ n masc
altruisme

altura /aɫˈtu.ɾa/ /əɫˈtu.ɾə/ n fem
højde

alum /aˈɫum/ /əˈɫum/ n masc
alun

alumini /ə.ɫuˈmi.ni/ n masc
aluminium

alumne /aˈɫum.ne/ /əˈɫum.nə/ n masc
elev

alveolar /aɫ.ve.oˈɫaɾ/ /aɫ.βe.oˈɫar/ /aɫ.βe.oˈɫaɾ/ /əɫ.və.oˈɫaɾ/ /əɫ.və.uˈɫar/ /əɫ.βə.uˈɫar/ adj
alveolær

alvocat /aɫ.voˈkat/ /aɫ.βoˈkat/ /əɫ.voˈkat/ /əɫ.vuˈkat/ /əɫ.βuˈkat/ n masc
avocado

alvèol /aɫˈvɛ.oɫ/ /aɫˈβɛ.oɫ/ /əɫˈvɛ.oɫ/ /əɫˈvɛ.uɫ/ /əɫˈβɛ.uɫ/ n masc
alveole
(anatomia) Qualsevol cavitat minúscula dels organismes vius.

alzinar /aɫ.ziˈna/ /aɫ.ziˈnaɾ/ /əɫ.ziˈna/ n masc
egeskov
Bosc d'alzines.

al·legació /a.ɫe.ɣa.siˈo/ /aɫ.ɫe.ɣa.siˈo/ /ə.ɫə.ɣə.siˈo/ /əɫ.ɫə.ɣə.siˈo/ n fem
bebrejdelse

al·legoria /a.ɫe.ɣoˈɾi.a/ /aɫ.ɫe.ɣoˈɾi.a/ /ə.ɫə.ɣuˈɾi.ə/ /əɫ.ɫə.ɣoˈɾi.ə/ /əɫ.ɫə.ɣuˈɾi.ə/ n fem
allegori

al·lel /aɫˈɫɛɫ/ /aˈɫɛɫ/ /əɫˈɫɛɫ/ /əˈɫɛɫ/ n masc
allel

al·leluia /a.ɫeˈɫu.ja/ /aɫ.ɫeˈɫu.ja/ /ə.ɫəˈɫu.jə/ /əɫ.ɫəˈɫu.jə/ Interjection
gudskelov

al·ligàtor /a.ɫiˈɣa.tor/ /aɫ.ɫiˈɣa.tor/ /aɫ.ɫiˈɣa.toɾ/ n masc
alligator

al·literació /a.ɫi.te.ɾa.siˈo/ /aɫ.ɫi.te.ɾa.siˈo/ /ə.ɫi.tə.ɾə.siˈo/ /əɫ.ɫi.tə.ɾə.siˈo/ n fem
allitteration

al·lucinació /a.ɫu.si.na.siˈo/ /aɫ.ɫu.si.na.siˈo/ /ə.ɫu.si.nə.siˈo/ /əɫ.ɫu.si.nə.siˈo/ n fem
hallucination

al·lusió /a.ɫu.ziˈo/ /aɫ.ɫu.ziˈo/ /ə.ɫu.ziˈo/ /əɫ.ɫu.ziˈo/ n fem
hentydning

al·lèrgia /aɫˈɫɛɾ.d͡ʒi.a/ /aˈɫɛɾ.d͡ʒi.a/ /əɫˈɫɛr.ʒi.ə/ /əɫˈɫɛɾ.ʒi.ə/ /əˈɫɛr.ʒi.ə/ n fem
allergi

alè /aˈɫe/ /əˈɫə/ /əˈɫɛ/ n masc
ånde

amagar /a.maˈɣa/ /a.maˈɣaɾ/ /ə.məˈɣa/ v
gemme skjule
Ocultar, deixar quelcom en un lloc perquè un altre no ho trobi.

amalgama /a.maɫˈɣa.ma/ /ə.məɫˈɣa.mə/ n fem
amalgam

amanida /a.maˈni.ða/ n fem
salat

amanita /a.maˈni.ta/ /ə.məˈni.tə/ n fem
fluesvamp

amant /aˈman/ /aˈmant/ /əˈman/ /əˈmant/ n neut
elsker
Persona que ama o estima, que té el sentiment de l'amor.

amar /aˈma/ /aˈmaɾ/ v
elske

amarg /aˈmaɾk/ adj masc
bitter
De sabor desagradable, més o menys semblant al del fel.

amarra /aˈma.ra/ /əˈma.rə/ n fem
fortøjning

amarrar /a.maˈra/ /a.maˈraɾ/ /ə.məˈra/ v
fortøje
Lligar i assegurar una cosa amb altra per medi d'algunes cordes, cables, cadenes, etc.

amb /am/ preposition
med
Nexe que indica companyia o inclusió.
Introdueix el complement verbal d'instrument.

ambaixada /am.bajˈʃa.ða/ /am.baˈʃa.ða/ n fem
ambassade

ambaixador /am.ba.ʃaˈðoɾ/ /am.baj.ʃaˈðo/ /am.baj.ʃaˈðoɾ/ n masc
ambassadør

ambicionar /am.bi.si.oˈna/ /am.bi.si.oˈnaɾ/ /əm.bi.si.oˈna/ /əm.bi.si.uˈna/ v
stræbe efter

ambició /am.bi.siˈo/ n fem
ambition ærgerrighed

ambidextre /am.biˈðeks.tɾe/ /əm.biˈðəks.tɾə/ /əm.biˈðɛks.tɾə/ adj masc
ambidekstral

ambient /am.biˈen/ /am.biˈent/ /əm.biˈen/ /əm.biˈent/ n masc
miljø
Aire que envolta un espai concret.
Conjunt de costums, d'esdeveniments, etc., entre els quals viu una persona o es produeix un fet, i que poden actuar sobre l'individu.

ambigu /amˈbi.ɣu/ /əmˈbi.ɣu/ adj masc
tvetydig

ambrat /amˈbɾat/ /əmˈbɾat/ adj masc
ravfarvet

ambre /ˈam.bɾə/ n masc
rav
(invariable) Color groguenc ataronjat com la resina groga.

ambrosia /am.bɾoˈzi.a/ /əm.bɾoˈzi.ə/ /əm.bɾuˈzi.ə/ n fem
ambrosia

ambulància /am.buˈɫan.si.a/ n fem
ambulance

amenaça /a.meˈna.sa/ /ə.məˈna.sə/ n fem
trussel

amenaçar /a.me.naˈsa/ /a.me.naˈsaɾ/ v
true

americi /ə.məˈɾi.si/ n masc
americium

americà /a.me.ɾiˈka/ /ə.mə.ɾiˈka/ adj masc
amerikansk
relacionat amb Amèrica

americà /a.me.ɾiˈka/ /ə.mə.ɾiˈka/ n masc
amerikansk
llengua anglesa parlada als Estats Units d'Amèrica

ametista /ə.məˈtis.tə/ n fem
ametyst
Varietat transparent del quars, de color morat, utilitzada com a pedra preciosa.

ametista /ə.məˈtis.tə/ n masc
ametyst
Color morat entre violeta i porpra com la pedra preciosa.

ametlla /aˈmeɫ.ɫa/ /aˈmeʎ.ʎa/ /ˈməɫ.ɫə/ /ˈmɛɫ.ɫə/ n fem
mandel

amfibi /aɱˈfi.bi/ /əɱˈfi.βi/ n masc
amfibium
Individu de la classe de vertebrats anamniotes, tetràpodes, amb respiració branquial durant la fase larvària i pulmonar en l'estat adult.

amfiteatre /aɱ.fi.teˈa.tɾe/ n masc
amfiteater

amhàric /aˈma.ɾik/ n masc
amharisk

amiant /a.miˈan/ /a.miˈant/ /ə.miˈan/ /ə.miˈant/ n masc
asbest

amic /aˈmik/ adj masc
venlig
Que té amistat.

amic /aˈmik/ n masc
ven
Que té amistat.
elsker
Aficionat o inclinat a alguna cosa.
amant

amilasa /a.miˈɫa.za/ /ə.miˈɫa.zə/ n fem
amylase

amistat /a.misˈtat/ n fem
venskab
Sentiment d'afecte profund per una altra persona amb independència del parentiu o de l'atracció sexual.

amistós /a.misˈtos/ /ə.misˈtos/ adj masc
venskabelig

amnistia /am.nisˈti.a/ /əm.nisˈti.ə/ n fem
amnesti

amnèsia /amˈnɛ.zi.a/ /əmˈnɛ.zi.ə/ n fem
amnesi

amor /aˈmoɾ/ /əˈmo/ /əˈmor/ n
kærlighed
Sentiment d'estimació profunda cap a una altra persona, criatura, objecte o idea.

ampere /amˈpeɾ/ /əmˈper/ n masc
ampere

ampit /amˈpit/ n masc
vindueskarm

amplada /amˈpɫa.ða/ /əmˈpɫa.ðə/ n fem
bredde

ample /ˈam.pɫe/ /ˈam.pɫə/ adj masc
bred
Que té unes mides grans en amplària.

amplitud /am.pɫiˈtut/ /əm.pɫiˈtut/ n fem
amplitude

ampolla /amˈpo.ʎa/ n fem
flaske
Recipient de coll estret destinat per a contenir líquids.

amputació /am.pu.ta.siˈo/ /əm.pu.tə.siˈo/ n fem
amputation

amputar /am.puˈta/ /am.puˈtaɾ/ /əm.puˈta/ v
amputere

amulet /a.muˈɫet/ /ə.muˈɫət/ /ə.muˈɫɛt/ n masc
amulet

amunt /aˈmun/ /aˈmunt/ /əˈmun/ /əˈmunt/ adv
opad
En direcció de baix a un lloc més alt.

amén /aˈmen/ /əˈmen/ Interjection
amen

amígdala /aˈmid͡ʒ.ða.ɫa/ /əˈmid͡ʒ.ðə.ɫə/ n fem
mandel

anaconda /a.naˈkon.da/ /ə.nəˈkon.də/ n fem
anakonda
Gran serp aquàtica d'Amèrica del Sud que es nodreix de mamífers i ocell.

anacoreta /a.na.koˈɾe.ta/ /ə.nə.koˈɾɛ.tə/ /ə.nə.kuˈɾɛ.tə/ n masc
eremit

anacronisme /a.na.kɾoˈniz.me/ /ə.nə.kɾoˈniz.mə/ /ə.nə.kɾuˈniz.mə/ n masc
anakronism

anaerobi /an.a.eˈɾɔ.bi/ /ən.ə.eˈɾɔ.βi/ adj masc
anaerob
Dit de l’organisme que no necessita oxigen lliure per respirar i que, per tant, es pot desenvolupar sense oxigen.

anagrama /a.naˈɣɾa.ma/ n masc
anagram

analfabet /a.naɫ.faˈbet/ /ə.nəɫ.fəˈbət/ /ə.nəɫ.fəˈbɛt/ /ə.nəɫ.fəˈβɛt/ n masc
analfabet

analfabetisme /a.naɫ.fa.beˈtiz.me/ n masc
analfabetisme

analgèsic /a.naɫˈd͡ʒɛ.zik/ /ə.nəɫˈʒɛ.zik/ /ə.nəʎˈʒɛ.zik/ adj masc
analgetikum

analitzar /a.na.ɫiˈd͡za/ /a.na.ɫiˈza/ /a.na.ɫiˈzaɾ/ /ə.nə.ɫiˈd͡za/ v
analysere

analogia /a.na.ɫoˈd͡ʒi.a/ /a.na.ɫoˈʒi.a/ /ə.nə.ɫoˈʒi.ə/ /ə.nə.ɫuˈʒi.ə/ n fem
analogi
(filologia) Procés de creació o modificació de mots per adaptació a un model conegut d’un grup de mots.

anar /aˈna/ /aˈnaɾ/ v
gå
Moure's d'un lloc a un altre.

anarquia /a.naɾˈki.a/ n fem
anarki

anarquisme /a.naɾˈkiz.me/ n masc
anarkisme

anatematitzar /a.na.te.ma.tiˈd͡za/ /a.na.te.ma.tiˈza/ /a.na.te.ma.tiˈzaɾ/ /ə.nə.tə.mə.tiˈd͡za/ v
banlyse

anatomia /a.na.toˈmi.a/ /ə.nə.tuˈmi.ə/ n fem
anatomi

anatòmic /a.naˈtɔ.mik/ /ə.nəˈtɔ.mik/ adj masc
anatomisk

anatòmicament /a.naˌtɔ.mi.kaˈmen/ /a.naˌtɔ.mi.kaˈment/ /ə.nəˌtɔ.mi.kəˈmen/ /ə.nəˌtɔ.mi.kəˈment/ adv
anatomisk

anca /ˈaŋ.kə/ n fem
hofte

ancià /an.siˈa/ /ən.siˈa/ adj masc
ældre

andana /anˈda.na/ /ənˈda.nə/ n fem
perron
Construcció a la vora de les vies en una estació, on els passatgers esperen per pujar al tren.

andorrà /ən.doˈra/ /ən.duˈra/ adj masc
andorransk
Relatiu a Andorra, el principat o Andorra la Vella.

andorrà /ən.doˈra/ /ən.duˈra/ n masc
andorransk
Natural d’Andorra.

androide /anˈdɾɔj.ðe/ /ənˈdɾɔj.ðə/ n masc
androide

andí /anˈdi/ adj masc
andinsk
Relatiu o pertanyent als Andes.

andí /anˈdi/ n masc
andinsk
Persona que habita o és originària dels Andes.

anell /aˈneʎ/ /əˈneʎ/ n masc
ring
Cercle de metall que es posa al voltant d'un dit com a guarniment.
Cercle de metall emprat per a cenyir un objecte o grup d'objectes.

anestesiar /a.nes.te.ziˈa/ /a.nes.te.ziˈaɾ/ v
bedøve

anestèsia /a.nesˈtɛ.zi.a/ /ə.nəsˈtɛ.zi.ə/ n fem
anæstesi

angle /ˈaŋ.ɡɫe/ /ˈaŋ.ɡɫə/ n masc
vinkel
(matemàtiques, geometria) Magnitud que mesura la inclinació d'una recta respecte d'una altra.
(hoquei sobre patins) Cadascuna de les quatre cantonades de l'àrea de penal, des de les quals s'executen les faltes comeses dintre l'àrea que no han estat sancionades amb un penal.

angle recte /ˌaŋ.ɡɫeˈrɛk.te/ n masc
ret vinkel

anglicisme /aŋ.ɡɫiˈsiz.me/ /əŋ.ɡɫiˈsiz.mə/ n masc
anglicisme
Mot o construcció importada en una llengua a partir de l'anglès, en forma adaptada o no.

anglicitzar /aŋ.ɡɫi.siˈd͡za/ /aŋ.ɡɫi.siˈza/ /aŋ.ɡɫi.siˈzaɾ/ /əŋ.ɡɫi.siˈd͡za/ v
anglisere

anglosaxó /ˌaŋ.ɡɫo.zakˈso/ /ˌaŋ.ɡɫo.zəkˈso/ /ˌaŋ.ɡɫu.zəkˈso/ adj
angelsaksisk
Relatiu als pobles anglosaxons.
Relatiu a la cultura britànica.

anglosaxó /ˌaŋ.ɡɫo.zakˈso/ /ˌaŋ.ɡɫo.zəkˈso/ /ˌaŋ.ɡɫu.zəkˈso/ n masc
angelsaksisk
Individu dels pobles germànics que envaïren el sud i l'est de la Gran Bretanya al començament del segle V.
Individu de cultura britànica.

anglès /aŋˈɡɫes/ /əŋˈɡɫəs/ /əŋˈɡɫɛs/ adj masc
engelsk
Pertanyent o relatiu a Anglaterra.

anglès /aŋˈɡɫes/ /əŋˈɡɫəs/ /əŋˈɡɫɛs/ n masc
engelsk englænder
(només en singular) Llengua germànica originària d'Anglaterra parlada a Austràlia, Bermuda, Canadà, Estats Units, Irlanda, Jamaica, Nova Zelanda i en molts d'altres llocs.

anglès antic n masc
angelsaksisk

angoixa /aŋˈɡo.ʃa/ /aŋˈɡoj.ʃa/ /əŋˈɡo.ʃə/ n fem
angst

angolès /aŋ.ɡoˈɫes/ /əŋ.ɡoˈɫəs/ /əŋ.ɡuˈɫɛs/ adj masc
angolansk
Relatiu o pertanyent a Angola.

angolès /aŋ.ɡoˈɫes/ /əŋ.ɡoˈɫəs/ /əŋ.ɡuˈɫɛs/ n masc
angolansk
Habitant d'Angola

anguila /aŋˈɡi.ɫa/ n fem
ål ålefisk

anguila elèctrica n fem
elektriske ål

animació n fem
animation

animal /ə.niˈmaɫ/ adj
dyrisk

animal /ə.niˈmaɫ/ n masc
dyr

animar /a.niˈma/ /a.niˈmaɾ/ /ə.niˈma/ v
animere
Encoratjar, donar suport per fer una cosa.

anime /aˈni.me/ /əˈni.mə/ n masc
anime

anit /aˈnit/ /əˈnit/ adv
aftes
Nit acabada de passar, anit passada

aniversari /a.ni.veɾˈsa.ɾi/ /a.ni.βerˈsa.ɾi/ /a.ni.βeɾˈsa.ɾi/ /ə.ni.vəɾˈsa.ɾi/ n masc
fødseldag
Dia de l'any corresponent a un esdeveniment d'anys anteriors.
(en particular) Celebració anual del naixement d'algú.

anió /a.niˈo/ /ə.niˈo/ n masc
anion

annexió /an.nek.siˈo/ /ən.nək.siˈo/ n masc
anneksion

anomenar /a.no.meˈna/ /a.no.meˈnaɾ/ /ə.no.məˈna/ /ə.nu.məˈna/ v
døbe
Posar nom.

anormal /a.noɾˈmaɫ/ /ə.noɾˈmaɫ/ /ə.nurˈmaɫ/ adj
abnorm

anorèxia /a.noˈɾɛk.si.a/ /ə.noˈɾɛk.si.ə/ /ə.nuˈɾɛk.si.ə/ n fem
anoreksi

anorèxia nerviosa n fem
anoreksi

ansa /ˈan.sa/ /ˈan.sə/ n fem
håndtag
Cadascun dels elements situats a cada banda d'un cistell, d'una olla o d'una cassola, que es fan servir per agafar aquests objectes.

ansietat /an.si.eˈtat/ /ən.si.əˈtat/ n fem
angst

ansiós /an.siˈos/ /ən.siˈos/ adj masc
urolig

ant /ˈan/ /ˈant/ n masc
elg elsdyr
Espècie de cèrvid (Alces alces) del nord d'Euràsia i d'Amèrica amb un banyam notable del mascles amb forma de palma.

antena /anˈte.na/ /ənˈtə.nə/ /ənˈtɛ.nə/ n fem
antenne
Part d'alguns animals que serveix per a captar dades de l'exterior, té forma allargada i és relativament tova, a diferència de la banya.
Trossos de metall que serveixen per captar millor el senyal elèctric.
(voleibol) Cadascuna de les dues barres verticals de material flexible fixades als extrems de la xarxa, que marquen el límit de l'espai de pas.
(nàutica) Verga llarga que, situada obliquament a la vela llatina, es fa servir per hissar-la.

antibiòtic n masc
antibiotisk

anticapitalisme /ˌan.ti.ka.pi.taˈɫiz.me/ /ˌan.ti.kə.pi.təˈɫiz.mə/ n masc
antikapitalisme

anticipar /an.ti.siˈpa/ /an.ti.siˈpaɾ/ /ən.ti.siˈpa/ v
foregribe
Fer alguna cosa abans del temps regular o assenyalat.

anticòs /ˌan.tiˈkɔs/ n masc
antistof

antidepressiu /an.ti.ðe.pɾeˈsiw/ /ən.ti.ðə.pɾəˈsiw/ adj masc
antidepressiv

antifeixisme /ˌan.ti.fejˈʃiz.me/ /ˌan.ti.feˈʃiz.me/ /ˌan.ti.fəˈʃiz.mə/ n masc
antifascisme

antifeminisme /ˌan.ti.fe.miˈniz.me/ /ˌan.ti.fə.miˈniz.mə/ n masc
antifeminisme

antiguitat /an.ti.ɣiˈtat/ /ən.ti.ɣiˈtat/ n fem
antik

antimoni /ən.tiˈmɔ.ni/ n masc
antimon

antipartícula /ˌan.ti.paɾˈti.ku.ɫa/ /ˌan.ti.pərˈti.ku.ɫə/ n fem
antipartikel

antipatia /an.ti.paˈti.a/ /ən.ti.pəˈti.ə/ n fem
modvilje

antisemitisme /ˌan.ti.se.miˈtiz.me/ /ˌan.ti.sə.miˈtiz.mə/ n masc
antisemitisme

antologia /an.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /an.to.ɫoˈʒi.a/ /ən.to.ɫoˈʒi.ə/ /ən.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
antologi

antropocentrisme /an.tɾo.po.senˈtɾiz.me/ /ən.tɾo.po.sənˈtɾiz.mə/ /ən.tɾu.pu.sənˈtɾiz.mə/ n masc
antropocentrisme

antropologia /an.tɾo.po.ɫoˈd͡ʒi.a/ /an.tɾo.po.ɫoˈʒi.a/ /ən.tɾo.po.ɫoˈʒi.ə/ /ən.tɾu.pu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
antropologi

antropologia cultural n fem
kulturantropologi

antàrtic /ənˈtar.tik/ adj masc
antarktisk
Relatiu o pertanyent a l'Antàrtida o a la regió circumdant.

antídot /anˈti.ðot/ /ənˈti.ðot/ /ənˈti.ðut/ n masc
modgift

antílop /anˈti.ɫop/ /ənˈti.ɫop/ /ənˈti.ɫup/ n masc
antilope

antípoda /anˈti.po.ða/ /ənˈti.po.ðə/ /ənˈti.pu.ðə/ n neut
antipode
(sovint en plural) Habitants de la Terra que ocupen llocs de la mateixa diametralment oposats entre sí.
Persona o cosa de geni o natura oposats entre sí.

antònim /anˈtɔ.nim/ adj masc
antonym
Contrari, amb un significat oposat a una altra.

anual /a.nuˈaɫ/ /ə.nuˈaɫ/ adj
årlig

anualment /a.nuˌaɫˈmen/ /a.nuˌaɫˈment/ /ə.nuˌaɫˈmen/ /ə.nuˌaɫˈment/ adv
årligt

anular /a.nuˈɫaɾ/ /ə.nuˈɫar/ n masc
ringfinger
(anatomia) Quart dit de la mà entre el dit del cor i el menovell.

anul·lar /a.nuɫˈɫa/ /a.nuɫˈɫaɾ/ /a.nuˈɫa/ /ə.nuɫˈɫa/ /ə.nuˈɫa/ v
annullere
Invalidar, donar per nul algun tractat, contracte o privilegi.

anunci /aˈnun.si/ /əˈnun.si/ n masc
bekendtgørelse
Comunicació escrita o oral adreçada al públic en general.
reklame
Reclam per donar a conèixer un producte que es vol vendre.

anunciant /a.nun.siˈan/ /a.nun.siˈant/ /ə.nun.siˈan/ /ə.nun.siˈant/ n neut
annonsør
Persona que anuncia l’arribada d’algú en un lloc.

anunciar /a.nun.siˈa/ /a.nun.siˈaɾ/ v
avertere
Donar la primera notícia o avís d'alguna cosa.
(esports de raqueta) Comunicar en veu alta, l'àrbitre o el jutge de cadira, la puntuació obtinguda al llarg d'un partit, les accions no vàlides, etc.

anus /ˈa.nus/ n masc
endetarmsåbning

anxova /aɲˈt͡ʃɔ.va/ /aɲˈt͡ʃɔ.βɔ/ /əɲˈʃɔ.və/ /əɲˈʃɔ.βə/ n fem
ansjos

any /an/ /ˈaɲ/ /ˈaɲ/ n masc
år
Segons el calendari gregorià, temps que transcorre entre dia 1 de gener i dia 31 de desembre (365).
Temps que triga qualsevol planeta del sistema solar en fer el seu moviment de translació.

any de traspàs n masc
skudår

anyell /aˈɲeʎ/ /əˈɲeʎ/ n masc
lam

anys /ˈaɲs/ /ˈaɲt͡ʃ/ /ˈaɲʃ/ /ˈaјns/ /ˈaјɲs/ /ˈaјɲʃ/ n masc
jeg er ... år gammel
Forma plural de any.

anàleg /aˈna.ɫek/ /əˈna.ɫek/ /əˈna.ɫək/ adj masc
analog

anàlisi /aˈna.ɫi.zi/ n fem
analyse
Descomposició metòdica d'un tot complex en els seus constituents amb l'objectiu d'adquirir coneixement.

anècdota /əˈnɛɡ.du.tə/ n fem
anekdote

anèmia /aˈnɛ.mi.a/ /əˈnɛ.mi.ə/ n fem
anæmi

anís /aˈnis/ /əˈnis/ n masc
anis
Licor aromatitzat amb Pimpinella anisum.

anònim /aˈnɔ.nim/ /əˈnɔ.nim/ adj masc
anonym
Que no ha donat a conèixer el seu nom.

aorta /aˈɔr.ta/ /aˈɔɾ.ta/ /aˈɔɾ.tɔ/ /əˈɔr.tə/ n fem
aorta

apagar /a.paˈɣa/ /a.paˈɣaɾ/ /ə.pəˈɣa/ v
slukke
Extingir, deixar de cremar, de fer llum.

aparador /a.pa.ɾaˈðo/ /a.pa.ɾaˈðoɾ/ n masc
butiksvindue
Finestra de les botigues en què exposen els seus productes.

aparell /a.paˈɾeʎ/ /ə.pəˈɾeʎ/ /ə.pəˈɾəʎ/ /ə.pəˈɾɛj/ n masc
apparat
Prevenció, preparatiu, disposició, reunió d'allò que es necessita per algun objecte.

aparèixer /a.paˈɾe.ʃe/ /a.paˈɾej.ʃe/ /a.paˈɾej.ʃeɾ/ /ə.pəˈɾə.ʃə/ /ə.pəˈɾɛ.ʃə/ v
publicere
Presentar-se a la vista impensadament.

apatia /a.paˈti.a/ /ə.pəˈti.ə/ n fem
apati

apedregar /a.pe.ðɾeˈɣa/ /a.pe.ðɾeˈɣaɾ/ v
stene
Llançar pedres contra algú o alguna cosa.

api /ˈa.pit/ n masc
selleri

apicultor /a.pi.kuɫˈto/ /a.pi.kuɫˈtoɾ/ /ə.pi.kuɫˈto/ n masc
biavler

aplaudiment /a.pɫaw.ðiˈmen/ /a.pɫaw.ðiˈment/ /ə.pɫəw.ðiˈmen/ /ə.pɫəw.ðiˈment/ n masc
bifald

aplaudir /a.pɫawˈði/ /a.pɫawˈðiɾ/ /ə.pɫəwˈði/ v
applaudere

aplegapilotes /aˌpɫe.ɣa.piˈɫɔ.tes/ /əˌpɫə.ɣə.piˈɫɔ.təs/ /əˌpɫɛ.ɣə.piˈɫɔ.təs/ n neut
bolddreng

aplicació /a.pɫi.ka.siˈo/ /ə.pɫi.kə.siˈo/ n fem
applicering

aplicar /a.pɫiˈka/ /a.pɫiˈkaɾ/ /ə.pɫiˈka/ v
anvende
Ajuntar o posar una cosa sobre d'altra.
Destinar alguna cosa a algun ús.
(pronominal) Posar atenció o enteniment en l'estudi o execució d'alguna cosa.

apocalipsi /a.po.kaˈɫip.si/ /ə.po.kəˈɫip.si/ /ə.pu.kəˈɫip.si/ n fem
apokalypse

apoptosi /a.popˈtɔ.zi/ /ə.popˈtɔ.zi/ /ə.pupˈtɔ.zi/ n fem
apoptose

aposició /a.po.zi.siˈo/ /ə.po.zi.siˈo/ /ə.pu.zi.siˈo/ n fem
navnesamstilling

aposta /aˈpɔs.ta/ /aˈpɔs.tɔ/ /əˈpɔs.tə/ n fem
væddemål

apostar /a.posˈta/ /a.posˈtaɾ/ /ə.posˈta/ /ə.pusˈta/ v
vædde
Fer una juguesca, dir que es pagarà alguna cosa o que es farà quelcom si passa determinat esdeveniment.

apotecari /a.po.teˈka.ɾi/ /ə.po.təˈka.ɾi/ /ə.pu.təˈka.ɾi/ n masc
apoteker

aprendre /aˈpen.dɾe/ /əˈpən.dɾə/ /əˈpɛn.dɾə/ v
lære

aprenentatge /a.pɾe.nenˈta.d͡ʒe/ /ə.pɾə.nənˈta.d͡ʒə/ n masc
læring

aprofundir /a.pɾo.funˈdi/ /a.pɾo.funˈdiɾ/ /ə.pɾo.funˈdi/ /ə.pɾu.funˈdi/ v
uddybe

aprovació /a.pɾo.va.siˈo/ /a.pɾo.βa.siˈo/ /ə.pɾo.və.siˈo/ /ə.pɾu.və.siˈo/ /ə.pɾu.βə.siˈo/ n fem
anerkendelse

aprovar /a.pɾoˈvaɾ/ /a.pɾoˈβa/ /ə.pɾoˈva/ /ə.pɾuˈva/ /ə.pɾuˈβa/ v
godkende
Mostrar aprovació, considerar acceptable o bo.

aproximadament /a.pɾok.siˌma.ðaˈmen/ /a.pɾok.siˌma.ðaˈment/ /ə.pɾok.siˌma.ðəˈment/ /ə.pɾuk.siˌma.ðəˈmen/ adv
omtrent tilnærmelsesvis

apuntar /a.punˈta/ /a.punˈtaɾ/ v
rette
Dirigir la punta de l'arma en posició de disparar.

apàtic /aˈpa.tik/ /əˈpa.tik/ adj masc
apatisk

apèndix /aˈpɛn.diks/ /əˈpɛn.diks/ n masc
appendiks
Òrgan o membre subordinat a una altra.
Cosa adjuntada a una altra de la qual té la funcionalitat accessòria, com una prolongació.

apòcope /aˈpɔ.ko.pe/ /əˈpɔ.ko.pə/ /əˈpɔ.ku.pə/ n fem
apokope

apòstol /aˈpɔs.toɫ/ /əˈpɔs.toɫ/ /əˈpɔs.tuɫ/ n masc
apostel

aquarel·la /a.kwaˈɾɛ.ɫa/ /a.kwaˈɾɛ.ɫɛ/ /a.kwaˈɾɛɫ.ɫa/ /ə.kwəˈɾɛ.ɫə/ /ə.kwəˈɾɛɫ.ɫə/ n fem
akvarel

aquari /aˈkwa.ɾi/ /əˈkwa.ɾi/ n masc
akvarium
Recipient per contenir peixos en captivitat, usualment més gros que una peixera.

aquest /aˈkest/ /aˈket/ /əˈkəst/ /əˈkət/ /əˈkɛst/ /əˈkɛt/ adj masc
denne
Demostratiu de proximitat en l’espai, el temps o el discurs respecte a la primera persona o la segona persona.

aquàtic /aˈkwa.tik/ /əˈkwa.tik/ adj masc
akvatisk

aquí /aˈki/ adv
her
En aquest o aqueix lloc, indicant proximitat respecte a la primera persona o a la segona persona.

aqüeducte /a.kweˈðuk.te/ /ə.kwəˈðuk.tə/ n masc
akvædukt

ara /ˈa.ɾa/ adv
nu

arabització /a.ɾa.bi.za.siˈo/ /a.ɾa.βi.d͡za.siˈo/ /ə.ɾə.βi.d͡zə.siˈo/ n fem
arabisering

arada /aˈɾa.ða/ /əˈɾa.ðə/ n fem
plov

aragonès /ə.ɾə.ɣoˈnəs/ /ə.ɾə.ɣuˈnɛs/ adj masc
aragonisk
Relatiu o pertanyent a l'Aragó, als seus habitants o a la seva llengua.

aragonès /ə.ɾə.ɣoˈnəs/ /ə.ɾə.ɣuˈnɛs/ n masc
aragonisk
Natiu de l'Aragó.
(només en singular) Llengua històricament parlada en el Pirineu d'Aragó.

arameu /a.ɾaˈmɛw/ /ə.ɾəˈmɛw/ adj masc
aramæisk
Relatiu a Aram o als arameus.

arameu /a.ɾaˈmɛw/ /ə.ɾəˈmɛw/ n masc
aramæer
Natural del poble semita establert en l'antic Orient entre Mesopotàmia, Palestina i Síria.
aramæisk
(només en singular) Llengua i conjunt de dialectes semítics nord-occidentals del Pròxim Orient, que inclou:
La llengua de Jesús de Natzaret, o judeopalestí.

aranya /əˈɾa.ɲə/ n fem
edderkop
Invertebrat artròpode de l’ordre dels araneids adaptat al medi aeri, amb vuit potes i un parell de quelícers modificats en ullals capaços d'injectar verí.

aranya blanca n fem
fjæsing

aranzel /a.ɾanˈzɛɫ/ /ə.ɾənˈzeɫ/ /ə.ɾənˈzɛɫ/ n masc
told

arbitrari /aɾ.βiˈtɾa.ɾi/ /ər.biˈtɾa.ɾi/ adj masc
vilkårlig
Relatiu, depenent o pertanyent a l'arbitri, als àrbitres o a l'arbitració.

arbitràriament /ar.βiˌtɾa.ɾi.aˈmen/ /aɾ.biˌtɾa.ɾi.aˈment/ /aɾ.βiˌtɾa.ɾi.aˈmen/ /ər.biˌtɾa.ɾi.əˈmen/ /əɾ.biˌtɾa.ɾi.əˈment/ adv
egenmægtig

arboç /aɾˈbos/ /ərˈbos/ n masc
jordbærtræ

arbre /ˈa.bɾe/ /ˈa.bɾə/ /ˈaj.βɾə/ /ˈar.bɾə/ /ˈaɾ.bɾe/ n masc
træ
(botànica) Vegetal superior que consta d'arrel, tronc i fulles.
(informàtica) Representació d'una estructura de dades constituïda per una sèrie de nodes relacionats jeràrquicament entre si, de manera que hi ha un únic node que fa d'arrel de l'estructura i que cada altre node procedeix d'un sol node immediatament anterior en la jerarquia.

arbust /aɾˈbust/ n masc
busk

arc n masc
bue
Arma consistent en una corda tensada que llença una fletxa.
Corba que cobreix un espai arquitectònic entre dos pilars, columnes o parets.

arc de Sant Martí /ˌaɾɡ.deˌzam.maɾˈti/ n masc
regnbue

arcaic /aɾˈkajk/ /ərˈkajk/ adj masc
arkaisk

arcaisme /aɾ.kaˈiz.me/ /ər.kəˈiz.mə/ n masc
arkaisme
En una llengua, paraula o expressió considerada antiquada, en desús.

arena /aˈɾe.na/ /əˈɾə.nə/ /əˈɾɛ.nə/ n fem
arena
Part central d'un amfiteatre o similar on té lloc un espectacle i originalment era de sorra.

areng /aˈɾeŋ/ /aˈɾeŋk/ /əˈɾəŋk/ /əˈɾɛŋ/ /əˈɾɛŋk/ n masc
sild
Peix semblant a la sardina, però més gros. (Clupea harengus)

argent /arˈd͡ʒen/ /aɾˈd͡ʒen/ /ərˈʒen/ /əɾˈʒent/ n masc
sølv

argentí /ər.ʒənˈti/ adj masc
argentinsk
Que fa el so o té el color de plata.
Relatiu a l'Argentina.

argentí /ər.ʒənˈti/ n masc
argentinier
Natural de l'Argentina.

argila /aɾˈd͡ʒi.ɫa/ /ərˈʒi.ɫə/ n fem
ler

argot /aɾˈɣɔt/ /ərˈɡɔt/ n masc
floskler

argument /ar.ɣuˈmen/ /aɾ.ɣuˈmen/ /aɾ.ɣuˈment/ /ər.ɡuˈmen/ /ər.ɣuˈmen/ /əɾ.ɣuˈment/ n masc
argument

argó /ərˈɡo/ n masc
argon

ari /ˈa.ɾi/ adj masc
arier

ariet /a.ɾiˈet/ /ə.ɾiˈɛt/ n masc
rambuk

aristocràcia /a.ɾis.toˈkɾa.si.a/ /ə.ɾis.toˈkɾa.si.ə/ /ə.ɾis.tuˈkɾa.si.ə/ n fem
aristokrati

aristocràtic /a.ɾis.toˈkɾa.tik/ /ə.ɾis.toˈkɾa.tik/ /ə.ɾis.tuˈkɾa.tik/ adj masc
aristokratisk

aristòcrata /a.ɾisˈtɔ.kɾa.ta/ /ə.ɾisˈtɔ.kɾə.tə/ n neut
aristokrat

arma /ˈaɾ.ma/ n fem
våben
Eina destinada a atacar o a defensar d'un atac.

arma blanca n fem
blankvåben

arma de destrucció massiva n fem
masseødelæggelsesvåben
Arma que comparada amb les armes convencionals té capacitat de mortaldat molt superior. En especial es refereix a les nuclears, biològiques i químiques.

armadillo /aɾ.maˈði.ʎo/ /ər.məˈði.ʎu/ /əɾ.məˈði.ʎo/ n masc
bæltedyr

armador /ar.maˈðo/ /aɾ.maˈðoɾ/ /ər.məˈðo/ n masc
skibsreder

armadura /aɾ.maˈðu.ɾa/ /ər.məˈðu.ɾə/ n fem
rustning
Vestit metàl·lic que cobreix un soldat complet o, si més no, les parts més vitals i que té com objectiu protegir-lo.

armar /arˈma/ /aɾˈma/ /aɾˈmaɾ/ /ərˈma/ v
bevæbne
Proveir d'armes ofensives o defensives.

armari /aɾˈma.ɾi/ n masc
skab

armeni /ərˈmɛ.ni/ adj masc
armenisk armensk

armilla /aɾˈmi.ʎa/ /ərˈmi.ʎə/ n fem
vest

arna /ˈar.nə/ /ˈaɾ.na/ n fem
møl
Insecte lepidòpter, generalment nocturn.

aroma /aˈɾo.ma/ /əˈɾo.mə/ n
aroma

arpa /ˈaɾ.pa/ n fem
harpe

arpegi /arˈpɛ.ʒi/ /aɾˈpɛ.d͡ʒi/ /ərˈpɛ.ʒi/ n masc
arpeggio

arpó /aɾˈpo/ /ərˈpo/ n masc
harpun

arquebisbe /aɾ.keˈbiz.be/ /ər.kəˈβiz.bə/ n masc
ærkebiskop ærkebisp

arqueologia /ar.ke.o.ɫoˈʒi.a/ /aɾ.ke.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ər.kə.u.ɫuˈʒi.ə/ /əɾ.kə.o.ɫoˈʒi.ə/ n fem
arkæologi

arqueològic /ar.ke.oˈɫɔ.ʒik/ /aɾ.ke.oˈɫɔ.d͡ʒik/ /ər.kə.uˈɫɔ.ʒik/ /əɾ.kə.oˈɫɔ.ʒik/ adj masc
arkeologisk

arquer /arˈke/ /aɾˈkeɾ/ /ərˈke/ n masc
bueskytte
Aquell que dispara fletxes amb un arc.

arqueòleg /aɾ.keˈɔ.ɫek/ n masc
arkæolog

arquitecte /aɾ.kiˈtɛk.te/ n masc
arkitekt

arquitectura /aɾ.ki.tekˈtu.ɾa/ n fem
arkitektur
Disciplina que estudia el disseny i construcció dels edificis i el paisatge urbà.

arquitrau /aɾ.kiˈtɾaw/ /ər.kiˈtɾaw/ n masc
arkitrav

arracada /a.raˈka.ða/ /ə.rəˈka.ðə/ n fem
ørering

arrauxat /a.rawˈt͡ʃat/ /a.rawˈʃat/ /ə.rəwˈʃat/ adj masc
forhastet

arrebossar /a.re.boˈsaɾ/ /a.re.βoˈsa/ /ə.rə.boˈsa/ /ə.rə.buˈsa/ /ə.rə.βuˈsa/ v
panere
Banyar un aliment en un líquid fet principalment de farina i ou perquè després, en fregir-lo, quedi una capa cruixent.

arrel /aˈrɛɫ/ n fem
rod
Part baixa dels vegetals mitjançant la qual estan subjectes a terra i obtenen nutrients.

arrel quadrada n fem
kvadratrod

arrencar /a.reŋˈka/ /a.reŋˈkaɾ/ /ə.rəŋˈka/ v
rive ud
Treure d'arrel allò que està plantat o fortament adherit.

arrest /aˈrest/ /əˈrest/ n masc
anholdelse

arrestar /a.resˈta/ /a.resˈtaɾ/ /ə.rəsˈta/ v
anholde arrestere

arribada /a.riˈba.ða/ n fem
ankomst
Acció d'arribar o allò que ha arribat.

arribar /a.riˈbaɾ/ /a.riˈβa/ v
ankomme
Anar a la destinació, acabar el moviment.

arriscar /a.risˈka/ /a.risˈkaɾ/ /ə.risˈka/ v
risikere

arrissar /a.riˈsa/ /a.riˈsaɾ/ /ə.riˈsa/ v
krølle

arrodonir /a.ro.ðoˈni/ /a.ro.ðoˈniɾ/ /ə.ro.ðoˈni/ /ə.ru.ðuˈni/ v
afrunde
Fer rodona una cosa.
(matemàtiques) Aproximar un nombre a un altre proper més simple.

arrogant /a.roˈɣan/ /a.roˈɣant/ /ə.roˈɣant/ /ə.ruˈɣan/ adj
arrogant

arrogància /a.roˈɣan.si.a/ /ə.roˈɣan.si.ə/ /ə.ruˈɣan.si.ə/ n fem
arrogance hovmod

arrossar /a.roˈsa/ /a.roˈsaɾ/ /ə.roˈsa/ /ə.ruˈsa/ n masc
rismark

arrossegar /a.ro.seˈɣa/ /a.ro.seˈɣaɾ/ /ə.ro.səˈɣa/ /ə.ru.səˈɣa/ v
trække
Moure arran de terra, en contacte amb el sòl.

arrossera /a.roˈse.ɾa/ /ə.roˈse.ɾə/ /ə.ruˈse.ɾə/ n fem
riskoger

arruga /aˈru.ɣa/ /əˈru.ɣə/ n fem
rynke
Plec que es presenta a la pell per la pèrdua d’elasticitat, normalment per envelliment.
Plec deforme o irregular que es fa a la roba o altra cosa flexible.

arrugar /a.ruˈɣa/ /a.ruˈɣaɾ/ /ə.ruˈɣa/ v
krølle

arruïnar /a.ru.iˈna/ /a.ru.iˈnaɾ/ /ə.ru.iˈna/ v
ruinere
Esfondrar una construcció deixant-la en ruïna.
(figuradament) Espatllar o fer perdre tota la fortuna o riquesa.

arròs /aˈrɔs/ n masc
ris

arsènic /ərˈsɛ.nik/ n masc
arsen

art n
kunst
Creació humana que intenta expressar o generar sensacions i sentiments.
Recreació d'una realitat amb obres creades

artell /aɾˈteʎ/ /ərˈteʎ/ n masc
kno

arterial /aɾ.te.ɾiˈaɫ/ /ər.tə.ɾiˈaɫ/ adj
arteriel

arteriola /ar.te.ɾiˈɔ.ɫa/ /aɾ.te.ɾiˈɔ.ɫa/ /aɾ.te.ɾiˈɔ.ɫɔ/ /ər.tə.ɾiˈɔ.ɫə/ n fem
arteriol

artesania /aɾ.te.zaˈni.a/ /əɾ.tə.zaˈni.ə/ n fem
kunsthåndværk

artesà /aɾ.teˈza/ n masc
håndværker
Persona que produeix objectes d'art manual.

article /aɾˈti.kɫe/ n masc
kendeord artikel
En gramàtica, determinant, mot o afix, que acompanya un sintagma nominal per especificar-ne el gènere, el nombre i el tipus (conegut o desconegut, personal o no). La forma afixa de l'article no és pròpia del català.
artikel
Bloc d'informació referit a un mateix tema que forma part d'una publicació periòdica.

articulació /aɾ.ti.ku.ɫa.siˈo/ n fem
led
Part del cos que uneix dos ossos permetent-ne el moviment.

artificial /aɾ.ti.fi.siˈaɫ/ /ər.ti.fi.siˈaɫ/ adj
kunstig

artilleria /aɾ.ti.ʎeˈɾi.a/ /ər.ti.ʎəˈɾi.ə/ n fem
artilleri

artista /aɾˈtis.ta/ /aɾˈtis.te/ /ərˈtis.tə/ n neut
kunstner

artritis /aɾˈtɾi.tis/ /ərˈtɾi.tis/ n fem
gigt

artrosi /aɾˈtɾɔ.zi/ /ərˈtɾɔ.zi/ n fem
slidgigt

artèria /aɾˈtɛ.ɾi.a/ n fem
pulsåre arterie
(anatomia) Vas sanguini que distribueix la sang des del cor.

artístic /aɾˈtis.tik/ /ərˈtis.tik/ adj masc
kunstnerisk

arxiduc /ˌar.ʃiˈðuk/ /ˌaɾ.t͡ʃiˈðuk/ n masc
ærkehertug

arxiduquessa /aɾ.t͡ʃi.ðuˈke.sa/ /ər.ʃi.ðuˈkɛ.sə/ /əɾ.ʃi.ðuˈkə.sə/ n fem
ærkehertuginde

arxipèlag /aɾ.t͡ʃiˈpɛ.ɫak/ n masc
øgruppe arkipelag

arxiu /aɾˈt͡ʃiw/ n masc
arkiv
Lloc de conservació i consulta de documentació.

as /ˈas/ n masc
es
(jocs de cartes) Carta de cada coll de la baralla marcada amb el número 1 o la lletra A i que en molts jocs trumfa.
Persona excel·lent en una activitat.

asbest /azˈbest/ /əzˈbest/ n masc
asbest

asbestosi /az.besˈtɔ.zi/ /əz.bəsˈtɔ.zi/ n fem
asbestose

ascendir /a.senˈdi/ /a.senˈdiɾ/ /ə.sənˈdi/ /əs.sənˈdi/ v
stige
Anar cap amunt.

ascensor /a.senˈso/ /a.senˈsoɾ/ /əs.sənˈso/ n masc
elevator

asceta /aˈse.ta/ /əsˈsɛ.tə/ /əˈsɛ.tə/ n neut
asket

ascètic /aˈsɛ.tik/ /əsˈsɛ.tik/ /əˈsɛ.tik/ adj masc
asketisk

ase /ˈa.zə/ n masc
æsel
(mamífer) Mamífer més petit que el cavall usat com a bèstia de càrrega (Equus asinus).

asfalt /asˈfaɫ/ /asˈfaɫt/ /əsˈfaɫ/ /əsˈfaɫt/ n masc
asfalt

asfaltar /as.faɫˈta/ /as.faɫˈtaɾ/ /əs.fəɫˈta/ v
asfaltere

asfíxia /asˈfik.si.a/ /əsˈfik.si.ə/ n fem
asfyksi

asil /aˈziɫ/ /əˈziɫ/ n masc
asyl
Lloc protegit per als perseguits.

asiàtic /a.ziˈa.tik/ adj masc
asiatisk
Originari, pertanyent o relatiu a l'Àsia.

asiàtic /a.ziˈa.tik/ n masc
asiatisk
Natural de l'Àsia.

asma /ˈaz.ma/ n fem
astma

aspiradora /as.pi.ɾaˈðo.ɾa/ /əs.pi.ɾəˈðo.ɾə/ n fem
støvsuger

aspre /ˈas.pɾe/ /ˈas.pɾə/ adj masc
ru
De superfície irregular que provoca un tacte desagradable.

assaborir /a.sa.boˈɾiɾ/ /a.sa.βoˈɾi/ /ə.sə.boˈɾi/ /ə.sə.buˈɾi/ v
nyde
Apreciar bé el sabor.

assaig /aˈsat͡ʃ/ n masc
essay
Acció que serveix per posar a prova una idea.
Representació d'un espectacle (obra teatral, concert, òpera, castells), sense públic, per a preparar la seva estrena.
oplæg
(rugbi) Tocat a terra executat a la zona d'assaig contrària.

assalt /aˈsaɫ/ /aˈsaɫt/ /əˈsaɫ/ /əˈsaɫt/ n masc
angreb

assaltar /a.saɫˈta/ /a.saɫˈtaɾ/ /ə.səɫˈta/ v
angribe

assamès /a.saˈmes/ /ə.səˈməs/ /ə.səˈmɛs/ n masc
assamesisk
(només en singular) Llengua indoària oriental parlada a l'Assam.

assassinar /a.sa.siˈna/ /a.sa.siˈnaɾ/ v
myrde

assassinat /a.sa.siˈnat/ /ə.sə.siˈnat/ n masc
mord

assassí /a.saˈsi/ /ə.səˈsi/ n masc
morder
Persona que lleva la vida a una altra amb premeditació i traïdoria.

assecar /a.seˈka/ /a.seˈkaɾ/ /ə.səˈka/ v
tørre
Llevar la humitat interior; deixar sec, sense aigua.

assedegat /a.se.ðeˈɣat/ /ə.sə.ðəˈɣat/ adj masc
tørstig
Que té set, que desitja beure; sedegós.

assemblea /a.semˈbɫe.a/ /ə.səmˈbɫɛ.ə/ n fem
forsamling

assentament /a.sen.taˈmen/ /a.sen.taˈment/ /ə.sən.təˈmen/ /ə.sən.təˈment/ n masc
sætning

assenyat /a.seˈɲat/ adj masc
fornuftig

assertiu /a.seɾˈtiw/ /ə.sərˈtiw/ adj masc
assertiv
Que és capaç d'expressar-se amb seguretat i respecte, sense ser agressiu ni manipulador.

assertivitat /a.ser.ti.βiˈtat/ /a.seɾ.ti.viˈtat/ /a.seɾ.ti.βiˈtat/ /ə.sər.ti.βiˈtat/ /ə.səɾ.ti.viˈtat/ n fem
selvhævdelse

asservir /a.serˈβi/ /a.seɾˈviɾ/ /a.seɾˈβi/ /ə.sərˈbi/ /ə.səɾˈvi/ v
underkaste

assetjament /a.se.d͡ʒaˈmen/ /a.se.d͡ʒaˈment/ /ə.sə.d͡ʒəˈmen/ /ə.sə.d͡ʒəˈment/ n masc
chikane

assetjar /a.seˈd͡ʒa/ /a.seˈd͡ʒaɾ/ v
belejre
Encerclar una plaça forta per combatre-la.

assidu /aˈsi.ðu/ /əˈsi.ðu/ adj masc
flittig

assignar /a.siŋˈna/ /a.siɡˈna/ /a.siɡˈnaɾ/ /ə.siŋˈna/ v
anvise

assignatura /a.siŋ.naˈtu.ɾa/ /a.siɡ.naˈtu.ɾa/ n fem
fag

assimilació /a.si.mi.ɫa.siˈo/ /ə.si.mi.ɫə.siˈo/ n fem
assimilering
(sociologia) Procés pel qual una persona o un col·lectiu s'incorpora a una altra cultura, generalment dominant, n'adopta els senyals identitaris i alhora va abandonant els de la seva cultura d'origen.
(psicologia) Procés consistent a incorporar un objecte o les seves propietats a un esquema mental o estructura cognitiva.

assiri /aˈsi.ɾi/ /əˈsi.ɾi/ adj masc
assyrisk
Relatiu o propi de l’antiga Assíria o de la seva llengua.

assiri /aˈsi.ɾi/ /əˈsi.ɾi/ n masc
assyrisk
Persona originària d'Assíria (segles XX-VII aC).
(masculí singular) Llengua semítica parlada a l'antiga Assíria.

assistència /a.sisˈtɛn.si.a/ n fem
hjælp
El fet d'estar present en un lloc en el qual s'ha estat citat.
(hoquei sobre gel) Punt anotat a l'estadística de rendiment d'un jugador que ha fet una passada decisiva per a la consecució d'un gol.

associació /a.so.si.a.siˈo/ /ə.so.si.ə.siˈo/ /ə.su.si.ə.siˈo/ n fem
forening

assumir /a.suˈmi/ /a.suˈmiɾ/ /ə.suˈmi/ v
acceptere

ast /ˈast/ n masc
spid

asteca /asˈte.ka/ /əsˈtɛ.kə/ n neut
azteker
(històric) Individu d’un poble nahua que es va establir a la vall de Mèxic fundant un imperi.

asterisc /as.teˈɾisk/ /əs.təˈɾisk/ n masc
asterisk

asteroide /as.teˈɾɔj.ðe/ /əs.təˈɾɔj.ðə/ n masc
asteroide

astrolabi /as.tɾoˈɫa.bi/ /əs.tɾoˈɫa.bi/ /əs.tɾuˈɫa.bi/ /əs.tɾuˈɫa.βi/ n masc
astrolabium
Instrument, usat antigament, pensat per a calcular l'alçada dels astres i, a partir d'aquests valors, la latitud. Està compost per una superfície plana en la qual es representa el mapa estel·lar, en les versions més modernes aquesta superfície és rodona i té elements articulats.

astrologia /as.tɾo.ɫoˈʒi.a/ /əs.tɾu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
astrologi

astronauta /ˌas.tɾoˈnaw.ta/ /ˌas.tɾoˈnaw.tə/ /ˌas.tɾuˈnaw.tə/ n neut
astronaut

astronomia /as.tɾo.noˈmi.a/ /əs.tɾo.noˈmi.ə/ /əs.tɾu.nuˈmi.ə/ n fem
astronomi

astròleg /asˈtɾɔ.ɫek/ n masc
astrolog

astrònom /asˈtɾɔ.nom/ /əsˈtɾɔ.nom/ /əsˈtɾɔ.num/ n masc
astronom

astut /asˈtut/ /əsˈtut/ adj masc
dreven

asèptic /aˈsɛp.tik/ /əˈsɛp.tik/ adj masc
aseptisk

asímptota /aˈzim.to.ta/ /əˈzim.to.tə/ /əˈzim.tu.tə/ n fem
asymptote

atac /aˈtak/ /əˈtak/ n masc
angreb anfald
En un combat, cadascuna de les escomeses que realitza un dels bàndols.
angreb
(esports de raqueta) Acció i efecte de tornar una pilota amb la intenció d'aconseguir la iniciativa del punt en joc.

atacar /a.taˈka/ /a.taˈkaɾ/ /ə.təˈka/ v
angribe
Donar el primer cop en una lluita, dirigir-se violentament a algú.
(esports de pilota) Actuar sobre una pilota, una bola, un volant o un disc procedent d'una passada, un llançament, una intercepció o un rebot per controlar-lo, fer-lo arribar a un company d'equip o intentar puntuar.

ateisme /a.teˈiz.me/ n masc
ateisme

atenció /a.ten.siˈo/ n fem
opmærksomhed
Capacitat de concentrar l'activitat mental d'una manera sostinguda en un objecte o en una tasca concreta.

atent /aˈten/ /aˈtent/ /əˈten/ /əˈtent/ adj masc
opmærksom
Que posa atenció, interès, cura.

aterrar /a.teˈra/ /a.teˈraɾ/ /ə.təˈra/ v
lande

ateu /aˈtɛw/ adj masc
ateist

atles /ˈad.ɫes/ /ˈaɫ.ɫes/ n masc
atlas
Col·lecció de mapes.
(anatomia) Primera vèrtebra cervical que sosté el cap.

atleta /adˈɫe.ta/ /aɫˈɫe.ta/ /əɫˈɫɛ.tə/ n neut
atlet

atletisme /ad.ɫeˈtiz.me/ /aɫ.ɫeˈtiz.me/ n masc
atletik

atmosfera /ad.mosˈfe.ɾa/ /əd.mosˈfe.ɾə/ /əd.musˈfe.ɾə/ n fem
atmosfære
Capa exterior d'un cos celeste, en especial la terra, formada per gasos.

atracar /a.tɾaˈka/ /a.tɾaˈkaɾ/ /ə.tɾəˈka/ v
gå i havn
(nàutica) Apropar una nau a un lloc, un moll, una ribera, una altra nau, i amarrar-la.
røve
Forçar una persona o diverses persones a donar el que porten o el que tenen en aquell moment.

atracció /a.tɾak.siˈo/ /ə.tɾək.siˈo/ n fem
charme

atractiu /a.tɾakˈtiw/ /ə.tɾəkˈtiw/ adj masc
attraktiv
Que atreu

atrapar /a.tɾaˈpa/ /a.tɾaˈpaɾ/ /ə.tɾəˈpa/ v
fange

atropellar /a.tɾo.peˈʎa/ /a.tɾo.peˈʎaɾ/ /ə.tɾo.pəˈʎa/ /ə.tɾu.pəˈʎa/ v
køre over

atroç /aˈtɾos/ adj
grusom

atròfia /aˈtɾɔ.fi.a/ /əˈtɾɔ.fi.ə/ n fem
atrofi

aturada /a.tuˈɾa.ða/ n fem
redning
(esports de pilota) Acció d'interceptar la pilota, la bola o el disc per evitar un gol.

aturar /a.tuˈɾa/ /a.tuˈɾaɾ/ v
stoppe
Detenir, fer parar.

atxa /ˈa.t͡ʃa/ /ˈa.t͡ʃə/ n fem
stridsøkse
Tipus de destral usada com a arma defensiva pels cavallers en la lluita a peu.

atxim /aˈt͡ʃim/ /əˈt͡ʃim/ Interjection
atju

atzabeja /a.d͡zaˈbe.d͡ʒa/ /a.d͡zaˈβe.ʒa/ /ə.d͡zəˈbə.ʒə/ /ə.d͡zəˈbɛ.ʒə/ /ə.d͡zəˈβɛ.ʒə/ n fem
jet-sten

atzar /aˈd͡zaɾ/ /əˈd͡za/ /əˈd͡zar/ n masc
tilfælde

atzucac /a.d͡zuˈkak/ /ə.d͡zuˈkak/ n masc
blindgyde
Carrer o camí sense sortida.

atzur /əˈd͡zur/ n masc
azurblå

atàvic /aˈta.vik/ /aˈta.βik/ /əˈta.vik/ adj masc
atavistisk

atàxia /aˈtak.si.a/ /əˈtak.si.ə/ n fem
ataksi

au-pair /oˈpɛr/ n neut
au pair

audiòfon /aw.ðiˈɔ.fon/ /əw.ðiˈɔ.fon/ /əw.ðiˈɔ.fun/ n masc
høreapparat

augment /awɡˈmen/ /awɡˈment/ /əwɡˈmen/ /əwɡˈment/ n masc
stigning

augmentar /awɡ.menˈta/ /awɡ.menˈtaɾ/ v
forhøje

aula /ˈaw.la/ /ˈaw.ɫə/ n fem
klasseværelse

auricular /aw.ɾi.kuˈɫaɾ/ /əw.ɾi.kuˈɫar/ n masc
hovedtelefoner

aurora /awˈɾo.ɾa/ /əwˈɾo.ɾə/ n fem
aurora

aurícula /awˈɾi.ku.ɫa/ /əwˈɾi.ku.ɫə/ n fem
atrium
Cadascuna de les dues cavitats de la part superior del cor.

auró blanc n masc
navr
Arbret mediterrani del gènere Acer (Acer campestre).

austral /awsˈtɾaɫ/ /əwsˈtɾaɫ/ adj
sydlig

australià /əws.tɾə.ɫiˈa/ adj masc
australier
Relatiu o pertanyent a Austràlia.

australià /əws.tɾə.ɫiˈa/ n masc
australier
Habitant d'Austràlia.

austríac /awsˈtɾi.ak/ /əwsˈtɾi.ək/ adj masc
østrigsk
Relatiu o pertanyent a Àustria.

austríac /awsˈtɾi.ak/ /əwsˈtɾi.ək/ n masc
østriger
Habitant d'Àustria

autenticar /aw.ten.tiˈka/ /aw.ten.tiˈkaɾ/ /əw.tən.tiˈka/ v
autentificere

autenticitat /aw.ten.ti.siˈtat/ /əw.tən.ti.siˈtat/ n fem
autenticitet

autista /awˈtis.ta/ /awˈtis.te/ /əwˈtis.tə/ n neut
autist
Afectat d'autisme.

autobiografia /ˌaw.to.bi.o.ɣɾaˈfi.a/ /ˌaw.to.bi.o.ɣɾəˈfi.ə/ /ˌaw.tu.bi.u.ɣɾəˈfi.ə/ /ˌaw.tu.βi.u.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
selvbiografi

autobús /ˌaw.toˈbus/ /ˌaw.tuˈbus/ n masc
bus

autobús escolar n masc
skolebus

autocar /ˌaw.toˈkaɾ/ /ˌaw.tuˈkar/ n masc
rutebil

autoclau /ˌaw.toˈkɫaw/ /ˌaw.tuˈkɫaw/ n fem
autoklave

autocontrol /ˌaw.to.konˈtɾɔɫ/ /ˌaw.tu.kunˈtɾɔɫ/ n masc
selvkontrol

autodidacte /ˌaw.to.ðiˈðak.te/ /ˌaw.to.ðiˈðak.tə/ /ˌaw.tu.ðiˈðak.tə/ n masc
autodidakt

autogol /ˌaw.toˈɣɔɫ/ /ˌaw.tuˈɣɔɫ/ n masc
selvmål

autoimmune /ˌaw.to.imˈmu.ne/ /ˌaw.to.imˈmu.nə/ /ˌaw.tu.imˈmu.nə/ adj
autoimmun

automàtic /aw.toˈma.tik/ /əw.toˈma.tik/ /əw.tuˈma.tik/ adj masc
automatisk

automàticament /aw.toˌma.ti.kaˈmen/ /aw.toˌma.ti.kaˈment/ /əw.toˌma.ti.kəˈment/ /əw.tuˌma.ti.kəˈmen/ adv
automatisk

autonomia /aw.to.noˈmi.a/ /əw.to.noˈmi.ə/ /əw.tu.nuˈmi.ə/ n fem
autonomi

autoodi /ˌaw.toˈɔ.ði/ /ˌaw.tuˈɔ.ði/ n masc
selvhad

autopista /ˌaw.toˈpis.ta/ /ˌaw.toˈpis.tə/ /ˌaw.tuˈpis.tə/ n fem
motorvej autostrada

autor /awˈto/ /awˈtoɾ/ n masc
forfatter

autoretrat /ˌaw.to.reˈtɾat/ /ˌaw.to.rəˈtɾat/ /ˌaw.tu.rəˈtɾat/ n masc
selvportræt

autoritari /aw.to.ɾiˈta.ɾi/ /əw.to.ɾiˈta.ɾi/ /əw.tu.ɾiˈta.ɾi/ adj masc
autoritær

autoritat /aw.to.ɾiˈtat/ /əw.to.ɾiˈtat/ /əw.tu.ɾiˈtat/ n fem
myndighed autoritet

autorització /aw.to.ɾi.d͡za.siˈo/ /aw.to.ɾi.za.siˈo/ /əw.to.ɾi.d͡zə.siˈo/ /əw.tu.ɾi.d͡zə.siˈo/ n fem
autorisation

autoritzar /aw.to.ɾiˈd͡za/ /aw.to.ɾiˈza/ /aw.to.ɾiˈzaɾ/ /əw.to.ɾiˈd͡za/ /əw.tu.ɾiˈd͡za/ v
bemyndige

autèntic /awˈtɛn.tik/ /əwˈtɛn.tik/ adj masc
autentisk

autòcrata /awˈtɔ.kɾa.ta/ /əwˈtɔ.kɾə.tə/ n neut
autokrat

autògraf /awˈtɔ.ɣɾaf/ /əwˈtɔ.ɣɾəf/ n masc
autograf

autònom /awˈtɔ.nom/ /əwˈtɔ.nom/ /əwˈtɔ.num/ adj masc
autonom

autòpsia /awˈtɔp.si.a/ /əwˈtɔp.si.ə/ n fem
autopsi obduktion

avall /aˈvaʎ/ /aˈβaʎ/ /əˈvaʎ/ /əˈβaʎ/ adv
hen ad

avaluació /a.va.ɫu.a.siˈo/ /a.βa.ɫu.a.siˈo/ /ə.və.ɫu.ə.siˈo/ /ə.βə.ɫu.ə.siˈo/ n fem
evaluering

avaluar /a.va.ɫuˈaɾ/ /a.βa.ɫuˈa/ /ə.və.ɫuˈa/ v
evaluere
Determinar aproximadament el valor d'alguna cosa.

avantatge /a.vanˈta.d͡ʒe/ /a.βanˈta.d͡ʒe/ /ə.vənˈta.d͡ʒə/ n masc
fordel
Qualitats o circumstàncies que donen condició de superioritat a una persona.

avantbraç /aˌvamˈbɾas/ /aˌβamˈbɾas/ /əˌvamˈbɾas/ /əˌβamˈbɾas/ n masc
underarm

avantguarda /a.vaŋˈɡwaɾ.ða/ /a.βaŋˈɡwar.ða/ /a.βaŋˈɡwaɾ.ða/ /ə.vəŋˈɡwaɾ.ðə/ n fem
avantgarde
Grup precursor d’un moviment o ideologia de tendència més avançada.

avançar /a.vanˈsaɾ/ /a.βanˈsa/ /ə.vənˈsa/ /ə.βənˈsa/ v
avancere
(esports de pilota) Desplaçar-se, un jugador o una línia de jugadors, cap a la porteria, la cistella o la línia d'assaig contrària.
(beisbol) Desplaçar-se endavant, un corredor, en direcció a la base següent.

avar /aˈvaɾ/ /aˈβar/ /aˈβaɾ/ /əˈvaɾ/ adj masc
nærig

avaria /a.vaˈɾi.a/ /a.βaˈɾi.a/ /ə.vəˈɾi.ə/ /ə.βəˈɾi.ə/ n fem
havari
Fallada mecànica.

avariar /a.va.ɾiˈaɾ/ /a.βa.ɾiˈa/ /ə.və.ɾiˈa/ /ə.βə.ɾiˈa/ v
bryde sammen

avellana /a.veˈʎa.na/ /a.βeˈʎa.na/ /ə.vəˈʎa.nə/ n fem
hasselnød

avenc /aˈveŋk/ /aˈβeŋ/ /əˈvəŋk/ /əˈvɛŋk/ /əˈβɛŋ/ n masc
afgrund

aventura /a.venˈtu.ɾa/ /a.βenˈtu.ɾa/ /ə.vənˈtu.ɾə/ n fem
eventyr
Una experiència arriscada normalment composta d'esdeveniments inesperats. Una aventura pot constar trobades amb persones, coses o situacions impactants, la realització de metes importants en la vida d'un individu, o un arriscat projecte de negocis.

avergonyir /a.veɾ.ɣoˈɲiɾ/ /a.βer.ɣoˈɲi/ /a.βeɾ.ɣoˈɲi/ /ə.vər.ɣuˈɲi/ /ə.vəɾ.ɣoˈɲi/ /ə.βər.ɡuˈɲi/ v
gøre flov
(pronominal) Sentir-se moralment commocionat per un fet reprovable.

aversió /a.veɾ.siˈo/ /a.βer.siˈo/ /a.βeɾ.siˈo/ /ə.vəɾ.siˈo/ /ə.βər.siˈo/ n fem
aversion
Repugnància, envers algú o alguna cosa.

avet /aˈvet/ /aˈβet/ /əˈvət/ /əˈvɛt/ n masc
ædelgran

avi /ˈa.vi/ /ˈa.vi/ /ˈa.βi/ n masc
bedstefar bedstefader
Progenitor del progenitor, pare del pare o de la mare de qui s'està parlant.

aviació /a.vi.a.siˈo/ /a.βi.a.siˈo/ /ə.vi.ə.siˈo/ /ə.βi.ə.siˈo/ n fem
luftfart

aviat /a.viˈat/ /a.βiˈat/ /ə.viˈat/ /ə.βiˈat/ adv
snart
Al cap de poc temps.

avinguda /a.viŋˈɡu.ða/ /a.βiŋˈɡu.ða/ /ə.viŋˈɡu.ðə/ n fem
allé

avis /ˈa.vis/ /ˈa.vis/ /ˈa.βis/ n masc
bedsteforældre
(especialment en plural) ascendents, avantpassats

avió /a.viˈo/ /a.βiˈo/ /ə.viˈo/ n masc
flyvemaskine fly

avorriment /a.vo.riˈment/ /a.βo.riˈmen/ /ə.vo.riˈment/ /ə.vu.riˈmen/ /ə.βu.riˈmen/ n masc
kedsomhed

avorrir /a.voˈriɾ/ /a.βoˈri/ /ə.voˈri/ /ə.vuˈri/ /ə.βuˈri/ v
kede
Causar o sentir tedi, avorriment.

avorrit /a.voˈrit/ /a.βoˈrit/ /ə.voˈrit/ /ə.vuˈrit/ /ə.βuˈrit/ adj
kede

avortament /a.voɾ.taˈment/ /a.βor.taˈmen/ /a.βoɾ.taˈmen/ /ə.voɾ.təˈment/ /ə.vur.təˈmen/ /ə.βur.təˈmen/ n masc
abort

avortar /a.voɾˈtaɾ/ /a.βorˈta/ /a.βoɾˈta/ /ə.voɾˈta/ /ə.vurˈta/ /ə.βurˈta/ v
abortere

avui /aˈvuj/ /aˈβuj/ /əˈvuj/ adv
i dag
En el dia actual.

avèstic /aˈvɛs.tik/ /aˈβɛs.tik/ /əˈvɛs.tik/ /əˈβɛs.tik/ n masc
avestisk

avís /aˈvis/ /aˈβis/ /əˈvis/ n masc
advarsel
Acció i efecte d'avisar, advertiment.
Missatge que hom dona a algú o que fa públic.

axioma /ak.siˈo.ma/ /ək.siˈo.mə/ n masc
aksiom

axó /akˈso/ /əkˈso/ n masc
akson

azimut /a.ziˈmut/ /ə.ziˈmut/ n masc
azimut

aïllant /a.iˈʎan/ /a.iˈʎant/ /ə.iˈʎan/ /ə.iˈʎant/ n masc
isolator

aïllar /a.iˈʎa/ /a.iˈʎaɾ/ /ə.iˈʎa/ v
isolere

babau /baˈbaw/ /bəˈβaw/ adj masc
dum

babord /baˈboɾt/ /bəˈβort/ n masc
bagbord

bacallà /ba.kaˈʎa/ /bə.kəˈʎa/ n masc
torsk kabliau

bacanal /ba.kaˈnaɫ/ /bə.kəˈnaɫ/ adj
bakkanal

bachata /baˈt͡ʃa.ta/ /bəˈt͡ʃa.tə/ n fem
bachata
Ball popular originari de la * Wikipedia tiene un artículo sobre República Dominicana., de sentiments amargs i densos, i de temps generalment lent, derivat del bolero i relacionat amb el merengue, i l'estil musical que en deriva.

bacteri /bakˈtɛ.ɾi/ n masc
bakterie

bacterià /bak.te.ɾiˈa/ /bək.tə.ɾiˈa/ adj masc
bakteriel

badall /baˈðaʎ/ /bəˈðaj/ /bəˈðaʎ/ n masc
gab
Inspiració involuntària provocada per la son o per l'avorriment, resultat de badallar.

badallar /ba.ðaˈʎa/ /ba.ðaˈʎaɾ/ /bə.ðəˈja/ /bə.ðəˈʎa/ v
gabe

badia /baˈði.a/ n fem
bugt

bafarada /ba.faˈɾa.ða/ /bə.fəˈɾa.ðə/ n fem
taleboble
(còmics, il·lustracions) Espai tancat amb un apèndix que indica un personatge i que conté el diàleg o pensaments.

bagatel·la /ba.ɣaˈtɛ.ɫa/ /ba.ɣaˈtɛ.ɫɛ/ /ba.ɣaˈtɛɫ.ɫa/ /bə.ɣəˈtɛ.ɫə/ /bə.ɣəˈtɛɫ.ɫə/ n fem
bagatel

baia /ˈba.ja/ /ˈba.jə/ n fem
bær

baioneta /ba.јuˈne.ta/ /bə.јuˈnɛ.tə/ n fem
bajonet

baix /ˈbajʃ/ adj masc
lav
De mida inferior a l'ordinària.

baix /ˈbajʃ/ adv
lav
A poca altura.

baix alemany /ˌba.ʒə.ɫəˈmaɲ/ /ˌbaj.ʒa.ɫeˈmaɲ/ n masc
nedersaksisk

baix elèctric n masc
basguitar

baixar /bajˈʃa/ /bajˈʃaɾ/ /baˈʃa/ v
nedlagre
(informàtica) Transferir dades o fitxers des d'un servidor remot a un ordinador local.

baixkir /bajʃˈkiɾ/ /bəʃˈkir/ n masc
basjkirsk
(només en singular) Llengua turquesa de la república russa de Baixkíria.

bala /ˈba.ɫa/ n fem
kugle
Fardell gros de llana, cotó o altra matèria tèxtil, de peladures, encenalls, etc., premsat i lligat amb cintes metàl·liques o de material plàstic, amb filferros, etc.
Projectil que es fa servir en armes de foc.

balada n fem
ballade

balalaica /ba.laˈlaj.ka/ /bə.ɫəˈɫaj.kə/ n fem
balalajka

balanç /baˈɫans/ /bəˈɫans/ n masc
balance
Comptabilització de l’actiu i el passiu d’un negoci.

balança /baˈɫan.sa/ /bəˈɫan.sə/ n fem
vægt
Estri emprat per calcular la massa o el pes d'un objecte per comparació amb uns pesos.

balança comercial n fem
handelsbalance

balcànic /baɫˈka.nik/ /bəɫˈka.nik/ adj masc
Balkan
Relatiu o pertanyent als Balcans.

balcànic /baɫˈka.nik/ /bəɫˈka.nik/ n masc
Balkan
Persona que habita o és originària dels Balcans.

balcó /baɫˈko/ n masc
balkon altan

balena /baˈɫe.na/ /bəˈɫə.nə/ /bəˈɫɛ.nə/ n fem
hval
(mamífer) Mamífer cetaci del subordre dels misticets.

balena amb gep n fem
pukkelhval

balena grisa n fem
gråhval

balener /ba.ɫeˈne/ /ba.ɫeˈneɾ/ /bə.ɫəˈne/ n masc
hvalfanger
Pescador de balenes.

ball /ˈbaʎ/ n masc
bal

ballar /baˈʎa/ /baˈʎaɾ/ v
danse

ballesta /baˈʎes.ta/ /bəˈʎes.tə/ n fem
armbrøst
Arma destinada a llançar dards i fletxes, que, a diferència de l'arc, tensa la corda mitjançant algun mecanisme i així queda tensada sense que l'usuari tingui que aguantar-la, la qual cosa facilita la punteria. Té un suport perpendicular a l'arc (arbrer) on descansa la fletxa quan està carregada.

ballet /baˈʎet/ /bəˈʎət/ /bəˈʎɛt/ n masc
ballet
Dansa clàssica amb una representació escènica.

balístic /baˈɫis.tik/ /bəˈɫis.tik/ adj masc
ballistisk

balística /baˈɫis.ti.ka/ /bəˈɫis.ti.kə/ n fem
ballistik

bambara /bamˈba.ɾa/ /bəmˈba.ɾə/ n neut
bambara
(masculí singular) Llengua del grup mandé parlada a Mali i als estats veïns com a llengua franca.

bambú /bamˈbu/ n masc
bambus

banal /baˈnaɫ/ /bəˈnaɫ/ adj
banal

banana /baˈna.na/ n fem
banan

banc /ˈbaŋ/ /ˈbaŋk/ /ˈbaŋk/ n masc
bænk
Seient estret i llarg per a més de dues persones.
bank
Entitat on es poden dipositar diners i fer operacions financeres.

bandera /banˈde.ɾa/ n fem
flag fane
Senyera, símbol estampat sobre una peça de roba per designar un país o territori.
flag
Causa.

banderó de córner n masc
hjørneflag

bandoneó /ban.do.neˈo/ /bən.do.nəˈo/ /bən.du.nəˈo/ n masc
Bandoneón

banjo /ˈbaɲ.d͡ʒo/ /ˈbaɲ.ʒo/ /ˈbaɲ.ʒu/ n masc
banjo

bany n masc
badeværelse bad
Immersió total en un líquid, especialment en aigua.
Habitació d'una casa adequada per a la higiene personal on hi ha una banyera.
Exposició a les radiacions.

bany maria n masc
vandbad

banya /ˈba.ɲa/ n fem
horn
Apèndix ossi d'alguns animals.
føler
Apèndix nasal o frontal no ossi d’alguns animals.
bule
(col·loquial) Contusió en el front.

banyar /baˈɲa/ /baˈɲaɾ/ /bəˈɲa/ v
bade

banyera /baˈɲe.ɾa/ /bəˈɲe.ɾə/ n fem
badekar

banús /baˈnus/ /bəˈnus/ n masc
ibenholt

baptisme /bapˈtiz.me/ /bəpˈtiz.mə/ n masc
dåb
Sagrament amb el qual s’esdevé membre de l’Església.

baptisme de foc n masc
ilddåb

baquelita /ba.keˈɫi.ta/ /bə.kəˈɫi.tə/ n fem
bakelit

bar /ˈbar/ n masc
bar
Establiment on se serveixen begudes i menjar, normalment al taulell, i on es pot escoltar música.

baralla /baˈɾa.ʎa/ /bəˈɾa.jə/ /bəˈɾa.ʎə/ n fem
skænderi
Acte de barallar-se.

barallar /ba.ɾaˈʎa/ /ba.ɾaˈʎaɾ/ /bə.ɾəˈja/ /bə.ɾəˈʎa/ v
skændes
(pronominal) Manifestar agressivament el desacord amb una altra persona.

barana /baˈɾa.na/ /bəˈɾa.nə/ /ˈbɾa.nə/ n fem
gelænder

barat /baˈɾat/ /bəˈɾat/ adj masc
billig
De poc preu.

barba /ˈbaɾ.ba/ n fem
skæg
Pèl que els homes de vegades es deixen créixer per la cara i en especial el què hi ha a la barbeta.

barbarisme /baɾ.baˈɾiz.me/ /bər.bəˈɾiz.mə/ n masc
barbarisme
Forma lingüística, generalment lèxica, incorrecta en llurs regles d'escriptura, pronúncia o sintaxi (no normativa), no reconeguda com a pròpia (generalment d'origen estranger, com per exemple els castellanismes).

barber /barˈβe/ /baɾˈbeɾ/ /baɾˈβe/ /bərˈbe/ n masc
barber

barbeta /baɾˈbe.ta/ /bərˈbɛ.tə/ /bəɾˈbə.tə/ n fem
hage
Peça de corda, cordill o filàstica que manté lligats els dos extrems d'altres dues cordes de manera que una corda sigui la continuació de l'altra.

barca /ˈbar.kə/ /ˈbaɾ.ka/ n fem
båd
Embarcació de mida reduïda, especialment quan està descoberta i està pensada per trajectes curts i poc complicats.

bari n masc
barium

barió /ba.ɾiˈo/ /bə.ɾiˈo/ n masc
baryon

barnús /baɾˈnus/ /bərˈnus/ n masc
badekåbe

baronessa /ba.ɾoˈne.sa/ /bə.ɾoˈnə.sə/ /bə.ɾuˈnɛ.sə/ n fem
baronesse

baronia /ba.ɾoˈni.a/ /bə.ɾoˈni.ə/ /bə.ɾuˈni.ə/ n fem
baroni
Territori que antigament era governat per un baró.
Territori que malgrat no ser governat per un baró, ofereix el seu nom, perquè el títol de baró es mantingui simbòlicament o, fins i tot, en alguns casos, oferint alguns dret al seu dignatari.

barra /ˈba.ra/ /ˈba.rə/ n fem
-bar
Peça recta i llarga de secció uniforme.

barraca /baˈra.ka/ n fem
lade
Habitatge fet amb materials residuals i edificació precària, propi dels suburbis.

barrella /baˈre.ʎa/ /bəˈre.ʎə/ n fem
siddepind
Barra petita que es posa a les gàbies dels ocells per a servir-los de joc.

barrera /baˈre.ɾa/ /bəˈre.ɾə/ n fem
barriere

barret /baˈret/ /bəˈrət/ /bəˈrɛt/ n masc
hat
Peça de vestir que cobreix el cap, un casquet amb ala al voltant.

barri n masc
kvarter bydel
Subdivisió d'una ciutat.

barricada /ba.riˈka.ða/ /bə.riˈka.ðə/ n fem
barrikade

barroerament /ba.roˌe.ɾaˈmen/ /ba.roˌe.ɾaˈment/ /bə.roˌe.ɾəˈment/ /bə.ruˌe.ɾəˈmen/ adv
jasket

barrufet /ba.ruˈfet/ /bə.ruˈfət/ /bə.ruˈfɛt/ n masc
smølf
En televisió, cinema i còmics, personatge fantàstic de color blau, amb cua rodona i majoritàriament vestit de blanc fins a la cintura amb una mena de malles i pel cap amb una mena de barretina caiguda cap endavant.

baríton /baˈɾi.ton/ /bəˈɾi.ton/ /bəˈɾi.tun/ n masc
baritone

baròmetre /baˈɾɔ.me.tɾe/ n masc
barometer

baró /baˈɾo/ n masc
baron
Persona que posseeix el títol nobiliari de baró.

basar /baˈza/ /baˈzaɾ/ /bəˈzar/ n masc
basar
Mercat públic del Pròxim Orient.

basar /baˈza/ /baˈzaɾ/ /bəˈzar/ v
basere
Assentar sobre una base.

basc adj masc
baskisk
Relatiu o pertanyent als bascos, al País Basc o a la seva llengua.

basc n masc
baskisk
Habitant del País Basc
(masculí singular) Llengua isolada parlada al País Basc, part de Navarra i a l'Iparralde.

base /ˈba.ze/ n fem
base
Recinte militar.

base de dades n fem
databank

basquetbol /ˌbas.kebˈbɔɫ/ /ˌbas.kedˈbɔɫ/ n masc
basketball

bastard /basˈtaɾt/ /bəsˈtart/ n masc
bastard
Fill nascut fora del matrimoni.

bastida /basˈti.ða/ /bəsˈti.ðə/ n fem
stillads

bastó /basˈto/ n masc
stok
Vara de fusta generalment amb empunyadura per a repenjar-s’hi caminant.
kølle
(golf) Instrument consistent en una barra de flexibilitat variable i en un element de més superfície fixat en un dels extrems, que s'utilitza per a colpejar la bola.

basílica /baˈzi.ɫi.ka/ /bəˈzi.ɫi.kə/ n fem
basilika

batalla /baˈta.ʎa/ /bəˈta.ʎə/ n fem
slag
Enfrontament entre adversaris que es diputen obertament un mateix objectiu.

batallar /ba.taˈʎa/ /ba.taˈʎaɾ/ /bə.təˈja/ /bə.təˈʎa/ v
kæmpe
Lluitar en les batalles.
Esforçar-se per aconseguir un objectiu.

batalló /ba.taˈʎo/ /bə.təˈʎo/ n masc
bataljon

batedor /ba.teˈðo/ /ba.teˈðoɾ/ /bə.təˈðo/ n masc
piskeris
Estri de cuina amb mànec i filferros en forma el·líptica que s’usa per a batre ous i altres aliments.

batedora /ba.teˈðo.ɾa/ /bə.təˈðo.ɾə/ n fem
blender
(cuina) Aparell per a batre, triturar i mesclar aliments.

bateria /ba.teˈɾi.a/ /bə.təˈɾi.ə/ n fem
batteri
Conjunt d’aparells connectats per sumar el seu efecte.
trommesæt
Instrument de percussió compost per instruments idiòfons i membranòfons tocats per un sol intèrpret, com ara un o diversos tambors petits, un tambor gros que es fa sonar amb un pedal i uns platerets.
(beisbol) Conjunt de jugadors atacants format pels millors batedors d'una alineació.

batre /ˈba.tɾe/ /ˈba.tɾə/ v
piske
Moure amb ímpetu i força alguna cosa, com un ocell les seves ales.

batxiller /ba.t͡ʃiˈʎe/ /ba.t͡ʃiˈʎeɾ/ /bə.t͡ʃiˈʎe/ n masc
bachelor
Persona que ha obtingut el grau concedit en acabar l'educació secundària.

batxillerat /ba.t͡ʃi.ʎeˈɾat/ /bə.t͡ʃi.ʎəˈɾat/ n masc
afgangseksamen
Títol que acredita que una persona ha superat els estudis de batxillerat.

bavarès /ba.vaˈɾes/ /ba.βaˈɾes/ /bə.vəˈɾəs/ /bə.vəˈɾɛs/ /bə.βəˈɾɛs/ adj masc
bayersk
Relatiu a Baviera, la seva cultura o la llengua.

bavarès /ba.vaˈɾes/ /ba.βaˈɾes/ /bə.vəˈɾəs/ /bə.vəˈɾɛs/ /bə.βəˈɾɛs/ n masc
bayersk
(masculí singular) Grup de dialectes de l'alt alemany parlats a Àustria i part de Baviera.

bavejar /ba.veˈd͡ʒaɾ/ /ba.βeˈd͡ʒa/ /ba.βeˈʒa/ /bə.vəˈd͡ʒa/ /bə.vəˈʒa/ /bə.βəˈʒa/ v
fråde
Treure bava, fer baves.

beatificar /be.a.ti.fiˈka/ /be.a.ti.fiˈkaɾ/ /be.ə.ti.fiˈka/ v
saliggøre

bec /ˈbek/ /ˈbək/ /ˈbɛk/ n masc
næb
Òrgan de la boca dels ocells formada per beines còrnies.

becada /beˈka.ða/ /bəˈka.ðə/ n fem
skovsneppe
Ocell de bec llarg i prim de la família dels escolopàcids (Scolopax rusticola).

bedoll /beˈðoʎ/ n masc
birk
Arbre de la família de les betulàcies (Betula pendula) de fulles petites caduques, d’escorça clara i de fruits molt petits.
Fusta de Betula.

beguda /beˈɣu.ða/ n fem
drink drik
Líquid que hom beu.

beina /bej.na/ /bɛj.nə/ n fem
skede
Funda on es guarda la fulla d'una arma blanca o, fins i tot, la de diversos instruments de tall.

beisbol /bejzˈbɔɫ/ /bəjzˈbɔɫ/ n masc
baseball

beix /ˈbeʃ/ adj
beige

beixamel /be.ʃaˈmɛɫ/ /bej.ʃaˈmɛɫ/ /bə.ʃəˈmɛɫ/ n fem
bechamel

belar /beˈɫa/ /beˈɫaɾ/ /bəˈɫa/ v
bræge
Fel bels les ovelles o altre bestiar de llana i el cabrum.

belarús /be.ɫaˈrus/ /bə.ɫəˈrus/ adj masc
hviderusserisk
Relatiu a Belarús, abans Bielorússia, la seva cultura o la llengua.

belga /ˈbeɫ.ɣa/ /ˈbɛɫ.ɣə/ n neut
belgier
Persona que habita o és originària de Bèlgica.

bell adj masc
skøn
(en locucions adverbials, anteposat al nom) Lloc o moment precís.

bellesa /beˈʎe.za/ /bəˈʎə.zə/ /bəˈʎɛ.zə/ n fem
skønhed

beluga /beˈɫu.ɣa/ /bəˈɫu.ɣə/ n fem
hvidhval

ben educat adj masc
velopdragen

bena /ˈbe.na/ /ˈbə.nə/ /ˈbɛ.nə/ n fem
bandage

benefici /be.neˈfi.si/ /bə.nəˈfi.si/ /bə.nəˈfi.si/ /bɛ.nɛˈfi.si/ n masc
hjælp

beneir /be.neˈi/ /be.neˈiɾ/ v
velsigne

bengalí /beŋ.ɡaˈɫi/ /bəŋ.ɡəˈɫi/ adj
bengalsk bengali
Relatiu a Bengala, als seus habitant o la seva llengua.

bengalí /beŋ.ɡaˈɫi/ /bəŋ.ɡəˈɫi/ n neut
bengaler
Natural de la regió de Bengala, de l'estat indi de Bengala Occidental o de Bangla Desh.
bengali bengalsk
(masculí singular) Llengua indoeuropea originària de Bengala.

benvinguda /ˌbem.biŋˈɡu.ða/ /ˌbem.biŋˈɡu.ðə/ /ˌbeɱ.viŋˈɡu.ða/ /ˌbeɱ.viŋˈɡu.ðə/ n fem
velkommen

benvingut /ˌbem.biŋˈɡut/ /ˌbeɱ.viŋˈɡut/ /ˌbeɱ.viŋˈɡut/ adj masc
velkommen
Ben acollit

benzina /benˈzi.na/ /bənˈzi.nə/ n fem
benzin

benèvol /beˈne.voɫ/ /beˈne.βoɫ/ /bəˈnɛ.voɫ/ /bəˈnɛ.vuɫ/ /bəˈnɛ.βuɫ/ adj masc
velvillig

berber /beɾˈbeɾ/ /bərˈber/ adj
Berber
amazic

berber /beɾˈbeɾ/ /bərˈber/ n neut
Berber
amazic (gentilici)
(invariable) amazic (llengua)

beril·li /beˈɾiɫ.ɫi/ /bəˈɾi.ɫi/ /bəˈɾiɫ.ɫi/ n masc
beryllium

berkeli /bərˈkɛ.ɫi/ n masc
berkelium

berlina /beɾˈɫi.na/ /bərˈɫi.nə/ n fem
tipvogn
(històric) Carruatge tancat i lleuger, de quatre rodes i generalment dos seients.
berliner
Pasta rodona, com un dònut sense forat, amb un farciment dolç.

berruga /beˈru.ɣa/ /bəˈru.ɣə/ n fem
vorte

besar /beˈza/ /beˈzaɾ/ v
kysse

besavi /beˈza.vi/ /beˈza.βi/ /bəˈza.vi/ /bəˈza.βi/ n masc
oldefader

bescoll /besˈkɔʎ/ /bəsˈkɔʎ/ n masc
nakke

bescollada /bes.koˈʎa.ða/ /bəs.koˈʎa.ðə/ /bəs.kuˈʎa.ðə/ n fem
akkolade
(històric) Copet fet amb l'espasa plana o la mà oberta que rebia un cavaller al bescoll en la cerimònia de nomenament.

bescuit /besˈkujt/ /bəsˈkujt/ n masc
beskøjt
Galeta o pa cuit per duplicat.

bessó /beˈso/ n masc
tvilling
Cadascun dels dos o més germans nats en el mateix part.

best-seller /ˌbɛs /ˌbɛst /ˌbɛtˈsɛ.ɫər/ n masc
bestseller

bestiar /bes.tiˈa/ /bes.tiˈaɾ/ /bəs.tiˈa/ n masc
kvæg

bestiari /bes.tiˈa.ɾi/ /bəs.tiˈa.ɾi/ n masc
bestiarium
Especialment en l'edat mitjana, relat o conjunt de relats en el que es personifiquen animals per tal de fer palesos els error humans, típicament amb objectius moralitzadors.

bestiola /bes.tiˈo.ɫa/ /bəs.tiˈɔ.ɫə/ n fem
kryb
Animal petit, generalment en to afectiu.

beta /ˈbe.ta/ /ˈbɛ.tə/ n fem
beta

beure /ˈbew.ɾe/ /ˈbəw.ɾə/ /ˈbɛw.ɾə/ v
drikke

bibliografia /bi.bɫi.o.ɣɾaˈfi.a/ /bi.bɫi.o.ɣɾəˈfi.ə/ /bi.bɫi.u.ɣɾəˈfi.ə/ /bi.βɫi.u.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
bibliografi
Relació sistemàtica i ordenada de llibres, articles i documents en general, corresponents a una temàtica determinada o un autor.

biblioteca /bi.bɫi.oˈte.ka/ /bi.bɫi.oˈtɛ.kə/ /bi.bɫi.uˈtɛ.kə/ n fem
bibliotek
Servei cultural que organitza i manté el dipòsit, la classificació, la conservació i la consulta o lectura de llibres o d'altre material gràfic.

bibliotecari /bi.bɫi.o.teˈka.ɾi/ /bi.bɫi.o.təˈka.ɾi/ /bi.bɫi.u.təˈka.ɾi/ /bi.βɫi.u.təˈka.ɾi/ n masc
bibliotekar

bici /ˈbi.si/ n fem
cykel

bicicleta /bi.siˈkɫe.ta/ /bi.siˈkɫə.tə/ /bi.siˈkɫɛ.tə/ n fem
cykel
Vehicle a pedals de dues rodes, una rere l'altra.

bifòbia /biˈfɔ.bi.a/ /biˈfɔ.βi.ə/ n fem
bidobi bifobi

billar /biˈʎa/ /biˈʎar/ /biˈʎaɾ/ n masc
billard

billar de caramboles n masc
bob

binari /biˈna.ɾi/ adj masc
binær

biodiversitat /bi.o.ði.veɾ.siˈtat/ /bi.o.ði.vəɾ.siˈtat/ /bi.o.ði.βer.siˈtat/ /bi.o.ði.βeɾ.siˈtat/ /bi.u.ði.vər.siˈtat/ /bi.u.ði.βər.siˈtat/ n fem
biodiversitet

biografia /bi.o.ɣɾaˈfi.a/ /bi.o.ɣɾəˈfi.ə/ /bi.u.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
biografi

biologia /bi.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /bi.o.ɫoˈʒi.a/ /bi.o.ɫoˈʒi.ə/ /bi.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
biologi
Ciència que estudia els éssers vius.

biològic /bi.oˈɫɔ.d͡ʒik/ /bi.oˈɫɔ.ʒik/ /bi.uˈɫɔ.ʒik/ adj masc
biologisk

biotecnologia /ˌbi.o.teŋ.no.ɫoˈʒi.a/ /ˌbi.o.teɡ.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ˌbi.o.təŋ.no.ɫoˈʒi.ə/ /ˌbi.u.təŋ.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
bioteknologi

biquini /biˈki.ni/ n masc
bikini
Banyador femení de dues peces.

birmà /birˈma/ adj masc
burmeser
Relatiu a Birmània, actual Myanmar, als seus habitants o la seva llengua.

birmà /birˈma/ n masc
burmeser
Llengua de la família sinotibetana de l'antiga Birmània.
Natural de Birmània o Myanmar.

bisbe /ˈbiz.be/ n masc
biskop bisp
Càrrec de la jerarquia de l'església cristiana, que té l'administració d'una diòcesi sota el seu control.

bisexualitat /bi.sek.su.a.ɫiˈtat/ /bi.sək.su.ə.ɫiˈtat/ n fem
biseksualitet

bismut n masc
bismuth

bistec /bisˈtɛk/ n masc
bøf

bisó /biˈzo/ n masc
bisonokse

bitllet /biʎˈʎet/ /biʎˈʎɛt/ /biˈʎet/ /biˈʎət/ /biˈʎɛt/ n masc
pengeseddel
Paper amb valor de diner, emès pel govern de cada país.

bivac /biˈvak/ /biˈvak/ /biˈβak/ n masc
bivuak

bizantí /bi.zanˈti/ /bi.zənˈti/ adj masc
byzantinsk
Relatiu o pertanyent a Imperi bizantí o a l'antiga ciutat de Bizanci.

bizantí /bi.zanˈti/ /bi.zənˈti/ n masc
byzantinsk
Persona que habita o és originària de Imperi bizantí o a l'antiga ciutat de Bizanci.

biòtic /biˈɔ.tik/ adj masc
biotisk

blanc /ˈbɫaŋ/ /ˈbɫaŋk/ /ˈbɫaŋk/ adj masc
hvid
Qualitat de blanc.

blanc /ˈbɫaŋ/ /ˈbɫaŋk/ /ˈbɫaŋk/ n masc
hvid
Color que emet o reflecteix la màxima llum visible per als humans. En els colors d'addició el blanc es forma per la unió dels tres colors bàsics d'addició; en els colors de subtracció es forma per l'absència de tots els altres colors.

blanquejar /bɫaŋ.keˈd͡ʒa/ /bɫaŋ.keˈd͡ʒaɾ/ /bɫaŋ.keˈʒa/ /bɫəŋ.kəˈd͡ʒa/ /bɫəŋ.kəˈʒa/ v
blege
(intransitiu) Mostrar blancor, tirar a blanc.
(transitiu, economia) Fer que uns ingressos econòmics il·legals semblin d'origen legal.

blasfemar /bɫas.feˈma/ /bɫas.feˈmaɾ/ /bɫəs.fəˈma/ v
bande

blasfèmia /bɫasˈfɛ.mi.a/ /bɫəsˈfɛ.mi.ə/ n fem
blasfemi

blasonar /bɫa.zoˈna/ /bɫa.zoˈnaɾ/ /bɫə.zoˈna/ /bɫə.zuˈna/ v
blasonere
Representar un escut d'armes segons l’art heràldica.

blat n masc
hvede
Gra de la planta anteriorment citada, altament utilitzat en l'alimentació humana, en especial en l'elaboració de farines i aquestes en l'elaboració principalment de pa.

blat de moro /ˌbɫa.ðeˈmɔ.ɾo/ /ˌbɫad.deˈmɔ.ɾo/ /ˌbɫad.dəˈmɔ.ɾo/ /ˌbɫad.dəˈmɔ.ɾu/ n masc
majs

blau adj masc
blå

blau n masc
blå
Color entre el verd i el violeta, el to propi del cel i del mar.

blau de Prússia /ˌbɫaw n masc
berlinerblåt

blau de cobalt /ˌbɫaw n masc
koboltblåt

blau marí /ˌbɫaw.məˈɾi/ n masc
marineblå

ble /ˈbɫe/ /ˈbɫə/ /ˈbɫɛ/ /ˈbɾe/ n masc
væge
Cordó curt de dins d'un ciri o espelma que s'encén per fer llum.

bleda /ˈbɫe.ða/ /ˈbɫə.ðə/ /ˈbɫɛ.ðə/ /ˈbɾe.ɾa/ n fem
bladbede
Verdura biennal comestible, de la qual se n'aprofiten les seves fulles llargues i toves.

blog n masc
blog

bloody-mary /ˌbɫa.ðiˈme.ɾi/ /ˌbɫɔ.ðiˈmɛ.ɾi/ n masc
bloody mary

bloqueig /bɫoˈket͡ʃ/ /bɫoˈkət͡ʃ/ /bɫuˈkɛt͡ʃ/ n masc
blokade
Acció de bloquejar.

bo /ˈbo/ adj masc
god
Ple de bondat.
De qualitat.

boa /ˈbɔ.a/ /ˈbɔ.ɔ/ /ˈbɔ.ə/ n fem
boa
Gènere de serps de la família dels boids, de grans dimensions, que mata les preses per constricció.

boca /ˈbo.ka/ n fem
mund
(anatomia) Orifici que tenen els éssers vius que permet ingerir aliment.

bodega /boˈðe.ɣa/ /boˈðɛ.ɣə/ /buˈðɛ.ɣə/ n fem
lastrum
(nàutica) Part d'un vaixell dins del seu buc que serveix de magatzem del material que s'hi transporta.

boga /ˈbo.ɣə/ /ˈbɔ.ɣa/ /ˈbɔ.ɣɔ/ /ˈbɔ.ɣə/ n fem
dunhammer
Diverses plantes del gènere tifàcies (Typha) que creixen als aiguamolls, les quals s'utilitzen per fer seients de cadires.

bogeria /bo.d͡ʒeˈɾi.a/ /bo.ʒeˈɾi.a/ /bo.ʒəˈɾi.ə/ /bu.ʒəˈɾi.ə/ n fem
galskab

bohri n masc
bohrium

boia /ˈbɔ.ja/ /ˈbɔ.jɔ/ /ˈbɔ.jə/ n fem
bøje

boicot /bojˈkɔt/ /bujˈkɔt/ n masc
boykot

boig /ˈbɔt͡ʃ/ adj masc
skør

boira /ˈboj.ɾə/ /ˈbɔj.ɾa/ /ˈbɔj.ɾɔ/ n fem
tåge
Fenomen atmosfèric de núvols baixos, condensació d'aigua a tocar de terra que dificulta la visió.

boix /ˈbojʃ/ /ˈboʃ/ /ˈboʃ/ /ˈbuʃ/ n masc
buksbom

boixerola /bo.ʃeˈɾɔ.ɫɔ/ /bo.ʃəˈɾɔ.ɫə/ /boj.ʃeˈɾɔ.ɫa/ /bu.ʃəˈɾɔ.ɫə/ n fem
hede-melbærris

bol n masc
skål
Recipient semiesfèric gran sense anses.
Contingut del recipient.

bolet /boˈɫet/ /boˈɫət/ /buˈɫɛt/ n masc
svamp
Fong, floridura.

bolivià /bo.ɫi.viˈa/ /bo.ɫi.βiˈa/ /bu.ɫi.viˈa/ adj masc
boliviansk/bolivianer
Relatiu o pertanyent a Bolívia.

bolivià /bo.ɫi.viˈa/ /bo.ɫi.βiˈa/ /bu.ɫi.viˈa/ n masc
boliviansk/bolivianer
Persona que habita o és originària de Bolívia.
Unitat monetària de Bolívia.

bolígraf /boˈɫi.ɣɾaf/ /boˈɫi.ɣɾəf/ /buˈɫi.ɣɾəf/ n masc
kuglepen

bomba /ˈbom.ba/ n fem
pumpe
Dispositiu pensat per a extreure un fluid d'algun lloc de forma canalitzada, en especial quan s'utilitza per a líquids.
bombe
Aparell explosiu pensat per a atacar l'enemic.

bombardeig /bom.baɾˈðet͡ʃ/ /bom.bəɾˈðət͡ʃ/ /bum.bərˈdɛt͡ʃ/ /bum.bərˈðɛt͡ʃ/ n masc
bombardement

bombardejar /bom.bar.ðeˈʒa/ /bom.baɾ.ðeˈd͡ʒa/ /bom.baɾ.ðeˈd͡ʒaɾ/ /bom.bəɾ.ðəˈd͡ʒa/ /bum.bər.ðəˈʒa/ v
bombe
Llançar bombes.

bomber /bomˈbe/ /bomˈbeɾ/ /bumˈbe/ n masc
brandmand

bombeta /bomˈbe.ta/ /bomˈbə.tə/ /bumˈbɛ.tə/ n fem
pære

bombo /ˈbom.bo/ /ˈbom.bu/ n masc
stortromme
Instrument membranòfon de percussió consistent en un tambor molt gros que es toca amb una maça i que forma part de les bandes militars, de les orquestres i de la bateria de jazz.
Lloança exagerada per atraure l'atenció.
Caixa giratòria que conté números per treure a l'atzar.

bombolla /bomˈbo.ʎa/ /bomˈbo.ʎə/ /bumˈbo.ʎə/ n fem
boble
Aire tancat per un tel líquid.

bombollejar /bom.bo.ʎeˈd͡ʒa/ /bom.bo.ʎeˈd͡ʒaɾ/ /bom.bo.ʎeˈʒa/ /bom.bo.ʎəˈd͡ʒa/ /bum.bu.ʎəˈʒa/ v
boble

bombó /bomˈbo/ /bumˈbo/ n masc
konfekt

bon Nadal Interjection
glædelig jul god jul

bon Nadal i feliç any nou /ˌbɔn Interjection
god jul og godt nytår

bon dia Interjection
goddag

bon vespre Interjection
godaften

bona nit Interjection
godnat

bona tarda Interjection
god eftermiddag

bonic /boˈnik/ /buˈnik/ adj masc
smuk

bor n masc
bor

borgonya /boɾˈɣo.ɲə/ /burˈɡo.ɲə/ /burˈɣo.ɲə/ n masc
bourgogne

borinot /bo.ɾiˈnɔt/ /bu.ɾiˈnɔt/ n masc
humlebi
Insecte volador del gènere Bombus, voluminós i pelut.

borla /ˈbor.ɫə/ /ˈboɾ.ɫa/ /ˈboɾ.ɫə/ /ˈbɔr.ɫa/ /ˈbɔr.ɫə/ n masc
kvast

borratja /boˈra.d͡ʒa/ /boˈra.d͡ʒə/ /buˈra.d͡ʒə/ n fem
hjulkrone

borratxera /bo.raˈt͡ʃe.ɾa/ /bo.rəˈt͡ʃe.ɾə/ /bu.rəˈt͡ʃe.ɾə/ n fem
fuldskab
(informal) embriaguesa

borrissol /bo.riˈsɔɫ/ /bu.riˈsɔɫ/ n masc
fnug
Pèl fluix propi dels nadons.
Fibres de llana que es desprenen dels jerseis amb l'ús i formen petites boletes.

borsa /ˈbor.sə/ /ˈboɾ.sa/ n fem
børs

bosc n masc
skov

bosnià /boz.niˈa/ /buz.niˈa/ n masc
bosnier
Natural de la regió de Bòsnia o de l'estat de Bòsnia i Hercegovina.
bosnisk
(només singular) Varietat estandarditzada del serbocroat a Bòsnia i Hercegovina.

bossa /ˈbo.sa/ /ˈbo.sə/ n fem
bærepose
Utensili amb nanses fet amb material flexible, emprat per a transportar coses de poc pes.

bossa d'aigua calenta n fem
varmedunk

bot n masc
båd
Embarcació petita sense coberta.
klumpfisk
Peix (Mola mola) de la família els mòlids, de color gris i textura aspra, de cos discoïdal aplanat, però que s'unfla com un globus com a sistema de defensa.
Peix subtropical de la família dels diodòntids. (Chilomycterus reticulatus)
(peixos) ballesta

bota /ˈbo.ta/ /ˈbo.tə/ /ˈbɔ.tə/ n fem
støvle
Calçat alt que cobreix el peu i part de la cama fins a prop del genoll, sovint de cuiro.
fad
Recipient de fusta que serveix per posar vi, oli i altres licors, format per diverses dogues de fusta unides per mitjà dels cèrcols que l'abracen, i una mica més amples del centre a fi que facin panxa, amb una fusta rodona que tapa a cada cap.

boter /boˈte/ /boˈteɾ/ /buˈte/ n masc
bødker
Persona que fa bots o botes de cuir.

botiga /boˈti.ɣa/ /boˈti.ɣə/ /buˈti.ɣa/ /buˈti.ɣə/ n fem
butik

botonar /bo.toˈna/ /bo.toˈnaɾ/ /bu.tuˈna/ v
knappe

botulisme /bo.tuˈɫiz.me/ /bo.tuˈɫiz.mə/ /bu.tuˈɫiz.mə/ n masc
botulisme

botxí /boˈt͡ʃi/ /buˈt͡ʃi/ n masc
bøddel

botànic /boˈta.nik/ /buˈta.nik/ n masc
botaniker
Persona versada en l’estudi de les plantes.

botànica /boˈta.ni.ka/ /boˈta.ni.kə/ /buˈta.ni.kə/ n fem
botanik

botí /boˈti/ /buˈti/ n masc
bytte

botó /boˈto/ /buˈto/ n masc
knap

botó de puny n masc
manchetknap

bou n masc
okse tyr
Animal mascle de la família bòvids (Bos taurus).

bowling /ˈbow.ɫiŋ/ /ˈbow.ɫiŋk/ n masc
bowlinghal
(bitlles, anglicisme) Bitlles practicades sobre una pista de bowling sota sostre, en què l'element llançat amb la mà és una bola de material sintètic amb forats per als dits, que ha de rodar al llarg de tot el desplaçament.

boxa /ˈbok.sa/ /ˈbok.sə/ n fem
boksning

boà /boˈa/ /buˈa/ n masc
boa

braguer /bɾaˈɣe/ /bɾaˈɣeɾ/ /bɾəˈɣe/ n masc
yver

bragueta /bɾaˈɣe.ta/ /bɾəˈɣə.tə/ /bɾəˈɣɛ.tə/ n fem
gylp
Obertura de davant dels pantalons.

bramular /bɾa.muˈɫa/ /bɾa.muˈɫaɾ/ v
brøle
Fer crits el bou, la vaca.
Bramar intensament una tempesta, la mar.

branca /ˈbɾaŋ.ka/ n fem
gren
Divisió del tronc d'un arbre.

brandar /bɾanˈda/ /bɾanˈdaɾ/ /bɾənˈda/ v
svinge
(transitiu) Amenaçar movent una arma o altra cosa contundent que es porta agafada.

branquilló /bɾaŋ.kiˈʎo/ n masc
kvist

brasa /ˈbɾa.za/ /ˈbɾa.zə/ n fem
glød

braç n masc
arm
(anatomia) Extremitat superior del cos.

brema /ˈbɾe.ma/ /ˈbɾə.mə/ /ˈbɾɛ.mə/ n fem
brasen
Espècie de peix de la família dels ciprínids (Abramis brama).

bressol /bɾeˈsɔɫ/ n masc
vugge
(central, septentrional, alguerès) Llit per un bebè, generalment amb capacitat de ser gronxat.

bretó adj masc
bretonsk
Relatiu a la Bretanya, als seus habitants o a la seva llengua.

bretó n masc
bretonsk
Natural de la Bretanya.
(masculí singular) Llengua cèltica originària de la Bretanya.

breu /ˈbɾew/ adj
kort
De durada curta.

breu /ˈbɾew/ n masc
kort
Document oficial i concís que tracta generalment d’afers administratius o un rescripte.

bricbarca /bɾiɡˈbar.kə/ /bɾiɡˈbaɾ.ka/ n
bark

bricolatge /bɾi.koˈla.d͡ʒe/ /bɾi.kuˈɫa.d͡ʒə/ n masc
gør-det-selv

brida /ˈbɾi.ða/ /ˈbɾi.ðə/ n fem
bidsel
Peça de ferro que es posa a la boca del cavall, a la qual es lliguen les regnes per governar-lo.
Element de metall o plàstic resistent que serveix per lligar i immobilitzar dues coses.
(pilota basca) Tira de cuir sobresortint del guant d'una cesta, que serveix per a lligar-hi la cinta.

brillant /bɾiˈʎan/ /bɾiˈʎant/ adj
lys
Que brilla.

brillar /bɾilˈla/ /bɾiˈʎa/ /bɾiˈʎa/ /bɾiˈʎaɾ/ v
skinne

brindar /bɾinˈda/ /bɾinˈdaɾ/ v
skåle
Beure a la salut d'algú.

brindis n masc
skål

brisa /ˈbɾi.za/ /ˈbɾi.zə/ n fem
brise
Tipus de vent suau que es produeix al litoral a causa dels diferencials de temperatura, normalment al matí i a l'horabaixa.

britànic /bɾiˈta.nik/ adj masc
britisk

brodar /bɾoˈða/ /bɾoˈðaɾ/ /bɾuˈða/ v
brodere

brodat /bɾoˈðat/ /bɾuˈðat/ n masc
broderi

brom n masc
brom

broma /ˈbɾo.ma/ n fem
spøg
Mentida, entremaliadura o joc fet per divertir-se, usualment a costa dels altres.

bromejar /bɾo.meˈd͡ʒa/ /bɾo.meˈd͡ʒaɾ/ /bɾo.meˈʒa/ /bɾo.məˈd͡ʒa/ /bɾu.məˈʒa/ v
spøge

bronquitis /bɾoŋˈki.tis/ /bɾuŋˈki.tis/ n fem
bronkitis

bronze /ˈbɾon.zə/ n masc
bronze

brostejar /bɾos.teˈd͡ʒa/ /bɾos.teˈd͡ʒaɾ/ /bɾos.teˈʒa/ /bɾos.təˈd͡ʒa/ /bɾus.təˈʒa/ v
græsse
El bestiar, menjar brosta del camp.

brot /ˈbɾot/ n masc
udbrud
(figuradament, epidemiologia, sociologia) Increment de casos d'una malaltia o succés mèdic per sobre de la freqüència esperada o inici d'un fenomen social potencialment nociu.

brou /ˈbɾɔw/ n masc
bouillon

bruc n masc
lyng

bruixa /ˈbɾu.ʃa/ /ˈbɾuj.ʃa/ n fem
heks
Dona que practica bruixeria.

bruixeria /bɾu.ʃeˈɾi.a/ /bɾu.ʃəˈɾi.ə/ /bɾuj.ʃeˈɾi.a/ n fem
trolddom

bruixot /bɾujˈʃɔt/ /bɾuˈʃɔt/ n masc
troldmand

brusa /ˈbɾu.za/ /ˈbɾu.zə/ n fem
bluse
Especie de camisa amb diverses variacions, pensada per a les dones.

brut adj masc
beskidt
Que té brutícia, pols o taques, poc net o polit.

buc /ˈbuk/ n masc
skrog
(nàutica) Cos principal del vaixell llevat del motor i de tot el que es troba per sobre de coberta i en especial de l'arboradura.

bucòlic adj masc
hyrde-

budell n masc
tarm

bufanda /buˈfan.da/ n fem
halstørklæde

bufar /buˈfa/ /buˈfaɾ/ v
blæse
(intransitiu) Expulsar aire per la boca fent força amb els llavis mig closos.
(transitiu) Dirigir l’aire expulsat amb força de la boca sobre alguna cosa.

bufar i fer ampolles idiom
barneleg

bufetada /bu.feˈta.ða/ /bu.fəˈta.ðə/ n fem
lussing ørefigen

bugada /buˈɣa.ða/ /buˈɣa.ðə/ n fem
vasketøj

bugia /buˈd͡ʒi.a/ /buˈʒi.a/ /buˈʒi.ə/ n fem
tændrør

buidar /bujˈða/ /bujˈðaɾ/ /bwiˈða/ v
tømme

buirac /bujˈɾak/ /bwiˈɾak/ n masc
kogger
Caixa ampla per dalt i estreta per baix dins de la qual es porten fletxes, sagetes o dards.

buit /ˈbujt/ /ˈbwit/ adj masc
tom
Dit d'un objecte que no conté res visible.

buit /ˈbujt/ /ˈbwit/ n masc
vakuum
(física) Absència de matèria.

bulb /ˈbuɫp/ n masc
løg

bullir /buˈʎi/ /buˈʎiɾ/ v
koge

bulímia /buˈɫi.mi.a/ /buˈɫi.mi.ə/ n fem
spiseforstyrrelser

bumerang /bu.meˈɾaŋ/ /bu.meˈɾaŋk/ /bu.məˈɾaŋ/ /bu.məˈɾaŋk/ n masc
boomerang

burca /ˈbur.kə/ /ˈbuɾ.ka/ n masc
burka

burgesia /bur.ʒəˈzi.ə/ /buɾ.d͡ʒeˈzi.a/ n fem
borgerskab

burgmestre /burɡˈmɛs.tɾə/ /buɾɡˈmes.tɾe/ n masc
borgmester

burilla /buˈɾi.ʎa/ /buˈɾi.ʎə/ n fem
skod

burocràcia /bu.ɾoˈkɾa.si.a/ /bu.ɾoˈkɾa.si.ə/ /bu.ɾuˈkɾa.si.ə/ n fem
bureaukrati

burocràtic /bu.ɾoˈkɾa.tik/ /bu.ɾuˈkɾa.tik/ adj masc
bureaukratisk

burquini /burˈki.ni/ n masc
burkini

bus n masc
bus
En electrònica digital, part d'un circuit per on es transfereixen dades o senyals.

bus n neut
dykker
Persona que realitza treballs submergit o caminant per baix del mar.

bust /ˈbust/ n masc
buste

butllofa /buʎˈʎɔ.fa/ /buʎˈʎɔ.fə/ /buˈʎɔ.fa/ /buˈʎɔ.fɔ/ /buˈʎɔ.fə/ n fem
blære

butxaca /buˈd͡ʒa.ka/ /buˈt͡ʃa.ka/ n fem
lomme
Bosseta o cavitat d’una peça de vestir per a petits objectes personals.

bàdminton n masc
badminton

bàlsam /ˈbaɫ.sam/ /ˈbaɫ.səm/ n masc
balsam

bàltic /ˈbaɫ.tik/ adj masc
baltisk

bàrbar /ˈbar.bər/ /ˈbaɾ.baɾ/ n masc
barbar

bàsic /ˈba.zik/ adj masc
basal

bèstia /ˈbes.ti.a/ /ˈbes.ti.ə/ /ˈbes.ti/ /ˈbɛs.ti.a/ /ˈbɛs.ti/ n fem
dyr

bé adv
godt
Correcte, fet de bona manera.

bé públic n masc
offentligt gode

bíblic /ˈbi.βɫik/ adj masc
bibelsk
Relatiu o pertanyent a la Bíblia

bòxer /ˈbɔk.seɾ/ /ˈbɔk.sər/ n masc
bokser

búfal /ˈbu.faɫ/ n masc
bøffel

búlgar n masc
bulgarsk
(masculí singular) Llengua indoeuropea parlada a la Bulgària.

búnquer /ˈbuŋ.keɾ/ /ˈbuŋ.kər/ n masc
bunker
Edifici amb parets molt sòlides, que està poc aixecat del terra i en part o totalment soterrat, destinat a resistir l'atac de l'enemic amb bombardeigs d'artilleria o d'aviació o explosius.

bústia /ˈbus.ti.a/ /ˈbus.ti.ə/ n fem
postkasse

ca n fem
kå
Nom de l'onzena lletra de l'alfabet català ("k K").

cabana /kaˈba.na/ /kəˈβa.nə/ n fem
hytte

cabaret /ka.baˈɾet/ /kə.bəˈɾət/ /kə.bəˈɾɛt/ /kə.βəˈɾɛt/ n masc
kabaret

cabdell /kabˈdeʎ/ /kəbˈdeʎ/ n masc
nøgle
Bola de fil enrotllat.

cabell /kaˈbeʎ/ /kəˈbəʎ/ /kəˈbɛj/ /kəˈβɛʎ/ n masc
hår
Pèl del cap.

cabellera /ka.beˈʎe.ɾa/ /kə.bəˈje.ɾə/ /kə.bəˈʎe.ɾə/ /kə.βəˈʎe.ɾə/ n fem
hår
Conjunt de cabells d’una persona.
Núvol brillant que envolta un cometa.

cabilenc /ka.biˈɫeŋk/ /ka.βiˈɫeŋ/ /kə.biˈɫəŋk/ /kə.biˈɫɛŋk/ adj masc
kabyler
Referit a la regió algeriana de Cabília, als seus habitants o la seva llengua.

cabilenc /ka.biˈɫeŋk/ /ka.βiˈɫeŋ/ /kə.biˈɫəŋk/ /kə.biˈɫɛŋk/ n masc
kabyler
Persona del poble amazic de la regió de Cabília.
(invariable) Variant de l'amazic parlat a Cabília, al litoral nord-est d’Algèria.

cabina /kaˈbi.na/ /kəˈβi.nə/ n fem
kabine

cabirol /ka.biˈɾɔɫ/ /kə.βiˈɾɔɫ/ n masc
rådyr

cable /ˈka.bɫe/ /ˈka.βɫe/ /ˈka.βɫə/ /ˈkab.bɫe/ /ˈkab.bɫə/ n masc
kabel

cabotatge /ka.boˈta.d͡ʒe/ /kə.boˈta.d͡ʒə/ /kə.buˈta.d͡ʒə/ /kə.βuˈta.d͡ʒə/ n masc
cabotage

cabra /ˈka.βɾə/ n fem
ged
Mamífer remugant que forma un gènere propi (Capra) en el que cal distingir com a més famós dels seus membres la cabra domèstica. Se les reconeix especialment per la seva habilitat en recórrer terrenys muntanyosos i per les seves característiques banyes que poden ser rectes o corbes i, fins i tot, caragolades.

cabrit /kəˈβɾit/ n masc
gedekid

cabusset /ka.buˈset/ /kə.buˈsət/ /kə.buˈsɛt/ /kə.βuˈsɛt/ n masc
lille lappedykker

cacau /kaˈkaw/ /kəˈkaw/ n masc
kakao
Llavor del Theobroma cacao, l'ingredient principal de la xocolata.

cacauet /ka.kaˈwet/ /kə.kəˈwət/ /kə.kəˈwɛt/ n masc
jordnød peanut

cactus /ˈkak.tus/ n masc
kaktus

cada /ˈka.ða/ /ˈka.ðə/ adj
hver

cadell /kaˈðeʎ/ /kəˈðeʎ/ n masc
hvalp
Cria del gos.

cadena /kaˈðe.na/ /kəˈðə.nə/ /kəˈðɛ.nə/ n fem
kæde
Filera de moltes anelles o baules enllaçades amb unes altres pels caps, generalment de metall, com per exemple un collar, la cadena del vàter, les cadenes del cotxe per a la neu, la cadena d'una bicicleta, etc.
serie
Successió, sèrie o encadenament d'esdeveniments o d'elements (per exemple, cadena hotelera, cadena de muntanyes, etc.)

cadernera /ka.ðeɾˈne.ɾa/ n fem
stillits stillids

cadi /ˈka.ði/ n neut
kadi
Jutge de causes civils al món musulmà.

cadira /kaˈði.ɾa/ /kaˈɾi.ɾa/ /kəˈði.ɾə/ n fem
stol
Moble utilitzat per seure i que té respatller.
(tennis) Seient situat al capdamunt d'una plataforma d'1,8 a 2,4 m d'altura situada a 1,2 m d'un dels extrems de la xarxa, on s'asseu el jutge de cadira.

cadmi n masc
cadmium

caduc /kaˈðuk/ /kəˈðuk/ adj masc
løvfældende

cadàver /kaˈða.veɾ/ /kaˈða.βer/ /kaˈða.βeɾ/ /kəˈða.vəɾ/ n masc
kadaver lig

cafeïna /ka.feˈi.na/ /kə.fəˈi.nə/ n fem
koffein

cafre /ˈka.fɾe/ /ˈka.fɾə/ n neut
kaffer
(ofensiu, obsolet) xosa, bantú

cafè n masc
kaffe kaffebønne
Establiment on se serveixen cafès (la beguda) i d’altres begudes (refrescs, conyac, vi, etc.).

cafè amb llet n masc
café au lait

cagar /kaˈɣa/ /kaˈɣaɾ/ /kəˈɣa/ v
skide

caiac /kaˈjak/ n masc
kajak

caixa /ˈka.ʃa/ /ˈkaj.ʃa/ n fem
kasse
Receptacle rígid relativament gran destinat a guardar-hi objectes, embalar-los o transportar-los, normalment és de fusta de forma rectangular o quadrada.

caixa negra /ˌka.ʃaˈne.ɣɾa/ /ˌka.ʃəˈnə.ɣɾə/ /ˌka.ʃəˈnɛ.ɣɾə/ /ˌkaj.ʃaˈne.ɣɾa/ n fem
sort boks

caixer /kajˈʃe/ /kajˈʃeɾ/ /kaˈʃeɾ/ /kəˈʃe/ n masc
kassedame
Persona encarregada de gestionar la caixa de diners.

cala /ˈka.ɫa/ /ˈka.ɫə/ n fem
vig
Forma de la costa en què la mar penetra en la terra en forma de C, quedant un espai apte per a treure i varar embarcacions.
Excavació al costat dels fonaments d'un edifici que s'omple de formigó per a reforçar la fonamentació.

calafatar /ka.ɫa.faˈta/ /ka.ɫa.faˈtaɾ/ /kə.ɫə.fəˈta/ v
kalfatre

calaix /kaˈɫajʃ/ /kəˈɫaj/ /kəˈɫaʃ/ n masc
skuffe

calamar /ka.ɫaˈmaɾ/ /kə.ɫəˈma/ /kə.ɫəˈmar/ n masc
blæksprutte

calamarsa /ka.ɫaˈmaɾ.sa/ /kə.ɫəˈmar.sə/ n fem
hagl

calavera /ka.ɫaˈve.ɾa/ /ka.ɫaˈβe.ɾa/ /kə.ɫəˈve.ɾə/ /kə.ɫəˈβe.ɾə/ n masc
kranie

calb /ˈkaɫp/ adj masc
skaldet

calc /ˈkaɫk/ n masc
oversættelseslån
Manlleu d'un mot o d'una locució que manté l'estructura de la llengua original fent una traducció de cada mot o de cada morfema.

calcani /kaɫˈka.ni/ /kəɫˈka.ni/ n masc
hælben

calci n masc
kalcium calcium

calcinar /kaɫ.siˈna/ /kaɫ.siˈnaɾ/ /kəɫ.siˈna/ v
gløde ud

calcita /kaɫˈsi.ta/ /kəɫˈsi.tə/ n fem
calcit

calculadora /kaɫ.ku.ɫaˈðo.ɾa/ n fem
lommeregner regnemaskine

calcular /kaɫ.kuˈɫa/ /kaɫ.kuˈɫaɾ/ /kəɫ.kuˈɫa/ v
beregne

calefacció /ka.ɫe.fak.siˈo/ /kə.ɫə.fək.siˈo/ n fem
opvarmning

calendari /ka.lenˈda.ɾi/ /ka.ɫenˈda.ɾi/ /kə.ɫənˈda.ɾi/ n masc
kalender

calendari gregorià n masc
den gregorianske kalender

calent /kaˈɫen/ /kaˈɫent/ /kəˈɫen/ /kəˈɫent/ adj masc
varm hed
De temperatura elevada.
liderlig
Excitat sexualment.

califa /kaˈɫi.fa/ /kəˈɫi.fə/ n masc
kalif

californi /kə.ɫiˈfɔr.ni/ n masc
californium

californià /kə.ɫi.foɾ.niˈa/ /kə.ɫi.fur.niˈa/ adj masc
californisk
Relatiu o pertanyent a Califòrnia.

californià /kə.ɫi.foɾ.niˈa/ /kə.ɫi.fur.niˈa/ n masc
californisk
Persona que habita o és originària de Califòrnia.

call /ˈkaʎ/ n masc
ligtorn
Durícia que es fa en la pell per fregament continuat.

callar /kaˈʎa/ /kaˈʎaɾ/ /kəˈʎa/ v
holde kæft
No dir cap paraula, deixar de pronunciar-les.

calma /ˈkaɫ.ma/ /ˈkaɫ.mə/ n fem
ro
Sensació de tranquil·litat.

calmar /kaɫˈma/ /kaɫˈmaɾ/ v
berolige

calor /kaˈɫo/ /kaˈɫoɾ/ n fem
varme
Situació en la qual la temperatura és superior a la normal.
Sensació de temperatura excessiva.
Forma d'energia que es produeix amb el moviment cinètic de les molècules d'un cos o partícula. Es mesura mitjançant la magnitud de la temperatura.

calorosament /ka.ɫoˌɾo.zaˈmen/ /ka.ɫoˌɾo.zaˈment/ /kə.ɫoˌɾo.zəˈment/ /kə.ɫuˌɾo.zəˈmen/ adv
varmt

calorós /ka.ɫoˈɾos/ /kə.ɫoˈɾos/ /kə.ɫuˈɾos/ adj masc
varm

calostre /kaˈɫɔs.tɾe/ /kəˈɫɔs.tɾə/ n masc
råmælk

calumniar /ka.ɫum.niˈa/ /ka.ɫum.niˈaɾ/ /kə.ɫum.niˈa/ v
bagtale

calze /ˈkaɫ.ze/ /ˈkaɫ.zə/ n masc
kalk
Estri en forma de copa que es fa servir en la litúrgia catòlica.
En arqueologia, tipus de copa de metall, relacionada amb l'antiga cultura grega.

cal·ligrafia /ka.ɫi.ɣɾaˈfi.a/ /kaɫ.ɫi.ɣɾaˈfi.a/ /kə.ɫi.ɣɾəˈfi.ə/ /kəɫ.ɫi.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
kalligrafi

cal·lígraf /kaɫˈɫi.ɣɾaf/ /kaˈɫi.ɣɾaf/ /kəɫˈɫi.ɣɾəf/ /kəˈɫi.ɣɾəf/ n masc
kalligraf

calç /ˈkaɫs/ n fem
kalk

calçada /kaɫˈsa.ða/ n fem
kørebane

calçar /kaɫˈsa/ /kaɫˈsaɾ/ /kəɫˈsa/ v
sko
Posar calçat als peus.
Tenir una mida de sabata.

calçat /kaɫˈsat/ n masc
fodtøj sko

calçotets /kaɫ.soˈtets/ /kəɫ.soˈtəts/ /kəɫ.suˈtɛts/ n masc
underbukser

calèndula /kaˈɫɛn.du.ɫa/ /kəˈɫɛn.du.ɫə/ n fem
morgenfrue

cama /ˈka.ma/ n fem
ben
Extremitat inferior del cos humà, sovint excloent el peu.

camafeu /ka.maˈfɛw/ /kə.məˈfɛw/ n masc
kamé

camaleó /ka.ma.ɫeˈo/ /kə.mə.ɫəˈo/ n masc
kamæleon

camarada /ka.maˈɾa.ða/ /kə.məˈɾa.ðə/ n neut
kammerat
Company amb qui es comparteixen afinitats.

camarlenc /ka.maɾˈɫeŋk/ /kə.məɾˈɫɛŋ/ n masc
camerlengo

cambodjà /kam.bodˈd͡ʒa/ /kəm.bodˈʒa/ /kəm.budˈʒa/ adj masc
cambodianer
Relatiu o pertanyent a Cambodja.

cambodjà /kam.bodˈd͡ʒa/ /kəm.bodˈʒa/ /kəm.budˈʒa/ n masc
cambodianer
Persona que habita o és originària de Cambodja.
(invariable) Llengua austroasiàtica pròpia de Cambodja.

cambrer /kamˈbɾe/ /kamˈbɾeɾ/ n masc
tjener
Persona encarregada de netejar les cambres i les zones de servei comunes, especialment als hotels o serveis de transport.
Persona encarregada del servei de les taules a un establiment de restauració, com ara un restaurant, un bar o un cafè.

camell /kaˈmeʎ/ n masc
kamel
Gènere d'ungulats de la família dels camèlids (Camelus), amb un o dos geps remarcats carregats de greix a l'esquena (el nombre de geps depèn de l'espècie), robusts, i usats sovint com a animals de càrrega pels països més calorosos, ja que resisteixen bé les temperatures elevades.

camerunès /ka.me.ɾuˈnes/ /kə.mə.ɾuˈnəs/ /kə.mə.ɾuˈnɛs/ adj masc
camerouner
Relatiu o pertanyent al Camerun.

camerunès /ka.me.ɾuˈnes/ /kə.mə.ɾuˈnəs/ /kə.mə.ɾuˈnɛs/ n masc
camerouner
Persona que habita o és originària de Camerun.

caminar /ka.miˈna/ /ka.miˈnaɾ/ v
gå

camisa /kaˈmi.za/ /kəˈmi.ə/ n fem
bluse skjorte
Peça de roba que es posa al tronc.

camió /ka.miˈo/ n masc
lastbil lastvogn
Vehicle de càrrega terrestre i autopropulsat de mida gran i de gran potència que duu la càrrega separada de la cabina (normalment en una caixa o en un remolc).

camp /ˈkam/ /ˈkamp/ /ˈkamp/ n masc
mark felt
Extensió de terrenys fora de la ciutat, ocupats per conreus, boscos, etc.
bane mark
(esports de pilota) Cadascuna de les dues meitats en què queda dividit un camp de joc per la línia central, defensada per un dels dos adversaris i atacada per l'altre.

camp de golf n masc
golfbane

campana /kamˈpa.na/ /kəmˈpa.nə/ n fem
klokke

campanya /kamˈpa.ɲa/ /kəmˈpa.ɲə/ n fem
kampagne

camperol /kam.peˈɾɔɫ/ /kəm.pəˈɾɔɫ/ n masc
bonde

campionat /kam.pi.oˈnat/ /kəm.pi.oˈnat/ /kəm.pi.uˈnat/ n masc
mesterskab

campió /kam.piˈo/ /kəm.piˈo/ n masc
mester champion

camuflar /ka.muˈfɫa/ /ka.muˈfɫaɾ/ /kə.muˈfɫa/ v
camouflere sløre

camí /kaˈmi/ n masc
vej

canadenc /ka.naˈðeŋ/ /ka.naˈðeŋk/ /kə.nəˈðəŋk/ /kə.nəˈðɛŋ/ /kə.nəˈðɛŋk/ adj masc
canadisk
Relatiu o pertanyent al Canadà.

canadenc /ka.naˈðeŋ/ /ka.naˈðeŋk/ /kə.nəˈðəŋk/ /kə.nəˈðɛŋ/ /kə.nəˈðɛŋk/ n masc
kanadisk
Persona que habita o és originària del Canadà.

canal /kaˈnaɫ/ n masc
kanal
Camí excavat, en forma de vall, per desviar l'aigua d'un riu.
Pas estret que comunica l'aigua de dos mars o oceans.
(bowling) Cadascun dels dos solcs situats a banda i banda d'una pista de bowling per a recollir les boles que surten dels seus límits i conduir-les fins al final.

canari n masc
kanariefugl
(ocells) Moixó de la família dels fringíl·lids de cant similar al de la cadernera i plomatge groc i originari de les Illes Canàries (Serinus canarius).

canceller /kan.seˈʎe/ /kan.seˈʎeɾ/ /kən.səˈʎe/ n masc
kansler

cancel·lar /kan.seɫˈɫa/ /kan.seɫˈɫaɾ/ /kan.seˈɫa/ /kən.səɫˈɫa/ /kən.səˈɫa/ v
aflyse
Deixar sense efecte un registre, document, acte jurídic, compromís.

candela /kanˈdɛ.ɫa/ /kanˈdɛ.ɫɛ/ /kanˈdɛ.ɾa/ /kənˈdə.ɫə/ /kənˈdɛ.ɫə/ n fem
lys

candidat /kan.diˈðat/ /kən.diˈðat/ n masc
kandidat

canell /kaˈneʎ/ n masc
håndled

canelobre /ka.neˈlɔ.βɾe/ /kə.nəˈɫɔ.βɾə/ n masc
kandelaber

cangur /kaŋˈɡuɾ/ n masc
kænguru
Marsupial d'Austràlia i illes pròximes caracteritzat per tenir la part posterior més desenvolupada, que li permet de caminar a salts, i les femelles disposen d'una bossa a l'abdomen amb les glàndules mamàries.

cangur /kaŋˈɡuɾ/ n neut
babysitter aftenvagt
(castellanisme) Mainader o mainadera a hores convingudes.

canonada /ka.noˈna.ða/ /kə.noˈna.ðə/ /kə.nuˈna.ðə/ n fem
rør

canonge /kaˈnɔɲ.d͡ʒe/ /kəˈnɔɲ.ʒə/ n masc
korherre

cansalada /kən.səˈɫa.ðə/ n fem
flæsk
(aliments) Part grassa del porc, compresa entre la pell i la carn, normalment tallada en penques i conservada en salaó.

cansament /kan.saˈmen/ /kan.saˈment/ /kən.səˈmen/ /kən.səˈment/ n masc
træthed

cansat /kanˈsat/ /kənˈsat/ adj masc
træt

cantant /kanˈtan/ /kanˈtant/ /kənˈtan/ /kənˈtant/ n neut
sanger

cantar /kanˈta/ /kanˈtaɾ/ v
synge
Produir música amb la veu.

cantautor /kan.tawˈto/ /kan.tawˈtoɾ/ /kən.təwˈto/ n masc
sangskriver

cantimplora /kan.timˈpɫɔ.ɾa/ /kan.timˈpɫɔ.ɾɔ/ /kən.timˈpɫɔ.ɾə/ n fem
feltflaske
Recipient, normalment aplanat i amb coberta tèrmica, que serveix per a portar-hi aigua fresca.

cantonada /kan.toˈna.ða/ /kən.toˈna.ðə/ /kən.tuˈna.ðə/ n fem
hjørne
Encreuament de dos carrers.
(hoquei sobre gel) Cadascun dels quatre angles arrodonits d'una pista de joc, delimitats per les tanques laterals i les tanques de fons.

cantonès /kan.toˈnes/ /kən.toˈnəs/ /kən.tuˈnɛs/ adj masc
kantonesisk
Relatiu o pertanyent a Canton o al seu dialecte propi.

cantonès /kan.toˈnes/ /kən.toˈnəs/ /kən.tuˈnɛs/ n masc
kantonesisk
Persona que habita o és originària de Canton.
Dialecte del xinès parlat majoritàriament a la zona de Canton.

cantàrida /kanˈta.ɾi.ða/ /kənˈta.ɾi.ðə/ n fem
spansk flue

canvi /ˈkam.bi/ /ˈkaɱ.vi/ /ˈkaɱ.vi/ n masc
ændring
Acció i efecte de canviar.
småpenge
(no comptable) Diners retornats al comprador quan paga amb una unitat de valor superior al preu.

canviar /kam.biˈa/ /kaɱ.viˈaɾ/ /kəɱ.viˈa/ v
ændre forandre
Modificar, fer diferent, variar.
forandre ændre
Prendre i donar una cosa per altre que se'n rep o dona.
(esports de pilota) Reemplaçar un titular per un suplent en el transcurs d'un partit o una partida d'un esport d'equip.

canyella /kaˈɲe.ʎa/ n fem
kanel
Planta aromàtica emprada per aromatitzar aliments i perfums, es ven en forma de palets o canyetes.

cançó n fem
sang vise
Conjunt de notes harmonioses que es poden cantar.

caníbal /kaˈni.baɫ/ /kəˈni.βəɫ/ n neut
kannibal
antropòfag

canó /kaˈno/ n masc
kanon
Part d'una arma de foc en forma de tub que defineix la direcció del projectil.

caos /ˈka.os/ /ˈka.us/ n masc
kaos rod

cap n masc
hoved
(anatomia) Part superior i anterior del cos d'un animal.
Part superior del cos de l'ésser humà, considerada com a seu del pensament, l'intel·lecte, judici, talent, seny.
Lloc de preferència, central.
Localitat principal d'un territori; capital.
La part més alta d'una cosa.
Individu considerat com a membre d’una col·lectivitat.
Extremitat en general.
Part anterior, per on comença una cosa.
Part final, per on acaba una cosa.
Part de terra que s'endinsa en la mar.
(nàutica) corda
En un repartiment, cadascun dels participants.
(golf) Part final d'un bastó, que impacta en la bola en executar el colp.
(pilota basca) Part més ampla d'una eina.
(bàdminton) base

cap de setmana n masc
weekend

capa /ˈka.pa/ /ˈka.pə/ n fem
lag
Extensió uniforme de material que cobreix alguna cosa.

capacitat /ka.pa.siˈtat/ n fem
kapacitet
Contingut que cap en un espai concret.

capatàs /ka.paˈtas/ /kə.pəˈtas/ n masc
formand

capbussar /ˌkab.buˈsa/ /ˌkab.buˈsaɾ/ v
dykke
Ficar sota l'aigua amb ímpetu o de cop.

capella /kaˈpe.ʎa/ /kəˈpe.ʎə/ n fem
kapel

capellà /ka.peˈʎa/ /kə.pəˈʎa/ n masc
kapellan
Sacerdot titular d'una capellania.

capfoguer /ˌkap.foˈɣe/ /ˌkap.foˈɣeɾ/ /ˌkap.fuˈɣe/ n masc
ildbuk

capgròs /ˌkabˈɡɾɔs/ n masc
haletudse
Larva d'amfibi amb cua i sense potes.

capibara /ka.piˈβa.ɾa/ /kə.piˈβa.ɾə/ n masc
kapivar flodsvin

capil·lar /ka.piɫˈɫaɾ/ /ka.piɫˈɫaɾ/ /ka.piˈɫaɾ/ /kə.piɫˈɫar/ /kə.piɫˈɫaɾ/ /kə.piˈɫar/ n masc
kapillær
(anatomia) vas capil·lar

capital /ka.piˈtaɫ/ n fem
hovedstad
Població on es reuneixen les principals administracions d'una entitat política.

capitalisme /ka.pi.taˈɫiz.me/ n masc
kapitalisme

capitell /ka.piˈteʎ/ /kə.piˈteʎ/ n masc
kapitæl

capità /ka.piˈta/ n masc
kaptajn

capoll /kaˈpoʎ/ n masc
knop
(morfologia vegetal) Fase del desenvolupament de les flors en la qual els pètals no s’han separat encara.

caporal /ka.poˈɾaɫ/ /kə.poˈɾaɫ/ /kə.puˈɾaɫ/ n masc
korporal

capot /kaˈpɔt/ /kəˈpɔt/ n masc
kappe

capota /kaˈpɔ.ta/ /kaˈpɔ.tɔ/ /kəˈpɔ.tə/ n fem
kaleche
Capell lleuger de dona.
Coberta lleugera d’alguns vehicles.

capricorn /ka.pɾiˈkɔɾn/ /kə.pɾiˈkorn/ /kə.pɾiˈkɔɾn/ n neut
stenbuk

captaire /kapˈtaj.ɾe/ n neut
tigger

captiu /kapˈtiw/ /kəpˈtiw/ n masc
fange

caputxa /kaˈpu.t͡ʃa/ n fem
hætte
Part d’una indumentària destinada a cobrir el cap.

caputxino /ka.puˈt͡ʃi.no/ /kə.puˈt͡ʃi.no/ /kə.puˈt͡ʃi.nu/ n masc
cappuccino

capvespre /ˌkabˈbes.pɾe/ /ˌkabˈves.pɾe/ /ˌkabˈves.pɾə/ n masc
tusmørke
Última part de la tarda quan el sol ja s'ha post i fosqueja.

capítol /kaˈpi.toɫ/ /kəˈpi.toɫ/ /kəˈpi.tuɫ/ n masc
kapitel
Cadascuna de les parts en què es divideix una narració.
Sala d'un monestir on es reuneixen els monjos per prendre decisions.

capó /kaˈpo/ /kəˈpo/ n masc
kapun
Pollastre que ha estat castrat i després engreixat.

car /ˈka/ /ˈkar/ /ˈkaɾ/ adj masc
dyr
De preu elevat.
kære
Estimat, volgut.

car /ˈka/ /ˈkar/ /ˈkaɾ/ conjunction
siden

cara /ˈka.ɾa/ n fem
ansigt
(anatomia) Rostre.

carabassa /kə.ɾəˈβa.sə/ /kərˈβa.sə/ n fem
græskar
Fruit gran i sovint ataronjat que cria la carabassera. Moltes varietats són comestibles.

característic /ka.ɾak.teˈɾis.tik/ /kə.ɾək.təˈɾis.tik/ adj masc
karakteristisk

característica /ka.ɾak.teˈɾis.ti.ka/ /kə.ɾək.təˈɾis.ti.kə/ adj fem
karakteristik
Forma femenina de característic.

caragol /ka.ɾaˈɣɔɫ/ /kə.ɾəˈɣɔɫ/ /kərˈɡɔɫ/ n masc
snegle
(zoologia) Mol·lusc de la classe gastròpode, amb la característica de la torsió i la closca en espiral.
(col·loquial) diners
skrue
Objecte en forma d'espiral: escala de caragol, un caragol de cabells, etc.
(anatomia) Una de les tres cavitats internes de l'orella, que té forma en espiral.

caramel /ka.ɾaˈmɛɫ/ /kə.ɾəˈmɛɫ/ /kərˈmɛɫ/ n masc
karamel
Pasta de sucre cremat.
bonbon
Dolç fet amb pasta de sucre i essències.

caramell /ka.ɾaˈmeʎ/ /kə.ɾəˈmeʎ/ n masc
istap

caravanserrall /ka.ɾa.van.seˈraʎ/ /ka.ɾa.βan.seˈraʎ/ /kə.ɾə.vən.səˈraʎ/ /kə.ɾə.βən.səˈraʎ/ n masc
karavanestation karavanserai

caravel·la /ka.ɾaˈvɛɫ.ɫa/ /ka.ɾaˈβɛ.ɫa/ /ka.ɾaˈβɛ.ɫɛ/ /ka.ɾaˈβɛɫ.ɫa/ /kə.ɾəˈvɛɫ.ɫə/ /kə.ɾəˈβɛ.ɫə/ /kə.ɾəˈβɛɫ.ɫə/ n fem
karavel

carboni /kərˈbɔ.ni/ n masc
carbon kulstof

carbó /kaɾˈbo/ n masc
kul
Nom genèric donat a dos tipus de materials (carbó vegetal i carbó mineral) orgànics, sòlids i de color negre utilitzats com a combustible per la seva gran quantitat de carboni.
(botànica) Nom comú de les malalties de les plantes produïdes per fongs ustilaginals.

carcaix /kaɾˈkajʃ/ /kərˈkaʃ/ n masc
kogger

carcinoma /kaɾ.siˈno.ma/ /kər.siˈno.mə/ n masc
karcinom

card /ˈkart/ n masc
tidsel

cardar /karˈða/ /kaɾˈða/ /kaɾˈðaɾ/ /kərˈda/ v
kneppe
(vulgarisme) Fer l'acte sexual.

cardenal /kər.dəˈnaɫ/ n masc
kardinal
En l'Església Catòlica, el càrrec superior a un bisbe.

cardinal /kaɾ.ðiˈnaɫ/ /kər.diˈnaɫ/ adj
grund-

cardiologia /kar.ði.o.ɫoˈʒi.a/ /kaɾ.ði.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /kər.di.u.ɫuˈʒi.ə/ /kər.ði.u.ɫuˈʒi.ə/ /kəɾ.ði.o.ɫoˈʒi.ə/ n fem
kardiologi

carelià /ka.ɾe.ɫiˈa/ /kə.ɾə.ɫiˈa/ n masc
karelsk
Individu finès oriental originari de Carèlia.
(invariable) Llengua baltofinesa parlada a Carèlia i territoris adjacents.

caribeny /kə.ɾiˈbəɲ/ /kə.ɾiˈbɛɲ/ /kə.ɾiˈβɛɲ/ adj masc
caribisk

caricatura /ka.ɾi.kaˈtu.ɾa/ /kə.ɾi.kəˈtu.ɾə/ n fem
karikatur

carilló /ka.ɾiˈʎo/ /kə.ɾiˈʎo/ n masc
klokkespil
Instrument idiòfon de percussió consistent en una sèrie de làmines metàl·liques que hom fa sonar amb baquetes de fusta.

carisma /kaˈɾiz.ma/ /kəˈɾiz.mə/ n masc
karisma

caritat /kə.ɾiˈtat/ n fem
velgørenhed

carn n fem
kød

carnívor /karˈni.βor/ /kaɾˈni.voɾ/ /kaɾˈni.βoɾ/ /kərˈni.vur/ /kərˈni.βur/ /kəɾˈni.voɾ/ adj masc
kødæder

carpa /ˈkar.pə/ /ˈkaɾ.pa/ n fem
karpe
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Cyprinus carpio)

carpeta /kərˈpɛ.tə/ n masc
mappe
Objecte per a organitzar i desar documents, consistent en un parell de cobertes.
(informàtica) Element d'una estructura d'arxius que els agrupa i que s'organitza normalment en forma jeràrquica.

carregador /ka.re.ɣaˈðo/ /ka.re.ɣaˈðoɾ/ /kə.rə.ɣəˈðo/ n masc
oplader
Aparell que serveix per a carregar un acumulador.

carregar /ka.reˈɣa/ /ka.reˈɣaɾ/ /kə.rəˈɣa/ v
indlæse
Portar pes al damunt amb la intenció de transportar-lo.
(informàtica) Transferir dades d'un emmagatzematge auxiliar a la memòria de l'ordinador.

carrer /kaˈre/ /kəˈre/ n masc
gade
En un nucli de població, lloc per on hi circula la gent i els vehicles que és l'origen o el resultat de l'organització de l'espai edificat.

carrera /kaˈre.ɾa/ /kəˈre.ɾə/ n fem
karriere
Trajectòria professional o pública.

carretera /ka.reˈte.ɾa/ n fem
vej
Via que uneix dues poblacions i que és apta per a la circulació de vehicles.

carretó /ka.reˈto/ /kə.rəˈto/ n masc
trillebør

carreu /kaˈrew/ /kaˈrɛw/ /kəˈrəw/ /kəˈrɛw/ n masc
kvadersten

carro /ˈka.ro/ /ˈka.ru/ n masc
kærre
Vehicle tirat per animals i que corre sobre rodes destinat a transportar objectes o persones.

carronya /kaˈro.ɲa/ /kəˈro.ɲə/ n fem
ådsel

carruatge /ka.ruˈa.d͡ʒe/ /kə.ruˈa.d͡ʒə/ n masc
hestevogn

carta /ˈkaɾ.ta/ n fem
brev
Document escrit per a comunicar amb una altra persona, generalment amb una estructura formal.
spillekort
Sinònim de mapa., especialment de navegació.

carter /karˈte/ /kaɾˈteɾ/ /kərˈte/ n masc
postbud

cartera /kaɾˈte.ɾa/ /kərˈte.ɾə/ n fem
tegnebog
Bossa prima i rectangular de pell, plàstic o altres materials tous, utilitzada per guardar-hi diners (en forma de bitllets), targetes i documentació.

cartesià /kaɾ.te.ziˈa/ /kər.tə.ziˈa/ adj masc
kartesisk

cartutx /kaɾˈtut͡ʃ/ /kərˈtut͡ʃ/ n masc
patron
En les armes lleugeres, conjunt de beina i bala travades.
Element canviable de les màquines d'escriure i de les impressores que conté la tinta.

cartílag /kaɾˈti.ɫak/ /kərˈti.ɫək/ n masc
brusk

cartó /kaɾˈto/ /kərˈto/ n masc
karton

carxofa /karˈt͡ʃɔ.fa/ /kaɾˈt͡ʃɔ.fɔ/ /kərˈʃɔ.fə/ n fem
artiskok

caràcter /kaˈɾak.teɾ/ /kəˈɾak.tə/ n masc
tegn
Signe gràfic, usat sobretot en impressió o informàtica.
karakter
Tret dominant que permet reconèixer o diferenciar.

caròtide /kaˈɾɔ.ti.ðe/ /kəˈɾɔ.ti.ðə/ n fem
halspulsåre

cas n masc
fald
(lingüística) Categoria gramatical que marca la funció sintàctica d’un mot.

casa /ˈka.za/ n fem
hus hjem
Edifici destinat a l'habitatge de persones, llar.

casament /ka.zaˈmen/ /ka.zaˈment/ /kə.zəˈmen/ /kə.zəˈment/ n masc
bryllup
Acte amb què s'estableix un matrimoni.

casar /kaˈza/ /kaˈzaɾ/ v
gifte sig
Contraure matrimoni.
Unir o ajuntar una cosa amb una altra.

casat /kaˈzat/ /kəˈzat/ adj masc
gift

casc /ˈkask/ n masc
hjelm
Peça dura que cobreix el cap com a defensa en certes activitats: bombers, motoristes, policia, esportistes.

cascada /kasˈka.ða/ n fem
vandfald
Salt d’aigua d’un corrent de gran amplitud o cabdal o bé en un conjunt de salts.

cascavell /kas.kaˈveʎ/ /kas.kaˈβeʎ/ /kəs.kəˈveʎ/ n masc
bjælde

caspa /ˈkas.pa/ /ˈkas.pə/ n fem
skæl

cassola /kaˈsɔ.ɫa/ /kaˈsɔ.ɫɔ/ /kəˈsɔ.ɫə/ n fem
kasserolle

cassó /kaˈso/ /kəˈso/ n masc
kasserolle
Pot amb mànec que es posa al foc per a escalfar líquids.

cast /ˈkast/ adj masc
kysk

casta /ˈkas.ta/ /ˈkas.tə/ n fem
kaste

castanya n fem
kastanje kastanie
(botànica) Fruit del castanyer, de color marró fosc brillant, que es cull a la tardor i és comestible.

castedat /kas.teˈðat/ /kəs.təˈðat/ n fem
kyskhed

castell /kasˈteʎ/ n masc
slot borg
Fortificació defensiva.

castellà adj masc
spansk
Relatiu a la llengua originària de Castella.

castellà n masc
castiliansk
Natural de Castella.
spansk
(masculí singular) Llengua pròpia de Castella.

castigar /kas.tiˈɣa/ /kas.tiˈɣaɾ/ /kəs.tiˈɣa/ v
straffe
Imposar un càstig a algú o sancionar una falta amb un càstig.

castor /kasˈto/ /kəsˈto/ n masc
bæver
Gènere de mamífer rosegador semiaquàtic de la família dels castòrids que destaca per la seva habilitat per construir preses i caus.

castrar /kasˈtɾa/ /kasˈtɾaɾ/ /kəsˈtɾa/ v
kastrere
Extirpar els òrgans reproductors.

cataclisme /ka.taˈkɫiz.me/ /kə.təˈkɫiz.mə/ n masc
oversvømmelse

catacumba /ka.taˈkum.ba/ /kə.təˈkum.bə/ n fem
katakombe
Lloc subterrani i sovint secret on s'enterren morts i sovint també es practiquen actes religiosos, en especial les de l'antiga Roma, famoses pels seus complicats circuits.

catalitzar /ka.ta.ɫiˈd͡za/ /ka.ta.ɫiˈza/ /ka.ta.ɫiˈzaɾ/ v
katalysere

català adj masc
catalansk catalonsk
Relatiu o pertanyent a Catalunya, als seus habitants o a la llengua catalana.

català n masc
catalansk
Natural de Catalunya.
catalansk catalan
(masculí singular) Llengua històricament parlada a Catalunya, Andorra, País Valencià, les illes Balears, la Catalunya Nord, l'Alguer i la Franja de Ponent.

catalític /ka.taˈɫi.tik/ /kə.təˈɫi.tik/ adj masc
katalytisk

cataplasma /ka.taˈpɫaz.ma/ /kə.təˈpɫaz.mə/ n masc
grødomslag
Composició calmant i emol·lient que es posa entre dues gases i s'aplica sobre la pell.

catapulta /ka.taˈpuɫ.ta/ /kə.təˈpuɫ.tə/ n fem
katapult
Arma de l'antiguitat i l'edat mitjana que mitjançant la tensió acumulada en la torsió de fustes o bé amb l'empenta de contrapesos era capaç de llançar projectils pesants a certa distància.

catapultar /ka.ta.puɫˈta/ /ka.ta.puɫˈtaɾ/ /kə.tə.puɫˈta/ v
fare

catarro /kaˈta.ro/ /kəˈta.ro/ /kəˈta.ru/ n masc
katar
Inflamació d’una membrana mucosa, generalment amb hipersecreció.

catarsi /kaˈtaɾ.si/ /kəˈtar.si/ n fem
katarsis

catedral /ka.teˈðɾaɫ/ n fem
domkirke katedral

categoria /ka.te.ɣoˈɾi.a/ /kə.tə.ɣoˈɾi.ə/ /kə.tə.ɣuˈɾi.ə/ n fem
kategori

categoria lèxica n fem
ordklasse

categoritzar /ka.te.ɣo.ɾiˈd͡za/ /ka.te.ɣo.ɾiˈza/ /ka.te.ɣo.ɾiˈzaɾ/ /kə.tə.ɣo.ɾiˈd͡za/ /kə.tə.ɣu.ɾiˈd͡za/ v
kategorisere

catet /kaˈtet/ /kəˈtɛt/ n masc
katete

catifa /kaˈti.fa/ n fem
tæppe

catió /ka.tiˈo/ /kə.tiˈo/ n masc
kation

catorze /kaˈtoɾ.ze/ number
fjorten

catorzè /ka.toɾˈze/ /kə.toɾˈzə/ /kə.turˈzɛ/ number
fjortende

catxalot /ka.t͡ʃaˈɫɔt/ /kə.t͡ʃəˈɫɔt/ n masc
kaskelothval kaskelot

catxel /kaˈt͡ʃɛɫ/ /kəˈt͡ʃɛɫ/ n masc
almindelige hjertemusling

catàlisi /kaˈta.ɫi.zi/ n fem
katalyse

catàstrofe /kaˈtas.tɾo.fe/ /kəˈtas.tɾo.fə/ /kəˈtas.tɾu.fə/ n fem
katastrofe
Desgràcia gran, especialment quan hi ha víctimes mortals.

catàstrofe natural n fem
naturkatastrofe

catòlic /kaˈtɔ.ɫik/ adj masc
katolik
Dit del qui pertany a la religió cristiana que accepta la universalitat de l'autoritat del Papa.

cau /ˈkaw/ n masc
hule
Forat en terra on certes bèsties s’hi amaguen.

caucàsic /kawˈka.zik/ /kəwˈka.zik/ adj masc
kaukasisk

caure /ˈkaw.ɾe/ v
falde
Precipitar-se cap a baix per pèrdua de l'equilibri o acció de la gravetat.
Escaure's en cert temps o cert lloc.

causa /ˈkaw.za/ n fem
årsag
Motiu, explicació, el perquè.

causar /kawˈza/ /kawˈzaɾ/ /kəwˈza/ v
forårsage

cautela /kawˈtɛ.ɫa/ /kawˈtɛ.ɫɛ/ /kəwˈtɛ.ɫə/ n fem
forsigtighed

cavalcada /ka.vaɫˈka.ða/ /ka.βaɫˈka.ða/ /kə.vəɫˈka.ðə/ /kə.βəɫˈka.ðə/ n fem
kavalkade
Comitiva a cavall.

cavall /kaˈval/ /kaˈvaʎ/ /kaˈβaʎ/ /kəˈvaʎ/ n masc
hest
(mamífers) Mamífer domèstic ungulat (Equus caballus), de la família dels èquids, utilitzat per l'home per a cavalcar o com a animal de tir.
springer hest
(escacs) Peça dels escacs amb la forma del cap i el coll de l'animal, la qual es pot moure només dues caselles cap endavant i una cap al costat o dues cap a un costat i una cap endavant.
vallak
(pilota basca) Jugada ofensiva de la modalitat de frontennis consistent a llançar la pilota contra el frontis de manera que toqui a continuació la paret esquerra i vagi a la paret de rebot.

cavall de mar n masc
søhest

cavaller /ka.vaˈʎeɾ/ /ka.βaˈʎe/ /kə.vəˈʎe/ /kə.βəˈʎe/ n masc
ridder
Soldat medieval de categoria, honrat amb la cavalleria per un senyor feudal.

cavalleria /ka.va.ʎeˈɾi.a/ /ka.βa.ʎeˈɾi.a/ /kə.və.ʎəˈɾi.ə/ /kə.βə.ʎəˈɾi.ə/ n fem
kavaleri
Tropa que va a cavall, modernament amb vehicles motoritzats i blindats, en contraposició a la infanteria que va a peu.

cavallets /ka.vaˈʎets/ /ka.βaˈʎets/ /kə.vəˈʎəts/ /kə.vəˈʎɛts/ /kə.βəˈʎɛts/ n masc
karrusel
Atracció infantil de fira que consisteix en una plataforma giratòria accionada mecànicament damunt la qual s'instal·len diversos artificis perquè els infants hi puguin pujar.

cavar /kaˈvaɾ/ /kaˈβa/ /kəˈva/ /kəˈβa/ v
grave

caviar /ka.viˈaɾ/ /ka.βiˈar/ /ka.βiˈaɾ/ /kə.viˈaɾ/ /kə.βiˈar/ n masc
kaviar

cavitat abdominal n fem
bughule

caça /ˈka.sa/ /ˈka.sə/ n fem
jagt
Acció de caçar.

caçador /ka.saˈðo/ /ka.saˈðoɾ/ /kə.səˈðo/ n masc
jæger

caçar /kaˈsa/ /kaˈsaɾ/ v
jage

ceba /ˈsə.bə/ /ˈsɛ.bə/ /ˈsɛ.βə/ n fem
løg

cec adj
blind
Que no hi veu.

cec n masc
blindtarm
(anatomia) Porció de l'intestí gros en cul-de-sac situada entre l'ili i el còlon.

cedir /seˈði/ /seˈðiɾ/ /səˈði/ v
give efter

cegar /seˈɣa/ /seˈɣaɾ/ /səˈɣa/ v
blænde

ceguesa /seˈɣe.za/ /səˈɣə.zə/ /səˈɣɛ.zə/ n fem
blindhed

cel n masc
himmel himmerig
Volta celeste, capa que envolta la Terra, espai aeri on es troben els núvols.
Espai sense límits visibles, des d'un punt de vista terrestre, on són les estrelles.

celebració /se.ɫe.bɾa.siˈo/ /sə.ɫə.βɾə.siˈo/ n fem
fest

celebrar /se.ɫeˈbɾaɾ/ /se.ɫeˈβɾa/ v
fejre
Fer activitats festives.

celebritat /se.ɫe.bɾiˈtat/ /sə.ɫə.βɾiˈtat/ n fem
berømthed

cella /ˈse.ʎa/ /ˈsə.ʎə/ /ˈsɛ.jə/ /ˈsɛ.ʎə/ n fem
øjenbryn
Cadascuna de les zones que sobresurten lleugerament de la cara i que es troben pel damunt d'un ull per fer-li de visera.

celler /seˈʎe/ /seˈʎeɾ/ /səˈʎe/ n masc
vinkælder

celta /ˈsɛɫ.ta/ /ˈsɛɫ.tə/ /ˈsɛɫ.tɛ/ n neut
kelter
Individu pertanyent a la cultura principal que habità Europa en l'antiguitat.

cel·la /ˈsɛ.ɫa/ /ˈsɛ.ɫə/ /ˈsɛ.ɫɛ/ /ˈsɛɫ.ɫa/ /ˈsɛɫ.ɫə/ n fem
celle

cel·lofana /se.ɫoˈfa.na/ /seɫ.ɫoˈfa.na/ /sə.ɫuˈfa.nə/ /səɫ.ɫoˈfa.nə/ /səɫ.ɫuˈfa.nə/ n fem
cellofan

cel·lular /se.ɫuˈɫaɾ/ /seɫ.ɫuˈɫaɾ/ /sə.ɫuˈɫar/ /səɫ.ɫuˈɫar/ /səɫ.ɫuˈɫaɾ/ adj
celle

cel·lulitis /se.ɫuˈɫi.tis/ /seɫ.ɫuˈɫi.tis/ /sə.ɫuˈɫi.tis/ /səɫ.ɫuˈɫi.tis/ n fem
Zellulitis cellulitis

cel·lulosa /se.ɫuˈɫo.za/ /seɫ.ɫuˈɫo.za/ /sə.ɫuˈɫo.zə/ /səɫ.ɫuˈɫo.zə/ n fem
cellulose

cementiri /se.menˈti.ɾi/ n masc
kirkegård begravelsesplads

cendra /ˈsɛn.dɾa/ /ˈsɛn.dɾɛ/ n fem
aske

cendrer /senˈdɾe/ /senˈdɾeɾ/ /sənˈdɾe/ n masc
askebæger

cenotafi /se.noˈta.fi/ /sə.noˈta.fi/ /sə.nuˈta.fi/ n masc
kenotaf

censurar /sen.suˈɾa/ /sen.suˈɾaɾ/ /sən.suˈɾa/ v
censurere
Recriminar, condemnar alguna cosa.

cent /ˈsen/ /ˈsent/ number
hundrede hundred

centellejar /sen.te.ʎeˈd͡ʒa/ /sen.te.ʎeˈd͡ʒaɾ/ /sen.te.ʎeˈʒa/ /sən.tə.ʎəˈd͡ʒa/ /sən.tə.ʎəˈʒa/ v
funkle

central /senˈtɾaɫ/ adj
central

central nuclear n fem
atomkraftværk

centre /ˈsen.tɾe/ n masc
centrum
El més distant o retirat de la superfície exterior d'una cosa.
Lloc d'on surten o a on convergeixen accions particulars coordenades.

centímetre /senˈti.me.tɾe/ n masc
centimeter
Unitat de longitud del sistema cegesimal equivalent a la centèsima part d'un metre. Símbol cm.

ceptre /ˈsep.tɾe/ /ˈsep.tɾə/ n masc
scepter

cera /ˈse.ɾa/ /ˈsə.ɾə/ /ˈsɛ.ɾə/ n fem
voks

cercar /serˈka/ /seɾˈka/ /seɾˈkaɾ/ v
søge
Explorar l’entorn per tal de trobar, de descobrir, quelcom o algú.

cercle /ˈseɾ.kɫe/ n masc
cirkel
Part interior d'una circumferència, figura geomètrica sense cap costat.

cereal /se.ɾeˈaɫ/ /sə.ɾeˈaɫ/ n masc
korn

cerebel /se.ɾeˈbɛɫ/ /sə.ɾəˈβɛɫ/ n masc
lillehjerne

cerebral /se.ɾeˈbɾaɫ/ /sə.ɾəˈβɾaɫ/ adj
cerebral

ceri n masc
cerium
Element químic de nombre atòmic 58 i símbol Ce.

cerimònia /se.ɾiˈmɔ.ni.a/ /sə.ɾiˈmɔ.ni.ə/ n fem
ceremoni

cerra /ˈsə.rə/ /ˈsɛ.ra/ /ˈsɛ.rɛ/ n fem
børste

cert /ˈsɛrt/ adj masc
sand
Conforme a la realitat, veritable.
sikker
Segur, sens dubte.

certesa /seɾˈte.za/ /sərˈtɛ.zə/ /səɾˈtə.zə/ n fem
sikkerhed

certificar /ser.ti.fiˈka/ /seɾ.ti.fiˈka/ /seɾ.ti.fiˈkaɾ/ /sər.ti.fiˈka/ v
forsikre
Donar una cosa per certa.

certificat /seɾ.ti.fiˈkat/ /sər.ti.fiˈkat/ n masc
certifikat
Document oficial que assegura la veracitat d'un fet.

cervatell /ser.βaˈteʎ/ /seɾ.vaˈteʎ/ /seɾ.βaˈteʎ/ /sər.bəˈteʎ/ /səɾ.vəˈteʎ/ n masc
kalv

cervell /serˈβeʎ/ /seɾˈveʎ/ /seɾˈβeʎ/ /sərˈbeʎ/ /səɾˈveʎ/ n masc
hjerne
(anatomia) Òrgan dels animals que conté neurones i és capaç de coordinar els moviments del cos, les funcions vitals i el pensament.

cervesa /serˈβe.za/ /seɾˈve.za/ /sərˈbɛ.zə/ /sərˈvɛ.zə/ /səɾˈvə.zə/ n fem
øl bajer
(aliments) Beguda alcohòlica obtinguda per la fermentació de malt o altres cereals germinats, i aromatitzada amb llúpol.

ceràmica /seˈɾa.mi.ka/ /səˈɾa.mi.kə/ n fem
keramik

cesi n masc
cæsium

cesària /seˈza.ɾi.a/ /səˈza.ɾi.ə/ n fem
kejsersnit

ciberatac /si.be.ɾaˈtak/ /si.βə.ɾəˈtak/ n masc
internetangreb

cicatriu /si.kaˈtɾiw/ /si.kəˈtɾiw/ n fem
ar

cicle /ˈsi.kɫe/ n masc
cyklus

ciclisme /siˈkɫiz.me/ /siˈkɫiz.mə/ n masc
cykling

ciclista /siˈkɫis.ta/ /siˈkɫis.te/ /siˈkɫis.tə/ n neut
cyklist

cicló /siˈkɫo/ n masc
cyklon

cicuta /siˈku.ta/ /siˈku.tə/ n fem
skarntyde

científic /si.enˈti.fik/ adj masc
videnskabelig
Relatiu a la ciència.

científic /si.enˈti.fik/ n masc
videnskabsmand
Persona que es dedica a la recerca.

cigala /siˈɣa.ɫa/ /siˈɣa.ɫə/ n fem
cikade
Insecte de l'orde dels hemípters, que s'alimenta de la saba de les plantes i emet un cric-cric de 100 decibels a la freqüència de 86 Hz.
pik
(vulgarisme) penis

cigar /siˈɣar/ n masc
cigar

cigarreta /si.ɣaˈre.ta/ /si.ɣəˈrə.tə/ /si.ɣəˈrɛ.tə/ n fem
cigaret

cigne /ˈsiŋ.ne/ /ˈsiɡ.ne/ n masc
svane

cigonya /siˈɣo.ɲa/ n fem
stork

cigró /siˈɣɾo/ n masc
kikært

cilindre /siˈɫin.dɾe/ /siˈɫin.dɾə/ n masc
cylinder
(basquetbol) Espai imaginari de forma cilíndrica d'una pista de joc que comprèn la zona ocupada per un jugador en contacte amb el terra i la zona que ocuparia amb un salt vertical.

cilíndric /siˈɫin.dɾik/ adj masc
cylindrisk

cim /ˈsim/ n masc
top tinde

ciment /siˈmen/ /siˈment/ n masc
cement

cimera /siˈme.ɾa/ /siˈme.ɾə/ n fem
topmøde
Reunió de dirigents d’alt nivell.

cinabri n masc
cinnober

cinc /ˈsiŋ/ /ˈsiŋk/ /ˈsiŋk/ number
fem
(cardinal) Nombre que segueix el quatre i precedeix el sis.
(valor ordinal) Cinquè, cinquena.

cinc-cents /ˌsiŋˈsens/ number
fem hundrede

cinema /siˈne.ma/ /siˈnə.mə/ /siˈnɛ.mə/ n masc
biograf

cinologia /si.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /si.no.ɫoˈʒi.a/ /si.no.ɫoˈʒi.ə/ /si.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
kynologi

cinquanta /siŋˈkwan.ta/ number
halvtreds

cinquanta-quatre /siŋˌkwan.taˈkwa.tɾe/ /siŋˌkwan.təˈkwa.tɾə/ number
fireoghalvtreds

cinquanta-sis /siŋˌkwan.taˈsis/ /siŋˌkwan.təˈsis/ number
seksoghalvtreds

cinquantè /siŋ.kwanˈte/ /siŋ.kwənˈtə/ /siŋ.kwənˈtɛ/ number
den halvtredsindstyvende

cinquè /siŋˈke/ /siŋˈkə/ /siŋˈkɛ/ number
femte

cinta adhesiva n fem
tape

cintura /sinˈtu.ɾa/ /sinˈtu.ɾə/ n fem
talje

cinturó n masc
bælte
Peça de roba, cuir o similar que serveix per cenyir-se el pantaló, els calçons o la camisa a la cintura.

circ n masc
cirkus
Local normalment circular amb espectacles d'acrobàcia, equilibrisme, doma i pallassos.

circa /ˈsir.ka/ adv
cirka

circadiari /sir.kə.ðiˈa.ɾi/ /siɾ.ka.ðiˈa.ɾi/ adj masc
døgn

circular /sir.kuˈɫa/ /sir.kuˈɫar/ /siɾ.kuˈɫa/ /siɾ.kuˈɫaɾ/ adj
cirkulær
Relacionat amb el cercle.

circular /sir.kuˈɫa/ /sir.kuˈɫar/ /siɾ.kuˈɫa/ /siɾ.kuˈɫaɾ/ n fem
cirkulær
Comunicat enviat a diversos membres d'un grup, els quals han de confirmar haver-lo llegit.

circumcidar /sir.kum.siˈða/ /siɾ.kum.siˈða/ /siɾ.kum.siˈðaɾ/ v
omskære

circumferència /siɾ.kuɱ.feˈɾɛn.si.a/ n fem
omkreds

circumstància /siɾ.kumsˈtan.si.a/ n fem
omstændighed

cirera n fem
kirsebær
Fruit petit, rodó, dolç i vermell que cria el cirerer.

cirerer /si.ɾeˈɾe/ /si.ɾeˈɾeɾ/ n masc
kirsebærtræ

cirurgia /si.ɾuɾˈd͡ʒi.a/ n fem
kirurgi

cirurgià /si.ɾuɾ.d͡ʒiˈa/ n masc
kirurg

cisell /siˈzeʎ/ n masc
mejsel

cisma /ˈsiz.ma/ /ˈsiz.mə/ n masc
skisma
Divisió o separació entre els individus d'algun cos o comunitat.

cistell n masc
kurv

cistella /sisˈte.ʎa/ /sisˈte.ʎə/ n fem
kurv
(corfbol) Cadascuna de les dues estructures d'una pista de corfbol constituïdes per un cilindre de vímet sense fons de 25 cm d'alçària, situat a 3,5 m de terra, i per un pal de subjecció, que delimiten l'espai dintre el qual s'ha de fer entrar la pilota per a puntuar.

cisterna /sisˈtɛr.na/ /sisˈtɛr.nə/ /sisˈtɛɾ.na/ /sisˈtɛɾ.nɛ/ n fem
cisterne

cistitis /sisˈti.tis/ n fem
blærebetændelse

cita /ˈsi.ta/ n fem
stævnemøde
Trobada amorosa per conèixer més l'altra persona i gaudir de la mútua companyia.

citar /siˈta/ /siˈtaɾ/ v
citere
Referir o anotar en un escrit els autors, lleis o llocs que s'al·leguen en suport del que es diu o escriu.
Fer saber a alguna persona el manament del jutge perquè comparegui en judici.

ciutadania /siw.ta.ðaˈni.a/ /siw.tə.ðəˈni.ə/ n fem
borgerskab

ciutadà /siw.taˈða/ /siw.təˈða/ n masc
borger

ciutat n fem
by

civada /siˈva.ða/ /siˈva.ðə/ /siˈβa.ða/ n fem
havre

civil /siˈviɫ/ /siˈviɫ/ /siˈβiɫ/ adj
civil
Relatiu a allò de la societat que no pertany a l'exèrcit ni a l'església.

civilització /si.vi.ɫi.d͡zə.siˈo/ /si.vi.ɫi.za.siˈo/ /si.βi.ɫi.d͡za.siˈo/ /si.βi.ɫi.za.siˈo/ n fem
civilisation

ciència /siˈen.si.ə/ /siˈɛn.si.a/ n fem
videnskab

ciència cognitiva n fem
kognitionsvidenskab

clar /ˈkɫa/ /ˈkɫaɾ/ adj masc
klar
Lluminós.
Evident, fàcil de comprendre.

clarament /ˌkɫa.ɾaˈmen/ /ˌkɫa.ɾaˈment/ /ˌkɫa.ɾəˈmen/ /ˌkɫa.ɾəˈment/ adv
evident

clarinet /kɫa.ɾiˈnet/ /kɫə.ɾiˈnət/ /kɫə.ɾiˈnɛt/ n masc
klarinet

clarinetista /kɫa.ɾi.neˈtis.ta/ /kɫa.ɾi.neˈtis.te/ /kɫə.ɾi.nəˈtis.tə/ n neut
klarinettist

classe /ˈkɫa.se/ /ˈkɫa.sə/ n fem
klasse
Tipus, mena
Unitat de sessió d'ensenyament i aprenentatge.
grup, grup classe
estil propi, distinció

classificació /kɫa.si.fi.ka.siˈo/ n fem
klassifikation
Resultat de distribuir uns elements tenint a partir d'un criteri o criteris proposats.
Llista ordenada dels participants en una competició segons la puntuació aconseguida per cadascun d'ells.

classificar /kɫa.si.fiˈka/ /kɫa.si.fiˈkaɾ/ /kɫə.si.fiˈka/ v
klassificere
Distribuir en classes, assignar una categoria, un grup.

clatell /kɫaˈteʎ/ /kɫəˈteʎ/ n masc
nakke
Part del coll que està al darrere.

clau n fem
nøgle
Estri per obrir una porta tancada amb pany.
(música) Signe que indica com s'ha de llegir el pentagrama.

clau n masc
søm nagle
Barreta metàl·lica pensada per a ser clavada a cops, normalment amb l'objectiu d'ajuntar un objecte amb un altre. L'extrem que cal copejar és més ample i s'anomena cap.

clau de volta n fem
kilesten

clauer /kɫaˈwe/ /kɫaˈweɾ/ /kɫəˈwe/ n masc
nøglering
Anella de metall (o actualment d'altres materials) on s'hi porten les claus.

clavar /kɫaˈvaɾ/ /kɫaˈβa/ /kɫəˈva/ /kɫəˈβa/ v
sømme
Fixar mitjançant claus.

clavell /kɫaˈveʎ/ /kɫaˈβeʎ/ /kɫəˈveʎ/ /kɫəˈβeʎ/ n masc
nellike
Flor de la clavellina.

clavicordi /kɫa.viˈkɔɾ.ði/ /kɫa.βiˈkɔr.ði/ /kɫa.βiˈkɔɾ.ði/ /kɫə.viˈkɔɾ.ði/ /kɫə.βiˈkɔr.di/ n masc
klavichord

clavicèmbal /kɫa.viˈsɛm.baɫ/ /kɫa.βiˈsɛm.baɫ/ /kɫə.viˈsɛm.bəɫ/ n masc
cembalo

clavícula /kɫaˈvi.ku.ɫa/ /kɫaˈβi.ku.ɫa/ /kɫəˈvi.ku.ɫə/ n fem
kraveben nøgleben

clec /ˈkɫɛk/ n masc
trykknap
Botó de dues peces metàl·liques circulars que encaixen a pressió.

cleptomania /kɫep.to.maˈni.a/ /kɫəp.to.məˈni.ə/ /kɫəp.tu.məˈni.ə/ n fem
kleptomani

clergue /ˈkɫɛɾ.ɣe/ n masc
gejstlig

client /kɫiˈen/ /kɫiˈent/ n masc
kunde klient

clima /ˈkɫi.ma/ /ˈkɫi.mə/ n masc
klima

clip /ˈkɫip/ n masc
clips
Pinça petita, que fa pressió pel doblec, per a subjectar objectes lleugers.

clor n masc
klor chlor

clorofil·la /kɫo.ɾoˈfi.ɫa/ /kɫo.ɾoˈfiɫ.ɫa/ /kɫo.ɾoˈfiɫ.ɫə/ /kɫu.ɾuˈfi.ɫə/ /kɫu.ɾuˈfiɫ.ɫə/ n fem
bladgrønt

cloroform /kɫo.ɾoˈfoɾm/ /kɫu.ɾuˈform/ n masc
kloroform

closca /ˈkɫɔs.ka/ /ˈkɫɔs.kɔ/ /ˈkɫɔs.kə/ n fem
skal

clotet /kɫoˈtet/ /kɫoˈtət/ /kɫuˈtɛt/ n masc
smilehul

club n masc
klub
Associació, societat de persones per al foment d’un fi especialment esportiu.

clàssic /ˈkɫa.sik/ adj masc
klassisk

clàxon /ˈkɫak.son/ /ˈkɫak.sun/ n masc
horn

clínic /ˈkɫi.nik/ adj masc
klinisk

clític /ˈkɫi.tik/ adj masc
klitikon

clítoris /ˈkɫi.to.ɾis/ /ˈkɫi.tu.ɾis/ n masc
kildrer

cobalt /koˈbaɫt/ /koˈβaɫ/ /kuˈbaɫ/ /kuˈβaɫ/ n masc
kobolt

coberta /koˈbɛɾ.ta/ /kuˈβɛr.ta/ /kuˈβɛɾ.tɛ/ n fem
omslag
Element de cobriment que hom posa sobre un altre per a tapar-lo o resguardar-lo.
dæk
(nàutica) Cadascuna de les divisions horitzontals d'un vaixell i que cobreixen tota l'eslora i en especial la més alta de totes.

cobra /ˈko.bɾa/ /ˈkɔ.βɾə/ n fem
kobra

cobrir /koˈbɾiɾ/ /koˈβɾi/ /kuˈβɾi/ v
dække
Tapar un cos o objecte posant alguna cosa per damunt.

cocaïna /ko.kaˈi.na/ /ko.kəˈi.nə/ /ku.kəˈi.nə/ n fem
kokain

cocció /kok.siˈo/ /kuk.siˈo/ n fem
madlavning

coco /ˈko.ko/ /ˈko.ku/ n masc
kokosnød

cocodril /ko.koˈðɾiɫ/ /ku.kuˈðɾiɫ/ n masc
krokodille

coda /ˈko.ða/ /ˈkɔ.ðə/ n fem
baglyd
(música) Fragment final d'una composició musical que té caràcter conclusiu.
(filologia) Part de la síl·laba amb les consonants que segueixen el nucli vocàlic.

codi n masc
kode

codony /koˈðoɲ/ /kuˈðoɲ/ n masc
kvæde

coeficient /ko.e.fi.siˈen/ /ko.e.fi.siˈent/ /ko.ə.fi.siˈent/ /ku.ə.fi.siˈen/ n masc
koefficient

coet /koˈet/ /koˈət/ /kuˈɛt/ n masc
raket
Projectil bèl·lic autopropulsat i proveït d’una càrrega explosiva.
Vehicle espacial emprat per a transportar una càrrega a l’espai.

cofa /ˈkɔ.fa/ /ˈkɔ.fɔ/ /ˈkɔ.fə/ n fem
mærs
(nàutica) Suport pla i elevat situat en els pals dels vaixells que normalment fa la funció de talaia o de suport a l'aparell.

cognició n fem
erkendelse

cognitiu /koŋ.niˈtiw/ /koɡ.niˈtiw/ /kuŋ.niˈtiw/ adj masc
kognitiv

cognom /koŋˈnɔm/ /koɡˈnɔm/ /kuŋˈnɔm/ n masc
efternavn

cogombre /koˈɣom.bɾə/ /kuˈɣom.bɾə/ n masc
agurk
(botànica) El fruit comestible del cogombre.

cohesió /ko.e.ziˈo/ /ko.ə.ziˈo/ /ku.ə.ziˈo/ n fem
sammenhold

coit /ˈkɔjt/ n masc
coitus

coix /ˈkojʃ/ adj masc
lam

coixí /kojˈʃi/ /koˈʃi/ /kujˈʃi/ /kuˈʃi/ n masc
pude
Sac de tela ple de llana o d'un altre material tou, per a recolzar-hi el cap, l’esquena, etc.

col n fem
kål

cola /ˈko.ɫa/ /ˈkɔ.ɫə/ n fem
cola
Beguda efervescent, tònica i estimulant, aromatitzada amb extractes de llavors de l’arbre Cola.

colador /ko.ɫaˈðo/ /ko.ɫaˈðoɾ/ /ko.ɫəˈðo/ /ku.ɫəˈðo/ n masc
si

colar /koˈɫa/ /koˈɫaɾ/ /kuˈɫa/ v
si

colesterol /ko.ɫes.teˈɾɔɫ/ /ko.ɫəs.təˈɾɔɫ/ /ku.ɫəs.təˈɾɔɫ/ n masc
kolesterol

colibrí /ko.ɫiˈbɾi/ /ku.ɫiˈbɾi/ /ku.ɫiˈβɾi/ n masc
kolibri

coliflor /ˌkɔ.ɫiˈfɫɔ/ n fem
blomkål

coll /ˈkoʎ/ n masc
hals
Part del cos d'un animal que uneix el cap i el tronc. S'aplica figuradament a objectes.
kulør
Sèrie de cartes representada amb una de les quatre figures en què es divideix la baralla.
krave
Part d’una peça de vestir que correspon a la zona superior del tors pròxima al cap.

collar /koˈʎa/ /koˈʎaɾ/ /kuˈʎa/ n masc
halskæde
Corretja o cadena que es posa al voltant del coll d’un animal.

collaret /ko.ʎaˈɾet/ /ko.ʎəˈɾət/ /ku.ʎəˈɾɛt/ n masc
halskæde

collir /koˈʎi/ /koˈʎiɾ/ /kuˈji/ /kuˈʎi/ v
plukke
Arrencar flors o fruits directament de la planta o de l'arbre.

collita /koˈʎi.ta/ /koˈʎi.tə/ /kuˈji.tə/ /kuˈʎi.tə/ n fem
høst

collons /koˈʎons/ /kuˈjons/ /kuˈʎons/ Interjection
for fanden
(vulgarisme) Expressió d'admiració o entusiasme.
(vulgarisme) Expressió d'enuig o irritació.

colló /koˈʎo/ /kuˈjo/ /kuˈʎo/ n masc
nosse
(sovint plural, vulgarisme) testicle

colobra /koˈɫo.bɾa/ /koˈɫɔ.bɾə/ /kuˈɫɔ.bɾə/ /kuˈɫɔ.βɾə/ n fem
snog

colom /koˈɫom/ /kuˈɫom/ n masc
due

colomar /ko.ɫoˈma/ /ko.ɫoˈmaɾ/ /ku.ɫuˈma/ n masc
dueslag
Construcció per a la cria de coloms, normalment en un terrat o una torre.

colonial /ko.ɫo.niˈaɫ/ /ku.ɫu.niˈaɫ/ adj
kolonial

colonialisme /ko.ɫo.ni.aˈɫiz.me/ /ko.ɫo.ni.əˈɫiz.mə/ /ku.ɫu.ni.əˈɫiz.mə/ n masc
kolonialisme

colonització /ko.ɫo.ni.d͡za.siˈo/ /ko.ɫo.ni.d͡zə.siˈo/ /ko.ɫo.ni.za.siˈo/ /ku.ɫu.ni.d͡zə.siˈo/ n fem
kolonisering

colonitzar /ko.ɫo.niˈd͡za/ /ko.ɫo.niˈza/ /ko.ɫo.niˈzaɾ/ /ku.ɫu.niˈd͡za/ v
kolonisere

color /koˈɫo/ /koˈɫoɾ/ /koˈɫoɾ/ /kuˈɫo/ /kuˈɫor/ n
farve

columna /koˈɫum.na/ /koˈɫum.nə/ /kuˈɫum.nə/ n fem
søjle
Pilar que sosté en arquitectura un sostre, arc o similar.

columna vertebral n fem
rygsøjle

columnata /ko.ɫumˈna.ta/ /ko.ɫumˈna.tə/ /ku.ɫumˈna.tə/ n fem
kolonnade

colza /ˈkoɫ.za/ /ˈkɔɫ.zə/ n fem
raps

colze /ˈkoɫ.ze/ n masc
alen albue
Unitat de longitud que, generalment es calcula mesurant de la punta del dit del cor fins a l’articulació del braç.

col·laboració /ko.ɫa.βo.ɾa.siˈo/ /koɫ.ɫa.bo.ɾa.siˈo/ /koɫ.ɫə.bo.ɾə.siˈo/ /ku.ɫə.βu.ɾə.siˈo/ /kuɫ.ɫə.bu.ɾə.siˈo/ /kuɫ.ɫə.βu.ɾə.siˈo/ n fem
samarbejde

col·laborar /ko.ɫa.βoˈɾa/ /koɫ.ɫa.boˈɾaɾ/ /koɫ.ɫa.βoˈɾa/ /koɫ.ɫə.boˈɾa/ /ku.ɫə.βuˈɾa/ /kuɫ.ɫə.buˈɾa/ /kuɫ.ɫə.βuˈɾa/ v
samarbejde
Participar en alguna tasca de grup.

col·lació /ko.ɫa.siˈo/ /koɫ.ɫa.siˈo/ /koɫ.ɫə.siˈo/ /ku.ɫə.siˈo/ /kuɫ.ɫə.siˈo/ n fem
madpakke

col·leccionar /ko.ɫek.si.oˈna/ /koɫ.ɫek.si.oˈna/ /koɫ.ɫek.si.oˈnaɾ/ /koɫ.ɫək.si.oˈna/ /ku.ɫək.si.uˈna/ /kuɫ.ɫək.si.uˈna/ v
samle

col·lecció /ko.ɫek.siˈo/ /koɫ.ɫek.siˈo/ /koɫ.ɫək.siˈo/ /ku.ɫək.siˈo/ /kuɫ.ɫək.siˈo/ n fem
samling

col·lectivitzar /ko.ɫek.ti.βiˈd͡za/ /ko.ɫek.ti.βiˈza/ /koɫ.ɫek.ti.viˈzaɾ/ /koɫ.ɫek.ti.βiˈd͡za/ /koɫ.ɫək.ti.viˈd͡za/ /ku.ɫək.ti.βiˈd͡za/ /kuɫ.ɫək.ti.viˈd͡za/ /kuɫ.ɫək.ti.βiˈd͡za/ v
kollektivisere

col·lega /koɫˈɫe.ɣa/ /kuɫˈɫɛ.ɣə/ n neut
kollega

col·legi /koɫˈɫɛ.d͡ʒi/ /koɫˈɫɛ.ʒi/ /koˈɫɛ.d͡ʒi/ /koˈɫɛ.ʒi/ /kuɫˈɫɛ.ʒi/ /kuˈɫɛ.ʒi/ /kuˈɫɛ.ʒit/ n masc
gymnasium

col·lisió /ko.ɫi.ziˈo/ /koɫ.ɫi.ziˈo/ /ku.ɫi.ziˈo/ /kuɫ.ɫi.ziˈo/ n fem
kollision

col·loqui /koɫˈɫɔ.ki/ /koˈɫɔ.ki/ /kuɫˈɫɔ.ki/ /kuˈɫɔ.ki/ n masc
kollokvium

colònia /koˈɫɔ.ni.a/ /koˈɫɔ.ni.ə/ /kuˈɫɔ.ni.ə/ n fem
koloni
Lloc on s'estableix gent d'un altre país.

com /ˈkom/ /ˈkɔm/ adv
hvordan hvorledes
De quina forma, manera o mode.
som
De la mateixa forma, manera o mode.

com més serem, més riurem /kom idiom
desto flere, desto sjovere
Indica que com més gent assisteixi a un esdeveniment, millor serà anar-hi.

coma /ˈko.ma/ /ˈko.mə/ n fem
komma
Signe de puntuació (,) que normalment indica una pausa en una sentència o separació d'elements d'una llista.

coma /ˈko.ma/ /ˈko.mə/ n masc
koma
(medicina) Estat sever de pèrdua de consciència normalment induït per algun trauma.

comandament /ko.man.daˈmen/ /ko.man.daˈment/ /ko.mən.dəˈment/ /ku.mən.dəˈmen/ n masc
fjernbetjening
Instruments que actuen sobre una màquina per tal de controlar-ne el funcionament.

comandant /ko.manˈdan/ /ko.manˈdant/ /ko.mənˈdant/ /ku.mənˈdan/ n masc
befalingsmand

combinar /kom.biˈna/ /kom.biˈnaɾ/ /kum.biˈna/ v
kombinere

combregar /kom.bɾeˈɣa/ /kom.bɾeˈɣaɾ/ /kom.bɾəˈɣa/ /kum.bɾəˈɣa/ v
kommunikere
Donar el sagrament de l'eucaristia o comunió.

combustió /kom.bus.tiˈo/ /kum.bus.tiˈo/ n fem
forbrænding

comentar /ko.menˈta/ /ko.menˈtaɾ/ /ko.mənˈta/ /ku.mənˈta/ v
kommentere

comentari /ko.menˈta.ɾi/ /ko.mənˈta.ɾi/ /ku.mənˈta.ɾi/ n masc
kommentar bemærkning

començar /ko.menˈsa/ /ko.menˈsaɾ/ /ko.mənˈsa/ /ku.mənˈsa/ v
begynde
Fer la primera part d’alguna cosa.

comercial /ko.meɾ.siˈaɫ/ /ko.məɾ.siˈaɫ/ /ku.mər.siˈaɫ/ adj
erhvervs-

comerciant /ko.mer.siˈan/ /ko.meɾ.siˈan/ /ko.meɾ.siˈant/ /ko.məɾ.siˈant/ /ku.mər.siˈan/ n masc
købmand
Persona que es dedica al comerç.

comerç /koˈmɛɾs/ /kuˈmɛɾs/ n masc
handel
Compra, venda i bescanvi de productes.

cometa /koˈme.ta/ /koˈmə.tə/ /kuˈmɛ.tə/ n masc
komet

comissari /ko.miˈsa.ɾi/ /ku.miˈsa.ɾi/ n masc
kommissær

comissió /ko.mi.siˈo/ /ku.mi.siˈo/ n fem
kommission
Quantitat de diners que es queda, en pagament, la persona intermediària en un negoci.

comitè /ko.miˈte/ /ko.miˈtɛ/ /ku.miˈtɛ/ n masc
komité

commutar /kom.muˈta/ /kom.muˈtaɾ/ /kum.muˈta/ v
kommutere

company /komˈpaɲ/ /kumˈpaɲ/ n masc
ledsager
Persona que acompanya a una altra per algun fi.

companyia /kom.paˈɲi.a/ /kom.pəˈɲi.ə/ /kum.pəˈɲi.ə/ n fem
virksomhed
Grup de persones amb un tret en comú, especialment al món professional.

comparació /kom.pa.ɾa.siˈo/ /kom.pə.ɾə.siˈo/ /kum.pə.ɾə.siˈo/ n masc
sammenligning

comparar /kom.paˈɾa/ /kom.paˈɾaɾ/ /kom.pəˈɾa/ /kum.pəˈɾa/ v
sammenligne jævnføre

compartir /kom.parˈti/ /kom.paɾˈtiɾ/ /kum.pərˈti/ v
dele

compassió /kom.pa.siˈo/ /kom.pə.siˈo/ /kum.pə.siˈo/ n fem
medlidenhed medfølelse

competició /kom.pe.ti.siˈo/ /kom.pə.ti.siˈo/ /kum.pə.ti.siˈo/ n fem
konkurrence

competir /kom.peˈti/ /kom.peˈtiɾ/ /kom.pəˈti/ /kum.pəˈti/ v
konkurrere
Participar juntament amb altres per aconseguir un mateix objectiu.

competitiu /kom.pe.tiˈtiw/ /kom.pə.tiˈtiw/ /kum.pə.tiˈtiw/ adj masc
konkurrencedygtig

complet /komˈpɫet/ /kumˈpɫet/ /kumˈpɫɛt/ adj masc
fuldstændig

complex /komˈpɫɛks/ /kumˈpɫɛks/ adj masc
kompleks
Constituït per múltiples parts, no simple.

complex /komˈpɫɛks/ /kumˈpɫɛks/ n masc
kompleks
Conjunt de coses relacionades per una mateixa condició.
Preocupació obsessiva per les pròpies mancances.

complex turístic n masc
opholdssted

composició /kom.po.zi.siˈo/ /kum.pu.zi.siˈo/ n fem
komposition
Acció o efecte de compondre

compositor /kom.po.ziˈto/ /kom.po.ziˈtoɾ/ /kum.pu.ziˈto/ n masc
komponist

compost /komˈpɔst/ /kumˈpɔst/ n masc
kompost
(agricultura) Producte obtingut per transformació biològica de substàncies orgàniques diverses, emprat per a adobar la terra.

compra /ˈkom.pɾa/ /ˈkom.pɾə/ n fem
køb

comprador /kom.pɾaˈðo/ /kom.pɾaˈðoɾ/ /kom.pɾəˈðo/ /kum.pɾəˈðo/ n masc
køber

comprar /komˈpɾa/ /komˈpɾaɾ/ /kumˈpɾa/ v
købe

comprendre /komˈpen.dɾe/ /komˈpən.dɾə/ /kumˈpɛn.dɾə/ v
forstå
Entendre les raons d'un altre.

comprensible /kom.pɾenˈsi.bɫe/ /kom.pɾenˈsi.βɫe/ /kom.pɾenˈsib.bɫe/ /kom.pɾənˈsib.bɫə/ /kum.pɾənˈsi.βɫə/ /kum.pɾənˈsib.bɫə/ adj
forståelig

comprensiu /kom.pɾenˈsiw/ /kom.pɾənˈsiw/ /kum.pɾənˈsiw/ adj masc
forstående
Que mostra comprensió cap als altres.

comprensió n fem
forståelse

compresa /komˈpɾe.za/ /komˈpɾə.zə/ /kumˈpɾɛ.zə/ n fem
kompres

compressió /kom.pɾe.siˈo/ /kom.pɾə.siˈo/ /kum.pɾə.siˈo/ n fem
kompression

compromís /kom.pɾoˈmis/ /kum.pɾuˈmis/ n masc
kompromis
(dret) Acord entre parts per resoldre una controvèrsia per arbitratge.

comptable /komˈta.bɫe/ /komˈta.βɫe/ /komˈtab.bɫe/ /komˈtab.bɫə/ /kumˈta.βɫə/ /kumˈtab.bɫə/ n neut
bogholder
Persona encarregada de portar la comptabilitat en un negoci.

comptar /komˈta/ /komˈtaɾ/ /kumˈta/ v
tælle
Determinar el nombre total d'objectes d'un conjunt assignant a cadascun un nombre correlatiu.

compte /ˈkom.te/ n masc
tælling
Acte de comptar.
(beisbol) Acció i efecte de l'àrbitre principal de determinar el nombre de boles i strikes d'un batedor en un temps de bat.
forsigtighed
Cura, atenció.
konto
Suma de la quantitat a pagar.

compàs /komˈpas/ /kumˈpas/ n masc
passer
Estri per dibuixar cercles amb precisió, consistent en dos braços, un dels quals porta una punxa i l'altre una mina de llapis.

comtat /komˈtat/ /kumˈtat/ n masc
grevskab

comte /ˈkom.te/ /ˈkɔm.tə/ n masc
greve

comtessa /komˈte.sa/ /komˈtə.sə/ /kumˈtɛ.sə/ n fem
grevinde

comunicació /ko.mu.ni.ka.siˈo/ /ko.mu.ni.kə.siˈo/ /ku.mu.ni.kə.siˈo/ n fem
kommunikation

comunisme /ko.muˈniz.me/ /ko.muˈniz.mə/ /ku.muˈniz.mə/ n masc
kommunisme

comunista /ko.muˈnis.ta/ /ko.muˈnis.te/ /ko.muˈnis.tə/ /ku.muˈnis.tə/ adj
kommunistisk kommunist
Relatiu o pertanyent al comunisme.

comunista /ko.muˈnis.ta/ /ko.muˈnis.te/ /ko.muˈnis.tə/ /ku.muˈnis.tə/ n neut
kommunist kommunistisk
Partidari del comunisme.
Que forma part d'un partit o organització comunista.

comunitat /ko.mu.niˈtat/ /ku.mu.niˈtat/ n fem
samfund fællesskab
conjunt de persones que se senten part d'una mateixa cosa i viuen plegats en algun moment (comunitat de veïns, comunitat religiosa...)

comèdia /koˈmɛ.ði.a/ /koˈmɛ.ði.ə/ /kuˈmɛ.ði.ə/ n fem
komedie

comú /koˈmu/ /kuˈmu/ adj masc
fælles almindelig
Comunal, col·lectiu, de tothom, públic.
almindelig fælles
Ordinari, típic.
Compartit, similar.

comú /koˈmu/ /kuˈmu/ n masc
almindelig fælles
La gran majoria en conjunt.

conca n fem
afvandingsområde
Depressió en el terreny que aplega les aigües de pluja que alimenten un riu.
pebermø
Forma femenina de conco ‎(«tia fadrina, soltera d’edat avançada»).

concepció /kon.sep.siˈo/ /kon.səp.siˈo/ /kun.səp.siˈo/ n fem
befrugtning

concepte /konˈsɛp.te/ /konˈsɛp.tə/ /kunˈsep.tə/ /kunˈsɛp.tə/ n masc
begreb koncept
Representació mental d'un conjunt d'objectes, esdeveniments o símbols que tenen certes característiques comunes, que permet organitzar les percepcions i els coneixements i que està associada a una representació lingüística o simbòlica.

conceptual /kon.sep.tuˈaɫ/ /kon.səp.tuˈaɫ/ /kun.səp.tuˈaɫ/ adj
konceptuel

concert /konˈsɛɾt/ /kunˈsɛrt/ n masc
koncert
Composició musical escrita per a ser interpretada per diversos instruments conjuntament.

concertina /kon.seɾˈti.na/ /kon.səɾˈti.nə/ /kun.sərˈti.nə/ n fem
koncertina
Instrument aeròfon anàleg a l'acordió, de caixa hexagonal.

conclave /koŋˈkɫa.ve/ /koŋˈkɫa.və/ /koŋˈkɫa.βe/ /kuŋˈkɫa.və/ /kuŋˈkɫa.βə/ n masc
konklave

concloure /koŋˈkɫɔw.ɾe/ /koŋˈkɫɔw.ɾə/ /kuŋˈkɫɔw.ɾə/ v
slutte

conclusió /koŋ.kɫu.ziˈo/ /kuŋ.kɫu.ziˈo/ n fem
afslutning

concret /koŋˈkɾet/ /kuŋˈkɾet/ adj masc
konkret

concubina /koŋ.kuˈbi.na/ /koŋ.kuˈbi.nə/ /kuŋ.kuˈbi.nə/ /kuŋ.kuˈβi.nə/ n fem
konkubine

concurs /koŋˈkuɾs/ /kuŋˈkurs/ n masc
konkurrence

concursant /koŋ.kurˈsan/ /koŋ.kuɾˈsan/ /koŋ.kuɾˈsant/ /kuŋ.kurˈsan/ n neut
konkurrent

condemnar /kon.demˈna/ /kon.demˈnaɾ/ /kon.dəmˈna/ /kun.dəmˈna/ v
dømme

condicional /kon.di.si.oˈnaɫ/ /kun.di.si.uˈnaɫ/ adj
betinget
Provisional, en funció d'alguna cosa.

condicionament n masc
betingning

condició /kon.di.siˈo/ /kun.di.siˈo/ n fem
betingelse
Allò que és necessari perquè una cosa pugui ser.

conductor /kon.dukˈto/ /kon.dukˈtoɾ/ /kun.dukˈto/ n masc
chauffør
Que controla els comandaments d'un vehicle o aparell mecànic.

conduir /kon.duˈi/ /kon.duˈiɾ/ /kun.duˈi/ v
køre
Tenir el comandament d'un vehicle.
Mostrar a altres persones el camí que han de seguir.
Enllaçar amb un camí o portar a un lloc final.
Portar a un resultat final.
(esports de pilota) Avançar, un jugador, pel camp de joc controlant la pilota, la bola o el disc.
Permetre el pas.
Tenir una bona conducta, segons els criteris socials.

coneixement /ko.ne.ʃeˈmen/ /ko.nej.ʃeˈmen/ /ko.nej.ʃeˈment/ /ko.nə.ʃəˈment/ /ku.nə.ʃəˈmen/ n masc
kundskab kendskab
Consciència i comprensió de fets, conceptes, principis, habilitats i actituds adquirides mitjançant l'experiència i l'estudi.
Conjunt organitzat del saber sobre un tema determinat.

confederació /koɱ.fe.ðe.ɾa.siˈo/ /koɱ.fə.ðə.ɾə.siˈo/ /kuɱ.fə.ðə.ɾə.siˈo/ n fem
konføderation

conferència /koɱ.feˈɾɛn.si.a/ /koɱ.fəˈɾɛn.si.ə/ /kuɱ.fəˈɾɛn.si.ə/ n fem
forelæsning

conferència de premsa n fem
pressekonference

confessar /koɱ.feˈsa/ /koɱ.feˈsaɾ/ /koɱ.fəˈsa/ /kuɱ.fəˈsa/ v
bekende

confessió /koɱ.fe.siˈo/ /koɱ.fə.siˈo/ /kuɱ.fə.siˈo/ n fem
tilståelse

confiança /koɱ.fiˈan.sa/ /koɱ.fiˈan.sə/ /kuɱ.fiˈan.sə/ n fem
tillid tiltro
Esperança ferma que es té d'algú o de quelcom.
tillid
Seguretat que algú té en si mateix.

confiar /koɱ.fiˈa/ /koɱ.fiˈaɾ/ /kuɱ.fiˈa/ v
stole på
Posar alguna cosa sota la custòdia d'algú.
Posar l'esperança en algú, de qui s'espera ajudi a resoldre una situació difícil.
Compartir un secret amb algú, de qui s'espera que no el desvetlli.

confidentment /koɱ.fiˌðemˈmen/ /koɱ.fiˌðemˈment/ /kuɱ.fiˌðemˈmen/ adv
sikkert

confinament /koɱ.fi.naˈmen/ /koɱ.fi.naˈment/ /koɱ.fi.nəˈment/ /kuɱ.fi.nəˈmen/ n masc
isolation

confirmar /koɱ.firˈma/ /koɱ.fiɾˈma/ /koɱ.fiɾˈmaɾ/ /kuɱ.firˈma/ v
bekræfte
Comprovar la veracitat d'una cosa que ja se suposava era certa.
Administrar la confirmació a algú.

conflicte /koɱˈfɫik.te/ /koɱˈfɫik.tə/ /kuɱˈfɫik.tə/ n masc
konflikt

conformitat /koɱ.foɾ.miˈtat/ /kuɱ.fur.miˈtat/ n fem
konformitet
Expressió de consentiment o acceptació.

confort /koɱˈfɔɾt/ /kuɱˈfɔrt/ n masc
konfort
Absència d'incomoditats.

confusió /koɱ.fu.ziˈo/ /kuɱ.fu.ziˈo/ n fem
forvirring
Identificació incorrecta d'una cosa.

congelador /koɲ.d͡ʒe.ɫaˈðo/ /koɲ.d͡ʒe.ɫaˈðoɾ/ /koɲ.ʒə.ɫəˈðo/ /kuɲ.ʒə.ɫəˈðo/ n masc
fryser

congelar /koɲ.d͡ʒeˈɫa/ /koɲ.d͡ʒeˈɫaɾ/ /koɲ.ʒəˈɫa/ /kuɲ.ʒəˈɫa/ v
fryse
Posar a menys de zero graus.

congrés /koŋˈɡɾes/ /kuŋˈɡɾes/ n masc
kongres
Parlament o cambra de representació política.

congènit /koɲˈd͡ʒɛ.nit/ /koɲˈʒɛ.nit/ /kuɲˈʒɛ.nit/ adj masc
medfødt

conill /koˈniʎ/ /kuˈnij/ /kuˈniʎ/ n masc
kanin
Mamífer lagomorf més petit que la llebre, d’orelles llargues, potes posteriors més llargues que les anteriors, del qual es coneixen nombroses varietats domèstiques (Oryctolagus cuniculus).

conjugació /koɲ.d͡ʒu.ɣa.siˈo/ /koɲ.ʒu.ɣə.siˈo/ /kuɲ.ʒu.ɣə.siˈo/ n fem
konjugation

conjugar /koɲ.d͡ʒuˈɣa/ /koɲ.d͡ʒuˈɣaɾ/ /koɲ.ʒuˈɣa/ /kuɲ.ʒuˈɣa/ v
bøje

conjunció /koɲ.d͡ʒun.siˈo/ /koɲ.ʒun.siˈo/ /kuɲ.ʒun.siˈo/ n fem
bindeord konjunktion
(astronomia) Posició relativa de dos astres que es troben en la mateixa longitud celeste.
(gramàtica) Categoria lèxica de mots amb funció de nexe entre els constituents d’una oració.

conjunt /koɲˈd͡ʒun/ /koɲˈd͡ʒunt/ /koɲˈʒunt/ /kuɲˈʒun/ n masc
mængde
Sèrie, mena, tipus, sort.
Grup musical, banda.

connectar /kon.nekˈta/ /kon.nekˈtaɾ/ /kon.nəkˈta/ /kun.nəkˈta/ v
forbinde
Establir un fort lligam.
Posar en contacte amb una font d’energia, amb una xarxa.

connexió /kon.nek.siˈo/ /kon.nək.siˈo/ /kun.nək.siˈo/ n fem
forbinding
El fet de connectar.
El punt on dues o més coses connecten.
Un enllaç de comunicació (per exemple electrònica) o de transport.
Relació entre dues o més coses o idees o sentiment de comunió entre dues o més persones.

conquerir /koŋ.keˈɾi/ /koŋ.keˈɾiɾ/ /koŋ.kəˈɾi/ /kuŋ.kəˈɾi/ v
erobre

conquistar /koŋ.kisˈta/ /koŋ.kisˈtaɾ/ /kuŋ.kisˈta/ v
erobre
Guanyar-se l'amor d'una persona.

conreu /konˈrew/ /konˈrəw/ /konˈrɛw/ /kunˈrɛw/ n masc
afgrøde

consciència /kon.siˈɛn.si.a/ /kon.siˈɛn.si.ə/ /kun.siˈɛn.si.ə/ n fem
bevidsthed
Coneixença immediata i directa que la persona té de la seva existència, condició, sensacions, operacions mentals, o actes.

consecutiu /kon.se.kuˈtiw/ /kon.sə.kuˈtiw/ /kun.sə.kuˈtiw/ adj masc
fortløbende

consell /konˈseʎ/ /konˈsəʎ/ /kunˈsɛj/ /kunˈsɛʎ/ n masc
råd
Acte o efecte d'aconsellar.
Grup d'assessorament d'una institució o empresa.

consentiment /kon.sen.tiˈmen/ /kon.sen.tiˈment/ /kon.sən.tiˈment/ /kun.sən.tiˈmen/ n masc
samtykke

consentir /kon.senˈti/ /kon.senˈtiɾ/ /kon.sənˈti/ /kun.sənˈti/ v
samtykke

conseqüència /kon.seˈkwɛn.si.a/ /kon.səˈkwɛn.si.ə/ /kun.səˈkwɛn.si.ə/ n fem
konsekvens

conservació /kon.ser.βa.siˈo/ /kon.seɾ.va.siˈo/ /kon.seɾ.βa.siˈo/ /kon.səɾ.və.siˈo/ /kun.sər.bə.siˈo/ /kun.sər.və.siˈo/ n fem
bevaring

conservador /kon.ser.βaˈðo/ /kon.seɾ.vaˈðoɾ/ /kon.seɾ.βaˈðoɾ/ /kon.səɾ.vəˈðo/ /kun.sər.bəˈðo/ /kun.sər.vəˈðo/ adj masc
konservativ
Que conserva.

conservar /kon.serˈβa/ /kon.seɾˈvaɾ/ /kon.seɾˈβa/ /kon.səɾˈva/ /kun.sərˈba/ /kun.sərˈva/ v
konservere
Guardar, retenir, no deixar perdre.

consistir /kon.sisˈti/ /kon.sisˈtiɾ/ /kun.sisˈti/ v
bestå

consistència /kon.sisˈtɛn.si.a/ /kon.sisˈtɛn.si.ə/ /kun.sisˈtɛn.si.ə/ n fem
konsistens

consol /konˈsɔɫ/ /kunˈsɔɫ/ n masc
trøst

consola de joc n fem
spillekonsol

consolat /kon.soˈɫat/ /kun.suˈɫat/ n masc
konsulat

consolidar /kon.so.ɫiˈða/ /kon.so.ɫiˈðaɾ/ /kun.su.ɫiˈða/ v
befæste

consonant /kon.soˈnan/ /kon.soˈnant/ /kun.suˈnan/ n fem
konsonant

consorci /konˈsɔɾ.si/ /kunˈsɔr.si/ n masc
konsortium

conspirar /kons.piˈɾa/ /kons.piˈɾaɾ/ /kuns.piˈɾa/ v
sammensværge sig

constant /konsˈtan/ /konsˈtant/ /kunsˈtan/ adj
konstant
Que no es troba subjecte al canvi.

constant /konsˈtan/ /konsˈtant/ /kunsˈtan/ n fem
konstant
(matemàtiques) Quantitat que té sempre el mateix valor

constel·lació /kons.te.ɫa.siˈo/ /kons.teɫ.ɫa.siˈo/ /kons.təɫ.ɫə.siˈo/ /kuns.tə.ɫə.siˈo/ /kuns.təɫ.ɫə.siˈo/ n fem
stjernebillede

constitucional /kons.ti.tu.si.oˈnaɫ/ /kuns.ti.tu.si.uˈnaɫ/ adj
konstitutionel

constitució /kons.ti.tu.siˈo/ /kuns.ti.tu.siˈo/ n fem
forfatning grundlov

construcció /kons.tɾuk.siˈo/ /kuns.tɾuk.siˈo/ n fem
byggeri

construir /kons.tɾuˈi/ /kons.tɾuˈiɾ/ /kuns.tɾuˈi/ v
bygge
(arquitectura, obres públiques) Edificar, fabricar de nova planta.

constrènyer /konsˈtɾe.ɲe/ /konsˈtɾe.ɲeɾ/ /konsˈtɾə.ɲə/ /kunsˈtɾɛ.ɲə/ v
begrænse
Reduir l'espai, col·locar dins d'un espai estretit pels límits.
Limitar fortament l'activitat.

consultar /kon.suɫˈta/ /kon.suɫˈtaɾ/ /kun.suɫˈta/ v
rådspørge

consumir /kon.suˈmi/ /kon.suˈmiɾ/ /kun.suˈmi/ v
indtage

contactar /kon.takˈta/ /kon.takˈtaɾ/ /kon.təkˈta/ /kun.təkˈta/ v
kontakte

contacte /konˈtak.te/ /konˈtak.tə/ /kunˈtak.tə/ n masc
kontakt

contagiar /kon.ta.d͡ʒiˈa/ /kon.ta.d͡ʒiˈaɾ/ /kon.ta.ʒiˈa/ /kon.tə.ʒiˈa/ /kun.tə.ʒiˈa/ v
smitte

contaminació /kon.ta.mi.na.siˈo/ /kon.tə.mi.nə.siˈo/ /kun.tə.mi.nə.siˈo/ n fem
forurening
Acció i efecte de contaminar.

contaminar /kon.ta.miˈna/ /kon.ta.miˈnaɾ/ /kon.tə.miˈna/ /kun.tə.miˈna/ v
forurene

contar /konˈta/ /konˈtaɾ/ /kunˈta/ v
fortælle

conte /ˈkon.te/ /ˈkon.tə/ n masc
fabel
Narració generalment breu d'uns fets reals, llegendaris o ficticis, amb la intenció d'entretenir, divertir, moralitzar, etc.
Relat fantasiós d'un esdeveniment.

contenidor /kon.te.niˈðo/ /kon.te.niˈðoɾ/ /kon.tə.niˈðo/ /kun.tə.niˈðo/ n masc
beholder
Recipient destinat a contenir coses per a transportar-les.

contenir /kon.teˈni/ /kon.teˈniɾ/ /kon.təˈni/ /kun.təˈni/ v
indeholde
Tenir dintre o en la influència d'alguna cosa.

contestar /kon.tesˈta/ /kon.tesˈtaɾ/ /kon.təsˈta/ /kun.təsˈta/ v
svare

context /kunˈtekst/ n masc
kontekst

contigu /konˈti.ɣu/ /kunˈti.ɣu/ adj masc
tilstødende

continent /kon.tiˈnen/ /kon.tiˈnent/ /kun.tiˈnen/ n masc
kontinent verdensdel
Gran massa de terra en què es divideix el planeta.

contingut /kon.tiŋˈɡut/ /kun.tiŋˈɡut/ n masc
indhold

continu /konˈti.nu/ /kunˈti.nu/ adj masc
kontinuerlig

continuació /kon.ti.nu.a.siˈo/ /kon.ti.nu.ə.siˈo/ /kun.ti.nu.ə.siˈo/ n fem
fortsættelse

continuar /kon.ti.nuˈa/ /kon.ti.nuˈaɾ/ /kun.ti.nuˈa/ v
fortsætte
(transitiu) Prosseguir allò començat.

continuïtat n fem
kontinuitet

contra /ˈkon.tɾa/ /ˈkɔn.tɾa/ /ˈkɔn.tɾə/ preposition
mod
Relació que denota oposició.

contra corrent adv
opstrøms

contrabaix /ˌkon.tɾaˈbajʃ/ /ˌkon.tɾaˈβajʃ/ /ˌkon.tɾəˈβaʃ/ /ˌkɔn.tɾaˈβajʃ/ /ˌkɔn.tɾəˈbaʃ/ /ˌkɔn.tɾəˈβaʃ/ n masc
kontrabas

contrabandista /ˌkon.tɾa.banˈdis.ta/ /ˌkon.tɾa.banˈdis.te/ /ˌkon.tɾa.βanˈdis.ta/ /ˌkon.tɾa.βanˈdis.te/ /ˌkon.tɾə.βənˈdis.tə/ /ˌkɔn.tɾa.βanˈdis.ta/ /ˌkɔn.tɾa.βanˈdis.te/ /ˌkɔn.tɾə.bənˈdis.tə/ /ˌkɔn.tɾə.βənˈdis.tə/ n neut
smugler

contracepció /ˌkon.tɾa.sep.siˈo/ /ˌkon.tɾə.səp.siˈo/ /ˌkɔn.tɾa.sep.siˈo/ /ˌkɔn.tɾə.səp.siˈo/ n fem
prævention

contractar /kon.tɾakˈta/ /kon.tɾakˈtaɾ/ /kon.tɾəkˈta/ /kun.tɾəkˈta/ v
ansætte

contracte /konˈtɾak.te/ /konˈtɾak.tə/ /kunˈtɾak.tə/ n masc
kontrakt traktat
Acord legal, típicament escrit, entre dues o més parts.

contractual /kon.tɾak.tuˈaɫ/ /kon.tɾək.tuˈaɫ/ /kun.tɾək.tuˈaɫ/ adj
kontraktmæssig

contradir /kun.tɾəˈði/ /ˌkon.tɾaˈði/ /ˌkon.tɾaˈðiɾ/ /ˌkɔn.tɾəˈði/ v
modsige

contrafagot /ˌkon.tɾa.faˈɣɔt/ /ˌkon.tɾə.fəˈɣɔt/ /ˌkɔn.tɾa.faˈɣɔt/ /ˌkɔn.tɾə.fəˈɣɔt/ n masc
kontrafagot

contrasenya /kun.tɾəˈsɛ.ɲə/ /ˌkon.tɾaˈse.ɲa/ /ˌkon.tɾəˈsɛ.ɲə/ /ˌkɔn.tɾaˈse.ɲa/ /ˌkɔn.tɾəˈsə.ɲə/ /ˌkɔn.tɾəˈsɛ.ɲə/ n fem
kodeord adgangskode password

contribució /kon.tɾi.bu.siˈo/ /kun.tɾi.bu.siˈo/ /kun.tɾi.βu.siˈo/ n fem
bidrag

contribuent /kon.tɾi.buˈent/ /kon.tɾi.βuˈen/ /kun.tɾi.buˈen/ /kun.tɾi.βuˈen/ n neut
skatteyder

contribuir /kon.tɾi.buˈi/ /kon.tɾi.buˈiɾ/ /kon.tɾi.βuˈi/ /kun.tɾi.buˈi/ /kun.tɾi.βuˈi/ v
bidrage

control /konˈtɾɔɫ/ /kunˈtɾɔɫ/ n masc
kontrol
(esports de pilota) Acció i efecte d'un jugador de deixar la pilota, la bola o el disc procedent d'una passada, un llançament, una intercepció o un rebot dintre el propi abast per efectuar una acció de joc.
(esports de pilota) Acció i efecte de jugar la pilota, la bola o el disc amb habilitat mantenint-lo fora de l'abast de l'adversari.
(tennis de taula) Cop executat com a resposta a un atac de l'adversari, amb l'objectiu de neutralitzar-ne la iniciativa.

controlar /kon.tɾoˈɫa/ /kon.tɾoˈɫaɾ/ /kun.tɾuˈɫa/ v
styre kontrollere
Examinar minuciosament per dur a terme una comprovació.

conurbació /ko.nuɾ.ba.siˈo/ /ko.nuɾ.bə.siˈo/ /ku.nur.bə.siˈo/ n fem
bysammenvoksning

convent /komˈben/ /koɱˈvent/ /kumˈben/ /kuɱˈven/ n masc
kloster

conversa /komˈbɛr.sa/ /komˈbɛɾ.sɛ/ /koɱˈvɛɾ.sa/ /koɱˈvɛɾ.sə/ /kumˈbɛr.sə/ /kuɱˈvɛr.sə/ n fem
konversation samtale
Intercanvi oral entre dues persones que es perllonga relativament en el temps, diàleg.

convex /komˈbɛks/ /koɱˈvɛks/ /kumˈbɛks/ /kuɱˈvɛks/ adj masc
konveks

convidar /kom.biˈða/ /koɱ.viˈða/ /koɱ.viˈðaɾ/ /kum.biˈða/ /kuɱ.viˈða/ v
invitere

convidat /kom.biˈðat/ /koɱ.viˈðat/ /kum.biˈðat/ /kuɱ.viˈðat/ n masc
gæst

convèncer /komˈben.se/ /koɱˈven.seɾ/ /koɱˈvɛn.sə/ /kuɱˈvɛn.sə/ v
overbevise overtyde

cony /ˈkoɲ/ n masc
kusse fisse

conèixer /koˈne.ʃe/ /koˈnej.ʃe/ /koˈnej.ʃeɾ/ /koˈnə.ʃə/ /kuˈne.ʃar/ /kuˈnɛ.ʃə/ v
vide
Entendre, tenir idea d'alguna cosa.

cooperació /ko.o.pe.ɾa.siˈo/ /ko.o.pə.ɾə.siˈo/ /ku.u.pə.ɾə.siˈo/ n fem
samarbejde

coordinació /ko.oɾ.ði.na.siˈo/ /ko.oɾ.ði.nə.siˈo/ /ku.ur.di.nə.siˈo/ /ku.ur.ði.nə.siˈo/ n fem
koordination

cop /ˈkop/ /ˈkɔp/ n masc
slag
Impacte violent entre dos cossos.

cop d'estat /ˌkɔb.desˈtat/ n masc
statskup

copa /ˈko.pa/ /ˈko.pə/ n fem
skål
En uns sostenidors i en altres peces de vestir femenines, cada part que cobreix un pit.
pokal
Trofeu que es dona al guanyador en una competició o concurs.

copec /koˈpek/ /koˈpək/ /kuˈpɛk/ n masc
kopek

copernici /ko.pəɾˈni.si/ /ku.pərˈni.si/ n masc
copernicium

copiar /ko.piˈa/ /ko.piˈaɾ/ /ku.piˈa/ v
kopiere
Reproduir un text o document original.

copte /ˈkop.te/ /ˈkɔp.tə/ n masc
kopter
Membre de l’Església cristiana monofisita d’Egipte.
koptisk
(invariable) Llengua derivada de l’egipci demòtic conservada com a llengua litúrgica.

copular /ko.puˈɫa/ /ko.puˈɫaɾ/ /ku.puˈɫa/ v
kopulere

cor /ˈkɔ/ /ˈkɔrt/ /ˈkɔɾ/ n masc
hjerte
Múscul que bombeja la sang a través del cos.
Figura o símbol amb dos lòbuls a la part superior i mig triangle invertit a la inferior; representació de l'amor.
Part central d'alguna cosa.
(esports de raqueta) Part massissa o buida d'una raqueta que uneix el cap amb l'empunyadura.
kor
Conjunt de cantants, forma reduïda de la paraula coral.
Lloc d'una església destinada a ubicar una coral.

corall /koˈɾaʎ/ /kuˈɾaʎ/ n masc
koral

coratge /koˈɾa.d͡ʒe/ /koˈɾa.d͡ʒə/ /kuˈɾa.d͡ʒə/ n masc
mod
Actitud decidida davant el perill o les dificultats.

corb /ˈkorp/ n masc
ravn
Ocell de mida gran, plomes i bec negres (Corvus corax).

corbata /koɾˈba.ta/ /koɾˈba.tə/ /kurˈba.tə/ n fem
slips
Tros de roba que es porta al coll nuada pel davant.

corda /ˈkɔr.ða/ /ˈkɔɾ.ða/ /ˈkɔɾ.ðɔ/ n fem
tov reb
(esports de raqueta) Cadascun dels fils, generalment de niló o de budell, que encreuats els uns amb els altres formen el cordatge d'una raqueta o la xarxa d'un xare.
(pilota valenciana) Conjunt de fils de cànem fortament entrellaçats fixat a les parets laterals a una altura variable segons la modalitat, que divideix transversalment la pista de joc.

coreografia /ko.ɾe.o.ɣɾaˈfi.a/ /ko.ɾə.o.ɣɾəˈfi.ə/ /ku.ɾə.u.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
koreografi

coreà /ko.ɾeˈa/ /ku.ɾeˈa/ adj masc
koreansk
Relatiu a Corea o la seva llengua.

coreà /ko.ɾeˈa/ /ku.ɾeˈa/ n masc
koreansk
Individu de Corea.
(masculí singular) Llengua de filiació discutida pròpia de Corea.

corn /ˈkorn/ /ˈkɔɾn/ /ˈkɔɾn/ n masc
horn
Instrument aeròfon, generalment de metall, de forma cònica més o menys semblant a la d'una banya d'animal.

corn anglès n masc
engelskhorn

cornucòpia /ˌkor.nuˈkɔ.pi.ə/ /ˌkoɾ.nuˈkɔ.pi.a/ n fem
overflødighedshorn
Símbol del corn de l'abundància.

corol·lari /ko.ɾoɫˈɫa.ɾi/ /ko.ɾoˈɫa.ɾi/ /ku.ɾuɫˈɫa.ɾi/ /ku.ɾuˈɫa.ɾi/ n masc
korollar

corona /koˈɾo.na/ /koˈɾo.nə/ /kuˈɾo.nə/ n fem
krone

coronació /ko.ɾo.na.siˈo/ /ko.ɾo.nə.siˈo/ /ku.ɾu.nə.siˈo/ n fem
kroning

coronavirus /koˌɾo.naˈvi.ɾus/ /koˌɾo.naˈβi.ɾus/ /koˌɾo.nəˈvi.ɾus/ /kuˌɾo.nəˈvi.ɾus/ /kuˌɾo.nəˈβi.ɾus/ n masc
corona

coronel /ko.ɾoˈneɫ/ /ko.ɾoˈnɛɫ/ /ku.ɾuˈnɛɫ/ n masc
oberst

corpus /ˈkɔr.pus/ n masc
korpus

corral /koˈraɫ/ /kuˈraɫ/ n masc
bås

correcció /ko.rek.siˈo/ /ko.rək.siˈo/ /ku.rək.siˈo/ n fem
rettelse

correcte /koˈrɛk.te/ /koˈrɛk.tə/ /kuˈrɛk.tə/ adj
korrekt

corredor /ko.reˈðo/ /ko.reˈðoɾ/ /ko.rəˈðo/ /ku.rəˈðo/ n masc
korridor
Peça llarga d’accés a diferents dependències d’una construcció, d’una nau.
løber
Esportista en una prova de cursa.
(beisbol) Atacant que avança cap a una base o que està aturat en una base.
(futbol americà) Atacant, generalment en nombre de dos i situat unes iardes darrere el quaterback, que s'encarrega principalment de fer avançar la pilota cap a la línia de gol contrària.

corregir /ko.reˈd͡ʒi/ /ko.reˈd͡ʒiɾ/ /ko.reˈʒi/ /ko.rəˈʒi/ /ku.rəˈʒi/ v
rette

corrent /koˈren/ /koˈrent/ /kuˈren/ adj
strøm
D’ús comú, que és generalment acceptat.

corrent /koˈren/ /koˈrent/ /kuˈren/ n masc
strøm
Massa que flueix contínuament.

correspondre /ko.resˈpɔn.dɾe/ /ko.rəsˈpɔn.dɾə/ /ku.rəsˈpɔn.dɾə/ v
korrespondere
Tenir una cosa proporció o conformitat amb una altra.
Ésser responsabilitat, pertocar.

corresponsal /ko.res.ponˈsaɫ/ /ko.rəs.ponˈsaɫ/ /ku.rəs.punˈsaɫ/ n neut
korrespondent

corretja /koˈre.d͡ʒa/ /koˈrə.d͡ʒə/ /kuˈrɛ.d͡ʒə/ n fem
rem
Banda de cuir, o d’altre material flexible i resistent, usada per a subjectar.

correu /koˈrɛw/ /kuˈrɛw/ n masc
kurer
Persona que és portadora de notícies o que transporta personalment una carta, sobretot en temps de guerra.
post
Conjunt de cartes o de correspondència.
(plural) Servei de missatgeria.

correu electrònic /koˌrew /koˌrɛw /kuˌrɛw n masc
e-mail

corroborar /ko.ro.boˈɾa/ /ko.ro.boˈɾaɾ/ /ko.ro.βoˈɾa/ /ku.ru.buˈɾa/ /ku.ru.βuˈɾa/ v
bekræfte

corró /koˈro/ /kuˈro/ n masc
kagerulle
Peça cilíndrica sobre la qual s'enrotllen les persianes que queden dins d'una caixa a la paret.
Eina en forma de cilindre pesant, emprat per aplanar o compactar el terreny en agricultura i en construcció de carreteres.
Eina de jardineria que es fa servir per escarificar la gespa, té forma de cilindre amb punxons.
Rotlle de fusta, amb agafador per cada extrem, que es fa servir a la cuina per aplanar una massa.
Mena de roda petita en la qual els pescadors lliguen el volantí.

cors /ˈkors/ /ˈkɔrs/ adj masc
korsikansk
Originari, pertanyent o relatiu a Còrsega.

cors /ˈkors/ /ˈkɔrs/ n masc
korsikansk
Campanya naval mercant contra naus enemigues amb la patent del govern.
Natural de Còrsega.
(masculí singular) Llengua pròpia de Còrsega fortament relacionada amb l'italià i sovint considerada com una forma dialectal d'aquesta última.

cort /ˈkort/ n fem
hof
Conjunt format pel sobirà i els personatges que l'envolten i que constitueixen habitualment o accidentalment la seva família, el seu servei i la seva comitiva o acompanyament, dit també cort noble.
(històric) Tribunal en representació d’un sobirà.

cortesia /koɾ.teˈzi.a/ /koɾ.təˈzi.ə/ /kur.təˈzi.ə/ n fem
høflighed

cortesà /koɾ.teˈza/ /koɾ.təˈza/ /kur.təˈza/ n masc
hofmand

cortina /koɾˈti.na/ /koɾˈti.nə/ /kurˈti.nə/ n fem
gardin
Peça tèxtil destinada a cobrir finestres, portes, estances per tal d'evitar o atenuar l'entrada de llum, insectes, mirades foranes o per protegir d’alguna forma.

cortès /koɾˈtes/ /koɾˈtəs/ /kurˈtɛs/ adj masc
høflig

cos /ˈkos/ n masc
krop
Organisme, part material dels éssers vius.

cosa /ˈkɔ.za/ /ˈkɔ.zɔ/ n fem
ting
Qualsevol element o concepte de la realitat o de la fantasia.

cosina /koˈzi.na/ /koˈzi.nə/ /kuˈzi.na/ /kuˈzi.nə/ n fem
kusine

cosinus /kuˈsi.nus/ /ˌkoˈsi.nus/ n masc
cosinus

cosir /koˈzi/ /koˈziɾ/ /kuˈzi/ v
sy

cosmos /ˈkoz.mos/ /ˈkɔz.mos/ /ˈkɔz.mus/ n masc
kosmos

cost /ˈkɔst/ n masc
omkostninger

costa /ˈkɔs.ta/ /ˈkɔs.tɔ/ n fem
bred kyst
Part de la terra que toca al mar.

costar /kosˈta/ /kosˈtaɾ/ /kusˈta/ v
koste

costat /kosˈtat/ /kusˈtat/ n masc
side
Part de l'espai al voltant d'un lloc, d’un objecte, considerada per oposició a les altres.

costella /kosˈte.ʎa/ /kosˈte.ʎə/ /kusˈte.ʎə/ n fem
ribben
(anatomia) En els animals vertebrats, cadascun dels ossos que, partint d'una vèrtebra envolta part del tòrax per tal de protegir-lo.
(pilota basca) Cadascun dels llistons corbats de fusta de castanyer que constitueixen l'estructura d'una cesta.

costum /kosˈtum/ /kusˈtum/ n masc
vane

cosí /koˈzi/ /kuˈzi/ n masc
fætter

cosí prim n masc
næstsøskendebarn

cotilla /koˈti.ʎa/ /koˈti.ʎə/ /kuˈti.ʎə/ n fem
korset

cotilló /ko.tiˈʎo/ /ku.tiˈʎo/ n masc
kotillon

cotoliu /ko.toˈɫiw/ /ku.tuˈɫiw/ n masc
hedelærke

cotxe /ˈko.t͡ʃe/ n masc
bil
Vehicle autopropulsat i mecanitzat, destinant al transport terrestre d'un número reduït de persones i el seu equipatge, que duu típicament quatre rodes (tot i que existeixen casos amb tres i sis rodes).

cotxe patrulla n masc
patruljebil

cotxer /koˈt͡ʃe/ /koˈt͡ʃeɾ/ /kuˈt͡ʃe/ n masc
kusk

cotxera /koˈt͡ʃe.ɾa/ /koˈt͡ʃe.ɾə/ /kuˈt͡ʃe.ɾə/ n fem
garage

cotó /koˈto/ /kuˈto/ n masc
bomuld

cotó hidròfil n masc
vat

coure /ˈkow.ɾə/ /ˈkɔw.ɾe/ /ˈkɔw.ɾə/ n masc
kobber
Element químic, sòlid, de nombre atòmic 29, símbol Cu i amb un pes atòmic de 63,536 unitats de massa atòmica.

cova /ˈkɔ.va/ /ˈkɔ.və/ /ˈkɔ.βa/ /ˈkɔ.βɔ/ n fem
hule

covard /koˈvaɾt/ /koˈβart/ /koˈβaɾt/ /kuˈvart/ adj masc
fej
Que no té coratge.

covardament /koˌvaɾ.ðaˈment/ /koˌvaɾ.ðəˈment/ /koˌβar.ðaˈmen/ /koˌβaɾ.ðaˈmen/ /kuˌvar.ðəˈmen/ /kuˌβar.dəˈmen/ adv
fej

covardia /ko.vaɾˈði.a/ /ko.vəɾˈði.ə/ /ko.βarˈði.a/ /ko.βaɾˈði.a/ /ku.vərˈði.ə/ /ku.βərˈdi.ə/ n fem
fejhed

cove /ˈkɔ.ve/ /ˈkɔ.və/ /ˈkɔ.βe/ n masc
kurv

covid-19 /koˌvi.ðiˈnɔw/ /koˌvid.diˈnɔw/ /koˌβi.ðiˈnɔw/ /koˌβid.diˈnɔw/ /kuˌvid.diˈnɔw/ /kuˌβid.diˈnɔw/ n
Covid-19

cranc /ˈkɾaŋ/ /ˈkɾaŋk/ n masc
krabbe
Crustaci de la infraordre Brachyura.

crani n masc
kranium hovedskal

cras /ˈkɾas/ adj masc
kras

creació /kɾe.a.siˈo/ /kɾe.ə.siˈo/ /kɾe.ə.siˈo/ /kɾɛ.a.siˈo/ n fem
skabelse

creador /kɾe.aˈðo/ /kɾe.aˈðoɾ/ /kɾe.əˈðo/ n masc
skaber

crear /kɾeˈa/ /kɾeˈaɾ/ v
skabe
Fer una cosa de no res.

creativitat /kɾe.a.ti.viˈtat/ /kɾe.a.ti.βiˈtat/ /kɾe.ə.ti.viˈtat/ /kɾe.ə.ti.βiˈtat/ n fem
kreativitet

creença n fem
tro

creixement /kɾe.ʃeˈmen/ /kɾej.ʃeˈmen/ /kɾej.ʃeˈment/ /kɾə.ʃəˈmen/ /kɾə.ʃəˈment/ n masc
vækst

creixen /ˈkɾe.ʃen/ /ˈkɾe.ʃən/ /ˈkɾej.ʃen/ n masc
tykskulpet Brøndkarse

crema /ˈkɾe.mə/ n fem
fløde creme
Part greixosa de la llet.
creme
Preparació farmacèutica viscosa d'aplicació dèrmica.

cremada /kɾeˈma.ða/ /kɾəˈma.ðə/ n fem
afbrænding

cremallera /kɾe.maˈʎe.ɾa/ /kɾə.məˈʎe.ɾə/ n fem
lynlås
Petit mecanisme d'ús tèxtil per ajuntar dues peces de roba, consistent en una peça movible entre dues peces longitudinals dentades.

cremar /kɾeˈma/ /kɾeˈmaɾ/ /kɾəˈma/ v
brænde
(intransitiu) Entrar en combustió per l’acció del foc.
(intransitiu) Estar massa calent per al seu contacte.
(transitiu) Sotmetre a l’acció del foc.
(transitiu) Provocar una cremada o cremor.

crep /ˈkɾep/ /ˈkɾɛp/ n
pandekage

crepuscle /kɾeˈpus.kɫe/ /kɾəˈpus.kɫə/ n masc
skumring tusmørke

creta /ˈkɾe.ta/ /ˈkɾɛ.tə/ n fem
kridt

cretí /kɾeˈti/ /kɾəˈti/ adj masc
fjols
Que té cretinisme.

cretí /kɾeˈti/ /kɾəˈti/ n masc
fjols
Malalt de cretinisme.

creu /ˈkɾew/ /ˈkɾəw/ /ˈkɾɛw/ n fem
kors kryds
Símbol format per dues línies que s'intersequen, normalment de forma perpendicular.
Instrument de tortura.

creuar /kɾeˈwa/ /kɾeˈwaɾ/ /kɾəˈwa/ v
krydse
Travessar un lloc d’un costat a l’altre.

creuer /kɾeˈwe/ /kɾeˈweɾ/ /kɾəˈwe/ n masc
krydser
Vaixell de guerra superior al destructor i inferior al cuirassat.
krydstogt
Viatge turístic en vaixell.

creure /ˈkɾew.ɾe/ /ˈkɾəw.ɾə/ /ˈkɾɛw.ɾə/ v
tro
Tenir confiança.

criar /kɾiˈa/ /kɾiˈaɾ/ v
avle

criat /kɾiˈat/ n masc
tjener

crida i cerca n fem
arrestordre

cridar /kɾiˈða/ /kɾiˈðaɾ/ v
råbe skrige
(intransitiu) Parlar en un to de veu excessivament alt.
kalde
(transitiu) Convidar o anomenar algú per tal de fer alguna cosa a prop de l'emissor.

crim /ˈkɾim/ n masc
forbrydelse

criminal /kɾi.miˈnaɫ/ adj
kriminel
Relatiu al crim.

criminal /kɾi.miˈnaɫ/ n neut
kriminel
Qui comet un crim.

crinera /kɾiˈne.ɾa/ /kɾiˈne.ɾə/ n fem
manke

cripta /ˈkɾip.ta/ /ˈkɾip.tə/ n fem
krypt

criptó n masc
krypton

crisantem /kɾi.zanˈtem/ /kɾi.zənˈtɛm/ n masc
krysantemum

crisi /ˈkɾi.zi/ n fem
krise

crispeta /kɾisˈpe.ta/ /kɾisˈpə.tə/ /kɾisˈpɛ.tə/ n masc
popcorn

cristadelf /kɾis.taˈðɛɫf/ /kɾis.təˈðɛɫf/ n masc
kristadelfianer

cristall /kɾisˈtaʎ/ n masc
krystal

cristal·litzar /kɾis.taɫ.ɫiˈd͡za/ /kɾis.taɫ.ɫiˈzaɾ/ /kɾis.təɫ.ɫiˈd͡za/ v
kandisere

cristal·lografia /kɾis.taɫ.ɫo.ɣɾaˈfi.a/ /kɾis.təɫ.ɫu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
krystallografi

cristal·lí /kɾis.taɫˈɫi/ /kɾis.taˈɫi/ /kɾis.təɫˈɫi/ /kɾis.təˈɫi/ adj masc
krystallinsk
Relatiu o pertanyent al cristall.

cristianisme /kɾis.ti.aˈniz.me/ /kɾis.ti.əˈniz.mə/ n masc
kristendom

cristià /kɾis.tiˈa/ adj masc
kristen
Relatiu al cristianisme.

cristià /kɾis.tiˈa/ n masc
kristen
Persona seguidora de Jesucrist i de la religió del cristianisme.

crit /ˈkɾit/ n masc
skrig råb

croada /kɾoˈa.ða/ /kɾoˈa.ðə/ /kɾuˈa.ðə/ n fem
korstog

croat /kɾoˈat/ /kɾuˈat/ adj masc
kroatisk
Es diu d'alguna cosa que es originari o que es troba relacionat amb Croàcia.

croat /kɾoˈat/ /kɾuˈat/ n masc
korsfarer
Guerrer de les croades, cavaller cristià que volia treure territoris als musulmans en nom de la religió.
kroat kroatisk
Persona originaria de Croàcia.
kroatisk
(masculí singular) Llengua eslava parlada a Croàcia i a Bòsnia i Hercegovina.

croissant /kɾu.aˈsan/ /kɾu.əˈsan/ n masc
croissant

crom n masc
krom

cromosoma /kɾo.moˈzo.ma/ /kɾo.moˈzo.mə/ /kɾu.muˈzo.mə/ n masc
kromosom

cronologia /kɾo.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /kɾu.nu.ɫoˈʒi.ə/ n fem
kronologi

crossa /ˈkɾɔ.sa/ /ˈkɾɔ.sɔ/ /ˈkɾɔ.sə/ n fem
krykke
Bastó amb un travesser a sobre que serveix per recolzar-se a aquells que no poden caminar bé.

cru /ˈkɾu/ adj masc
rå
No cuit, o no prou cuit.
Sense la preparació que li cal a una substància.
Dit del temps rigorós.

crucificar /kɾu.si.fiˈka/ /kɾu.si.fiˈkaɾ/ v
korsfæste

crucifix /kɾu.siˈfiks/ n masc
krucifiks

cruel /kɾuˈɛɫ/ adj
grusom

cruiximent /kɾu.ʃiˈmen/ /kɾu.ʃiˈment/ /kɾuj.ʃiˈmen/ /kɾuj.ʃiˈment/ n masc
ømme muskler
Dolor muscular en forma de punxades després d’un exercici físic desacostumat.

crup /ˈkɾup/ n masc
strubehoste

crustaci /kɾusˈta.si/ n masc
krebsdyr
Artròpode amb una closca calcària i amb unes de les potes disposades per a la prensió.

cruïlla /kɾuˈi.ʎa/ /kɾuˈi.ʎə/ n fem
vejkryds
Encreuament de carrers o de carreteres.

cràter /ˈkɾa.teɾ/ /ˈkɾa.tər/ n masc
krater

créixer /ˈkɾe.ʃe/ /ˈkɾe.ʃə/ /ˈkɾej.ʃe/ /ˈkɾej.ʃeɾ/ v
vokse

crític /ˈkɾi.tik/ n masc
kritiker

crítica /ˈkɾi.ti.ka/ /ˈkɾi.ti.kə/ n fem
kritik

crònic /ˈkɾɔ.nik/ adj masc
kronisk

crònica /ˈkɾɔ.ni.ka/ n fem
krønike

cua /ˈku.a/ n fem
hale
Apèndix posterior d'alguns animals.
kø
Renglera ordenada per esperar el torn.

cub n masc
kubus terning

cuc n masc
orm

cuc de seda n masc
silkeorm

cucut /kuˈkut/ n masc
gøg

cuereta /ku.eˈɾe.ta/ /ku.əˈɾə.tə/ /ku.əˈɾɛ.tə/ n fem
vipstjert

cuina /ˈkuj.na/ /ˈkwi.na/ n fem
køkken
Divisió d'un edifici, i en especial d'un habitatge, destinada a preparar els aliments.

cuinar /kujˈna/ /kujˈnaɾ/ /kwiˈna/ v
koge

cuiner /kujˈne/ /kujˈneɾ/ /kwiˈneɾ/ n masc
kok

cuir /ˈkujr/ n masc
læder

cuirassat /kuj.ɾaˈsat/ /kuj.ɾəˈsat/ /kwi.ɾaˈsat/ n masc
slagskib

cuixa /ˈku.ʃa/ /ˈkuj.ʃa/ n fem
lår

cul n masc
røv

cullera /kuˈje.ɾə/ /kuˈʎe.ɾa/ /kuˈʎe.ɾə/ n fem
ske

cullerada /ku.jəˈɾa.ðə/ /ku.ʎeˈɾa.ða/ /ku.ʎəˈɾa.ðə/ n fem
skefuld

culleradeta /ku.jə.ɾəˈðɛ.tə/ /ku.ʎe.ɾaˈðe.ta/ /ku.ʎə.ɾəˈðə.tə/ /ku.ʎə.ɾəˈðɛ.tə/ n fem
teske

cullereta /ku.jəˈɾɛ.tə/ /ku.ʎeˈɾe.ta/ /ku.ʎəˈɾə.tə/ n fem
teske
(especialment) Cullera petita per a servir-se o prendre petites quantitats, habitualment cafè, gelats, dolços.

cullerot /ku.jəˈɾɔt/ /ku.ʎeˈɾɔt/ /ku.ʎəˈɾɔt/ n masc
øse

culpa /ˈkuɫ.pa/ /ˈkuɫ.pə/ n masc
skyld

culpabilitat /kuɫ.pa.bi.ɫiˈtat/ n fem
skyld

culpable /kuɫˈpa.bɫe/ /kuɫˈpa.βɫe/ /kuɫˈpa.βɫə/ /kuɫˈpab.bɫe/ /kuɫˈpab.bɫə/ adj
skyldig
Emprat per a qualificar fets, objectes o persones relacionats amb una culpa.

culpar /kuɫˈpa/ /kuɫˈpaɾ/ v
bebrejde

culte /ˈkuɫ.te/ /ˈkuɫ.tə/ n masc
kult
Expressió de la fe i adoració cap a un déu.

cultisme /kuɫˈtiz.me/ /kuɫˈtiz.mə/ n masc
klassisk låneord
Manlleu tardà a una llengua clàssica amb una adaptació parcial sense l’evolució fonètica pròpia dels mots hereditaris.

cultivar /kuɫ.tiˈva/ /kuɫ.tiˈvaɾ/ /kuɫ.tiˈβa/ v
cultivar

cultura /kuɫˈtu.ɾa/ n fem
kultur

cultural /kuɫ.tuˈɾaɫ/ adj
kulturel

cuneïforme /ku.ne.iˈfoɾ.me/ /ku.nə.iˈfor.mə/ adj
kileformet

cunyada /kuˈɲa.ða/ n fem
svigerinde

cunyat n masc
svoger

cura /ˈku.ɾa/ /ˈku.ɾə/ n fem
pleje
Assistència a un malalt.

curi n masc
curium

curiositat /ku.ɾi.o.ziˈtat/ /ku.ɾi.u.ziˈtat/ n fem
nysgerrighed

curiós /ku.ɾiˈos/ adj masc
nysgerrig
Que desitja saber coses.

curs /ˈkurs/ n masc
kursus kurs

curs intensiu n masc
lynkursus

cursa /ˈkuɾ.sa/ n fem
løb væddeløb

curt adj masc
kort
De poca llargada o longitud.

curtcircuit /kurt.sirˈkujt/ n masc
kortslutning

custòdia /kusˈtɔ.ði.a/ /kusˈtɔ.ði.ə/ n fem
forældremyndighed
Acció i efecte de custodiar.

càbala /ˈka.ba.ɫa/ n fem
kabbala
(religió) Interpretació mística de la Bíblia pròpia de la tradició jueva.

càlcul /ˈkaɫ.kuɫ/ n masc
beregning udregning

càlid adj masc
varm

càmera /ˈka.me.ɾa/ n fem
kamera
Aparell d'impressió, d'enregistrament, de reproducció i de transmissió d'imatges.

càmera web n fem
webkamera

càncer /ˈkan.seɾ/ n masc
kræft cancer
(medicina) Creixement incontrolat dels teixits de caràcter maligne expansiu o invasiu.

càndid /ˈkan.dit/ adj masc
naiv

cànem /ˈka.nem/ n masc
hamp

cànon /ˈka.non/ /ˈka.nun/ n masc
kanon

càpsula /ˈkap.su.ɫa/ /ˈkap.su.ɫə/ n fem
kapsel
Capseta cilíndrica, de material no tòxic i extrems arrodonits, pensada per a ser ingerida i alliberar a l'estómac el medicament que conté.
Recipient que té la forma semblant a mitja esfera i que és utilitzat en processos químics.
Conjunt de parets que cobreixen alguna part del cos.
Fruit sec dehiscent que conté més d'un carpel.

càrrega /ˈka.re.ɣa/ /ˈka.rə.ɣə/ n fem
last
Conjunt de materials o objectes disposats per ser transportades sobre una persona, animal, vehicle o qualsevol màquina destinada traslladar.

càrtel /ˈkaɾ.teɫ/ n masc
kartel

càstig /ˈkas.tik/ n masc
straf
Pena física o psicològica imposada a una persona per corregir-la o per al manteniment de la disciplina.

cèltic /ˈsɛɫ.tik/ adj masc
keltisk
Relatiu a la llengua dels celtes.

cèltic /ˈsɛɫ.tik/ n masc
keltisk
Família de llengües heretades dels celtes.

cèl·lula /ˈsɛ.ɫu.ɫə/ /ˈsɛɫ.ɫu.ɫa/ /ˈsɛɫ.ɫu.ɫə/ n fem
celle

cèl·lula mare /ˌsɛ.ɫu.ɫa /ˌsɛ.ɫu.ɫə /ˌsɛɫ.ɫu.ɫa /ˌsɛɫ.ɫu.ɫə n fem
stamcelle

cérvol /ˈser.vuɫ/ /ˈser.βoɫ/ /ˈseɾ.voɫ/ /ˈseɾ.βoɫ/ n masc
hjort

cítara /ˈsi.ta.ɾa/ /ˈsi.tə.ɾə/ n fem
citar

còctel /ˈkɔk.teɫ/ /ˈkɔk.təɫ/ n masc
cocktail

còctel Molotov /ˌkɔk.teɫ /ˌkɔk.təɫ n masc
molotovcocktail

còdex /ˈkɔ.ðeks/ /ˈkɔ.ðəks/ n masc
kodeks

còlera /ˈkɔ.ɫe.ɾa/ n masc
kolera
Malaltia produïda per un bacteri ingerit amb aigua contaminada que es manifesta amb febre i descomposició.

còlon /ˈkɔ.ɫon/ /ˈkɔ.ɫun/ n masc
tyktarm

còmic adj masc
komisk
Que fa riure.
Relatiu a la comèdia.

còmic n masc
tegneserie
Història explicada mitjançant una successió de vinyetes que contenen il·lustracions i text alhora.
komisk
Autor de comèdies.

còmode /ˈkɔ.mo.ðe/ /ˈkɔ.mo.ðə/ /ˈkɔ.mu.ðə/ adj masc
behagelig
Sensació agradable que dóna la justa mesura, la manca de patiment.

còmplice /ˈkɔm.pɫi.se/ /ˈkɔm.pɫi.sə/ n neut
medskyldig

còncau /ˈkɔŋ.kaw/ /ˈkɔŋ.kəw/ adj masc
konkav

còndor /ˈkɔn.doɾ/ /ˈkɔn.dur/ n masc
kondor

còpia /ˈkɔ.pi.a/ n fem
kopi
Acció o efecte de copiar.

còpia de seguretat n fem
sikkerhedskopi

còrnia /ˈkɔr.ni.ə/ /ˈkɔɾ.ni.a/ n fem
hornhinde

còrnic /ˈkɔr.nik/ n masc
Kornisk

córner /ˈkor.nər/ /ˈkoɾ.neɾ/ n masc
hjørnespark

córrer /ˈko.re/ /ˈko.reɾ/ v
løbe
Caminar amb velocitat.

cúpula /ˈku.pu.ɫa/ /ˈku.pu.ɫə/ n fem
kuppel

cúter /ˈku.teɾ/ /ˈku.tər/ n masc
kutter
Balandra aparellada amb veles de triangle a proa i a popa cangrea i sovint també amb escandalosa.

d'hora /ˈdo.ɾə/ /ˈdɔ.ɾa/ /ˈdɔ.ɾɔ/ /ˈdɔ.ɾə/ adv
tidlig

dada /ˈda.ða/ /ˈda.ðə/ n fem
datum

dalla /ˈda.ʎa/ /ˈda.ʎə/ n fem
le
(agricultura) Espècie de falç que té la fulla molt ampla i que posant-li per mànec un bastó molt llarg serveix també per a segar.

daltonisme /daɫ.toˈniz.me/ /dəɫ.toˈniz.mə/ /dəɫ.tuˈniz.mə/ n masc
farveblindhed

dames /ˈda.mes/ /ˈda.məs/ n fem
dam

damunt /daˈmun/ /daˈmunt/ /dəˈmun/ /dəˈmunt/ adv
ovenover ovenpå
Situat més amunt, en un lloc més alt respecte un altre verticalment més baix.

dansa /ˈdan.sa/ /ˈdan.sə/ n fem
dans

dany /ˈdaɲ/ n masc
skade

danyar /daˈɲa/ /daˈɲaɾ/ /dəˈɲa/ v
beskadige

danès /dəˈnəs/ /dəˈnɛs/ adj masc
dansk
Relatiu o pertanyent a Dinamarca.

danès /dəˈnəs/ /dəˈnɛs/ n masc
dansk dansker
Natural de Dinamarca.
dansk
(masculí singular) Llengua escandinava parlada a la Dinamarca.

darmstadti /dərmsˈtat.ti/ n masc
darmstadtium

darrer /daˈre/ /daˈreɾ/ /dəˈre/ adj
sidste
Situat darrere tots els altres en una sèrie.

darrere /daˈre.ɾe/ /dəˈre.ɾə/ adv
bagved

data /ˈda.ta/ n fem
datering dato

datiu /ðaˈtiw/ /ðəˈtiw/ adj masc
dativ

dau n masc
terning
Objecte en forma de políedre, normalment cúbic, amb una xifra a cada cara que serveix per determinar la sort en caure aleatòriament mostrant una de les cares.

daurar /dawˈɾa/ /dawˈɾaɾ/ /dəwˈɾa/ v
forgylde

daurat /dawˈɾat/ /dəwˈɾat/ adj masc
gylden
Del color de l’or.

davant /daˈvant/ /daˈβan/ /daˈβant/ /dəˈvant/ /dəˈβan/ adv
foran
En una situació o posició davantera.

davant /daˈvant/ /daˈβan/ /daˈβant/ /dəˈvant/ /dəˈβan/ preposition
foran
Denota una posició o situació davantera.

davantal /da.vanˈtaɫ/ /da.βanˈtaɫ/ /də.vənˈtaɫ/ /də.βənˈtaɫ/ n masc
forklæde

davanter centre n masc
centerforward

de bat a bat adv
vidåben

de franc adv
gratis

de pressa /deˈpɾe.sa/ /dəˈpɾe.sə/ adv
hurtig

de res Interjection
det var så lidt

de sobte adv
pludseligt

debat /deˈbat/ /dəˈβat/ n masc
debat
Disputa, altercació sobre alguna cosa.
Tècnica de dinàmica de grups que té l'objectiu de promoure l'expressió i la comprensió orals en una conversa col·lectiva espontània, de desenvolupar estratègies per a la presentació d'idees o l'argumentació, en la qual els participants tenen opinions divergents sobre un tema, que pot ser preparat, però no ho és el desenvolupament de les intervencions.

debutar /de.buˈtaɾ/ /de.βuˈta/ /də.βuˈta/ v
debutere

decadència /de.kaˈðɛn.si.a/ /də.kəˈðɛn.si.ə/ n fem
dekadence

decapitar /de.ka.piˈta/ /de.ka.piˈtaɾ/ /də.kə.piˈta/ v
halshugge

decebre /deˈse.bɾe/ v
skuffe
(antic) enganyar, trair
No complir amb les expectatives d'altri.

decenni /deˈsɛn.ni/ /dəˈsɛn.ni/ n masc
årti

decepció /de.sep.siˈo/ /də.səp.siˈo/ n fem
skuffelse

decidir /de.siˈði/ /de.siˈðiɾ/ v
afgøre beslutte
Portar a una conclusió una disputa, una controvèrsia o una qüestió dubtosa.

decisiu /de.siˈziw/ adj masc
afgørende

decisió /de.si.ziˈo/ /də.si.ziˈo/ n fem
beslutning afgørelse

declaració /de.kɫa.ɾa.siˈo/ /də.kɫə.ɾə.siˈo/ n fem
meningstilkendegivelse

declaració de la renda n fem
selvangivelse

declarar /de.kɫaˈɾa/ /de.kɫaˈɾaɾ/ /də.kɫəˈɾa/ v
erklære

declinació /de.kɫi.na.siˈo/ /də.kɫi.nə.siˈo/ n fem
bøjning deklination

decoració /de.ko.ɾa.siˈo/ /də.ko.ɾə.siˈo/ /də.ku.ɾə.siˈo/ n fem
dekoration

decència /deˈsɛn.si.a/ /dəˈsɛn.si.ə/ n fem
anstændighed

deducció /de.ðuk.siˈo/ /də.ðuk.siˈo/ n fem
deduktion

deduir /de.ðuˈi/ /de.ðuˈiɾ/ /də.ðuˈi/ v
slutte

deessa /deˈe.sa/ /dəˈə.sə/ /dəˈɛ.sə/ n fem
gudinde

defectiu /de.fekˈtiw/ /də.fəkˈtiw/ adj masc
ufuldstændig

defensa /deˈfen.sa/ /dəˈfen.sə/ /dəˈfɛn.sə/ n fem
forsvar

defensar /de.fenˈsa/ /de.fenˈsaɾ/ /də.fənˈsa/ v
forsvare
Fer quelcom per evitar un atac o minimitzar-ne l'impacte.

defensor /de.fenˈso/ /de.fenˈsoɾ/ /də.fənˈso/ adj masc
forsvar

definició n fem
definition

definir /de.fiˈni/ /de.fiˈniɾ/ /də.fiˈni/ v
definere

definit /de.fiˈnit/ /də.fiˈnit/ adj masc
bestemt

definitiu /de.fi.niˈtiw/ /də.fi.niˈtiw/ adj masc
bestemt
Últim, darrer, que conclou o culmina alguna cosa.

deformar /de.forˈma/ /de.foɾˈma/ /de.foɾˈmaɾ/ /də.foɾˈma/ /də.furˈma/ v
deformere

degà /deˈɣa/ /dəˈɣa/ n masc
dekan

deixant /dejˈʃan/ /dejˈʃant/ /deˈʃan/ /deˈʃant/ /dəˈʃan/ n masc
kølvand

deixar /dejˈʃa/ /dejˈʃaɾ/ /deˈʃa/ /dəˈʃa/ v
efterlade
Parar d'agafar, posar alguna cosa en algun lloc.

dejunar /de.d͡ʒuˈna/ /de.d͡ʒuˈnaɾ/ /de.ʒuˈna/ /də.ʒuˈna/ v
faste

dejuni /daˈd͡ʒu.ni/ /deˈd͡ʒu.ni/ /deˈʒu.ni/ /dəˈʒu.ni/ /dəˈʒu.ni/ n masc
faste

delegar /de.ɫeˈɣa/ /de.ɫeˈɣaɾ/ /də.ɫəˈɣa/ v
betro

deliberadament /de.ɫi.beˌɾa.ðaˈment/ /de.ɫi.βeˌɾa.ðaˈmen/ /də.ɫi.bəˌɾa.ðəˈmen/ /də.ɫi.bəˌɾa.ðəˈment/ /də.ɫi.βəˌɾa.ðəˈmen/ adv
bevidst

deliberat /de.ɫi.beˈɾat/ /də.ɫi.βəˈɾat/ adj masc
bevidst

delicatessen /de.ɫi.kaˈte.sen/ /də.ɫi.kəˈte.sən/ n fem
delikatessebutik
delicadeses (menjar exquisit)
Botiga de menjars exquisits preparats per al consum, especialment xarcuteria, cansaladeria.

delimitar /de.ɫi.miˈta/ /de.ɫi.miˈtaɾ/ /də.ɫi.miˈta/ v
afgrænse

deliri /deˈɫi.ɾi/ /dəˈɫi.ɾi/ n masc
delirium

delme n masc
tiende

delta /ˈdeɫ.ta/ n fem
delta
Quarta lletra de l'alfabet grec: minúscula δ ‎(d), majúscula Δ ‎(D).

delta /ˈdeɫ.ta/ n masc
delta
Sediment en la desembocadura d'un riu al mar.

demagog /de.maˈɣɔk/ /də.məˈɣɔk/ n masc
demagog

demagògia /de.maˈɣɔ.d͡ʒi.a/ /de.maˈɣɔ.d͡ʒja/ /de.maˈɣɔ.ʒi.a/ /də.məˈɣɔ.ʒjə/ n fem
demagogi

demanar /da.maˈna/ /de.maˈna/ /de.maˈnaɾ/ /də.məˈna/ v
bede
Instar a algú perquè doni o faci quelcom.

demandar /de.manˈda/ /de.manˈdaɾ/ /də.mənˈda/ v
kræve

demarcació /de.maɾ.ka.siˈo/ /də.mər.kə.siˈo/ n fem
afgrænsning

dement /deˈmen/ /deˈment/ /dəˈmen/ /dəˈment/ n neut
sindssyg

demiürg /de.miˈuɾk/ /də.miˈurk/ n masc
demiurg

democratització /de.mo.kɾa.ti.d͡za.siˈo/ /de.mo.kɾa.ti.za.siˈo/ /də.mo.kɾə.ti.d͡zə.siˈo/ /də.mu.kɾə.ti.d͡zə.siˈo/ n fem
demokratisering

democràcia /de.moˈkɾa.si.a/ /də.moˈkɾa.si.ə/ /də.muˈkɾa.si.ə/ n fem
demokrati
Sistema polític on el poble intervé en la presa de decisions d'una forma participativa i igualitària.

democràtic /de.moˈkɾa.tik/ /də.moˈkɾa.tik/ /də.muˈkɾa.tik/ adj masc
demokratisk

demolició /de.mo.ɫi.siˈo/ /də.mo.ɫi.siˈo/ /də.mu.ɫi.siˈo/ n fem
demolering

demora /deˈmo.ɾa/ /dəˈmo.ɾə/ n fem
pejling
(nàutica) Angle horitzontal format entre el nord i la visual des de l'observador sobre un vaixell fins a l'objecte.

demostrar /de.mosˈtɾa/ /de.mosˈtɾaɾ/ /də.mosˈtɾa/ /də.musˈtɾa/ v
demonstrere
Mostrar la certesa amb l’evidència d’un raonament.

demostratiu /de.mos.tɾaˈtiw/ /də.mos.tɾəˈtiw/ /də.mus.tɾəˈtiw/ adj masc
demonstrativ
Que pot demostrar.
(gramàtica) Que indica la proximitat o llunyania d'allò a què es refereix el discurs respecte als interlocutors.

dempeus /demˈpɛws/ /dəmˈpɛws/ adv
stående

demà /daˈma/ /deˈma/ /dəˈma/ adv
i morgen
En el dia vinent després de l'actual.
En el futur de manera indeterminada.

demència /deˈmɛn.si.a/ /dəˈmɛn.si.ə/ n fem
demens

demòcrata /deˈmɔ.kɾa.ta/ n neut
demokrat
Persona partidària de la democràcia.

denominació /de.no.mi.na.siˈo/ /də.no.mi.nə.siˈo/ /də.nu.mi.nə.siˈo/ n fem
benævnelse

dens /ˈdens/ /ˈdɛns/ adj masc
tæt

densitat /den.siˈtat/ /dən.siˈtat/ n fem
massefylde

dent /ˈden/ /ˈdent/ n fem
tand
(anatomia) Peça d'os de la boca que serveix per mastegar els aliments.

dent de lleó n masc
mælkebøtte løvetand
(botànica) Planta de la família de les asteràcies (Taraxacum officinale Weber).

dentista /denˈtis.ta/ /denˈtis.te/ /dənˈtis.tə/ n neut
tandlæge

denunciar /de.nun.siˈa/ /de.nun.siˈaɾ/ /də.nun.siˈa/ v
anklage

deontologia n fem
deontologi

dependent /de.penˈden/ /de.penˈdent/ /də.pənˈden/ /də.pənˈdent/ adj
afhængig
Que depèn.

dependre /deˈpen.dɾe/ /dəˈpən.dɾə/ /dəˈpɛn.dɾə/ v
afhænge

dependència /de.penˈdɛn.si.a/ /də.pənˈdɛn.si.ə/ n fem
afhængighed

depilar /de.piˈɫa/ /de.piˈɫaɾ/ /də.piˈɫa/ v
depilere
Treure tot el pèl del cos humà amb una crema, cera o estris tallants.

deportar /de.porˈta/ /de.poɾˈta/ /de.poɾˈtaɾ/ /də.poɾˈta/ /də.purˈta/ v
deportere

depressió /de.pɾe.siˈo/ /də.pɾə.siˈo/ n fem
depression

derivació /de.ɾi.va.siˈo/ /de.ɾi.βa.siˈo/ /də.ɾi.və.siˈo/ /də.ɾi.βə.siˈo/ n fem
afledning
(lingüística) Procés de formació d’una nova paraula, normalment afegint un o més afixos a un lexema.

derivar /de.ɾiˈvaɾ/ /de.ɾiˈβa/ /də.ɾiˈva/ /də.ɾiˈβa/ v
opstå
Tenir l’origen, provenir, o atribuir l’origen, fer provenir.

dermatologia /der.ma.to.ɫoˈʒi.a/ /deɾ.ma.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /dər.mə.tu.ɫuˈʒi.ə/ /dəɾ.mə.to.ɫoˈʒi.ə/ n fem
dermatologi

derrapar /de.raˈpa/ /de.raˈpaɾ/ v
skride ud

desafortunat /de.za.foɾ.tuˈnat/ /də.zə.foɾ.tuˈnat/ /də.zə.fur.tuˈnat/ adj masc
unheldig

desaparició /de.za.pa.ɾi.siˈo/ /də.zə.pə.ɾi.siˈo/ n fem
afgang

desaparèixer /de.za.paˈɾe.ʃe/ /de.za.paˈɾej.ʃe/ /de.za.paˈɾej.ʃeɾ/ /də.zə.pəˈɾə.ʃə/ /də.zə.pəˈɾɛ.ʃə/ v
forsvinde

desar /deˈza/ /deˈzaɾ/ /dəˈza/ v
gemme
(informàtica) guardar, enregistrar

desarmar /de.zarˈma/ /de.zaɾˈma/ /de.zaɾˈmaɾ/ /də.zərˈma/ v
afvæbne

desastre /deˈzas.tɾe/ /dəˈzas.tɾə/ n masc
katastrofe ulykke
Gran desgràcia amb dany important.

descalç /desˈkaɫs/ /dəsˈkaɫs/ adj masc
barfodet

descansar /des.kanˈsa/ /des.kanˈsaɾ/ /dəs.kənˈsa/ v
hvile
Reposar, recuperar energies, relaxar-se.

descendent /de.senˈden/ /de.senˈdent/ /də.sənˈden/ /dəs.sənˈden/ /dəs.sənˈdent/ n neut
efterkommer
Individu que succeeix algú altre en la línia genealògica directa o indirecta.

descentralització /de.sen.tɾa.ɫi.d͡za.siˈo/ /de.sen.tɾa.ɫi.za.siˈo/ /də.sən.tɾə.ɫi.d͡zə.siˈo/ /dəs.sən.tɾə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
decentralisering

descloure /desˈkɫɔw.ɾe/ /dəsˈkɫɔw.ɾə/ v
lukke op
Obrir quelcom que estava clos.

descobriment n masc
opdagelse

descobrir /des.koˈbɾiɾ/ /des.koˈβɾi/ /des.kuˈβɾi/ v
opdage
Veure o trobar per primer cop.

desconegut /des.ko.neˈɣut/ /dəs.ko.nəˈɣut/ /dəs.ku.nəˈɣut/ adj masc
ubekendt
Referit a quelcom del que encara no es coneix res o no se'n coneix prou.

desconegut /des.ko.neˈɣut/ /dəs.ko.nəˈɣut/ /dəs.ku.nəˈɣut/ n masc
fremmed
Persona que no és coneguda, de la que no se'n té referència.

descongelar /des.koɲ.d͡ʒeˈɫa/ /des.koɲ.d͡ʒeˈɫaɾ/ /dəs.koɲ.ʒəˈɫa/ /dəs.kuɲ.ʒəˈɫa/ v
afrime

desconsoladament /des.kon.soˌɫa.ðaˈmen/ /des.kon.soˌɫa.ðaˈment/ /dəs.kon.soˌɫa.ðəˈment/ /dəs.kun.suˌɫa.ðəˈmen/ adv
trøstesløst

descripció /des.kɾip.siˈo/ /dəs.kɾip.siˈo/ n fem
beskrivelse

descriure /desˈkɾiw.ɾe/ v
beskrive
Fer una descripció, explicar amb paraules com és quelcom.

desembarcar /de.zem.barˈka/ /de.zem.baɾˈka/ /de.zem.baɾˈkaɾ/ /də.zəm.bərˈka/ v
gå i land

desembossador /de.zem.bo.saˈðo/ /de.zem.bo.saˈðoɾ/ /də.zəm.bo.səˈðo/ /də.zəm.bu.səˈðo/ n masc
svupper

desembragar /de.zem.bɾaˈɣa/ /de.zem.bɾaˈɣaɾ/ /də.zəm.bɾəˈɣa/ v
koble ud

desembre n masc
december
Dotzè mes de l'any.

desenvolupament /de.zem.bo.ɫu.paˈmen/ /de.zeɱ.vo.ɫu.paˈment/ /də.zəɱ.vo.ɫu.pəˈment/ /də.zəɱ.vu.ɫu.pəˈmen/ n masc
udvikling

desenvolupar /de.zem.bo.ɫuˈpa/ /de.zeɱ.vo.ɫuˈpaɾ/ /də.zəm.bu.ɫuˈpa/ /də.zəɱ.vo.ɫuˈpa/ /də.zəɱ.vu.ɫuˈpa/ v
udvikle

desert /deˈzɛɾt/ n masc
ørken
Espai no habitat o despoblat, generalment de clima àrid o polar.

desertar /de.zerˈta/ /de.zeɾˈta/ /de.zeɾˈtaɾ/ /də.zərˈta/ v
desertere
Deixar desert, abandonar.

desesperadament /de.zes.peˌɾa.ðaˈmen/ /de.zes.peˌɾa.ðaˈment/ /də.zəs.pəˌɾa.ðəˈmen/ /də.zəs.pəˌɾa.ðəˈment/ adv
desperat

desfibril·lador /des.fi.bɾiɫ.ɫaˈðoɾ/ /des.fi.βɾi.ɫaˈðo/ /des.fi.βɾi.ɫaˈðoɾ/ /des.fi.βɾiɫ.ɫaˈðo/ /dəs.fi.bɾiɫ.ɫəˈðo/ /dəs.fi.βɾi.ɫəˈðo/ /dəs.fi.βɾiɫ.ɫəˈðo/ n masc
hjertestarter

desfilada /des.fiˈɫa.ða/ n fem
optog

deshonest /de.zoˈnest/ /də.zoˈnest/ /də.zuˈnest/ adj masc
uærlig

deshumanitzar /de.zu.ma.niˈd͡za/ /de.zu.ma.niˈza/ /de.zu.ma.niˈzaɾ/ /də.zu.mə.niˈd͡za/ v
dehumanisere

desig /deˈzit͡ʃ/ n masc
ønske
Sentiment de voler alguna cosa aliena perquè es considera valuosa.

desigual /de.ziˈɣwaɫ/ /də.ziˈɣwaɫ/ adj
ujævn

desil·lusió /de.zi.ɫu.ziˈo/ /de.ziɫ.ɫu.ziˈo/ /də.zi.ɫu.ziˈo/ /də.ziɫ.ɫu.ziˈo/ n fem
desillusion

desinfectant /de.ziɱ.fekˈtan/ /de.ziɱ.fekˈtant/ /də.ziɱ.fəkˈtan/ /də.ziɱ.fəkˈtant/ adj
desinfektionsmiddel

desinfectar /de.ziɱ.fekˈta/ /de.ziɱ.fekˈtaɾ/ /də.ziɱ.fəkˈta/ v
desinficere

desinència /de.ziˈnɛn.si.a/ /də.ziˈnɛn.si.ə/ n fem
endelse

desitjar /de.ziˈd͡ʒa/ /de.ziˈd͡ʒaɾ/ /də.ziˈd͡ʒa/ v
ønske

desmaiar /dez.maˈja/ /dez.maˈjaɾ/ /dəz.məˈja/ v
besvime

desmilitaritzar /dez.mi.ɫi.ta.ɾiˈd͡za/ /dez.mi.ɫi.ta.ɾiˈza/ /dez.mi.ɫi.ta.ɾiˈzaɾ/ /dəz.mi.ɫi.tə.ɾiˈd͡za/ v
afmilitarisere

desmoblat /dez.mobˈbɫat/ /dez.moˈbɫat/ /dez.moˈβɫat/ /dəz.mobˈbɫat/ /dəz.mubˈbɫat/ /dəz.muˈβɫat/ adj masc
umøbleret

desmuntar /dez.munˈta/ /dez.munˈtaɾ/ /dəz.munˈta/ v
demontere
Desfer alguna cosa que està construïda a peces.

desobeir /de.zo.beˈiɾ/ /de.zo.βeˈi/ /də.zo.bəˈi/ /də.zu.bəˈi/ /də.zu.βəˈi/ v
nægte

desordre /dezˈoɾ.ðɾe/ /dəzˈoɾ.ðɾə/ n masc
rod spiseforstyrrelse
Falta d'ordre.

despertador /des.per.taˈðo/ /des.peɾ.taˈðoɾ/ /dəs.pər.təˈðo/ n masc
vækkeur

despertar /des.perˈta/ /des.peɾˈta/ /des.peɾˈtaɾ/ /dəs.pərˈta/ v
vække
Fer treure del son.
vågn op
(pronominal) Sortir del son, deixar de dormir.

despesa /desˈpe.za/ /dəsˈpə.zə/ /dəsˈpɛ.zə/ n fem
udgift

despietat /des.pi.eˈtat/ /dəs.pi.əˈtat/ adj masc
nådesløs

despoblar /des.pobˈbɫa/ /des.poˈbɫaɾ/ /des.poˈβɫa/ /dəs.pobˈbɫa/ /dəs.pubˈbɫa/ /dəs.puˈβɫa/ v
affolke

desproporcionadament /des.pɾo.por.si.oˌna.ðaˈmen/ /des.pɾo.poɾ.si.oˌna.ðaˈmen/ /des.pɾo.poɾ.si.oˌna.ðaˈment/ /dəs.pɾo.poɾ.si.oˌna.ðəˈment/ /dəs.pɾu.pur.si.uˌna.ðəˈmen/ adv
uforholdsmæssigt

després /desˈpɾes/ /dəsˈpɾes/ adv
efter senere
més tard

destil·lació /des.ti.ɫa.siˈo/ /des.tiɫ.ɫa.siˈo/ /dəs.ti.ɫə.siˈo/ /dəs.tiɫ.ɫə.siˈo/ n fem
destillation

destinació /des.ti.na.siˈo/ n fem
destination rejsemål

destinar /des.tiˈna/ /des.tiˈnaɾ/ /dəs.tiˈna/ v
bestemme
Determinar, designar, la condició futura d’algú o d’alguna cosa.

destral /desˈtɾaɫ/ n fem
økse

destresa /desˈtɾe.za/ /dəsˈtɾə.zə/ /dəsˈtɾɛ.zə/ n fem
færdighed

destrossar /des.tɾoˈsa/ /des.tɾoˈsaɾ/ /dəs.tɾoˈsa/ /dəs.tɾuˈsa/ v
ødelægge

destrucció /des.tɾuk.siˈo/ /dəs.tɾuk.siˈo/ n fem
ødelæggelse

destructor /des.tɾukˈto/ /des.tɾukˈtoɾ/ /dəs.tɾukˈto/ n masc
destroyer
Vaixell de guerra a motor superior a la fragata i inferior al creuer, amb prou autonomia per la navegació oceànica i gran velocitat.

destruir /des.tɾuˈi/ /des.tɾuˈiɾ/ v
ødelægge

destí /desˈti/ n masc
skæbne
Allò que fa que la vida de cada persona estigui determinada.

desvelar /dez.veˈɫaɾ/ /dez.βeˈɫa/ /dəz.bəˈɫa/ /dəz.vəˈɫa/ v
afsløre

desxifrar /des.t͡ʃiˈfɾa/ /des.ʃiˈfɾa/ /des.ʃiˈfɾaɾ/ /də.ʃiˈfɾa/ /dəʃ.ʃiˈfɾa/ v
dechifrere

detall /deˈtaʎ/ /dəˈtaʎ/ n masc
detalje

detectiu /de.tekˈtiw/ n masc
detektiv

determinant /de.ter.miˈnan/ /de.teɾ.miˈnan/ /de.teɾ.miˈnant/ /də.tər.miˈnan/ /də.təɾ.miˈnant/ adj
determinant
Que determina.

deu /ˈdew/ /ˈdəw/ /ˈdɛw/ number
ti

deure /ˈdew.ɾe/ /ˈdəw.ɾə/ /ˈdɛw.ɾə/ v
skylde
Tenir una obligació pendent amb algú altre.

deures /ˈdew.ɾes/ /ˈdəw.ɾəs/ /ˈdɛw.ɾəs/ n masc
hjemmearbejde lektier
(plurale tantum) Exercicis escolars que els alumnes han de fer a casa.

deute /ˈdew.te/ /ˈdəw.tə/ /ˈdɛw.tə/ n masc
gæld

devaluar /de.va.ɫuˈaɾ/ /de.βa.ɫuˈa/ /də.və.ɫuˈa/ v
devaluere

devorar /de.voˈɾaɾ/ /de.βoˈɾa/ /də.voˈɾa/ /də.vuˈɾa/ /də.βuˈɾa/ v
grovæde

deçà /deˈsa/ /dəˈsa/ preposition
dennesides

dia /ˈdi.a/ n masc
dag
Període de temps en què la Terra realitza el seu moviment de rotació. Es divideix en vint-i-quatre períodes iguals anomenats hores.
Espai de temps amb claror entre dues nits.

diabetis /di.aˈbɛ.tis/ /di.əˈβɛ.tis/ n fem
diabetes

diable /diˈa.bɫe/ /diˈa.βɫe/ /diˈa.βɫə/ /diˈab.bɫe/ /diˈab.bɫə/ Interjection
djævel
Expressió de contrarietat.

diable /diˈa.bɫe/ /diˈa.βɫe/ /diˈa.βɫə/ /diˈab.bɫe/ /diˈab.bɫə/ n masc
djævel
Personificació del mal.

diabètic /di.aˈbɛ.tik/ /di.əˈβɛ.tik/ adj masc
diabetiker

diabòlicament /di.aˌbɔ.ɫi.kaˈment/ /di.aˌβɔ.ɫi.kaˈmen/ /di.əˌbɔ.ɫi.kəˈmen/ /di.əˌbɔ.ɫi.kəˈment/ /di.əˌβɔ.ɫi.kəˈmen/ adv
djævelsk

diaca /diˈa.ka/ /diˈa.kə/ n masc
diakon

diadema /di.aˈðe.ma/ /di.əˈðe.mə/ /di.əˈðɛ.mə/ n fem
diadem

diafragma /di.aˈfɾaɣ.ma/ /di.əˈfɾaɣ.mə/ n masc
mellemgulv

diagnosticar /di.aŋ.nos.tiˈka/ /di.aɡ.nos.tiˈka/ /di.aɡ.nos.tiˈkaɾ/ /di.əŋ.nos.tiˈka/ /di.əŋ.nus.tiˈka/ v
diagnosticere

diagnòstic /di.aŋˈnɔs.tik/ /di.aɡˈnɔs.tik/ /di.əŋˈnɔs.tik/ adj masc
diagnostisk
Útil per a diagnosticar

diagnòstic /di.aŋˈnɔs.tik/ /di.aɡˈnɔs.tik/ /di.əŋˈnɔs.tik/ n masc
diagnostisk
Identificació del problemes de salut d'una persona.

diagrama /di.aˈɣɾa.ma/ /di.əˈɣɾa.mə/ n masc
diagram
Dibuix explicatiu, gràfic.

dialecte /di.aˈɫɛk.te/ n masc
dialekt

dialectologia /di.a.ɫek.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /di.a.ɫek.to.ɫoˈʒi.a/ /di.ə.ɫək.to.ɫoˈʒi.ə/ /di.ə.ɫək.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
dialektologi dialektforskning

diamant /di.aˈman/ /di.aˈmant/ /di.əˈman/ /di.əˈmant/ n masc
diamant
Mineral al·lòtrop del carboni que cristal·litza en un sistema cúbic, molt brillant i molt dur.
(jocs) Carta d’un dels quatre colls de la baralla francesa.
(billar) Cadascun dels petits punts blancs marcats a intervals regulars a la cara superior del marc, que s'utilitzen com a referència per a calcular les trajectòries de les boles.

diametralment /di.a.meˌtɾaɫˈmen/ /di.a.meˌtɾaɫˈment/ /di.ə.məˌtɾaɫˈmen/ /di.ə.məˌtɾaɫˈment/ adv
diametralt

diana /diˈa.na/ /diˈa.nə/ n fem
reveille
(militar) Toc a l’alba per a despertar els soldats.

diapositiva /di.a.po.ziˈti.va/ /di.a.po.ziˈti.βa/ /di.ə.po.ziˈti.və/ /di.ə.pu.ziˈti.və/ /di.ə.pu.ziˈti.βə/ n fem
dias

diari adj masc
dagblad

diari n masc
avis dagblad
Periòdic de notícies publicat cada dia.
dagbog dagblad
Ressenya d'esdeveniments o pensaments de cada dia.

diarquia /di.aɾˈki.a/ /di.ərˈki.ə/ n fem
diarki

diarrea /di.aˈre.a/ /di.əˈre.ə/ n fem
diare diarré

dibuix /diˈbujʃ/ n masc
tegning
Acte o efecte de dibuixar.
Art de representar formes damunt una superfície, generalment de paper, mitjançant línies o taques, d'un sol color o de més d'un.
Conjunt de formes representades damunt una superfície, generalment de paper, mitjançant línies o taques, d'un sol color o de més d'un.

dibuixar /di.bujˈʃaɾ/ /di.βujˈʃa/ /di.βuˈʃa/ v
tegne

diccionari /dik.si.oˈna.ɾi/ /dik.si.uˈna.ɾi/ n masc
ordbog
Publicació que dona una llista ordenada (normalment alfabèticament) o paraules, normalment explicant el seu significat i alguns cops contenint informació de l'etimologia, ús, traduccions i altres eines relacionades amb el mot.

dicotomia /di.ko.toˈmi.a/ /di.ku.tuˈmi.ə/ n fem
dikotomi

dictador /dik.taˈðo/ /dik.taˈðoɾ/ /dik.təˈðo/ n masc
diktator

didal /diˈðaɫ/ n masc
fingerbøl
Capseta, típicament metàl·lica i quasi cilíndrica, pensada per protegir l'extrem d'un dit de punxades quan es cus i també per fer força amb el dit protegit contra el cap de l'agulla sense que aquesta es clavi en la pell.

dieta /diˈe.ta/ /diˈə.tə/ /diˈɛ.tə/ n fem
diæt

difamació /di.fa.ma.siˈo/ /di.fə.mə.siˈo/ n fem
bagvaskelse

diferent /di.feˈɾen/ /di.feˈɾent/ /di.fəˈɾen/ /di.fəˈɾent/ adj
forskellig anderledes
Que no és igual.

diferentment /di.feˌɾemˈmen/ /di.feˌɾemˈment/ /di.fəˌɾemˈmen/ /di.fəˌɾemˈment/ adv
anderledes

diferir /di.feˈɾi/ /di.feˈɾiɾ/ /di.fəˈɾi/ v
forskellig

diferència /di.feˈɾɛn.si.a/ /di.fəˈɾɛn.si.ə/ n fem
forskel

dificultat n fem
besvær
Complicació, obstacle per fer una cosa.

difondre /diˈfon.dɾe/ v
diffus

diftong /difˈtoŋ/ /difˈtoŋk/ /difˈtoŋk/ n masc
diftong

diftèria /difˈtɛ.ɾi.a/ n fem
difteri

difusió /di.fu.ziˈo/ n fem
diffusion

difícil adj
vanskelig
Que s'aconsegueix amb dificultat, complex, complicat.

digerir /di.d͡ʒeˈɾi/ /di.d͡ʒeˈɾiɾ/ /di.ʒeˈɾi/ /di.ʒəˈɾi/ v
fordøje

digital /di.d͡ʒiˈtaɫ/ /di.ʒiˈtaɫ/ adj
digital
Relacionat amb els dits.
Dit d'un sistema de transmissió o de processament que representa, emmagatzema i transmet informació de qualsevol naturalesa en variables discretes, sobretot les de tipus binari.

dignar-se /diŋ.nərˈsə/ /diŋˈnar.se/ /diŋˈnar.sə/ /diŋˈnaɾ.sə/ /diɡˈnaɾ.se/ v
nedlade sig

dignitat /diŋ.niˈtat/ /diɡ.niˈtat/ n fem
værdighed
Qualitat moral per la qual una persona no tolera ser humiliada.

dijous /diˈd͡ʒɔws/ /diˈʒɔws/ n
torsdag

diletantisme /di.ɫe.tanˈtiz.me/ /di.ɫə.tənˈtiz.mə/ n masc
dilettantisme

diligència /di.ɫiˈd͡ʒɛn.si.a/ /di.ɫiˈʒen.si.ə/ /di.ɫiˈʒɛn.si.a/ n fem
ærinde
Acta administrativa adreçada a un jutge que explica uns fets delictius i la seva investigació policial.
Carruatge que feia una ruta establerta amb passatgers.

dilluns n
mandag

dimarts /diˈmals/ /diˈmats/ /diˈmaɾs/ n
tirsdag

dimecres /diˈme.kɾes/ n masc
onsdag

dimecres de cendra n masc
askeonsdag

dimensió /di.men.siˈo/ /di.mən.siˈo/ n fem
dimension

diminutiu /di.mi.nuˈtiw/ n masc
diminutiv

dimissió /di.mi.siˈo/ n fem
fratræden

dimitir /di.miˈti/ /di.miˈtiɾ/ v
gå af

dinar /diˈna/ /diˈnar/ /diˈnaɾ/ n masc
frokost middagsmad
Àpat del migdia.

dinar /diˈna/ /diˈnar/ /diˈnaɾ/ v
spise
(intransitiu) Prendre aliments al migdia.

dinastia /di.nasˈti.a/ /di.nəsˈti.ə/ n fem
dynasti

diner /diˈne/ /diˈneɾ/ n masc
penge
(sovint en plural, incomptable) Valor monetari usat en la compravenda.

dinosaure /di.noˈsaw.ɾe/ /di.noˈsaw.ɾə/ /di.nuˈsaw.ɾə/ n masc
dinosaurus

dinou number
nitten

dinovè /di.noˈβe/ /di.nuˈβɛ/ number
nittende

dins /ˈdins/ adv
inde
En un punt interior d'un espai delimitat.

dinàmicament /diˌna.mi.kaˈmen/ /diˌna.mi.kaˈment/ /diˌna.mi.kəˈmen/ /diˌna.mi.kəˈment/ adv
dynamisk

diploma /diˈpɫo.ma/ /diˈpɫo.mə/ n masc
diplom

diplomàcia /di.pɫoˈma.si.a/ /di.pɫoˈma.si.ə/ /di.pɫuˈma.si.ə/ n fem
diplomati

diputat /di.puˈtat/ n masc
delegeret

dipòsit /diˈpɔ.zit/ n masc
indskud
Diners que un particular confia a una entitat bancària perquè els tingui en custòdia.

dir /ˈdi/ /ˈdiɾ/ v
sige
Expressar-se amb el llenguatge, preferentment de forma oral.

dir-se /dirˈsə/ /ˈdir.sə/ /ˈdiɾ.se/ /ˈdiɾ.sə/ v
hedde
Portar el nom de.

direcció /di.ɾek.siˈo/ n fem
retning
Orientació que pren un desplaçament o moviment.

director /di.ɾekˈto/ /di.ɾekˈtoɾ/ /di.ɾəkˈto/ n masc
instruktør direktør
Persona que porta a terme funcions i pràctiques directives.

dirigir /di.ɾiˈd͡ʒi/ /di.ɾiˈd͡ʒiɾ/ /di.ɾiˈʒi/ v
dirigere
Encaminar o guiar cap a un lloc o objectiu, fer adoptar una direcció.

disc /ˈdisk/ n masc
diskos
Dispositiu d'enregistrament i d'emmagatzematge de dades d'accés directe que s'utilitza com a suport d'informació.
(hoquei sobre gel) Cos cilíndric de molt poca alçària fet de cautxú vulcanitzat de color negre.

disc dur n masc
harddisk

discalcúlia /dis.kaɫˈku.ɫi.a/ /dis.kəɫˈku.ɫi.ə/ n fem
dyskalkuli

disciplina /di.siˈpɫi.na/ /di.siˈpɫi.nə/ /dis.siˈpɫi.nə/ n fem
disciplin
Conjunt de regles establertes per a mantenir l'ordre.
Branca del coneixement que és matèria d'estudi i d'ensenyament.

discret /disˈkɾet/ adj masc
diskret

discriminació /dis.kɾi.mi.na.siˈo/ /dis.kɾi.mi.nə.siˈo/ n fem
diskrimination

discurs /disˈkurs/ n masc
diskurs

discussió /dis.ku.siˈo/ n fem
diskussion

disfressa /disˈfɾe.sa/ /disˈfɾə.sə/ /disˈfɾɛ.sə/ n fem
forklædning
Màscara, vestit de màscara, especialment de carnaval.
Artifici amb què s'oculta o dissimula alguna cosa perquè no sigui entesa o coneguda.

disfressar /dis.fɾeˈsa/ /dis.fɾeˈsaɾ/ /dis.fɾəˈsa/ v
forklæde

dislèxia /dizˈɫək.si.ə/ /dizˈɫɛk.si.a/ /dizˈɫɛk.si.ə/ n fem
dysleksi ordblindhed

disparar /dis.paˈɾa/ /dis.paˈɾaɾ/ /dis.pəˈɾa/ v
skyde

dispnea /dizˈne.a/ /dizˈne.ə/ /dizˈnɛ.ə/ n fem
åndenød

disponible /dis.poˈni.bɫe/ /dis.poˈni.βɫe/ /dis.poˈnib.bɫe/ /dis.poˈnib.bɫə/ /dis.puˈni.βɫə/ /dis.puˈnib.bɫə/ adj
tilgængelig

disposar /dis.poˈza/ /dis.poˈzaɾ/ /dis.puˈza/ v
ordne
Col·locar coses en un ordre determinat.

disposició /dis.po.zi.siˈo/ /dis.pu.zi.siˈo/ n fem
anbringelse

dispositiu intrauterí n masc
spiral

disprosi n masc
dysprosium

dissabte /diˈsap.te/ n masc
lørdag

dissecar /di.seˈka/ /di.seˈkaɾ/ /di.səˈka/ v
udstoppe

dissertació /di.seɾ.ta.siˈo/ /di.sər.tə.siˈo/ n fem
afhandling

disset number
sytten

dissetè /di.seˈte/ /di.səˈtɛ/ number
syttende

dissipar /di.siˈpa/ /di.siˈpaɾ/ v
spilde

dissoldre /diˈsɔɫ.dɾe/ /diˈsɔɫ.dɾə/ v
opløse

dissuadir /di.su.aˈði/ /di.su.aˈðiɾ/ /di.su.əˈði/ v
fraråde

distribució /dis.tɾi.βu.siˈo/ n fem
distribution

distribuir /dis.tɾi.buˈiɾ/ /dis.tɾi.βuˈi/ v
fordele

distància /disˈtan.si.a/ n fem
afstand
Separació d'espai o de temps entre dos punts, fets o persones.
Separació de forma de pensar o afectiva entre persones.

dit n masc
finger tå
(anatomia) Cadascun dels extrems articulats i separats de la mà, del peu i de les potes d'alguns animals.

diumenge /diwˈmeɲ.d͡ʒa/ /diwˈmeɲ.d͡ʒe/ /diwˈməɲ.ʒə/ /diwˈmɛɲ.ʒə/ n masc
søndag

divendres /diˈvɛn.dɾes/ /diˈvɛn.dɾəs/ /diˈβɛn.dɾes/ n masc
fredag

diversificar /di.veɾ.si.fiˈkaɾ/ /di.vəɾ.si.fiˈka/ /di.βer.si.fiˈka/ /di.βeɾ.si.fiˈka/ /di.βər.si.fiˈka/ v
afvekslende

divertit /di.veɾˈtit/ /di.vəɾˈtit/ /di.βerˈtit/ /di.βeɾˈtit/ /di.βərˈtit/ adj masc
sjov

divisa /diˈvi.za/ /diˈvi.zə/ /diˈβi.za/ /diˈβi.zə/ n fem
motto
Figura o emblema amb una sentència concisa que l'explica, s'empra normalment en heràldica.
fremmed valuta
Moneda estrangera.

divisible /di.viˈzi.bɫe/ /di.viˈzib.bɫə/ /di.βiˈzi.βɫe/ /di.βiˈzi.βɫə/ /di.βiˈzib.bɫe/ /di.βiˈzib.bɫə/ adj
delelig

divisió /di.vi.ziˈo/ /di.vi.ziˈo/ /di.βi.ziˈo/ n fem
division

divorci /diˈvɔɾ.si/ /diˈvɔɾ.si/ /diˈβɔr.si/ /diˈβɔɾ.si/ n masc
skilsmisse

divorciat /di.voɾ.siˈat/ /di.vur.siˈat/ /di.βor.siˈat/ /di.βoɾ.siˈat/ adj masc
opløst
Separat pel divorci.

divuit /diˈvujt/ /diˈvujt/ /diˈβujt/ number
atten

diví /diˈvi/ /diˈvi/ /diˈβi/ adj masc
guddommelig
Relatiu o pertanyent a Déu o als déus i a la seva espècie.
(per extensió) perfecte, de gran excel·lència.

diàleg /diˈa.ɫek/ /diˈa.ɫək/ n masc
dialog

diàmetre /diˈa.me.tɾe/ n masc
diameter

diàriament /diˌa.ɾi.aˈmen/ /diˌa.ɾi.aˈment/ /diˌa.ɾi.əˈmen/ /diˌa.ɾi.əˈment/ adv
dagligt

diòcesi /diˈɔ.se.zi/ /diˈɔ.sə.zi/ n fem
bispedømme stift

doblatge /dobˈbɫa.d͡ʒe/ /dobˈbɫa.d͡ʒə/ /doˈbɫa.d͡ʒe/ /doˈβɫa.d͡ʒe/ /dubˈbɫa.d͡ʒə/ /duˈβɫa.d͡ʒə/ n masc
eftersynkronisering

doble /ˈdo.bɫe/ /ˈdo.βɫe/ /ˈdo.βɫə/ /ˈdob.bɫe/ /ˈdob.bɫə/ n masc
dobbelt
Qualsevol quantitat multiplicada per dos.
(bowling) Conjunt de dos plens consecutius.

doble falta n fem
dobbeltfejl
(tennis) Falta de servei en què el servidor falla els dos serveis de què disposa en un mateix punt.
(basquetbol) Falta consistent en la comissió simultània de dues faltes entre dos adversaris, l'un contra l'altre.

doctor /dokˈto/ /dokˈtoɾ/ /dokˈtoɾ/ /dukˈto/ /dukˈtor/ /duˈtor/ n masc
doktor
Persona que ha rebut el més alt grau acadèmic que confereix una universitat.
(formal, cortesia) metge

doctorat /dok.toˈɾat/ /duk.tuˈɾat/ n masc
doktorgrad
Estudis universitaris de tercer cicle necessaris per a obtenir el títol de doctor.

doctrina /dokˈtɾi.na/ /dokˈtɾi.nə/ /dukˈtɾi.nə/ n fem
doktrin

document /do.kuˈmen/ /do.kuˈment/ /du.kuˈmen/ n masc
dokument

documentació /do.ku.men.ta.siˈo/ /do.ku.mən.tə.siˈo/ /du.ku.mən.tə.siˈo/ n fem
dokumentation

documentari /do.ku.menˈta.ɾi/ /do.ku.mənˈta.ɾi/ /du.ku.mənˈta.ɾi/ n masc
dokumentarfilm

dofí /doˈfi/ /duˈfi/ n masc
delfin

dogma /ˈdoɡ.ma/ /ˈdoɡ.mə/ n masc
dogme

dogmàtic /doɡˈma.tik/ /duɡˈma.tik/ adj masc
dogmatisk

dol /ˈdɔɫ/ n masc
sorg

doldre /ˈdɔɫ.dɾe/ /ˈdɔɫ.dɾə/ v
gøre ondt

dolent /doˈɫen/ /duˈɫen/ adj
dårlig
Que fa el mal, que no és bo

dolmen /ˈdɔɫ.men/ /ˈdɔɫ.mən/ n masc
stendysse

dolor /doˈɫo/ /doˈɫoɾ/ /duˈɫo/ n
smerte
Patiment, pena.

dolç adj masc
sød

dolçor /doɫˈso/ /doɫˈsoɾ/ /duɫˈso/ n fem
sødme

domesticar /do.mes.tiˈka/ /do.mes.tiˈkaɾ/ /do.məs.tiˈka/ /du.məs.tiˈka/ v
domesticere

domicili /do.miˈsi.ɫi/ /du.miˈsi.ɫi/ n masc
bopæl

dominació /do.mi.na.siˈo/ /do.mi.nə.siˈo/ /du.mi.nə.siˈo/ n masc
herredømme

dominicà /do.mi.niˈka/ /du.mi.niˈka/ adj masc
dominikansk
Relatiu o pertanyent a Santo Domingo o a la República Dominicana.

dominicà /do.mi.niˈka/ /du.mi.niˈka/ n masc
dominikansk
Persona que habita o és originària de Santo Domingo o de la República Dominicana.

dominó /do.miˈno/ /du.miˈno/ n masc
domino

domàs /doˈmas/ /duˈmas/ n masc
damask

domèstic /doˈmɛs.tik/ /duˈmɛs.tik/ adj masc
huslig

dona /ˈdo.na/ /ˈdo.nə/ /ˈdɔ.na/ /ˈdɔ.nɔ/ /ˈdɔ.nə/ n fem
kvinde
Persona del sexe femení.
Muller, independentment de la situació legal.

donar /doˈna/ /doˈnaɾ/ /duˈna/ v
give
Entregar de franc, regalar.

dopamina /do.paˈmi.na/ /do.pəˈmi.nə/ /du.pəˈmi.nə/ n fem
dopamin

dorayaki n masc
dorayaki

dormir /dorˈmi/ /doɾˈmi/ /doɾˈmiɾ/ /durˈmi/ /dɾuˈmiɾ/ v
sove

dormitori /doɾ.miˈtɔ.ɾi/ /dur.miˈtɔ.ɾi/ n masc
soveværelse

dos /ˈdos/ /ˈdɔs/ number
to

dosi n fem
dosis

dot /ˈdɔt/ n masc
medgift
Diners i béns aportats per la núvia en el seu contracte matrimonial.

dotar /doˈta/ /doˈtaɾ/ /duˈta/ v
udstyre
Proporcionar dots o qualitats naturals.

dotze /ˈdo.d͡ze/ number
tolv

dotzena /doˈd͡ze.na/ /doˈd͡zə.nə/ /duˈd͡zɛ.nə/ n fem
dusin

dotzè /doˈd͡ze/ /doˈd͡zə/ /duˈd͡zɛ/ number
tolvte
(ordinal) Que en l'ordre d'una sèrie ocupa la posició dotze.

drac n masc
drage

dragó /dɾəˈɣo/ n masc
gekko
Rèptil de la família dels gecònids (Gekkonidae) d’hàbits nocturns, insectívor i amb dits adhesius.

drama /ˈdɾa.ma/ /ˈdɾa.mə/ n masc
drama

dramaturg /dɾa.maˈtuɾk/ /dɾə.məˈturk/ n masc
dramatiker

drap /ˈdɾap/ n masc
klæde

drassana /dɾaˈsa.na/ n fem
skibsværft værft

drecera /dɾeˈse.ɾa/ n masc
genvej
Camí que, en contrast amb una altra ruta més principal, estalvia recorregut.

dret /ˈdɾet/ /ˈdɾət/ /ˈdɾɛt/ adj masc
højre
Referent al cantó oposat a l'esquerre.
ret
Que segueix una línia recta imaginària, sense torçar-se.

dret /ˈdɾet/ /ˈdɾət/ /ˈdɾɛt/ n masc
ret højre
Disciplina que estudia les lleis d'una regió o tema.
ret rettighed
Justícia, qualitat de poder reclamar una possessió o servei.
forside
(hoquei sobre herba) Cara esquerra de la pala d'un estic, de forma plana, l'única amb què es pot tocar la bola.

dreta /ˈdɾe.ta/ /ˈdɾə.tə/ /ˈdɾɛ.tə/ n fem
højre
Costat dret.

dringar /dɾiŋˈɡa/ /dɾiŋˈɡaɾ/ v
ringe

droga /ˈdɾɔ.ɣa/ /ˈdɾɔ.ɣɔ/ /ˈdɾɔ.ɣə/ n fem
stof

druida /ˈdɾuj.ða/ /ˈdɾuj.ðə/ /ˈdɾwi.ða/ n masc
druide

duana /duˈa.na/ /duˈa.nə/ n fem
told

dubni n masc
dubnium

dubtar /dupˈta/ /dupˈtaɾ/ v
betvivle tvivle
(intransitiu) Trobar-se indecís, no saber prendre una decisió.

dubte /ˈdup.te/ /ˈdup.tə/ n masc
tvivl

dubtós /dupˈtos/ adj masc
tvivlende

duc n masc
hertug
Persona que posseeix el títol nobiliari de duc.

ducat n masc
hertugdømme
Territori que antigament era governat per un duc.
Territori que malgrat no ser governat per un duc, ofereix el seu nom, perquè el títol de duc es mantingui simbòlicament o, fins i tot, en alguns casos, oferint alguns dret al seu dignatari.
(numismàtica) Moneda d'or originària de Venècia i adoptada per diversos països europeus.

duna /ˈdu.na/ /ˈdu.nə/ n fem
klit

duodè /du.oˈðe/ /du.oˈðə/ /du.uˈðɛ/ n masc
tolvfingertarm

duquessa /duˈke.sa/ /duˈkə.sə/ /duˈkɛ.sə/ n fem
hertuginde

dur /ˈdu/ /ˈduɾ/ adj masc
hård
De duresa, fort, difícil de ratllar, resistent.

durant /duˈɾan/ /duˈɾant/ preposition
gennem

durar /duˈɾa/ /duˈɾaɾ/ v
vare

dutxa /ˈdu.t͡ʃa/ /ˈdu.t͡ʃɛ/ n fem
brusebad
Bany pres en una dutxa.

dàctil /ˈdak.tiɫ/ n masc
daktyl
(literatura) Vers de mètrica grecollatina compost per una síl·laba llarga seguida de dues breus.

dàtil n masc
daddel

dècada /ˈdɛ.ka.ða/ n fem
årti
Període de deu anys.

dèdal /ˈdɛ.ðaɫ/ /ˈdɛ.ðəɫ/ n masc
labyrint
Laberint com a joc.

dèspota /ˈdɛs.po.ta/ /ˈdɛs.po.tə/ /ˈdɛs.pu.tə/ n neut
despot

déu n masc
gud

díode n masc
diode

díptic /ˈdip.tik/ n masc
diptychon

dòcil /ˈdɔ.siɫ/ adj
føjelig
Que accepta les normes.

dòlar /ˈdɔ.ɫaɾ/ n masc
dollar

dònut /ˈdɔ.nut/ n masc
donut berliner
Pastisset en forma de tor fet de massa de pasta fregida, normalment ensucrat o recobert de xocolata.

ebenista /e.beˈnis.ta/ /e.beˈnis.te/ /ə.βəˈnis.tə/ n neut
snedker
Persona que treballa amb fustes fines.

eclipsi /eˈkɫip.si/ n masc
formørkelse

eclèctic /eˈkɫɛk.tik/ /əˈkɫɛk.tik/ adj masc
eklektisk

eco /ˈɛ.ko/ /ˈɛ.ku/ n masc
ekko

ecoansietat /ˌe.ko.an.si.eˈtat/ /ˌɛ.ko.ən.si.əˈtat/ /ˌɛ.ku.ən.si.əˈtat/ n fem
øko-angst

ecografia /ˌe.ko.ɣɾaˈfi.a/ /ˌɛ.ko.ɣɾəˈfi.ə/ /ˌɛ.ku.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
ultralyd

economia /e.ko.noˈmi.a/ /ə.ko.noˈmi.ə/ /ə.ku.nuˈmi.ə/ n fem
økonomi
Disciplina que tracta dels intercanvis comercials i l'estudi dels diners i les relacions que provoca.

edat /eˈðat/ n fem
alder mindreårig
Temps transcorregut des del començament de la vida d'una persona.
epoke mindreårig
Període de temps determinat pels historiadors per tal de concretar aquests estudis.
mindreårig
Antiguitat d'un material.

edició /e.ði.siˈo/ n fem
udgave

edicte /eˈðik.te/ /əˈðik.tə/ n masc
edikt

edifici /e.ðiˈfi.si/ n masc
bygning

editar /e.ðiˈta/ /e.ðiˈtaɾ/ v
udgive
Preparar la publicació d’una obra impresa o gravada.
redigere
(informàtica) Preparar o modificar dades.

educació /e.ðu.ka.siˈo/ n fem
opdragelse uddannelse
Procés pel qual s'aprenen conceptes, hàbits o valors que ajuden a establir una base cultural i una correcta socialització.

educat /e.ðuˈkat/ /ə.ðuˈkat/ adj masc
høflig

educatiu /e.ðu.kaˈtiw/ /ə.ðu.kəˈtiw/ adj masc
pædagogisk
Relatiu o pertanyent a l'educació.
Que educa, que transmet coneixements, actituds, valors o formes de cultura, que serveix per a transmetre'ls.

efecte /eˈfɛk.te/ /əˈfɛk.tə/ n masc
efekt

efecte hivernacle n masc
drivhuseffekt

efectiu /e.fekˈtiw/ /ə.fəkˈtiw/ n masc
kontanter
Diner líquid, o en metàl·lic típicament en forma de paper moneda.

efeminat /e.fe.miˈnat/ /ə.fə.miˈnat/ adj
kvindagtig

efímer /eˈfi.meɾ/ /əˈfi.mər/ adj masc
døgnflue
Que té una duració màxima d'un dia.
De duració molt breu.

egipci /eˈʒip.si/ /əˈʒip.si/ adj masc
egyptisk
Relatiu o pertanyent a Egipte o la seva llengua.

egipci /eˈʒip.si/ /əˈʒip.si/ n masc
egypter
Persona que habita o és originària d'Egipte.

eglefí /e.ɣɫeˈfi/ /ə.ɣɫəˈfi/ n masc
kuller

egoisme /e.ɣoˈiz.me/ /ə.ɣoˈiz.mə/ /ə.ɣuˈiz.mə/ n masc
egoism egoisme

egoista /e.ɣoˈis.ta/ /e.ɣoˈis.te/ /ə.ɣoˈis.tə/ /ə.ɣuˈis.tə/ adj
selvisk

egua /ˈe.ɣwa/ /ˈɛ.ɣwə/ n fem
hoppe

eina /ˈej.na/ /ˈəj.nə/ /ˈɛj.nə/ n fem
redskab værktøj
Qualsevol objecte que ajuda a realitzar alguna tasca.

einsteini /əjnsˈtɛj.ni/ n masc
einsteinium

eix /ˈejʃ/ n masc
akse
Línia imaginària al voltant de la qual es produeix un moviment rotatori.

eixam /ejˈʃam/ /eˈʃam/ /əˈʃam/ n masc
sværm

eixamplar /aj.ʃamˈpɫa/ /e.ʃamˈpɫa/ /ej.ʃamˈpɫa/ /ej.ʃamˈpɫaɾ/ /ə.ʃəmˈpɫa/ v
udvide

eixir /ejˈʃi/ /ejˈʃiɾ/ /eˈʃi/ /iˈʃi/ /əˈʃi/ v
forlade

eixugacabells /e.ʃu.ɣa.kaˈβeʎʃ/ /ej.ʃu.ɣa.kaˈbeʎs/ /ej.ʃu.ɣa.kaˈβeʎs/ /ə.ʃu.ɣə.kəˈbəʎs/ /ə.ʃu.ɣə.kəˈbɛʎs/ n masc
hårtørrer

eixugar /e.ʃuˈɣa/ /ej.ʃuˈɣa/ /ej.ʃuˈɣaɾ/ /ə.ʃuˈɣa/ v
tørre
Llevar la humitat superficial d'una cosa.
Llevar la humitat d'una cosa per evaporació de l'aigua.

elecció /e.ɫek.siˈo/ n fem
valg

electoral /e.ɫek.toˈɾaɫ/ /ə.ɫək.toˈɾaɫ/ /ə.ɫək.tuˈɾaɫ/ adj
valg-

electricitat /e.ɫek.tɾi.siˈtat/ n fem
elektricitet el

electroencefalograma /eˌɫɛk.tɾo.en.se.fa.ɫoˈɣɾa.ma/ /əˌɫɛk.tɾo.ən.sə.fə.ɫoˈɣɾa.mə/ /əˌɫɛk.tɾu.ən.sə.fə.ɫuˈɣɾa.mə/ n masc
elektroencefalogram

electrònic /e.ɫekˈtɾɔ.nik/ /ə.ɫəkˈtɾɔ.nik/ adj masc
elektronisk
Relatiu als electrons.
Relatiu a la electrònica.

electrònica /e.ɫekˈtɾɔ.ni.ka/ n fem
elektronik

electró /e.ɫekˈtɾo/ n masc
elektron

elefant /e.ɫeˈfan/ /ə.ɫəˈfan/ /ə.ɫəˈfant/ n masc
elefant
Família de grans mamífers terrestres de l'ordre dels proboscidis. Es caracteritza per ser d'enormes dimensions, tenir una gran trompa i en algunes espècies per les enormes dimensions dels ullals corbs que sobresurten de la boca.

elegant /e.ɫeˈɣan/ /e.ɫeˈɣant/ /ə.ɫəˈɣan/ /ə.ɫəˈɣant/ adj
elegant

elegantment /e.ɫeˌɣamˈmen/ /e.ɫeˌɣamˈment/ /ə.ɫəˌɣamˈmen/ /ə.ɫəˌɣamˈment/ adv
elegant

elegia /e.ɫeˈd͡ʒi.a/ /e.ɫeˈʒi.a/ /ə.ɫəˈʒi.ə/ n fem
elegi

elegir /e.ɫeˈd͡ʒi/ /e.ɫeˈd͡ʒiɾ/ /e.ɫeˈʒi/ /ə.ɫəˈʒi/ v
vælge
Escollir algú o alguna cosa per a una finalitat.
Nomenar algú per elecció per a un càrrec o dignitat.

element /e.ɫeˈmen/ /e.ɫeˈment/ /ə.ɫəˈmen/ /ə.ɫəˈment/ n masc
element grundstof
Cosa que reunida o combinada amb d’altres en forma una de més complexa.
grundstof element
(química) Substància que no pot ésser descomposta en altres substàncies més simples.

element químic n masc
grundstof

elevar al quadrat v
kvadrere

elidir /e.ɫiˈði/ /e.ɫiˈðiɾ/ /ə.ɫiˈði/ v
slette

elit /eˈɫit/ /əˈɫit/ n fem
elite

ell /ˈɛʎ/ pronoun
han

ella /ˈe.ʎa/ /ˈɛ.ʎə/ pronoun
hun

elles /ˈe.ʎes/ /ˈe.ʎəs/ /ˈɛ.ʎəs/ pronoun
de

ells /ˈeʎs/ /ˈeʎʃ/ /ˈɛʎs/ pronoun
de

eludir /e.ɫuˈði/ /e.ɫuˈðiɾ/ /ə.ɫuˈði/ v
flygte
Fugir la dificultat, sortir d'ella amb algun artifici; escapar-se.

el·lipse /eɫˈɫip.se/ /eˈɫip.se/ /əɫˈɫip.sə/ /əˈɫip.sə/ n fem
ellipse

el·lipsi /eɫˈɫip.si/ /eˈɫip.si/ /əɫˈɫip.si/ /əˈɫip.si/ n fem
ellipse

emancipació /e.man.si.pa.siˈo/ /ə.mən.si.pə.siˈo/ n fem
frigørelse

emancipar /e.man.siˈpa/ /e.man.siˈpaɾ/ /ə.mən.siˈpa/ v
frigøre

embalatge /em.baˈɫa.d͡ʒe/ /əm.bəˈɫa.d͡ʒə/ n masc
emballage

embaràs /em.baˈɾas/ /əm.bəˈɾas/ n masc
graviditet
Estat de la dona prenyada.

embassament /em.ba.saˈmen/ /em.ba.saˈment/ /əm.bə.səˈmen/ /əm.bə.səˈment/ n masc
reservoir

embellir /am.baˈʎi/ /am.beˈʎi/ /am.beˈʎiɾ/ /em.beˈʎi/ /em.beˈʎiɾ/ /əm.bəˈʎi/ v
forskønne
Fer tornar bell; adornar.

emblanquinar /am.bɫaŋ.kiˈna/ /em.bɫaŋ.kiˈna/ /em.bɫaŋ.kiˈnaɾ/ /əm.bɫəŋ.kiˈna/ v
hvidkalke

emblema /emˈbɫe.ma/ /əmˈbɫɛ.mə/ n masc
emblem

embolicar /am.bo.ɫiˈka/ /am.bo.ɫiˈkaɾ/ /am.bu.ɾiˈka/ /em.bo.ɫiˈka/ /em.bo.ɫiˈkaɾ/ /əm.bo.ɫiˈka/ /əm.bu.ɫiˈka/ v
pakke ind
Cobrir una o més coses amb un embolcall.

embragatge /em.bɾaˈɣa.d͡ʒe/ n masc
kobling

embriac /em.bɾiˈak/ adj masc
drukkenbolt

embriaguesa /em.bɾi.aˈɣe.za/ /əm.bɾi.əˈɣə.zə/ /əm.bɾi.əˈɣɛ.zə/ n fem
fuldskab

embut /amˈbut/ /emˈbut/ /əmˈbut/ n masc
tragt
Estri amb forma de con buit invertit acabat amb un tub al seu vèrtex, que s'empra per transvasar líquids dins d'un recipient de boca estreta.

emergència /e.meɾˈd͡ʒɛn.si.a/ /ə.mərˈʒɛn.si.ə/ n fem
nødstilfælde
Situació de risc immediat que demana una actuació urgent.

emfiteusi /eɱ.fiˈtɛw.zi/ /əɱ.fiˈtɛw.zi/ n masc
forpagtning

emigració /e.mi.ɣɾa.siˈo/ /ə.mi.ɣɾə.siˈo/ n fem
emigration

emigrar /e.miˈɣɾa/ /e.miˈɣɾaɾ/ /ə.miˈɣɾa/ v
emigrere

emir /eˈmiɾ/ /əˈmir/ n masc
emir

emissió /e.mi.siˈo/ /ə.mi.siˈo/ n fem
emission

emmordassar /em.mor.ðaˈsa/ /em.moɾ.ðaˈsa/ /em.moɾ.ðaˈsaɾ/ /əm.moɾ.ðəˈsa/ /əm.mur.dəˈsa/ /əm.mur.ðəˈsa/ v
knebeln

emoció /e.mo.siˈo/ /ə.mo.siˈo/ /ə.mu.siˈo/ n fem
følelse emotion

emoticona /e.mo.tiˈko.na/ /ə.mo.tiˈko.nə/ /ə.mu.tiˈko.nə/ n fem
emotikon

empassar /em.paˈsa/ /em.paˈsaɾ/ /əm.pəˈsa/ v
sluge

empat /amˈpat/ /emˈpat/ /əmˈpat/ n masc
remis

empatia /em.paˈti.a/ /əm.pəˈti.ə/ n fem
empati

empenta /amˈpen.ta/ /emˈpen.ta/ /əmˈpən.tə/ /əmˈpɛn.tə/ n fem
anstrengelse
(hoquei sobre herba) Llançament executat amb un moviment d'acompanyament de l'estic en què la bola surt projectada arran de terra.

empentar /em.penˈta/ /em.penˈtaɾ/ /əm.pənˈta/ v
skubbe
Donar una empenta.

empenyorar /em.pe.ɲoˈɾa/ /em.pe.ɲoˈɾaɾ/ /əm.pə.ɲoˈɾa/ /əm.pə.ɲuˈɾa/ v
pantsætte
Donar en penyora o per penyora.

emperador /am.pe.ɾaˈoɾ/ /am.pe.ɾaˈðo/ /em.pe.ɾaˈðo/ /em.pe.ɾaˈðoɾ/ n masc
kejser
Cap d'un imperi.

empremta /emˈpɾem.ta/ /əmˈpɾem.tə/ n fem
fingeraftryk

empresa /emˈpɾe.za/ /əmˈpɾə.zə/ /əmˈpɾɛ.zə/ n fem
forretning

empresa matriu n fem
moderselskab

empresonament /em.pɾe.zo.naˈmen/ /em.pɾe.zo.naˈment/ /əm.pɾə.zo.nəˈment/ /əm.pɾə.zu.nəˈmen/ n masc
fangenskab

empresonar /am.pɾe.zoˈna/ /em.pɾe.zoˈna/ /em.pɾe.zoˈnaɾ/ /əm.pɾə.zoˈna/ /əm.pɾə.zuˈna/ v
fængsle

empènyer /amˈpe.ɲe/ /emˈpe.ɲe/ /emˈpe.ɲeɾ/ /əmˈpə.ɲə/ /əmˈpɛ.ɲə/ v
skubbe
Exercir una pressió sobre un cos amb la intencionalitat de moure'l.

emèrit /eˈmɛ.ɾit/ /əˈmɛ.ɾit/ adj masc
emeritus

en /an/ /en/ /ən/ /ˈen/ preposition
på
La manera.
El temps.
L’indret indefinit precedit d’article indefinit, adjectiu, pronom o numeral.
Preposició que denota situació o estat.

en Pau, en Pere i en Berenguera pn
gud og hvermand

en cas que conjunction
for det fald, at

en pau descansi idiom
hvil i fred

en qüestió /en /ən adj
pågældende

enamorar /a.na.moˈɾa/ /e.na.moˈɾa/ /e.na.moˈɾaɾ/ /ə.nə.moˈɾa/ /ə.nə.muˈɾa/ v
forelske sig i
(pronominal) Sentir una forta atracció per algú o alguna cosa.

encanteri /eŋ.kanˈtɛ.ɾi/ /əŋ.kənˈtɛ.ɾi/ n masc
fortryllelse

encara /aŋˈka.ɾa/ /aŋˈka.ɾa/ /aŋˈka.ɾɛ/ /eŋˈka.ɾa/ /əŋˈka.ɾə/ /əŋˈka.ɾə/ adv
stadig

encastar /eŋ.kasˈta/ /eŋ.kasˈtaɾ/ /əŋ.kəsˈta/ v
indlejre i

encenall /en.seˈnaʎ/ /ən.səˈnaj/ /ən.səˈnaʎ/ n masc
spån
Full prim i caragolat que es desprèn quan es treballa la fusta.

encendre /anˈsen.dɾe/ /enˈsen.dɾe/ /ənˈsen.dɾə/ v
antænde
Iniciar la combustió fent que una cosa cremi.

encenedor /en.se.neˈðo/ /en.se.neˈðoɾ/ n masc
cigarettænder lighter

encens /anˈsens/ /enˈsens/ /ənˈsens/ /ənˈsəns/ /ənˈsɛns/ n masc
røgelse

enciam /an.siˈam/ /en.siˈam/ n masc
salat
Planta herbàcia anual de la família de les compostes, de fulles amples, que es cultiva en hort principalment per menjar amanida (Lactuca sativa).

enciclopèdia /en.si.kɫoˈpɛ.ði.a/ /ən.si.kɫoˈpɛ.ði.ə/ /ən.si.kɫuˈpɛ.ði.ə/ n fem
encyklopædi

enclavament /aŋ.kɫa.βaˈmen/ /aŋ.kɫa.βaˈment/ /eŋ.kɫa.vaˈment/ /eŋ.kɫa.βaˈmen/ /əŋ.kɫə.vəˈmen/ /əŋ.kɫə.vəˈment/ /əŋ.kɫə.βəˈmen/ n masc
enklave

enclusa /aŋˈkɫu.za/ /aŋˈkɫu.zɛ/ /eŋˈkɫu.za/ n fem
ambolt
Peça quadrada de ferro, massissa, encaixada en un piló de fusta molt forta, sobre la que s'aprima o s'engruix el ferro a cops de martell.
Os de l'oïda de molts vertebrats.

enclític /eŋˈkɫi.tik/ /əŋˈkɫi.tik/ adj masc
enklitikon

encoratjar /eŋ.ko.ɾaˈd͡ʒa/ /eŋ.ko.ɾaˈd͡ʒaɾ/ /əŋ.ko.ɾəˈd͡ʒa/ /əŋ.ku.ɾəˈd͡ʒa/ v
opmuntre

encunyar /aŋ.kuˈɲa/ /aŋ.kuˈɲaɾ/ /eŋ.kuˈɲa/ /eŋ.kuˈɲaɾ/ /əŋ.kuˈɲa/ v
præge
Batre un metall fortament perquè en surti una forma, per exemple: una medalla, una moneda.

endarrere /en.daˈre.ɾe/ /ən.dəˈre.ɾə/ adv
bagved
En direcció a la banda del darrere.
førhen
Cap al temps passat, abans.

endavant /an.daˈβan/ /en.daˈvant/ /en.daˈβan/ /ən.dəˈvan/ /ən.dəˈvant/ /ən.dəˈβan/ adv
forlæns
En direcció a la banda del davant.

enderrocar /an.de.roˈka/ /an.de.roˈkaɾ/ /en.de.roˈka/ /en.de.roˈkaɾ/ /ən.də.roˈka/ /ən.də.ruˈka/ v
demolere
Destruir totalment o parcialment una edificació.

endevinalla /an.de.βiˈna.ʎa/ /en.de.βiˈna.ʎa/ /ən.də.viˈna.jə/ n fem
gåde

endolcir /an.doɫˈsi/ /an.doɫˈsiɾ/ /en.doɫˈsi/ /en.doɫˈsiɾ/ /ən.doɫˈsi/ /ən.duɫˈsi/ v
forsøde

endoll /enˈdoʎ/ /ənˈdoʎ/ n masc
stikprop
Connector d'un aparell amb el corrent elèctric d'un edifici.

endollar /en.doˈʎa/ /en.doˈʎaɾ/ /ən.doˈʎa/ /ən.duˈʎa/ v
tilslutte

enemic /e.neˈmik/ n masc
fjende uven

energia /e.neɾˈd͡ʒi.a/ n fem
energi

energia renovable n fem
alternativ energi

enfilar /aɱ.fiˈla/ /eɱ.fiˈɫa/ /eɱ.fiˈɫaɾ/ /əɱ.fiˈɫa/ v
trække på snor
Unir coses passant un fil pel seu interior.

enfocar /eɱ.foˈka/ /eɱ.foˈkaɾ/ /əɱ.foˈka/ /əɱ.fuˈka/ v
fokusere
(òptica, fotografia, cinema) Ajustar l’aparell òptic per tal que la imatge aparegui nítida.
Centrar l’atenció en un tema en base als supòsits previs per tal de resoldre’l adequadament.

enfonsar /aɱ.fonˈza/ /eɱ.fonˈza/ /eɱ.fonˈzaɾ/ /əɱ.fonˈza/ /əɱ.funˈza/ v
synke
Posar, fer anar, al fons.
kollapse
(rugbi) Cometre una falta, els jugadors de la primera línia d'un equip, consistent a fer caure una melé ordenada, una melé espontània o un mol per haver-se ajupit fins a perdre l'equilibri, intencionadament o empesos pels jugadors de la segona i la tercera línia.

enganxar /aŋ.gaɲˈt͡ʃa/ /aŋ.gaɲˈt͡ʃaɾ/ /eŋ.ɡaɲˈt͡ʃa/ /eŋ.ɡaɲˈt͡ʃaɾ/ /əŋ.ɡəɲˈʃa/ v
hænge
Agafar alguna cosa amb ganxo o penjar-la en ell.

enganyar /aŋ.ɡaˈɲa/ /eŋ.ɡaˈɲa/ /eŋ.ɡaˈɲaɾ/ /əŋ.ɡəˈɲa/ v
bedrage

engargussar /eŋ.ɡar.ɣuˈsa/ /eŋ.ɡaɾ.ɣuˈsa/ /eŋ.ɡaɾ.ɣuˈsaɾ/ /əŋ.ɡər.ɡuˈsa/ v
kvæles

enginyer /eɲ.d͡ʒiˈɲe/ /eɲ.d͡ʒiˈɲeɾ/ n masc
ingeniør

enginyeria /eɲ.d͡ʒi.ɲeˈɾi.a/ /əɲ.ʒi.ɲəˈɾi.ə/ n fem
ingeniørvidenskab

enguany /aŋˈɡwaɲ/ /eŋˈɡwaɲ/ /əŋˈɡwaɲ/ adv
dette år

enigma n masc
gåde

enjondre /eɲˈd͡ʒon.dɾe/ /əɲˈʒon.dɾə/ /əɲˈʒɔn.dɾə/ adv
andetsteds

enlairament /en.ɫaj.ɾaˈmen/ /en.ɫaj.ɾaˈment/ /ən.ɫəj.ɾəˈmen/ /ən.ɫəj.ɾəˈment/ n masc
start

enlairar /an.ɫajˈɾa/ /en.ɫajˈɾa/ /en.ɫajˈɾaɾ/ /ən.ɫəjˈɾa/ v
afgå

enlletgir /aɲ.ʎeˈd͡ʒi/ /aɲ.ʎeˈt͡ʃiɾ/ /eɲ.ʎeˈd͡ʒi/ /eɲ.ʎeˈd͡ʒiɾ/ /əɲ.ʎəˈd͡ʒi/ v
blive grim

enlloc /eɲˈʎɔk/ /əɲˈʎɔk/ adv
ikke fremad

enlluernar /aɲ.ʎu.erˈna/ /eɲ.ʎu.erˈna/ /eɲ.ʎu.eɾˈna/ /eɲ.ʎu.eɾˈnaɾ/ /əɲ.ʎu.ərˈna/ v
blænde

enquesta /eŋˈkes.ta/ /əŋˈkes.tə/ n fem
spørgeundersøgelse

enrere /enˈre.ɾe/ /ənˈre.ɾə/ Interjection
tilbage

enrocar /an.roˈka/ /en.roˈka/ /en.roˈkaɾ/ /ən.roˈka/ /ən.ruˈka/ v
rokere
En els escacs, jugada especial consistent en moure en el mateix torn les figures del rei i d'una torre a una posició especifica on ambdues peces són veïnes.

ens /ens/ /əns/ /ˈens/ /ˈɛns/ n masc
entitet
Entitat col·lectiva, organisme de persones o serveis, institució.

ensalada russa n fem
italiensk salat

ensarronar /an.sa.roˈna/ /en.sa.roˈna/ /en.sa.roˈnaɾ/ /ən.sə.roˈna/ /ən.sə.ruˈna/ v
lure
(figurat) Enganyar algú, normalment fent ús de la paraula.

ensenyar /an.seˈɲa/ /en.seˈɲa/ /en.seˈɲaɾ/ v
lære
Comunicar o transmetre a algú un coneixement, una habilitat.

ensopegar /an.so.peˈɣa/ /en.so.peˈɣa/ /en.so.peˈɣaɾ/ /ən.so.pəˈɣa/ /ən.su.pəˈɣa/ v
snuble

entendre /anˈten.dɾa/ /anˈten.dɾe/ /enˈten.dɾe/ /ənˈten.dɾə/ v
forstå
Comprendre, copsar la relació entre conceptes, assimilar.

enterament /enˌte.ɾaˈmen/ /enˌte.ɾaˈment/ /ənˌte.ɾəˈmen/ /ənˌte.ɾəˈment/ adv
fuldstændig

enterrar /an.teˈra/ /en.teˈra/ /en.teˈraɾ/ /ən.təˈra/ v
begrave

entrada /anˈtɾa.ðɛ/ /anˈtɾa/ /enˈtɾa.ða/ n fem
indgang
Lloc per accedir a l'interior d'un espai.

entrant /anˈtɾan/ /enˈtɾan/ /enˈtɾant/ /ənˈtɾan/ /ənˈtɾant/ n masc
forret
Primer plat lleuger que se serveix en un àpat.

entrar /anˈtɾa/ /enˈtɾa/ /enˈtɾaɾ/ /ənˈtɾa/ v
indtaste
Passar de fora cap endins.

entre /ˈen.tɾe/ /ˈən.tɾə/ /ˈɛn.tɾə/ preposition
mellem

entrecot /en.tɾeˈkɔt/ /ən.tɾəˈkɔt/ n masc
entrecote

entremaliat /en.tɾe.ma.ɫiˈat/ adj masc
fræk

entrenador /en.tɾe.naˈðo/ /en.tɾe.naˈðoɾ/ /ən.tɾə.nəˈðo/ n masc
træner

entrenament /en.tɾe.naˈmen/ /en.tɾe.naˈment/ /ən.tɾə.nəˈmen/ /ən.tɾə.nəˈment/ n masc
træning

entrenar /en.tɾeˈna/ /en.tɾeˈnaɾ/ /ən.tɾəˈna/ v
træne

entrepà /ˌen.tɾeˈpa/ /ˌen.tɾəˈpa/ n masc
sandwich

entreteniment /en.tɾe.te.niˈmen/ /en.tɾe.te.niˈment/ /ən.tɾə.tə.niˈmen/ /ən.tɾə.tə.niˈment/ n masc
morskab

entrevista /en.tɾeˈvis.ta/ /en.tɾeˈβis.ta/ /ən.tɾəˈvis.tə/ /ən.tɾəˈβis.tə/ n fem
interview

entrevistar /en.tɾe.visˈtaɾ/ /en.tɾe.βisˈta/ /ən.tɾə.visˈta/ /ən.tɾə.βisˈta/ v
interviewe

entropia /en.tɾoˈpi.a/ /ən.tɾoˈpi.ə/ /ən.tɾuˈpi.ə/ n fem
entropi

entusiasme /en.tu.ziˈaz.me/ /ən.tu.ziˈaz.mə/ n masc
entusiame

envair /em.baˈi/ /eɱ.vaˈiɾ/ /əm.bəˈi/ /əɱ.vəˈi/ v
invadere
Entrar per força i ocupar un territori, ciutat, lloc.

enveja /amˈbe.d͡ʒɛ/ /emˈbe.d͡ʒa/ /emˈbe.ʒa/ /eɱˈve.d͡ʒa/ /əmˈbɛ.ʒə/ /əɱˈvə.ʒə/ /əɱˈvɛ.ʒə/ n fem
misundelse
Sentiment que experimenta una persona quan desitja ferventment una cosa (material o no) que pertany a algú altre.

envejar /am.beˈd͡ʒa/ /am.beˈʒa/ /em.beˈd͡ʒa/ /em.beˈʒa/ /eɱ.veˈd͡ʒaɾ/ /əɱ.vəˈd͡ʒa/ /əɱ.vəˈʒa/ v
misunde

envejós /am.beˈʒos/ /em.beˈd͡ʒos/ /em.beˈʒos/ /eɱ.veˈd͡ʒos/ /əm.bəˈʒos/ /əɱ.vəˈʒos/ adj masc
misundelig

envelliment /am.be.ʎiˈmen/ /em.be.ʎiˈmen/ /eɱ.ve.ʎiˈment/ /əm.bə.ʎiˈmen/ /əɱ.və.jiˈmen/ /əɱ.və.ʎiˈment/ n masc
aldring

envellir /am.beˈʎi/ /an.vaˈʎi/ /em.beˈʎi/ /eɱ.veˈʎiɾ/ /əɱ.vəˈji/ /əɱ.vəˈʎi/ v
ældes

enyorança /a.ɲoˈɾan.sa/ /e.ɲoˈɾan.sa/ /ə.ɲoˈɾan.sə/ /ə.ɲuˈɾan.sə/ n fem
hjemve

enzim /enˈzim/ /ənˈzim/ n masc
enzym

enèrgic /eˈnɛɾ.d͡ʒik/ /əˈnɛr.ʒik/ adj masc
aktiv

ep /ˈep/ Interjection
hallo
Interjecció per a cridar l'atenció a algú.

epentètic /e.penˈtɛ.tik/ /ə.pənˈtɛ.tik/ adj masc
epentetisk

epicentre /e.piˈsen.tɾe/ /ə.piˈsen.tɾə/ n masc
epicenter

epidèmia /e.piˈðɛ.mi.a/ /ə.piˈðɛ.mi.ə/ n fem
epidemi

epilèpsia /e.piˈɫɛp.si.a/ /ə.piˈɫɛp.si.ə/ n fem
epilepsi

epilèptic /e.piˈɫɛp.tik/ /ə.piˈɫɛp.tik/ adj masc
epileptiker

episodi /e.piˈzɔ.ði/ /ə.piˈzɔ.ði/ n masc
afsnit

epistemologia /e.pis.te.mo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /e.pis.te.mo.ɫoˈʒi.a/ /ə.pis.tə.mo.ɫoˈʒi.ə/ /ə.pis.tə.mu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
epistemologi

epiteli /e.piˈtɛ.ɫi/ /ə.piˈtɛ.ɫi/ n masc
epitel

epèntesi /eˈpɛn.te.zi/ /əˈpɛn.tə.zi/ n fem
epentese

epífisi /eˈpi.fi.zi/ /əˈpi.fi.zi/ n fem
epifyse

epítet /eˈpi.tet/ /əˈpi.tət/ n masc
epitet

epònim /eˈpɔ.nim/ /əˈpɔ.nim/ adj
navngivende

equador /ə.kwəˈðo/ /ə.kwəˈðor/ n masc
ækvator
Línia imaginària que divideix la Terra perpendicularment al seu eix de rotació, resultant dues meitats.

equatorià /e.kwa.to.ɾiˈa/ /ə.kwə.to.ɾiˈa/ /ə.kwə.tu.ɾiˈa/ adj masc
ecuadoriansk
Relatiu o pertanyent a l'Equador.

equatorià /e.kwa.to.ɾiˈa/ /ə.kwə.to.ɾiˈa/ /ə.kwə.tu.ɾiˈa/ n masc
ecuadoriansk
Persona que habita o és originària de l'Equador.

equinocci /e.kiˈnɔk.si/ n masc
jævndøgn

equip /eˈkip/ /əˈkip/ n masc
team
Grup de persones organitzat.
udstyr
Allò amb què algú s'equipa, com vestits o estris.

equipatge /e.kiˈpa.d͡ʒe/ n masc
bagage

equivalent /e.ki.vaˈɫent/ /e.ki.βaˈɫen/ /ə.ki.vəˈɫen/ /ə.ki.vəˈɫent/ /ə.ki.βəˈɫen/ adj
ækvivalent

equivalent /e.ki.vaˈɫent/ /e.ki.βaˈɫen/ /ə.ki.vəˈɫen/ /ə.ki.vəˈɫent/ /ə.ki.βəˈɫen/ n masc
ækvivalent
(química) Quantitat de substància d'un determinat element que pot reaccionar amb un mol d'ions hidrogen.

erbi n masc
erbium

erecció /e.ɾek.siˈo/ /ə.ɾək.siˈo/ n fem
erektion

ergatiu /eɾ.ɣaˈtiw/ /ər.ɡəˈtiw/ adj masc
ergativ

eritreu /e.ɾiˈtɾɛw/ /ə.ɾiˈtɾɛw/ adj masc
eritreer
Relatiu o pertanyent a Eritrea.

eritreu /e.ɾiˈtɾɛw/ /ə.ɾiˈtɾɛw/ n masc
eritreer
Persona que habita o és originària d'Eritrea.

eritròcit /e.ɾiˈtɾɔ.sit/ /ə.ɾiˈtɾɔ.sit/ n masc
erytrocyt

eriçó /a.ɾiˈso/ /e.ɾiˈso/ n masc
pindsvin

ermini /eɾˈmi.ni/ /ərˈmi.ni/ n masc
lækat
Mamífer de la família dels mustèlids apreciat pel pelatge que és blanc a l’estiu i rogenc a l’hivern (Mustela erminea).

ermità /eɾ.miˈta/ /ər.miˈta/ n masc
eremit
Persona que viu en una ermita o en té la seva propietat.

erotisme /e.ɾoˈtiz.me/ /ə.ɾoˈtiz.mə/ /ə.ɾuˈtiz.mə/ n masc
erotik

erra /ˈe.ra/ /ˈe.rə/ /ˈɛ.ra/ /ˈɛ.rə/ /ˈɛ.rɛ/ n fem
er

errar /eˈra/ /eˈraɾ/ /əˈra/ v
fejle

error /eˈroɾ/ /əˈro/ /əˈror/ n
fejl
Equivocació, incorrecció.

erràtic /eˈra.tik/ /əˈra.tik/ adj
tilfældig

eructar /e.ɾukˈta/ /e.ɾukˈtaɾ/ /ə.ɾukˈta/ v
bøvse

erudit /e.ɾuˈðit/ /ə.ɾuˈðit/ adj masc
lærd
Que té erudició, un ampli coneixement en una disciplina, especialment de la seva obra escrita.

eruga /eˈɾu.ɣa/ n fem
kålorm larve

erupció /e.ɾup.siˈo/ /ə.ɾup.siˈo/ n masc
udbrud

esbandir /az.βanˈdi/ /ez.banˈdiɾ/ /ez.βanˈdi/ /əz.bənˈdi/ v
skylle

esbarzer /az.βarˈze/ /ez.baɾˈzeɾ/ /ez.βarˈze/ /əz.bərˈze/ n masc
brombær

esborrany /ez.boˈraɲ/ /əz.boˈraɲ/ /əz.buˈraɲ/ n masc
kladde

esborrar /az.βoˈra/ /ez.boˈraɾ/ /ez.βoˈra/ /əz.boˈra/ /əz.buˈra/ v
slette
Fer desaparèixer el traç de signes, textos, dibuixos.
Treure del cap un sentiment, un record.

escac /esˈkak/ /əsˈkak/ n masc
skak

escac i mat n masc
skakmat

escacs /esˈkaks/ n masc
skak
Joc de taula d'estratègia en el qual dos bàndols (blanc i negre) amb setze peces cada un (dues torres, dos cavalls, dos alfils, una reina, un rei i vuit peons) tracten de vèncer el rei contrari i així guanyar la partida.

escala /asˈka.la/ /asˈka.ɫa/ /asˈka.ɫɛ/ /esˈka.ɫa/ /əsˈka.ɫə/ n fem
trappe
Conjunt de graons per pujar o baixar a un indret.
skala
Agrupació de set notes musicals consecutives separades per tons i semitons.
Proporció de dibuixos, plànols o maquetes respecte a l'element real al que fan referència.

escala mecànica n fem
rulletrappe

escalfar /as.kaɫˈfa/ /as.kaɫˈfaɾ/ /es.kaɫˈfa/ /es.kaɫˈfaɾ/ /əs.kəɫˈfa/ v
opvarme
Fer pujar la temperatura i calor d'un cos.

escalunya /es.kaˈɫu.ɲa/ /əs.kəˈɫu.ɲə/ n fem
skalotteløg
Planta de la família de les aliàcies (Allium ascalonicum).

escampar /as.kamˈpa/ /es.kamˈpa/ /es.kamˈpaɾ/ /əs.kəmˈpa/ v
sprede
Estendre una matèria per una superfície.

escandi /əsˈkan.di/ n masc
scandium

escapada /as.kaˈpa.ðɛ/ /es.kaˈpa.ða/ /es.kaˈpa/ /əs.kəˈpa.ðə/ n fem
kontra
Sortida breu a un lloc.
(esports de pilota) Acció i efecte d'un atacant de fer un moviment sobtat i ràpid en una direcció determinada per deixar enrere el seu defensor.

escarabat /as.ka.ɾaˈβat/ /es.ka.ɾaˈbat/ /əs.kərˈβat/ n masc
bille

escarabeu /es.ka.ɾaˈbɛw/ /əs.kə.ɾəˈβɛw/ n masc
skarabæ

escarapel·la /es.ka.ɾaˈpɛ.ɫa/ /es.ka.ɾaˈpɛ.ɫɛ/ /es.ka.ɾaˈpɛɫ.ɫa/ /əs.kə.ɾəˈpɛ.ɫə/ /əs.kə.ɾəˈpɛɫ.ɫə/ n fem
kokarde
Adornament en forma de disc col·locat en una part visible de la roba o del barret.

escarlata /əs.kərˈɫa.tə/ n fem
skarlagen

escata /asˈka.ta/ /asˈka.tɛ/ /esˈka.ta/ /əsˈka.tə/ n fem
skæl

escaure /asˈkaw.ɾe/ /esˈkaw.ɾe/ /əsˈkaw.ɾə/ v
klæde
Anar bé, combinar, ajustar-se físicament o bé atenent a raons estètiques.

escena /eˈse.na/ /əsˈsɛ.nə/ /əˈsɛ.nə/ n fem
scene

escenari /e.seˈna.ɾi/ /ə.səˈna.ɾi/ /əs.səˈna.ɾi/ n masc
scene

esclau /esˈkɫaw/ n masc
slave træl
Persona sotmesa al domini d'una altra i sense llibertat.

esclerosi /es.kɫeˈɾɔ.zi/ /əs.kɫəˈɾɔ.zi/ n fem
sklerose

esclerosi lateral amiotròfica /es.kɫe.ɾo.zi /əs.kɫə.ɾo.zi /əs.kɫə.ɾu.zi n fem
amyotrofisk lateralsklerose

escletxa /asˈkle.t͡ʃa/ /asˈkle.t͡ʃɛ/ /esˈkɫe.t͡ʃa/ /əsˈkɫe.t͡ʃə/ n fem
sprække

escocès /es.koˈses/ /əs.koˈsɛs/ /əs.kuˈsɛs/ adj masc
skotsk

escola /asˈkɔ.ɫa/ /asˈkɔ.ɫɛ/ /esˈkɔ.ɫa/ /esˈkɔ.ɫɔ/ n fem
skole
Col·legi, establiment per aprendre.
Centre educatiu on s'imparteix segon cicle d'educació infantil i educació primària.

escola de música n fem
musikskole

escoltar /as.koɫˈta/ /as.koɫˈtaɾ/ /es.koɫˈta/ /es.koɫˈtaɾ/ /əs.koɫˈta/ /əs.kuɫˈta/ v
lytte

escombra /asˈkom.bɾa/ /asˈkom.bɾɛ/ /esˈkom.bɾa/ n fem
kost
(central, nord-occidental, septentrional, alguerès) Estri de neteja format per uns pèls o un raspall i un mànec llarg per moure-la amb comoditat.

escombrar /as.komˈbɾa/ /as.kumˈbɾa/ /es.komˈbɾa/ /es.komˈbɾaɾ/ /əs.komˈbɾa/ /əs.kumˈbɾa/ v
feje
Treure la brutícia del terra amb una escombra.

escombraries /es.kom.bɾaˈɾi.es/ /əs.kom.bɾəˈɾi.əs/ /əs.kum.bɾəˈɾi.əs/ n fem
affald
(nom comptable) Brutícies i altres coses per llençar que s'arrepleguen escombrant.

escopir /as.koˈpi/ /as.koˈpiɾ/ /es.koˈpi/ /es.koˈpiɾ/ /es.kuˈpi/ /əs.koˈpi/ /əs.kuˈpi/ v
spytte
Expulsar alguna cosa de la boca, especialment saliva.

escorcoll /as.koɾˈkoʎ/ /es.koɾˈkoʎ/ /əs.koɾˈkoʎ/ /əs.kurˈkoʎ/ n masc
efterforskning

escorcollar /as.kor.koˈʎa/ /es.kor.koˈʎa/ /es.koɾ.koˈʎa/ /es.koɾ.koˈʎaɾ/ /əs.koɾ.koˈʎa/ /əs.kur.kuˈʎa/ v
kropsvisitere

escorpió /es.koɾ.piˈo/ /əs.koɾ.piˈo/ /əs.kur.piˈo/ n neut
skorpion

escorpí /as.korˈpi/ /es.koɾˈpi/ /əs.koɾˈpi/ /əs.kurˈpi/ n masc
skorpion

escorredora /es.ko.reˈðo.ɾa/ /əs.ko.rəˈðo.ɾə/ /əs.ku.rəˈðo.ɾə/ n fem
dørslag

escorça /asˈkɔr.sɛ/ /asˈkɔɾ.sa/ /esˈkɔr.sa/ /esˈkɔɾ.sa/ /esˈkɔɾ.sɔ/ /əsˈkɔr.sə/ n fem
bark
Part exterior del tronc dels arbres.

escot /esˈkɔt/ /əsˈkɔt/ n masc
andel
Part a pagar per cada participant en una despesa comuna.
kavalergang
Part del cos que queda al descobert per l’escotat d’un vestit.

escriptor /es.kɾipˈto/ /es.kɾipˈtoɾ/ n masc
forfatter

escriptori /es.kɾipˈtɔ.ɾi/ /əs.kɾipˈtɔ.ɾi/ n masc
skrivebord
Moble emprat per escriure cartes, en el qual es guardava el paper i els estris per escriure.

escriptura /es.kɾipˈtu.ɾa/ /əs.kɾipˈtu.ɾə/ n fem
skrift
acte d'escriure

escriure /asˈkɾiw.ɾa/ /asˈkɾiw.ɾe/ /esˈkɾiw.ɾe/ /əsˈkɾiw.ɾə/ v
skrive

escrivà /es.kɾiˈva/ /es.kɾiˈβa/ /əs.kɾiˈva/ /əs.kɾiˈβa/ n masc
skriver

escrot /esˈkɾɔt/ /əsˈkɾɔt/ n masc
skrotum pung

escrutar /es.kɾuˈta/ /es.kɾuˈtaɾ/ /əs.kɾuˈta/ v
granske

escultor /es.kuɫˈto/ /es.kuɫˈtoɾ/ /əs.kuɫˈto/ n masc
billedhugger

escultura /es.kuɫˈtu.ɾa/ n fem
skulptur

escuma /asˈku.ma/ /asˈku.mɛ/ /esˈku.ma/ /əsˈku.mə/ n fem
skum

escura-xemeneies /esˌku.ɾa.t͡ʃe.meˈne.jes/ /əsˌku.ɾə.ʃə.məˈnɛ.jəs/ n neut
skorstensfejer

escuradents /asˌku.ɾaˈðens/ /esˌku.ɾaˈðens/ /əsˌku.ɾəˈðens/ n masc
tandstikker

escurçó /as.kuɾˈso/ /əs.kurˈso/ n masc
hugorm
Serp de la família dels vipèrids.

escut /asˈkut/ /esˈkut/ /əsˈkut/ n masc
skjold
Arma defensiva, agafada amb la mà o amb el braç, amb suficient amplària i solidesa per aturar l'escomesa de l'enemic.

escàlem /esˈka.ɫem/ /əsˈka.ɫəm/ n masc
told

escàndol /esˈkan.doɫ/ /əsˈkan.doɫ/ /əsˈkan.duɫ/ n masc
skandale

escàs /esˈkas/ /əsˈkas/ adj masc
knap

escó /esˈko/ /əsˈko/ n masc
mandat
Seient d'un parlamentari en una cambra de representació legislativa.

escórrer /asˈko.re/ /esˈko.re/ /esˈko.reɾ/ /əsˈko.rə/ v
dræne
Fer córrer el líquid d’un lloc fins a buidar-lo completament.

esdeveniment /ez.ðe.ve.niˈment/ /ez.ðe.βe.niˈmen/ /əz.də.βə.niˈmen/ /əz.ðə.və.niˈmen/ /əz.ðə.və.niˈment/ n masc
begivenhed

esfenoide /es.feˈnɔj.ðe/ /əs.fəˈnɔj.ðə/ n masc
kileben

esfera /esˈfe.ɾa/ /əsˈfe.ɾə/ n fem
kugle sfære

esfinx /esˈfiŋks/ /esˈfiŋs/ /əsˈfiŋks/ /əsˈfiŋs/ n
sfinks

esforç /asˈfɔrs/ /esˈfɔɾs/ /əsˈfɔrs/ n masc
anstrengelse

esfèric /esˈfɛ.ɾik/ /əsˈfɛ.ɾik/ adj masc
sfærisk

esgarrapada /az.ɡa.raˈpa/ /az.ɣa.raˈpa.ða/ /ez.ɣa.raˈpa.ða/ /əz.ɡə.rəˈpa.ðə/ n fem
ridse

esgarrapar /az.ɣa.raˈpa/ /az.ɣa.raˈpaɾ/ /ez.ɣa.raˈpa/ /ez.ɣa.raˈpaɾ/ /əz.ɡə.rəˈpa/ v
klø

esglai /azˈɣɫaj/ /ezˈɣɫaj/ /əzˈɡɫaj/ n masc
skræk

esglaó /ez.ɣɫaˈo/ n masc
trin

església /azˈɣɫe.zi.(aɛ)/ /ezˈɣɫe.zi.a/ /əzˈɡɫɛ.zi.ə/ /əzˈɣɫə.zi.ə/ /əzˈɣɫə.zi/ /əzˈɣɫɛ.zi.ə/ /əzˈɣɫɛ.zi/ n fem
kirke
Conjunt de tots els fidels cristians.
Institució administrativa i jeràrquica de govern de qualsevol congregació de fidels cristians.

esgotar /ez.ɣoˈta/ /ez.ɣoˈtaɾ/ /əz.ɣoˈta/ /əz.ɣuˈta/ v
udmatte
Exhaurir, consumir completament.
Consumir les forces, afeblir, cansar molt.

esgrima /ezˈɣɾi.ma/ /əzˈɡɾi.mə/ n fem
fægtning

esguerrat /ez.ɣeˈrat/ adj masc
forkrøblet

eslovac /ez.ɫoˈvak/ /ez.ɫoˈβak/ /əz.ɫoˈvak/ /əz.ɫuˈvak/ /əz.ɫuˈβak/ adj masc
slovakisk
Relatiu o pertanyent a Eslovàquia.

eslovac /ez.ɫoˈvak/ /ez.ɫoˈβak/ /əz.ɫoˈvak/ /əz.ɫuˈvak/ /əz.ɫuˈβak/ n masc
slovakisk
Natural d’Eslovàquia.
(masculí singular) Llengua eslava parlada a Eslovàquia.

eslovè /ez.ɫoˈve/ /ez.ɫoˈβe/ /əz.ɫoˈvɛ/ /əz.ɫuˈvɛ/ adj masc
slovensk
Relatiu o pertanyent a Eslovènia, als seus habitants o a la llengua eslovena.

eslovè /ez.ɫoˈve/ /ez.ɫoˈβe/ /əz.ɫoˈvɛ/ /əz.ɫuˈvɛ/ n masc
slovensk
(masculí singular) Llengua parlada a Eslovènia, i a unes zones de Àustria, Itàlia i Hongria.

esmalt /ezˈmaɫ/ /ezˈmaɫt/ /əzˈmaɫ/ /əzˈmaɫt/ n masc
emalje tinktur

esmena /ezˈme.na/ /əzˈmɛ.nə/ n fem
lovændring

esmentar /ez.menˈta/ /ez.menˈtaɾ/ /əz.mənˈta/ v
omtale

esmeril /ez.meˈɾiɫ/ /əz.məˈɾiɫ/ n masc
smergel

esmolar /az.moˈɫa/ /az.moˈɫaɾ/ /ez.moˈɫa/ /ez.moˈɫaɾ/ /əz.moˈɫa/ /əz.muˈɫa/ v
skærpe

esmorzar /az.morˈza/ /az.mulˈza/ /ez.morˈza/ /ez.moɾˈza/ /ez.moɾˈzaɾ/ /əz.moɾˈza/ /əz.murˈza/ n masc
morgenmad
El primer menjar del dia.

esmorzar /az.morˈza/ /az.mulˈza/ /ez.morˈza/ /ez.moɾˈza/ /ez.moɾˈzaɾ/ /əz.moɾˈza/ /əz.murˈza/ v
morgenmad
(intransitiu) Prendre el primer menjar del dia.

espacial /es.pa.siˈaɫ/ /əs.pə.siˈaɫ/ adj
rumlig

espagueti /es.paˈɣɛ.ti/ /əs.pəˈɣɛ.ti/ n masc
spaghetti

espai /asˈpaj/ /esˈpaj/ n masc
rum
Extensió aparentment buida entre dos o més cossos; lloc.
rum rummet
Extensió contínua que conté tots els objectes sensibles, també dit cosmos o univers.

espantallops /esˌpan.taˈʎops/ /əsˌpan.təˈʎops/ n masc
almindelig blærebælg

espantaocells /esˌpan.ta.oˈseʎs/ /esˌpan.ta.oˈseʎʃ/ /əsˌpan.tə.oˈseʎs/ /əsˌpan.tə.uˈseʎs/ n masc
fugleskræmsel

espantar /as.panˈta/ /es.panˈta/ /es.panˈtaɾ/ /əs.pənˈta/ /əs.pənˈta/ v
skræmme

espanyol /as.paˈɲɔɫ/ /əs.pəˈɲɔɫ/ /əs.pəˈɲɔɫ/ adj masc
spansk
Relatiu o pertanyent a Espanya.
Relatiu o pertanyent a la llengua castellana.

espanyol /as.paˈɲɔɫ/ /əs.pəˈɲɔɫ/ /əs.pəˈɲɔɫ/ n masc
spansk
(invariable) Llengua originària de Castella usada a Espanya i als antics dominis.

espart /esˈpaɾt/ /əsˈpart/ n masc
espartogræs

espartà /əs.pərˈta/ adj masc
spartansk
Relatiu o pertanyent a Esparta.

espartà /əs.pərˈta/ n masc
spartansk
Persona que habita o és originària d'Esparta.

espasa /asˈpa.za/ /asˈpa.zɛ/ /esˈpa.za/ n fem
sværd
Arma blanca consistent en un tall llarg i recte i una empunyadura.
(jocs, plural) Coll de la baralla de cartes representada per una arma blanca llarga.

espatlla /asˈpaʎ.ʎa/ /asˈpaʎ.ʎɛ/ /esˈpaɫ.ɫa/ /esˈpaʎ.ʎa/ /əsˈpa.ʎə/ /əsˈpaɫ.ɫə/ n fem
skulder

especial /es.pe.siˈaɫ/ /əs.pe.siˈaɫ/ /əs.pə.siˈaɫ/ adj
speciel

especialista /es.pe.si.aˈɫis.ta/ /es.pe.si.aˈɫis.te/ /əs.pə.si.əˈɫis.tə/ n neut
specialist

especialitzar /es.pe.si.a.ɫiˈd͡za/ /es.pe.si.a.ɫiˈza/ /es.pe.si.a.ɫiˈzaɾ/ /əs.pə.si.ə.ɫiˈd͡za/ v
specialisere

espectador /es.pek.taˈðo/ /es.pek.taˈðoɾ/ n masc
seer

espectre /esˈpɛk.tɾe/ /əsˈpɛk.tɾə/ n masc
spekter spektrum
Varietat de manifestacions d'una mateixa cosa.

espelma /asˈpɛɫ.ma/ /esˈpɛɫ.ma/ /esˈpɛɫ.mɛ/ n fem
lys

esperanto /əs.peˈɾan.to/ /əs.pəˈɾan.tu/ n masc
esperanto
Llengua artificial, amb lèxic i vocabulari de marcat caire romànic i fonètica principalment eslava, creada per Ludwik Lejzer Zamenhof a final segle xix.

esperança /as.peˈɾan.sa/ /as.peˈɾan.sɛ/ /es.peˈɾan.sa/ /əs.peˈɾan.sə/ /əs.pəˈɾan.sə/ n fem
håb

esperar /as.peˈɾa/ /es.peˈɾa/ /es.peˈɾaɾ/ /əs.peˈɾa/ /əs.pəˈɾa/ v
vente
Estar pendent que passi una cosa, sovint coneguda.
håbe
Tenir esperança en alguna cosa.

esperit /as.piˈɾit/ /es.peˈɾit/ /əs.pəˈɾit/ /əs.pəˈɾit/ n masc
ånd
Part no material de la persona, ànima.

esperó /es.peˈɾo/ /əs.pəˈɾo/ n masc
spore

espia /esˈpi.a/ /əsˈpi.ə/ n neut
spion

espiar /as.piˈa/ /es.piˈa/ /es.piˈaɾ/ /əs.piˈa/ v
spionere

espiera /es.piˈe.ɾa/ /əs.piˈe.ɾə/ n fem
spionhul

espieta /es.piˈe.ta/ /əs.piˈə.tə/ /əs.piˈɛ.tə/ n neut
forræder
(col·loquial) Persona que intenta delatar el que fan els altres.

espiga /asˈpi.ɣa/ /asˈpi.ɣɛ/ /esˈpi.ɣa/ /əsˈpi.ɣə/ n fem
aks

espina /asˈpi.na/ /asˈpi.nɛ/ /esˈpi.na/ /əsˈpi.nə/ n fem
torn
Extrems punxants presents en les tiges d'algunes plantes, per exemple el roser.
Esquelet dels peixos.

espinac /as.piˈnak/ /es.piˈnak/ /əs.piˈnak/ n masc
spinat

espionatge /es.pi.oˈna.d͡ʒe/ /əs.pi.oˈna.d͡ʒə/ /əs.pi.uˈna.d͡ʒə/ n masc
spionage

espiral /es.piˈɾaɫ/ /əs.piˈɾaɫ/ n fem
spiral

espiritual /əs.pi.ɾi.tuˈaɫ/ adj
åndelig
Relatiu o pertanyent a l'esperit.

espitllera /es.piʎˈʎe.ɾa/ /es.piˈʎe.ɾa/ /əs.piʎˈʎe.ɾə/ /əs.piˈʎe.ɾə/ n fem
morderske

esplugabous /esˌpɫu.ɣaˈbɔws/ /əsˌpɫu.ɣəˈβɔws/ n masc
kohejre

esplèndid /esˈpɫɛn.dit/ /əsˈpɫɛn.dit/ adj masc
alle tiders

esponja /asˈpɔn.d͡ʒa/ /asˈpɔn.d͡ʒɛ/ /esˈpɔɲ.d͡ʒa/ /esˈpɔɲ.d͡ʒɔ/ /əsˈpoɲ.ʒə/ /əsˈpɔɲ.ʒə/ n fem
svamp

esport /esˈpɔɾt/ n masc
sport

esport de pilota n masc
boldspil

espurna /asˈpuɾ.na/ /asˈpuɾ.nɛ/ /esˈpuɾ.na/ /əsˈpur.nə/ n fem
gnist
Partícula inflamada que s'escapa d'un foc o de dues pedres copejades.

espàrrec /asˈpa.rek/ /esˈpa.rek/ /əsˈpa.rek/ /əsˈpa.rək/ n masc
asparges

espècia /esˈpɛ.si.a/ /əsˈpɛ.si.ə/ n fem
krydderi

espècie /esˈpɛ.si.e/ /əsˈpɛ.si.ə/ /əsˈpɛ.si/ n fem
art

espès /asˈpes/ /esˈpes/ /əsˈpəs/ /əsˈpɛs/ adj masc
tyk

espígol /asˈpi.ɣoɫ/ /esˈpi.ɣoɫ/ /əsˈpi.ɣoɫ/ /əsˈpi.ɣuɫ/ n masc
lavendel

espòiler /esˈpɔj.ɫeɾ/ /əsˈpɔj.ɫər/ n masc
spoiler

espòs /esˈpɔs/ n masc
ægtefælle

esquadró /es.kwaˈðɾo/ n masc
eskadron

esquaix /esˈkwajʃ/ n masc
squash

esquelet /es.keˈɫet/ /əs.kəˈɫət/ /əs.kəˈɫɛt/ n masc
skelet
Conjunt dels ossos d'un animal, en especial els de les persones.

esquema /esˈke.ma/ /əsˈkɛ.mə/ n masc
skema
Representació gràfica simplificada d'un conjunt funcional complex.

esquena /asˈke.na/ /asˈke.nɛ/ /esˈke.na/ /əsˈkə.nə/ /əsˈkɛ.nə/ n fem
ryg

esquer /esˈke/ /esˈkeɾ/ /esˈkɛɾ/ /əsˈke/ /əsˈkɛr/ n masc
agn

esquerda /asˈkɛr.da/ /asˈkɛr.dɛ/ /esˈkɛɾ.ða/ /əsˈcəɾ.ðə/ /əsˈkɛr.də/ /əsˈkɛr.ðə/ n fem
sprække
Obertura allargada i estreta produïda en un cos dur per trencament.

esquerra /esˈkɛ.ra/ /esˈkɛ.rɛ/ /əsˈkɛ.rə/ n fem
venstre
Costat esquerre.

esquerre /asˈkɛ.re/ /esˈkɛ.re/ /əsˈkɛ.rə/ adj masc
på venstre hånd

esquerrà /es.keˈra/ /əs.kəˈra/ adj masc
kejthåndet
Dit d'una persona que se serveix de la mà esquerra o del peu esquerre en allò en què la generalitat de les persones empren la mà dreta o el peu dret, com a resultat d'un predomini cerebral de l'hemisferi dret.

esquinç /asˈkins/ /esˈkins/ /əsˈkins/ n masc
forstuvning
(medicina) Torçada d'una articulació o distensió violenta dels lligaments amb lesió sense luxació.

esquirol /as.kiˈɾɔɫ/ /es.kiˈɾɔɫ/ n masc
egern
Rosegador arbori de cua llarga i peluda (Sciurus vulgaris).

esquirol /as.kiˈɾɔɫ/ /es.kiˈɾɔɫ/ n neut
skruebrækker
(economia) Treballador que refusa seguir una vaga.

esquizofrènia /es.ki.zoˈfɾɛ.ni.a/ /əs.ki.zoˈfɾɛ.ni.ə/ /əs.ki.zuˈfɾɛ.ni.ə/ n fem
skizofreni

esquí /esˈki/ /əsˈki/ n masc
skiløb ski

essa /ˈe.sa/ /ˈe.sə/ n fem
es

est n masc
øst

est-nord-est /ˌezˌnɔrtˈest/ n masc
østnordøst

est-sud-est /ˌesˌsutˈest/ /ˌeˌsutˈest/ n masc
østsydøst

establar /as.tabˈbɫa/ /es.tabˈbɫa/ /es.taˈbɫaɾ/ /es.taˈβɫa/ /əs.təbˈbɫa/ /əs.təˈβɫa/ v
stalde

estable /esˈta.bɫe/ /esˈta.βɫe/ /esˈtab.bɫe/ /əsˈta.βɫə/ /əsˈtab.bɫə/ n masc
stald
(per extensió) Lloc brut.

establement /esˌta.bɫeˈment/ /esˌta.βɫeˈmen/ /esˌtab.bɫeˈmen/ /əsˌta.βɫəˈmen/ /əsˌtab.bɫəˈmen/ /əsˌtab.bɫəˈment/ adv
stabil

establir /as.tabˈbɫi/ /es.tabˈbɫi/ /es.taˈbɫiɾ/ /es.taˈβɫi/ /əs.təbˈbɫi/ /əs.təˈβɫi/ v
fastslå
Fundar o crear alguna cosa.

estaca /asˈta.ka/ /asˈta.kɛ/ /esˈta.ka/ /əsˈta.kə/ n fem
pæl

estació /es.ta.siˈo/ n fem
station
Parada d'un vehicle de transport col·lectiu.
årstid sæson
Cadascun dels quatre períodes en què es divideix l'any.

estadi /esˈta.ði/ n masc
stadion
Instal·lació de grans dimensions amb grades, apta per a la pràctica de diversos esports.
stadie
Nom de les diverses etapes de desenvolupament en certs fenòmens, malalties, animals o plantes.

estadística /es.taˈðis.ti.ka/ n fem
statistik

estafa /esˈta.fa/ /əsˈta.fə/ n fem
bondefanger

estalvi /asˈtaɫ.βi/ /esˈtaɫ.vi/ /esˈtaɫ.βi/ /əsˈtaɫ.vi/ n masc
besparelse

estalviar /as.taɫ.βiˈa/ /as.taɫ.βiˈaɾ/ /es.taɫ.viˈaɾ/ /es.taɫ.βiˈa/ /əs.təɫ.viˈa/ /əs.təɫ.βiˈa/ v
spare

estampar /as.tamˈpa/ /as.tamˈpaɾ/ /es.tamˈpa/ /es.tamˈpaɾ/ /əs.təmˈpa/ v
præge
Crear uns dibuixos sobre una superfície (paper, roba) fent pressió sobre un motlle en forma de planxa.

estand /esˈtan/ /esˈtant/ /əsˈtan/ /əsˈtant/ n masc
stade

estany /asˈtaɲ/ /əsˈtaɲ/ n masc
dam
Massa d'aigua acumulada en una depressió del terreny relativament reduïda.
tin
Element químic metàl·lic, mal·leable i dúctil, amb nombre atòmic 50 i símbol Sn.

estat /asˈtat/ /esˈtat/ /əsˈtat/ n masc
stat tilstand
Forma d’organització política caracteritzada per l’existència d’un territori delimitat, una població definida i una autoritat que s’atribueix un poder indiscutible.

estatut /es.taˈtut/ /əs.təˈtut/ n masc
statut

estel /asˈtɛɫ/ /esˈtɛɫ/ /əsˈtəɫ/ /əsˈtɛɫ/ n masc
stjerne
(astronomia) Astre que emet llum pròpia.

estela /esˈtɛ.ɫa/ /esˈtɛ.ɫɛ/ /əsˈtɛ.ɫə/ n fem
stele
monument commemoratiu en forma de pilar o làpida amb relleus o inscripcions

estella /asˈte.ʎa/ /asˈte.ʎɛ/ /esˈte.ʎa/ /əsˈte.ʎə/ n fem
splint

estendard /es.tenˈdaɾt/ /əs.tənˈdart/ n masc
fane

estendre /asˈten.dɾe/ /esˈten.dɾe/ /əsˈten.dɾə/ v
sprede
Col·laborar en la difusió d'una notícia.

estepa /esˈte.pa/ /əsˈtə.pə/ /əsˈtɛ.pə/ n fem
steppe
Gran i vasta planura sense vegetació, erma.

esterilitzar /es.te.ɾi.ɫiˈd͡za/ /es.te.ɾi.ɫiˈza/ /es.te.ɾi.ɫiˈzaɾ/ v
sterilisere
Fer tornar estèril, incapaç de reproduir-se.

esternudar /as.tar.nuˈða/ /as.tor.nuˈðaɾ/ /es.ter.nuˈða/ /es.teɾ.nuˈða/ /es.teɾ.nuˈðaɾ/ v
nyse

esternut /es.teɾˈnut/ /əs.tərˈnut/ n masc
nys

estic /esˈtik/ /əsˈtik/ n masc
stav
(hoquei) Bastó acabat amb una part inferior corba, que s'utilitza per a conduir o impulsar la bola o el disc.
(hoquei sobre herba) Falta consistent a aixecar l'estic per sobre l'altura de l'espatlla per jugar la bola.

estigma /esˈtiɡ.ma/ /əsˈtiɡ.mə/ n masc
stigma
Senyal indeleble fet com a càstig infamant o com a signe d'esclavitud.

estil /esˈtiɫ/ n masc
stil

estilòbata /es.tiˈɫɔ.ba.ta/ /əs.tiˈɫɔ.βə.tə/ n masc
stylobat

estimar /as.tiˈma/ /as.tiˈmaɾ/ /es.tiˈma/ /es.tiˈmaɾ/ v
elske
(especialment) Amar.

estimat /as.tiˈmat/ /es.tiˈmat/ /əs.tiˈmat/ adj masc
højtelsket
Que inspira sentiments d'afecte.

estirar /as.tiˈɾa/ /es.tiˈɾa/ /es.tiˈɾaɾ/ /əs.tiˈɾa/ v
strække

estiu /asˈtiw/ /esˈtiw/ n masc
sommer

estocàstic /es.toˈkas.tik/ /əs.toˈkas.tik/ /əs.tuˈkas.tik/ adj masc
stokastisk

estoig /esˈtot͡ʃ/ /əsˈtot͡ʃ/ n masc
pennalhus

estona /asˈto.na/ /asˈto.nɛ/ /esˈto.na/ /əsˈto.nə/ n fem
øjeblik

estonià /əs.to.niˈa/ /əs.tu.niˈa/ adj masc
estisk
Relatiu a Estònia.

estonià /əs.to.niˈa/ /əs.tu.niˈa/ n masc
estisk
Natural d’Estònia
(masculí singular) Llengua parlada a Estònia.

estora /esˈto.ɾa/ /esˈto.ɾɛ/ /əsˈto.ɾə/ n fem
dørmåtte
Catifa feta d'espart o un altre material semblant, generalment emprada per espolsar les sabates abans d'entrar en una casa.
måtte
Peça tova de material espumós, sovint prima i flexible, que es fa servir com a amortiment o per comoditat en diverses activitats esportives per facilitar la pràctica d'exercicis a terra.
(botxes) Peça prima de material sintètic, amb perforacions per a col·locar-hi les botxes, que cobreix part del camp de joc en diferents proves d'embotxada.

estornell /as.toɾˈneʎ/ /es.toɾˈneʎ/ /əs.toɾˈneʎ/ /əs.turˈneʎ/ n masc
stær

estranger /as.tɾanˈd͡ʒe/ /es.tɾaɲˈd͡ʒe/ /es.tɾaɲˈd͡ʒeɾ/ /əs.tɾəɲˈʒe/ adj masc
udlænding udenlandsk
Que és d'un altre país.

estrangular /es.tɾaŋ.ɡuˈɫa/ /es.tɾaŋ.ɡuˈɫaɾ/ /əs.tɾəŋ.ɡuˈɫa/ v
kvæle

estrany /asˈtɾaɲ/ /esˈtɾaɲ/ adj masc
underlig
Que no segueix la norma, que no és comú (amb un cert matís despectiu).

estratègia /es.tɾaˈtɛ.ʒi.a/ /əs.tɾəˈtɛ.ʒi.ə/ n fem
strategi

estrella /asˈtɾe.ʎa/ /asˈtɾe.ʎɛ/ /esˈtɾe.ʎa/ /əsˈtɾə.ʎə/ /əsˈtɾɛ.ʎə/ n fem
stjerne
(astrologia) Planeta que determina el destí d’una persona.
Persona que destaca en un camp concret.

estressar /es.tɾeˈsa/ /es.tɾeˈsaɾ/ /əs.tɾəˈsa/ v
stresse

estret /asˈtɾet/ /esˈtɾet/ /əsˈtɾət/ /əsˈtɾɛt/ adj masc
snæver tæt
Que té poca amplada.

estribord /es.tɾiˈboɾt/ /əs.tɾiˈβort/ n masc
styrbord

estricte /esˈtɾik.te/ adj masc
streng

estronci /əsˈtɾɔn.si/ n masc
strontium

estructura /es.tɾukˈtu.ɾa/ /əs.tɾukˈtu.ɾə/ n fem
struktur
Distribució i ordre de les parts d'un edifici, o més genèricament, d'un ens.

estruç /esˈtɾus/ n masc
struds

estrès /esˈtɾes/ /əsˈtɾes/ /əsˈtɾəs/ /əsˈtɾɛs/ n masc
stress

estríjol /asˈtɾi.ʒoɫ/ /esˈtɾi.d͡ʒoɫ/ /esˈtɾi.ʒoɫ/ /əsˈtɾi.ʒoɫ/ /əsˈtɾi.ʒuɫ/ n masc
strigle

estuari /es.tuˈa.ɾi/ /əs.tuˈa.ɾi/ n masc
æstuarium

estudi /asˈtu.ði/ /esˈtu.ði/ n masc
studium
Acció d'estudiar.

estudiant /as.tu.ðiˈan/ /es.tu.ðiˈan/ /es.tu.ðiˈant/ /əs.tu.ðiˈan/ /əs.tu.ðiˈant/ n neut
student
Persona que estudia en l'ensenyament superior.

estudiar /as.tu.ðiˈa/ /es.tu.ðiˈa/ /es.tu.ðiˈaɾ/ v
studere
Reflexionar, aplicar-se per comprendre alguna cosa.

estufa /esˈtu.fa/ /əsˈtu.fə/ n fem
kakkelovn

esturió /as.tu.ɾiˈo/ /es.tu.ɾiˈo/ /əs.tu.ɾiˈo/ n masc
stør

estàndard /esˈtan.daɾt/ /əsˈtan.dərt/ adj
standard
D'acord amb una norma o especificació.

estàndard /esˈtan.daɾt/ /əsˈtan.dərt/ n masc
standard
norma, especificació

estàtua /esˈta.tu.a/ n fem
statue

estèril /esˈtɛ.ɾiɫ/ adj
steril
Persona que no pot engendrar.

estètic /esˈtɛ.tik/ /əsˈtɛ.tik/ adj masc
æstetisk

estètica /esˈtɛ.ti.ka/ /əsˈtɛ.ti.kə/ n masc
æstetik

estímul /esˈti.muɫ/ /əsˈti.muɫ/ n masc
stimulans

estómac /esˈto.mak/ n masc
mave bug

estúpid /esˈtu.pit/ /əsˈtu.pit/ adj masc
dum

esòfag /eˈzɔ.fak/ n masc
spiserør

etern /eˈtɛɾn/ /əˈtɛrn/ adj masc
evig

eternitat /e.teɾ.niˈtat/ /ə.tər.niˈtat/ n fem
evighed

etimologia /e.ti.mo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /e.ti.mo.ɫoˈʒi.a/ /ə.ti.mo.ɫoˈʒi.ə/ /ə.ti.mu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
etymologi

etmoide /edˈmɔj.ðe/ /ədˈmɔj.ðə/ n masc
sibenet
Petit os del crani situat en la fosa ocular a una alçada mitja d'aquesta que forma part de la cavitat nassal.

etnocentrisme /ˌed.no.senˈtɾiz.me/ /ˌɛd.no.sənˈtɾiz.mə/ /ˌɛd.nu.sənˈtɾiz.mə/ n masc
etnocentrisme

etnologia /ed.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ed.no.ɫoˈʒi.a/ /əd.no.ɫoˈʒi.ə/ /əd.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
etnologi

eufemisme /ew.feˈmiz.me/ n masc
eufemisme

eufòria /ewˈfɔ.ɾi.a/ /əwˈfɔ.ɾi.ə/ n fem
eufori

eurasiàtic /ew.ɾa.ziˈa.tik/ adj masc
eurasisk
Relatiu o pertanyent a Euràsia.

eurasiàtic /ew.ɾa.ziˈa.tik/ n masc
eurasisk
Persona que habita o és originària d'Euràsia.

euro /ˈew.ɾo/ /ˈɛw.ɾo/ /ˈɛw.ɾu/ n masc
euro

europeu /ew.ɾoˈpɛw/ /əw.ɾoˈpɛw/ /əw.ɾuˈpɛw/ adj masc
europæisk
Relacionat amb Europa

europi /əwˈɾɔ.pi/ n masc
europium

eutanàsia /ew.taˈna.zi.a/ /əw.təˈna.zi.ə/ n fem
eutanasi

evacuar /e.va.kuˈaɾ/ /e.βa.kuˈa/ /ə.və.kuˈa/ /ə.βə.kuˈa/ v
evakuere

evangeli /e.vaɲˈd͡ʒɛ.ɫi/ /e.βaɲˈd͡ʒɛ.ɫi/ /ə.vəɲˈʒɛ.ɫi/ /ə.βəɲˈʒɛ.ɫi/ n masc
evangelium

evangèlic /e.vaɲˈd͡ʒɛ.ɫik/ /e.βaɲˈd͡ʒɛ.ɫik/ /ə.vəɲˈʒɛ.ɫik/ adj
evangelisk

evaporació /e.va.po.ɾa.siˈo/ /e.βa.po.ɾa.siˈo/ /ə.və.po.ɾə.siˈo/ /ə.və.pu.ɾə.siˈo/ /ə.βə.pu.ɾə.siˈo/ n fem
fordampning

evaporar /e.va.poˈɾaɾ/ /e.βa.poˈɾa/ /ə.və.poˈɾa/ /ə.və.puˈɾa/ /ə.βə.puˈɾa/ v
fordampe

evasió fiscal n fem
skattesnyd

evident /e.viˈðent/ /e.βiˈðen/ /ə.viˈðen/ /ə.viˈðent/ adj
indlysende

evidentment /e.viˌðemˈment/ /e.βiˌðemˈmen/ /ə.viˌðemˈmen/ /ə.viˌðemˈment/ /ə.βiˌðemˈmen/ adv
tydeligt

evitació /e.vi.ta.siˈo/ /e.βi.ta.siˈo/ /ə.vi.tə.siˈo/ n fem
undgåelse

evitar /e.viˈtaɾ/ /e.βiˈta/ /ə.viˈta/ /ə.βiˈta/ v
undgå undvige

evocar /e.voˈkaɾ/ /e.βoˈka/ /ə.voˈka/ /ə.vuˈka/ v
fremmane

evolució /e.vo.ɫu.siˈo/ /e.βo.ɫu.siˈo/ /ə.vo.ɫu.siˈo/ /ə.vu.ɫu.siˈo/ n fem
evolution

exactament /eɡˌzak.taˈmen/ /eɡˌzak.taˈment/ /əɡˌzak.təˈmen/ /əɡˌzak.təˈment/ adv
præcis

exacte /eɡˈzak.te/ /əɡˈzak.tə/ adj masc
eksakt
Precís, ajustat a un patró.

examinar /eɡ.za.miˈna/ /eɡ.za.miˈnaɾ/ /əɡ.zə.miˈna/ v
undersøge

exasperar /eɡ.zas.peˈɾa/ /eɡ.zas.peˈɾaɾ/ /əɡ.zəs.pəˈɾa/ v
irritere

excedir /ek.seˈði/ /ek.seˈðiɾ/ /ək.səˈði/ v
overgå
Ésser superior en magnitud a una altra de la mateixa naturalesa.

excel·lent /ek.seɫˈɫen/ /ek.seɫˈɫent/ /ek.seˈɫen/ /ək.səɫˈɫen/ /ək.səɫˈɫent/ /ək.səˈɫen/ adj
alle tiders
De gran valor.

excepcionalment /ek.sep.si.oˌnaɫˈmen/ /ek.sep.si.oˌnaɫˈment/ /ək.səp.si.oˌnaɫˈment/ /ək.səp.si.uˌnaɫˈmen/ adv
undtagelsesvis

excepció /ek.sep.siˈo/ /ək.səp.siˈo/ n fem
undtagelse

excitar /ek.siˈta/ /ek.siˈtaɾ/ /ək.siˈta/ v
oprøre
Provocar o activar vivament sentiments.
Estimular un òrgan del cos.
Despertar el desig sexual.

exclusivament /eks.kɫuˌzi.vaˈment/ /eks.kɫuˌzi.βaˈmen/ /əks.kɫuˌzi.vəˈmen/ /əks.kɫuˌzi.vəˈment/ /əks.kɫuˌzi.βəˈmen/ adv
udelukkende

excrement /eks.kɾeˈmen/ /eks.kɾeˈment/ /əks.kɾəˈmen/ /əks.kɾəˈment/ n masc
ekskrementer

excrescència /eks.kɾeˈsɛn.si.a/ /əks.kɾəsˈsɛn.si.ə/ /əks.kɾəˈsɛn.si.ə/ n fem
udvækst

excursió /eks.kuɾ.siˈo/ /əks.kur.siˈo/ n fem
udflugt

excusa /eksˈku.za/ /əksˈku.zə/ n fem
undskyldning

execució /eɡ.ze.ku.siˈo/ /əɡ.zə.ku.siˈo/ n fem
henrettelse

executar /eɡ.ze.kuˈta/ /eɡ.ze.kuˈtaɾ/ /əɡ.zə.kuˈta/ v
afvikle
Portar a terme un treball fins al final.
Tocar amb un instrument una obra musical.
afvikle henrette
Aplicar la pena de mort a un condemnat per la justícia.

exemplar /eɡ.zemˈpɫaɾ/ /əɡ.zəmˈpɫa/ /əɡ.zəmˈpɫar/ n masc
eksemplar
Ésser viu que serveix de mostra o model representatiu de la seva espècie.
Cada llibre d'una mateixa edició.

exemple /ejˈʃem.pɫe/ /eɡˈzem.pɫe/ /əˈʒem.pɫə/ n masc
eksempel

exempt /eɡˈzemt/ /əɡˈzemt/ adj masc
fritaget

exercici /eɡ.zeɾˈsi.si/ /əɡ.zərˈsi.si/ n masc
øvelse

exercici fiscal n masc
regnskabsår

exhibir /eɡ.ziˈbiɾ/ /eɡ.ziˈβi/ /əɡ.ziˈβi/ v
fremvise

exhortar /eɡ.zorˈta/ /eɡ.zoɾˈta/ /eɡ.zoɾˈtaɾ/ /əɡ.zoɾˈta/ /əɡ.zurˈta/ v
opfondre

exigir /eɡ.ziˈd͡ʒi/ /eɡ.ziˈd͡ʒiɾ/ /eɡ.ziˈʒi/ /əɡ.ziˈʒi/ v
kræve

exili /eɡˈzi.ɫi/ /əɡˈzi.ɫi/ n masc
eksil

existencialisme /eɡ.zis.ten.si.aˈɫiz.me/ /əɡ.zis.tən.si.əˈɫiz.mə/ n masc
eksistentialisme

existir /eɡ.zisˈti/ /eɡ.zisˈtiɾ/ /əɡ.zisˈti/ v
eksistere
Formar part de la realitat, especialment en contrast amb el qual és imaginari.

existència /eɡ.zisˈtɛn.si.a/ /əɡ.zisˈtɛn.si.ə/ n fem
eksistens tilværelse

exorcisme /eɡ.zoɾˈsiz.me/ /əɡ.zoɾˈsiz.mə/ /əɡ.zurˈsiz.mə/ n masc
eksorcisme

expedició /eks.pe.ði.siˈo/ /əks.pə.ði.siˈo/ n fem
ekspedition

expedient /eks.pe.ðiˈen/ /eks.pe.ðiˈent/ /əks.pə.ðiˈen/ /əks.pə.ðiˈent/ n masc
journal

expedir /eks.peˈði/ /eks.peˈðiɾ/ /əks.pəˈði/ v
afsende

experiment /eks.pe.ɾiˈmen/ /eks.pe.ɾiˈment/ /əks.pə.ɾiˈmen/ /əks.pə.ɾiˈment/ n masc
eksperiment forsøg
Prova realitzada en condicions específiques i pensada per a treure conclusions del resultat.

experimentació /eks.pe.ɾi.men.ta.siˈo/ /əks.pə.ɾi.mən.tə.siˈo/ n fem
eksperimenteren

experimental /eks.pe.ɾi.menˈtaɫ/ /əks.pə.ɾi.mənˈtaɫ/ adj
eksperimentel

experiència /eks.pe.ɾiˈɛn.si.a/ /əks.pə.ɾiˈɛn.si.ə/ n fem
oplevelse erfaring

expert /eksˈpɛɾt/ /əksˈpɛrt/ adj masc
ekspert

explicació /eks.pɫi.ka.siˈo/ /əks.pɫi.kə.siˈo/ n fem
forklaring

explicar /eks.pɫiˈka/ /eks.pɫiˈkaɾ/ /es.pɫiˈka/ /es.pɫiˈkaɾ/ /əs.pɫiˈka/ v
forklare
Donar una lliçó, fer entendre continguts nous.
Justificar, aclarir.
Dir, contar.

explicatiu /eks.pɫi.kaˈtiw/ /əks.pɫi.kəˈtiw/ adj masc
forklarende
Que explica, que ofereix una explicació, que serveix per explicar.

explorar /eks.pɫoˈɾa/ /eks.pɫoˈɾaɾ/ /əks.pɫoˈɾa/ /əks.pɫuˈɾa/ v
udforske

explosiu /eks.pɫoˈziw/ /əks.pɫoˈziw/ /əks.pɫuˈziw/ adj masc
eksplosiv sprængstof
Relatiu a l’explosió.

explosiu /eks.pɫoˈziw/ /əks.pɫoˈziw/ /əks.pɫuˈziw/ n masc
sprængstof eksplosiv
Substància o artefacte capaç d’explotar.

explosió /eks.pɫo.ziˈo/ /əks.pɫo.ziˈo/ /əks.pɫu.ziˈo/ n fem
eksplosion

explotació /eks.pɫo.ta.siˈo/ /əks.pɫo.tə.siˈo/ /əks.pɫu.tə.siˈo/ n fem
udbytning

explotar /eks.pɫoˈta/ /eks.pɫoˈtaɾ/ /əks.pɫoˈta/ /əks.pɫuˈta/ v
sprænge eksplodere
Esclatar.

explícit /eksˈpɫi.sit/ adj masc
bestemt

explícitament /eksˌpɫi.si.taˈmen/ /eksˌpɫi.si.taˈment/ /əksˌpɫi.si.təˈmen/ /əksˌpɫi.si.təˈment/ adv
eksplicit

exponent /eks.poˈnen/ /eks.poˈnent/ /əks.poˈnent/ /əks.puˈnen/ n masc
eksponent

exportar /eks.porˈta/ /eks.poɾˈta/ /eks.poɾˈtaɾ/ /əks.poɾˈta/ /əks.purˈta/ v
eksportere

exposició /eks.po.zi.siˈo/ /əks.po.zi.siˈo/ /əks.pu.zi.siˈo/ n fem
udstilling
Exhibició d'obres d'art, generalment pintures o escultures.

expressar /eks.pɾeˈsa/ /eks.pɾeˈsaɾ/ /əks.pɾəˈsa/ v
udtrykke

expressió /eks.pɾe.siˈo/ /əks.pɾə.siˈo/ n fem
udtryk
Manifestació del pensament, dels sentiments, dels desitjos, etc., per mitjà de qualsevol forma de representació.
Forma d'unitat lingüística que està fossilitzada i es transmet de manera tradicional, oral o escrita.

expulsar /eks.puɫˈsa/ /eks.puɫˈsaɾ/ /əks.puɫˈsa/ v
bortvise
Treure algú d’un lloc considerant que no hi pot estar.

exterminar /eks.ter.miˈna/ /eks.teɾ.miˈna/ /eks.teɾ.miˈnaɾ/ /əks.tər.miˈna/ v
udrydde

extinció /eks.tin.siˈo/ /əks.tin.siˈo/ n fem
uddøen

extingir /eks.tiɲˈd͡ʒi/ /eks.tiɲˈd͡ʒiɾ/ /əks.tiɲˈʒi/ v
slukke

extra /ˈeks.tɾa/ /ˈɛks.tɾə/ n masc
ekstra
Cosa extraordinària, addicional a allò esperat.

extra /ˈeks.tɾa/ /ˈɛks.tɾə/ n neut
ekstra
Actor que treballa sense que hagi de dir un text.

extraordinari /eks.tɾa.oɾ.ðiˈna.ɾi/ /əks.tɾə.oɾ.ðiˈna.ɾi/ /əks.tɾə.ur.diˈna.ɾi/ /əks.tɾə.ur.ðiˈna.ɾi/ adj masc
overordentlig

extrapolar /eks.tɾa.poˈɫa/ /eks.tɾa.poˈɫaɾ/ /əks.tɾə.poˈɫa/ /əks.tɾə.puˈɫa/ v
ekstrapolere

extraterrestre /ˌeks.tɾa.teˈres.tɾe/ /ˌɛks.tɾə.təˈres.tɾə/ adj
udenjordisk

extrem /eksˈtɾem/ /əksˈtɾem/ adj
ekstrem yderst
Que està a un grau molt alt.

extrem /eksˈtɾem/ /əksˈtɾem/ n masc
yderpol ekstrem
Part d'un objecte situada més lluny respecte del qui parla.

extremadament /eks.tɾeˌma.ðaˈmen/ /eks.tɾeˌma.ðaˈment/ /əks.tɾəˌma.ðəˈmen/ /əks.tɾəˌma.ðəˈment/ adv
ekstrem

extremitat /eks.tɾe.miˈtat/ /əks.tɾə.miˈtat/ n fem
ekstremitet

exèrcit /agˈzɛr.sit/ /ejˈʃɛɾ.sit/ /eɡˈzɛɾ.sit/ /əˈd͡zɛɾ.sit/ n masc
hær
Conjunt organitzat de soldats.

exòtic /eɡˈzɔ.tik/ /əɡˈzɔ.tik/ adj masc
eksotisk

eó /eˈo/ /əˈo/ n masc
æon

fabulosament /fa.buˌɫo.zaˈment/ /fa.βuˌɫo.zaˈmen/ /fə.buˌɫo.zəˈmen/ /fə.buˌɫo.zəˈment/ /fə.βuˌɫo.zəˈmen/ adv
fabelagtig

facció /fak.siˈo/ /fək.siˈo/ n fem
fraktion

factible /fakˈti.bɫe/ /fakˈti.βɫe/ /fakˈtib.bɫe/ /fəkˈti.βɫə/ /fəkˈtib.bɫə/ adj
mulig

factor /fakˈto/ /fakˈtoɾ/ /fəkˈto/ n masc
faktor
Element que influeix en un resultat final.

facturar /fak.tuˈɾa/ /fak.tuˈɾaɾ/ /fək.tuˈɾa/ v
fakturere
Fer constar en una factura el producte venut a un preu determinat.

facultat /fa.kuɫˈtat/ /fə.kuɫˈtat/ n fem
fakultet
Secció d'una universitat, a la qual correspon una o diverses àrees de coneixement contigües, on s'imparteixen els ensenyaments d'una carrera determinada o de diverses carreres afins.

fada /ˈfa.ða/ n fem
fe alf

fagot /faˈɣɔt/ /fəˈɣɔt/ n masc
fagot

faig /ˈfajk/ /ˈfat͡ʃ/ n masc
bøg

faisà /fajˈza/ n masc
fasan

faixa /ˈfa.ʃa/ /ˈfa.ʃə/ /ˈfaj.ʃa/ n fem
hofteholder
(pilota) Peça de l'equip d'un jugador consistent en una tira de roba, de color blau o vermell que cenyeix el tronc per la cintura, utilitzada per a identificar un jugador o un equip enfront de l'adversari.

falange /faˈɫaɲ.d͡ʒe/ /fəˈɫaɲ.ʒə/ n fem
falanks
Qualsevol dels ossos que formen l'esquelet dels dits.

falca /ˈfaɫ.ka/ n fem
kile

falcó /faɫˈko/ n masc
falk

falda /ˈfaɫ.da/ /ˈfaɫ.də/ n fem
skød
Part entre la cintura i els genolls d'una persona asseguda.

faldilla /faɫˈdi.ʎa/ n fem
nederdel skørt
(sovint en plural) Peça de roba que cobreix el cos de la cintura en avall i que no té cap divisió que separi les cames.
(bàdminton) Element allargat de material sintètic d'un volant artificial.

falla /ˈfa.jə/ /ˈfa.ʎa/ /ˈfa.ʎə/ n fem
forkastning
(geologia) Fractura de l’escorça terrestre amb un desplaçament relatiu de roca.

fals /ˈfaɫs/ adj masc
falsk
Que no s'ajusta a la veritat.

falta /ˈfaɫ.ta/ n fem
mangel
Mancança d'una cosa necessària.

faluca /faˈɫu.ka/ /fəˈɫu.kə/ n fem
feluke

fal·lus /ˈfa.ɫus/ /ˈfaɫ.ɫus/ n masc
fallos

fal·làcia /faɫˈɫa.si.a/ /faˈɫa.si.a/ /fəɫˈɫa.si.ə/ /fəˈɫa.si.ə/ n fem
fejlslutning

falç /ˈfaɫs/ n fem
segl

fam n fem
sult

fama /ˈfa.ma/ /ˈfa.mə/ n fem
berømmelse

familiar /fa.mi.ɫiˈaɾ/ /fə.mi.ɫiˈa/ /fə.mi.ɫiˈar/ adj
familie-
Relatiu a la família.
bekendt
Conegut, proper.

família /faˈmi.ɫi.a/ /fəˈmi.ɫi/ n fem
familie

famós /faˈmos/ /fəˈmos/ adj masc
berømt

fanal /faˈnaɫ/ /fəˈnaɫ/ n masc
gadelygte
Font lluminosa col·locada en una caixa destinada a la il·luminació de la via pública.

fang /ˈfaŋ/ /ˈfaŋk/ /ˈfaŋk/ n masc
mudder
Barreja d'aigua i terra.

fantasia /fan.taˈzi.a/ /fən.təˈzi.ə/ n fem
fantasi

fantasma /fanˈtaz.ma/ /fənˈtaz.mə/ n masc
spøgelse fantom

fantàstic /fanˈtas.tik/ /fənˈtas.tik/ adj
fantastisk
Relatiu a la fantasia.

fantàsticament /fanˌtas.ti.kaˈmen/ /fanˌtas.ti.kaˈment/ /fənˌtas.ti.kəˈmen/ /fənˌtas.ti.kəˈment/ adv
fantastisk

far n masc
fyr fyrtårn
Edificació en forma de torre amb un aparell lluminós a la part més alta que emet senyals de llum com a referència per a navegants.

faraó /fa.ɾaˈo/ /fə.ɾəˈo/ n masc
farao
Màxim jerarca de la monarquia egípcia de l'antiguitat.

farga /ˈfaɾ.ɣa/ n fem
smedje

farigola /fa.ɾiˈɣɔ.ɫa/ /fa.ɾiˈɣɔ.ɫɔ/ /fɾiˈɣɔ.ɫa/ /fɾiˈɣɔ.ɫə/ n fem
timian

farina /faˈɾi.na/ n fem
mel

farinetes /fa.ɾiˈne.tes/ /fə.ɾiˈnə.təs/ /fə.ɾiˈnɛ.təs/ n fem
grød
Menjar fet amb farina de llegums, barrejada amb aigua bullint, sal i oli.

faringalització /fa.ɾiŋ.ɡa.ɫi.d͡za.siˈo/ /fa.ɾiŋ.ɡa.ɫi.za.siˈo/ /fə.ɾiŋ.ɡə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
faryngalisering

faringe /faˈɾiɲ.d͡ʒe/ /fəˈɾiɲ.ʒə/ n fem
svælg

farmacovigilància /ˌfar.ma.ko.βi.ʒiˈɫan.si.a/ /ˌfar.mə.ku.vi.ʒiˈɫan.si.ə/ /ˌfar.mə.ku.βi.ʒiˈɫan.si.ə/ /ˌfaɾ.ma.ko.vi.d͡ʒiˈɫan.si.a/ /ˌfaɾ.ma.ko.βi.d͡ʒiˈɫan.si.a/ /ˌfaɾ.mə.ko.vi.ʒiˈɫan.si.ə/ n fem
lægemiddelovervågning

farmacèutic /faɾ.maˈsɛw.tik/ adj masc
farmaceutisk
Producte elaborat amb finalitats sanadores.

farmacèutic /faɾ.maˈsɛw.tik/ n masc
apoteker farmaceut
Persona amb estudis de farmàcia.

farmàcia /faɾˈma.si.a/ /fəɾˈma.si/ n fem
apotek farmaci

fart /ˈfart/ adj masc
dødtræt
Fastiguejat d’una cosa per l’excés.

fase /ˈfa.ze/ n fem
fase

fatiga /faˈti.ɣa/ /fəˈti.ɣə/ n fem
træthed

faula /ˈfaw.ɫa/ /ˈfaw.ɫə/ n fem
fabel eventyr

fauna /ˈfaw.na/ n fem
dyreliv

favor /faˈβor/ /faˈβoɾ/ /fəˈvo/ /fəˈβor/ n masc
tjeneste

fax /ˈfaks/ n masc
fax
Màquina per l'emissió de documents en paper mitjançant el sistema anterior.
Qualsevol document quan s'ha enviat o rebut mitjançant el sistema anterior.

façana /faˈsa.na/ /fəˈsa.nə/ n fem
facade
Mur d'un edifici que es veure des de l'exterior, especialment el principal.

fe /ˈfe/ /ˈfə/ /ˈfɛ/ n fem
tro

feble /ˈfe.bɫe/ /ˈfe.βɫe/ /ˈfe.βɫə/ /ˈfeb.bɫe/ /ˈfeb.bɫə/ adj
svag
Sense prou força física.

febre /ˈfe.bɾe/ n fem
feber

febrer /faˈbɾe/ /feˈβɾe/ /fəˈbɾe/ n masc
februar blidemåned
Segon mes de l'any.

febril /feˈbɾiɫ/ /fəˈβɾiɫ/ adj
feber-

fecundació /fe.kun.da.siˈo/ /fə.kun.də.siˈo/ n fem
befrugtning

federació /fe.ðe.ɾa.siˈo/ /fə.ðə.ɾə.siˈo/ n fem
føderation

feina /ˈfej.na/ /ˈfəj.nə/ /ˈfɛj.nə/ n fem
arbejde
Lloc de treball ofert per una empresa.

feix /ˈfej/ /ˈfejʃ/ /ˈfeʃ/ /ˈfeʃ/ n masc
bundt
Quantitat de paper equivalent a dues raimes, mil fulls.

feixisme /fejˈʃiz.me/ /feˈʃiz.me/ /fəˈʃiz.mə/ n masc
fascisme

feixista /fejˈʃis.ta/ /fejˈʃis.te/ /feˈʃis.ta/ /feˈʃis.te/ /fəˈʃis.tə/ adj
fascist fascistisk
Relatiu al feixisme.

feixista /fejˈʃis.ta/ /fejˈʃis.te/ /feˈʃis.ta/ /feˈʃis.te/ /fəˈʃis.tə/ n neut
fascist
Partidari del feixisme.

felicitació /fe.ɫi.si.ta.siˈo/ /fə.ɫi.si.tə.siˈo/ n fem
gratulation

felicitar /fe.ɫi.siˈta/ /fe.ɫi.siˈtaɾ/ /fə.ɫi.siˈta/ v
gratulere

felicitat /fe.ɫi.siˈtat/ n fem
lykke glæde
(normalment incomptable) Sentiment positiu de plenitud, satisfacció i alegria.

feliç /feˈɫis/ adj
glad
Que sent felicitat.

feltre /ˈfeɫ.tɾe/ /ˈfeɫ.tɾə/ n masc
filt
Drap gruixut de superfície peluda compost de fibres adherides per pressió i humitat.

fem /ˈfem/ /ˈfəm/ /ˈfɛm/ n masc
gødning møg
Adob format per excrements d’animal fermentats amb el jaç de l’explotació agrícola.

femella /feˈme.ʎa/ /fəˈme.ʎə/ n fem
kvinde hun
Individu animal o vegetal de sexe femení, o amb aparell reproductor femení, o que pertany al gènere sexual femení; és el gènere o sexe contraposat amb el del mascle.
møtrik
(botànica) En les plantes, individu que porta només flors femelles i lleva fruit.

feminicidi /fe.mi.niˈsi.ði/ /fə.mi.niˈsi.ði/ n masc
femicide

feminisme /fe.miˈniz.me/ /fə.miˈniz.mə/ n masc
feminisme

fenc /ˈfeŋ/ /ˈfeŋk/ /ˈfəŋk/ /ˈfɛŋ/ /ˈfɛŋk/ n masc
hø
Planta herbàcia dels trèvols, de tija dreta i flors vermelles (Trifolium incarnatum).
Farratge assecat per fenificació.

fenici /feˈni.si/ /fəˈni.si/ adj masc
fønikisk

fenomen /feˈnɔ.men/ /fəˈnɔ.mən/ n masc
foreteelse

fer /ˈfe/ /ˈfer/ /ˈfeɾ/ v
gøre lave
Portar a terme una acció.

fer un putt v
putte

ferida /feˈɾi.ða/ n fem
skade sår
Lesió causada per un cop o tall; acte o efecte de ferir.

ferir /feˈɾi/ /feˈɾiɾ/ /fəˈɾi/ v
skade såre
Provocar una ferida, fer mal a una persona o ésser viu.

ferm /ˈfeɾm/ /ˈfəɾm/ /ˈfɛrm/ adj masc
fast
Que està ben subjectat i és difícil de fer trontollar.

ferm /ˈfeɾm/ /ˈfəɾm/ /ˈfɛrm/ adv
fast
Amb intensitat, sense vacil·lació.

fermament /ˌfer.maˈmen/ /ˌfeɾ.maˈmen/ /ˌfeɾ.maˈment/ /ˌfəɾ.məˈment/ /ˌfɛr.məˈmen/ adv
bestemt

fermentació /feɾ.men.ta.siˈo/ /fər.mən.tə.siˈo/ n fem
fermentering gæring

fermi /ˈfeɾ.mi/ /ˈfəɾ.mi/ /ˈfɛr.mi/ n masc
fermium

fermió n masc
fermion

feroès /fe.ɾoˈes/ /fə.ɾoˈəs/ /fə.ɾuˈɛs/ adj masc
færøsk
Relatiu a les illes Fèroe o als seus habitants.

feroès /fe.ɾoˈes/ /fə.ɾoˈəs/ /fə.ɾuˈɛs/ n masc
færing færøsk
Habitant de les illes Fèroe.
færøsk
(només singular) Llengua germànica parlada a les illes Fèroe.

ferralla /feˈra.ʎa/ /fəˈra.ʎə/ n fem
jernskrot

ferrer /feˈre/ /feˈreɾ/ n masc
smed
Persona que treballa el ferro.

ferro /ˈfɛ.ro/ /ˈfɛ.ru/ n masc
jern

ferrocarril /ˌfe.ro.kaˈriɫ/ /ˌfɛ.ru.kəˈriɫ/ n masc
jernbane

festa /ˈfes.ta/ /ˈfes.tə/ n fem
fest
Dia dedicat a la commemoració d'un esdeveniment, generalment comporta el lliurament laboral.

festival /fes.tiˈvaɫ/ /fes.tiˈβaɫ/ /fəs.tiˈvaɫ/ /fəs.tiˈβaɫ/ n masc
festival

festuc /fesˈtuk/ n masc
pistacie

fet /ˈfet/ n masc
kendsgerning
Quelcom que succeeix, que ocorre, que hom ha dut a terme.

fet i amagar n masc
gemmeleg

fetge /ˈfe.d͡ʒe/ /ˈfe.t͡ʃe/ n masc
lever
Òrgan i glàndula del cos humà i d'altres animals, encarregat de funcions digestives (segrega bilis), participa en el metabolisme, sintetitza la proteïna del plasma, emmagatzema vitamines, etc.

fetitxe /feˈti.t͡ʃe/ /fəˈti.t͡ʃə/ n masc
fetich

feu /ˈfew/ /ˈfəw/ /ˈfɛw/ n masc
len

fi adj masc
tynd
Dit dels materials poc gruixuts.

fi n fem
afslutning
Lloc on s'acaba una cosa.

fi n masc
mål
Objectiu, finalitat o motivació.

fiança /fiˈan.sa/ /fiˈan.sə/ n fem
løsladelse mod kaution

fibra /ˈfi.bɾa/ /ˈfi.βɾə/ n fem
fiber

ficcionar /fik.si.oˈna/ /fik.si.oˈnaɾ/ /fik.si.uˈna/ v
fiktionalisere

ficció n fem
fiktion skønlitteratur

fidel /fiˈðɛɫ/ adj
trofast tro
que té fidelitat, que manté les conviccions, promeses o lligams amb una altra persona o causa

fideu /fiˈðɛw/ n masc
nudel

figa /ˈfi.ɣə/ n fem
figen
Fruit de la figuera (gènere Ficus).

figura /fiˈɣu.ɾa/ /fiˈɣu.ɾə/ n masc
figur

fil n masc
tråd
Element prim i flexible de gran llargada, en especial el que s'utilitza en el tèxtil.

filantrop /fi.ɫanˈtɾɔp/ /fi.ɫənˈtɾɔp/ n masc
filantrop

filera /fiˈɫe.ɾa/ /fiˈɫe.ɾə/ n fem
række

filferro /fiɫˈfɛ.ro/ /fiɫˈfɛ.ru/ n masc
tråd
Fil metàl·lic, especialment d’acer dolç, flexible i tenaç.

filial /fi.ɫiˈaɫ/ adj
datterlig
Propi del fill.

filial /fi.ɫiˈaɫ/ n fem
datterselskab
(economia) Empresa que està sota el control d’una altra empresa.

filigrana /fi.ɫiˈɣɾa.na/ /fi.ɫiˈɣɾa.nə/ n fem
filigran
Decoració artística feta amb fils de metall preciós entrellaçats.
Obra delicada i exquisida.
vandmærke
Senyal fet el paper en forma d'empremta transparent que és visible a contrallum.
Dades inserides en un fitxer digital, normalment imatges, per a la subsegüent comprovació dels crèdits.

filipí adj masc
filippinsk
Relatiu o pertanyent a les Filipines.

filipí n masc
filippinsk
Persona que habita o és originària de les Filipines.
Varietat del tagal parlada a les Filipines.

fill /ˈfij/ /ˈfiʎ/ n masc
søn

filla /ˈfi.jə/ /ˈfi.ʎa/ /ˈfi.ʎə/ n fem
datter

fillastra /fiˈjas.tɾə/ /fiˈʎas.tɾa/ /fiˈʎas.tɾə/ n fem
steddatter

fillastre /fiˈjas.tɾə/ /fiˈʎas.tɾe/ /fiˈʎas.tɾə/ n masc
stedsøn

fillol /fiˈjɔɫ/ /fiˈʎɔɫ/ n masc
gudsøn

filologia /fi.ɫo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /fi.ɫo.ɫoˈʒi.a/ /fi.ɫo.ɫoˈʒi.ə/ /fi.ɫu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
filologi
Estudi d'una llengua o d'un conjunt d'aquestes i de la seva literatura basant-se en els seus texts.

filològic /fi.ɫoˈɫɔ.d͡ʒik/ /fi.ɫoˈɫɔ.ʒik/ /fi.ɫuˈɫɔ.ʒik/ adj masc
filologisk

filosa /fiˈɫo.za/ /fiˈɫo.zə/ n fem
rok

filosofia /fi.ɫo.zoˈfi.a/ /fi.ɫo.zoˈfi.ə/ /fi.ɫu.zuˈfi.ə/ n fem
filosofi

filosòfic /fi.ɫoˈzɔ.fik/ /fi.ɫuˈzɔ.fik/ adj masc
filosofisk

filtrar /fiɫˈtɾa/ /fiɫˈtɾaɾ/ v
filtrere
Fer passar una cosa a través d'un filtre per separar els components.
Passar un líquid o un gas a través d'una superfície sòlida.
Deixar passar una informació que havia de ser secreta.

filtre /ˈfiɫ.tɾe/ /ˈfiɫ.tɾə/ n masc
filter

filòsof /fiˈɫɔ.zof/ /fiˈɫɔ.zuf/ n masc
filosof

final /fiˈnaɫ/ adj
endelig
Que acaba, conclou o perfecciona alguna cosa.

final /fiˈnaɫ/ n fem
finale
Competició o prova última que determina el guanyador.

final /fiˈnaɫ/ n masc
ende
fi, última part d'alguna cosa

finalitzar /fi.na.ɫiˈd͡za/ /fi.na.ɫiˈza/ /fi.na.ɫiˈzaɾ/ /fi.nə.ɫiˈd͡za/ v
afslutte

finalment /fiˌnaɫˈmen/ /fiˌnaɫˈment/ adv
endelig

finançar /fi.nanˈsa/ /fi.nanˈsaɾ/ /fi.nənˈsa/ v
finansiere

finestra /fiˈnes.tɾa/ /fiˈnes.tɾə/ /fiˈnɛs.tɾa/ /fiˈnɛs.tɾə/ n fem
vindue rude

fingir /fiɲˈd͡ʒi/ /fiɲˈd͡ʒiɾ/ /fiɲˈʒi/ v
simulere

finlandès /fin.ɫənˈdəs/ /fin.ɫənˈdɛs/ adj masc
finsk
Relatiu o pertanyent a Finlàndia.

fins preposition
indtil

finès /fiˈnes/ /fiˈnəs/ /fiˈnɛs/ adj masc
finsk
Relatiu o pertanyent a l'antic poble establert a Finlàndia i voltants, la seva cultura o la llengua.

finès /fiˈnes/ /fiˈnəs/ /fiˈnɛs/ n masc
finsk
Individu de l'antic poble establert a Finlàndia i voltants
(només singular) Llengua parlada a Finlàndia.

fiord /fiˈɔrt/ n masc
fjord

fira /ˈfi.ɾa/ /ˈfi.ɾə/ n fem
basar

firma /ˈfir.mə/ /ˈfiɾ.ma/ n fem
firma
(economia) empresa o casa comercial

fiscal adj
fiskal

fisiològic /fi.zi.oˈɫɔ.d͡ʒik/ /fi.zi.oˈɫɔ.ʒik/ /fi.zi.uˈɫɔ.ʒik/ adj masc
fysiologisk

fisonomia /fi.zo.noˈmi.a/ /fi.zo.noˈmi.ə/ /fi.zu.nuˈmi.ə/ n fem
fysiognomi

fissura /fiˈsu.ɾa/ /fiˈsu.ɾə/ n fem
revne

fita /ˈfi.ta/ n fem
milepæl
Marca sobre el terra que serveix per a delimitar un terme o finca o bé per a marcar el recorregut d'una via, camí o carretera.

flac /ˈfɫak/ adj masc
svag

flagell /fɫaˈd͡ʒeʎ/ /fɫaˈʒeʎ/ /fɫəˈʒeʎ/ n masc
pisk

flama /ˈfɫa.ma/ /ˈfɫa.mə/ n fem
flamme lue

flamenc /fɫaˈmeŋ/ /fɫaˈmeŋk/ /fɫəˈməŋk/ /fɫəˈmɛŋ/ /fɫəˈmɛŋk/ n masc
flamingo
(epicè) Ocell de la família dels fenicoptèrids, de coll i bec llargs i plomatge rosat.

flauta /ˈfɫaw.ta/ n fem
fløjte

flauta dolça n fem
blokfløjte

flauta travessera n fem
tværfløjte

fleca /ˈfɫe.ka/ /ˈfɫɛ.kə/ n fem
bageri

flequer /fɫeˈke/ /fɫeˈkeɾ/ /fɫəˈke/ n masc
bager

flerovi /fɫeˈɾɔ.βi/ /fɫəˈɾɔ.vi/ /fɫəˈɾɔ.βi/ n masc
flerovium

fletxa /ˈfɫe.t͡ʃa/ n fem
pil
Vara prima amb punta aguda i normalment metàl·lica llançada com a projectil per un arc o una ballesta, emprada per a caçar animals o com a arma de guerra.

flexibilitat /fɫek.si.bi.ɫiˈtat/ /fɫək.si.βi.ɫiˈtat/ n fem
bøjelighed

flexible /fɫekˈsi.bɫe/ /fɫekˈsi.βɫe/ /fɫekˈsib.bɫe/ /fɫəkˈsi.βɫə/ /fɫəkˈsib.bɫə/ adj
fleksibel

floc /ˈfɫɔk/ n masc
snefnug
Petita porció de neu.

flor /ˈfrɔr/ /ˈfɫo/ /ˈfɫu/ /ˈfɫɔ/ /ˈfɫɔɾ/ n fem
blomst

florentí /fɫo.ɾenˈti/ /fɫo.ɾənˈti/ /fɫu.ɾənˈti/ adj masc
florentinsk
Relatiu o pertanyent a Florència.

florentí /fɫo.ɾenˈti/ /fɫo.ɾənˈti/ /fɫu.ɾənˈti/ n masc
florentinsk
Persona que habita o és originària de Florència.

floridura /fɫo.ɾiˈðu.ɾa/ /fɫo.ɾiˈðu.ɾə/ /fɫu.ɾiˈðu.ɾə/ n fem
mug

florir /fɫoˈɾi/ /fɫoˈɾiɾ/ /fɫuˈɾi/ v
blomstre
Obrir-se les flors o fer-ne flors una planta.

florí /fɫoˈɾi/ /fɫuˈɾi/ n masc
gylden

flotilla /fɫoˈti.ʎa/ /fɫoˈti.ʎə/ /fɫuˈti.ʎə/ n fem
flotille

fluid /ˈfɫujt/ n masc
væske
Material quan pren un estat gasós, líquid o pastós, pel fet d'adaptar-se fàcilment a la forma del continent que l'inclou.

fluir /fɫuˈi/ /fɫuˈiɾ/ v
strømme

fluix /ˈfɫujʃ/ /ˈfɫuʃ/ adj masc
løs
Mancat de força.

fluor /fɫuˈor/ n masc
fluor

flux /ˈfɫuks/ n masc
flod

flux de caixa /ˌfɫukz.ðeˈka.ʃa/ /ˌfɫukz.ðeˈkaj.ʃa/ n masc
cashflow

foc n masc
ild fyrværk
Quelcom que crema, que produeix combustió.
fyrværk ild
Encenedor, llumí, misto.
Un dels elements de l'antiguitat (referit tant al foc físic, a la foguera) com al metafòric.
Tret d'arma, acte de disparar
fyrværk
llar

foca /ˈfo.ka/ /ˈfo.kə/ n fem
sæl

foca barbuda n fem
remmesæl

foca de Weddell n fem
weddellsæl

foca grisa n fem
gråsæl

focus /ˈfo.kus/ /ˈfɔ.kus/ /ˈfɔ.kus/ n masc
fokus
(física) Punt de convergència d’un feix de radiacions.
(geometria) Punt que manté una relació constant amb els punts d’una corba.

foguera /foˈɣe.ɾa/ /foˈɣe.ɾə/ /fuˈɣe.ɾə/ n fem
bål

folklore /fuɫˈkɫɔ.ɾə/ /ˌfɔɫˈkɫɔr/ n masc
folklore

follar /foˈʎa/ /foˈʎaɾ/ /fuˈʎa/ v
bolle
(vulgarisme) Fornicar, tenir relacions sexuals.

folre /ˈfoɫ.re/ /ˈfɔɫ.rə/ n masc
for

fonamental /fo.na.menˈtaɫ/ /fo.nə.mənˈtaɫ/ /fu.nə.mənˈtaɫ/ adj
fundamental

fonamentalisme /fo.na.men.taˈɫiz.me/ /fo.nə.mən.təˈɫiz.mə/ /fu.nə.mən.təˈɫiz.mə/ n masc
fundamentalisme

fondre /ˈfon.dɾe/ /ˈfon.dɾə/ v
smelte
(transitiu, pronominal) Fer passar un sòlid a líquid aplicant calor.

fong /ˈfoŋ/ /ˈfoŋk/ /ˈfoŋk/ n masc
svamp

fonoll /foˈnoʎ/ /fuˈnoj/ /fuˈnoʎ/ n masc
fennikel

fons n masc
baggrund
(tennis) Cadascuna de les dues zones d'una pista de joc més pròximes al costat interior de les línies de fons.
(pilota basca) Extrem inferior còncau d'una cesta punta.

font /ˈfon/ /ˈfun/ /ˈfɔn/ /ˈfɔnt/ n fem
kilde
Punt d'on brolla un curs d'aigua.

fora /ˈfo.ɾa/ /ˈfo.ɾə/ /ˈfɔ.ɾa/ /ˈfɔ.ɾɔ/ /ˈfɔ.ɾə/ adv
ude udenfor
A l'exterior.

fora de joc n masc
offside
(futbol, rugbi, waterpolo) Situació de joc consistent en la localització d'un atacant sense pilota en una posició determinada del camp contrari susceptible de fer-lo incórrer en falta.
(hoquei sobre patins) Situació de joc consistent en la immobilització de la bola entre les guardes o les cames del porter o bé en una part exterior de la carcassa de la porteria.
(hoquei sobre gel) Falta d'un atacant consistent a penetrar abans que el disc en la zona d'atac, amb tots dos patins a l'interior d'aquesta zona o bé a sobre la línia blava.
(futbol americà) Falta d'un defensor consistent a penetrar en la línia de scrimmage mentre s'efectua l'snap.

forat /foˈɾat/ /fuˈɾat/ n masc
hul
(golf) Cadascun dels terrenys delimitats d'un camp de golf que comprenen un lloc de sortida, un carrer, obstacles, un green i el rough adjacent.
(pilota basca) Cadascun dels espais que queden sense cobrir entre les posicions dels jugadors a la canxa.

forat negre /foˌɾadˈne.ɣɾe/ /foˌɾadˈnə.ɣɾə/ /fuˌɾadˈnɛ.ɣɾə/ n masc
sort hul

forca /ˈfor.kə/ /ˈfoɾ.ka/ n fem
galge
Instal·lació per a executar els condemnats a mort composta per una estructura, típicament de fusta, d'on penja una corda que ha de lligar el coll de la víctima i per on quedarà suspès el seu cos provocant la mort per estrangulació.

forja /ˈfɔr.d͡ʒa/ /ˈfɔr.ʒə/ /ˈfɔɾ.d͡ʒa/ /ˈfɔɾ.d͡ʒɔ/ n fem
esse

forma /ˈfor.mə/ /ˈfoɾ.ma/ /ˈfɔr.mə/ n fem
form

formal /foɾˈmaɫ/ /furˈmaɫ/ adj
formel

formar /forˈma/ /foɾˈma/ /foɾˈmaɾ/ /furˈma/ v
forme
Donar forma

formatge /foɾˈma.d͡ʒə/ /furˈma.d͡ʒə/ n masc
ost

formidable /for.miˈðab.bɫe/ /foɾ.miˈða.bɫe/ /foɾ.miˈða.βɫe/ /foɾ.miˈðab.bɫə/ /fur.miˈða.βɫə/ /fur.miˈðab.bɫə/ adj
formidabel

formiga /foɾˈmi.ɣə/ /furˈmi.ɣə/ n fem
myre

formigó /foɾ.miˈɣo/ /fur.miˈɣo/ n masc
beton
Material de construcció força dur quan solidifica, compost per una mescla de diverses parts sòlides (grava, còdols, arena), un aglutinant (ciment, calç, etc.) i aigua.
Sensació a la pell semblant al moviment de formigues, causada per una mala circulació de la sang.

formulari /foɾ.muˈɫa.ɾi/ /fur.muˈɫa.ɾi/ n masc
blanket

forn n masc
ovn bageri
Lloc clos dins el qual un tipus d'energia, generalment química o elèctrica, es transforma en energia calorífica per tal de transformar física o químicament la matèria que s'introdueix.

forner /forˈne/ /foɾˈne/ /furˈne/ n masc
bager

fornicació /foɾ.ni.ka.siˈo/ /foɾ.ni.kə.siˈo/ /fur.ni.kə.siˈo/ n fem
utugt

forquilla /foɾˈki.ʎa/ /foɾˈki.ʎə/ /furˈki.ʎə/ n fem
gaffel
Cobert per menjar dotat de vàries puntes.

fort adj masc
stærk
Dotat de fortalesa, robust.

fortalesa /foɾ.taˈɫe.za/ /foɾ.təˈɫə.zə/ /fur.təˈɫɛ.zə/ n fem
fæstning
Construcció per a protegir un indret, amb torres, muralles i bones defenses.

fortuna /foɾˈtu.na/ /foɾˈtu.nə/ /furˈtu.nə/ n fem
formue
Sort, particularment quan és bona.
Patrimoni o propietats que hom posseeix.

força /ˈfɔr.sa/ /ˈfɔɾ.sa/ /ˈfɔɾ.sɔ/ n fem
kraft

forçar /forˈsa/ /foɾˈsa/ /foɾˈsaɾ/ /furˈsa/ v
fremtvinge

fosc adj masc
mørk
Sense llum.

foscor /fosˈko/ /fosˈkoɾ/ /fusˈko/ n fem
mørke

fossa /ˈfo.sa/ /ˈfo.sə/ /ˈfɔ.sa/ /ˈfɔ.sɔ/ /ˈfɔ.sə/ n fem
grav

fossat /foˈsat/ /fuˈsat/ n masc
voldgrav

fotocopiadora /fo.to.ko.pi.aˈðo.ɾa/ /fo.to.ko.pi.əˈðo.ɾə/ /fu.tu.ku.pi.əˈðo.ɾə/ n fem
fotokopimaskine

fotografia /fo.to.ɣɾaˈfi.a/ /fo.to.ɣɾəˈfi.ə/ /fu.tu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
fotografi

fotosíntesi /ˌfo.toˈsin.te.zi/ /ˌfo.toˈsin.tə.zi/ /ˌfo.tuˈsin.tə.zi/ n fem
fotosyntese

fotó /foˈto/ /fuˈto/ n masc
foton

fracció /fɾak.siˈo/ /fɾək.siˈo/ n fem
brøkdel brøk
Cadascun dels fragments resultants d'una partició. Ex.:"Això que hem trobat és una fracció d'una antiga gerra".
brøk
Expressió numèrica emprada en matemàtica en què es té en compte una part en relació al nombre total de parts del que abans era una totalitat.

fractura /fɾakˈtu.ɾa/ /fɾəkˈtu.ɾə/ n fem
brud fraktur

fracàs /fɾaˈkas/ n masc
fiasko

fragata /fɾaˈɣa.ta/ /fɾəˈɣa.tə/ n fem
fregat

franc /ˈfɾaŋ/ /ˈfɾaŋk/ /ˈfɾaŋk/ n masc
franc
Moneda d'origen francès i d'altres estats francòfons.

franci n masc
francium

francmaçoneria /ˌfɾaŋ.ma.so.neˈɾi.a/ /ˌfɾaŋ.mə.so.nəˈɾi.ə/ /ˌfɾaŋ.mə.su.nəˈɾi.ə/ n fem
frimureri

francmaçó /ˌfɾaŋ.maˈso/ n masc
frimurer

francès /fɾənˈsəs/ /fɾənˈsɛs/ adj masc
fransk
Relatiu o pertanyent a França, als seus habitants o a la llengua francesa.

francès /fɾənˈsəs/ /fɾənˈsɛs/ n masc
franskmand fransk
(gentilici) Individu natural de França.
fransk
(només singular) Llengua romànica parlada a França, al Quebec, a Valònia, a la Suïssa Romanya, al Congo i a la majoria d'excolònies franceses.

franel·la /fɾaˈnɛ.ɫa/ /fɾaˈnɛ.ɫɛ/ /fɾaˈnɛɫ.ɫa/ /fɾəˈnɛ.ɫə/ /fɾəˈnɛɫ.ɫə/ n fem
flannel

franqueig /fɾaŋˈket͡ʃ/ /fɾəŋˈkət͡ʃ/ /fɾəŋˈkɛt͡ʃ/ n masc
porto

franquisme /fɾaŋˈkiz.me/ /fɾəŋˈkiz.mə/ n masc
francisme

frare /ˈfɫa.ɾe/ /ˈfɫa.ɾi/ /ˈfɾa.ɾa/ /ˈfɾa.ɾe/ /ˈfɾa.ɾə/ /ˈfɾa.ɾə/ n masc
broder
Home que viu la seva religiositat en un monestir, amb altres companys.

fraret /fɾaˈɾet/ /fɾəˈɾət/ /fɾəˈɾɛt/ n masc
lunde
Ocell de la família dels àlcids, de plomatge blanc i negre, de bec triangular comprimit (Fratercula arctica).

frase /ˈfɾa.ze/ n fem
sætning
Unió de subjecte i predicat, oració.

fraternitat /fɾa.teɾ.niˈtat/ /fɾə.tər.niˈtat/ n fem
broderskab

frau /ˈfɾaw/ n masc
bedrageri

fre /ˈfɾe/ /ˈfɾə/ /ˈfɾɛ/ n masc
bremse

fred /ˈfɾet/ /ˈfɾət/ /ˈfɾɛt/ adj masc
kold
De baixa temperatura.

fred /ˈfɾet/ /ˈfɾət/ /ˈfɾɛt/ n masc
kulde kold
Sensació experimentada en baixar la temperatura.

fregir /fɾeˈd͡ʒi/ /fɾeˈʒi/ /fɾəˈʒi/ v
stege

frenar /fɾeˈna/ /fɾeˈnaɾ/ /fɾəˈna/ v
bremse

freqüent /fɾeˈkwen/ /fɾeˈkwent/ /fɾəˈkwen/ /fɾəˈkwent/ adj
hyppig

freqüentar /fɾe.kwenˈta/ /fɾe.kwenˈtaɾ/ /fɾə.kwənˈta/ v
omgås

freqüència /fɾeˈkwɛn.si.a/ /fɾəˈkwɛn.si.ə/ n fem
hyppighed frekvens

fresc /ˈfɾesk/ /ˈfɾəsk/ /ˈfɾɛsk/ adj masc
frisk
Acabat de fer.

fricatiu /fɾi.kaˈtiw/ /fɾi.kəˈtiw/ adj masc
frikativ

frigorífic /fɾi.ɣoˈɾi.fik/ /fɾi.ɣuˈɾi.fik/ n masc
køleskab
Aparell per a la conservació de productes a baixa temperatura.

fris n masc
frise

frisó /fɾiˈzo/ adj masc
frisisk
Relatiu o pertanyent a Frísia.

frisó /fɾiˈzo/ n masc
frisisk
Persona que habita o és originària de Frísia.
(invariant) Llengua germànica parlada a Frísia.

front /ˈfɾon/ /ˈfɾont/ n masc
pande
Part de la cara per sobre dels ulls
front
Bàndol de combat

frontera /fɾonˈte.ɾa/ /fɾonˈte.ɾə/ /fɾunˈte.ɾə/ n fem
grænse
Línia en un mapa que separa els territoris pertanyents a dos territoris administrativament diferenciats.

frontispici /fɾon.tisˈpi.si/ /fɾun.tisˈpi.si/ n masc
frontispice
Façana principal i destacada d’un edifici
Pàgina del llibre que hi ha davant la portada.

frontissa /fɾonˈti.sa/ /fɾonˈti.sə/ /fɾunˈti.sə/ n fem
hængsel

frugal /fɾuˈɣaɫ/ adj
nøjsom

frugalitat /fɾu.ɣa.ɫiˈtat/ /fɾu.ɣə.ɫiˈtat/ n fem
nøjsomhed

fruit n masc
frugt
Producte generat per les plantes fecundades utilitzat com a mecanisme per estendre la llavor.

fruita /ˈfɾuj.ta/ /ˈfɾwi.ta/ n fem
frugt
Fruit mengívol.

frustració n fem
frustration

fràgil /ˈfɾa.d͡ʒiɫ/ /ˈfɾa.ʒiɫ/ adj
skrøbelig spinkel

frívol /ˈfɾi.voɫ/ /ˈfɾi.vuɫ/ /ˈfɾi.βoɫ/ /ˈfɾi.βuɫ/ adj masc
forfængelig

fuet /fuˈət/ /fuˈɛt/ n masc
pisk
Corretja amb un mànec utilitzada per a colpejar.

fuga /ˈfu.ɣa/ /ˈfu.ɣə/ n fem
fuga
(música) Composició polifònica amb una melodia que segueix les regles del contrapunt.

fugaç /fuˈɣas/ adj
flygtig

fugir /fuˈd͡ʒi/ /fuˈd͡ʒiɾ/ /fuˈʒi/ v
flygte
Una cosa, allunyar-se ràpidament.
Escapar-se.
fly
Transcórrer ràpidament.

fugitiu /fu.d͡ʒiˈtiw/ /fu.ʒiˈtiw/ adj masc
flygtig
Que fuig, que s’ha escapat.

fugitiu /fu.d͡ʒiˈtiw/ /fu.ʒiˈtiw/ n masc
flygtig
Persona que fuig.

fulcre /ˈfuɫ.kɾe/ /ˈfuɫ.kɾə/ n masc
understøttelsespunkt

full /ˈfuj/ /ˈfuʎ/ n masc
ark

fulla /ˈfu.jə/ /ˈfu.ʎa/ /ˈfu.ʎə/ n fem
blad løv
(botànica) Òrgan de color verd dels vegetals que apareix a la tija o al tronc.
blad klinge
Part tallant d'un objecte.

fullatge /fuˈja.d͡ʒə/ /fuˈʎa.d͡ʒe/ /fuˈʎa.d͡ʒə/ n masc
løv
Conjunt unitari de fulles d’una planta.

fullola /fuˈjɔ.ɫə/ /fuˈʎɔ.ɫa/ /fuˈʎɔ.ɫɔ/ /fuˈʎɔ.ɫə/ n fem
finer

fum n masc
røg
Vapor visible exhalat o substància que aparenta l’exhalació d’una combustió.

fumador /fu.maˈðo/ /fu.maˈðoɾ/ /fu.məˈðo/ n masc
ryger
Persona que fuma.

fumar /fuˈma/ /fuˈmaɾ/ v
ryge

fumat /fuˈmat/ adj masc
røget
Sotmès al fumatge.

funcional /fun.si.oˈnaɫ/ /fun.si.uˈnaɫ/ adj
funktionel

funcionar /fun.si.oˈna/ /fun.si.oˈnaɾ/ /fun.si.uˈna/ v
fungere

funció n fem
funktion

funda /ˈfun.da/ /ˈfun.də/ n fem
skede

fundació /fun.da.siˈo/ n fem
fundament
Tipus de persona jurídica que es caracteritza per ser una organització sense ànim o fins de lucre. Dotada amb un patrimoni propi atorgat pels seus fundadors, la fundació ha de perseguir les fins que es van contemplar en el seu objecte social, si bé ha de també cuidar del seu patrimoni com a mitjà per a la consecució dels fins.

fundar /funˈda/ /funˈdaɾ/ v
grundlægge
Establir, erigir, instituir.

funàmbul /fuˈnam.buɫ/ n masc
linedanser

fura /ˈfu.ɾa/ /ˈfu.ɾə/ n fem
fritte
Mamífer semblant a la mostela (Mustela putorius furo).
(figuradament) Persona que es fica a tot arreu per a esbrinar coses d’altri.
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Gaidropsarus vulgaris)

furgoneta /fur.ɡuˈnɛ.tə/ /fur.ɣuˈnɛ.tə/ /fuɾ.ɣoˈne.ta/ /fuɾ.ɣoˈnə.tə/ n fem
kassevogn
Vehicle automòbil de càrrega lleuger amb la caixa posterior tancada.

furt /ˈfurt/ n masc
tyveri

fus /ˈfus/ n masc
spindel
Instrument, ample del mig i estret als extrems, que es fa servir per a convertir matèries primeres (flocs de llana, boles de cotó) en fil.
tidszone
Cadascun dels espais entre meridians que es fan servir per a marcar les diferents zones horàries del planeta Terra.

fusell /fuˈzeʎ/ n masc
riffel

fusible /fuˈzi.bɫe/ /fuˈzi.βɫe/ /fuˈzi.βɫə/ /fuˈzib.bɫe/ /fuˈzib.bɫə/ n masc
sikring

fusió /fu.ziˈo/ n fem
fusion

fusta /ˈfus.ta/ n fem
træ
(normalment no comptable) Material tret dels arbres i vegetals.

fustejar /fus.teˈd͡ʒa/ /fus.teˈd͡ʒaɾ/ /fus.teˈʒa/ /fus.təˈd͡ʒa/ /fus.təˈʒa/ v
tømre

fuster /fusˈte/ /fusˈteɾ/ n masc
tømrer
(professions) Persona que treballa amb fusta.

futbol /fubˈbɔɫ/ /fudˈbɔɫ/ n masc
fodboldhold fodbold

futbol americà n masc
amerikansk fodbold

futbol sala n masc
futsal

futur /fuˈtu/ /fuˈtuɾ/ adj masc
fremtid fremtidig
Que ha de venir.

futur /fuˈtu/ /fuˈtuɾ/ n masc
fremtid
Temps que ha de venir.
Temps verbal diferent del present i del passat.

fàbrica /ˈfa.bɾi.ka/ n fem
fabrik
Paratge destinat a fabricar alguna cosa.
Edifici sumptuós.

fàcil adj
let nem
Que es pot fer o obtenir sense esforç.

fàl·lic /ˈfa.ɫik/ /ˈfaɫ.ɫik/ adj masc
fallisk

fàrmac /ˈfar.mək/ /ˈfaɾ.mak/ n masc
droge

fàstic /ˈfas.tik/ n masc
afsky
Sensació de repulsió que pot a anar acompanyada de l'impuls per vomitar.

fènix /ˈfɛ.niks/ n masc
føniks

físic /ˈfi.zik/ adj
fysisk
Relatiu o pertanyent a la física.

físic /ˈfi.zik/ n masc
fysiker
Persona l'ofici de la qual és la física.

física /ˈfi.zi.ka/ n fem
fysik
Ciència que estudia les propietats i interaccions de la matèria, de l'espai, del temps i de l'energia.
fysikerinde
Forma femenina de físic.

fístula /ˈfis.tu.ɫa/ /ˈfis.tu.ɫə/ n fem
fistel

fòbia /ˈfɔ.bi.a/ /ˈfɔ.βi.ə/ n fem
fobi

fòrum n masc
forum

fòsfor /ˈfɔs.foɾ/ /ˈfɔs.fur/ n masc
fosfor

fórmula /ˈfɔr.mu.ɫə/ n fem
formel

fúcsia /ˈfuk.si.a/ /ˈfuk.si.ə/ n fem
fuchsia

fútil /ˈfu.tiɫ/ adj
nytteløs

gabonès /ɡa.boˈnes/ /ɡə.boˈnəs/ /ɡə.buˈnɛs/ /ɡə.βuˈnɛs/ adj masc
gaboneser
Relatiu o pertanyent al Gabon.

gabonès /ɡa.boˈnes/ /ɡə.boˈnəs/ /ɡə.buˈnɛs/ /ɡə.βuˈnɛs/ n masc
gaboneser
Persona que habita o és originària del Gabon.

gadolini /ɡə.ðoˈɫi.ni/ /ɡə.ðuˈɫi.ni/ n masc
gadolinium

gai /ˈɡaj/ /ˈɡej/ adj
bøsse

gairebé /ˌɡaj.ɾeˈbe/ adv
næsten

galera /ɡaˈɫe.ɾa/ /ɡəˈɫe.ɾə/ n fem
galej
Vaixell de guerra de l'antiguitat mogut amb la força del vent i dels rems.

galeria n fem
galleri

galeta /ɡaˈɫe.ta/ /ɡəˈɫə.tə/ /ɡəˈɫɛ.tə/ n fem
småkage
Tros petit de forma geomètrica diversa de pasta de farina, sucre i greix, cuita al forn.

galió /ɡa.ɫiˈo/ /ɡə.ɫiˈo/ n masc
galeon
Vaixell de vela, armat amb canons, amb capacitat de navegació oceànica, dedicat al tràfic mercant o a la guerra, utilitzat entre els segles XVI i XVIII. Es caracteritza per els seus castells alterosos a popa i proa, els seus tres o quatre pals, a més del bauprès, els dos primers (pals trinquet i major) amb veles quadrades, i les seves grans dimensions en comparació als vaixells de l'època. La propulsió és exclusivament mitjançant veles a excepció d'algunes unitats especials d'algunes flotes (espanyola, turca) que també tenen una coberta ocupada per remers.

gall n masc
hane kok
Mascle de l’espècie d’ocells Gallus gallus, amb la cresta carnosa i vermella, tarsos amb esperons i plomatge de coloració variable.

gallec /ɡaˈʎek/ adj masc
galicisk
Relatiu o pertanyent a Galícia, als seus habitants o a la llengua gallega.

gallec /ɡaˈʎek/ n masc
galicisk
Natural de Galícia
(només singular) Llengua parlada a Galícia, la zona occidental d'Astúries, la comarca del Bierzo, a l'oest de Zamora i al nord de Portugal.

galleda /ɡaˈʎe.ða/ /ɡəˈʎə.ðə/ /ɡəˈʎɛ.ðə/ n fem
spand

gallet /ɡaˈʎet/ /ɡəˈʎət/ /ɡəˈʎɛt/ n masc
aftrækker
Palanca pensada per ser premuda tancant el dit índex i que és utilitzada en diverses eines per fer-les actuar (trepants, etc.), així com per fer disparar diverses armes, en especial armes portàtils de foc i ballestes.

gallina /ɡaˈʎi.na/ n fem
høne
Femella de l’espècie d’ocells Gallus gallus, més menuda que el gall, amb la cresta més petita, apreciada en alimentació per la producció d’ouss.

galliner /ɡa.ʎiˈne/ /ɡa.ʎiˈneɾ/ /ɡə.ʎiˈne/ n masc
hønsehus

galop /ɡaˈɫɔp/ /ɡəˈɫɔp/ n masc
galop

galopar /ɡa.ɫoˈpa/ /ɡa.ɫoˈpaɾ/ /ɡə.ɫoˈpa/ /ɡə.ɫuˈpa/ v
galopere

galta /ˈɡaɫ.ta/ n fem
kind

galvanitzar /ɡaɫ.va.niˈzaɾ/ /ɡaɫ.βa.niˈd͡za/ /ɡaɫ.βa.niˈza/ /ɡəɫ.və.niˈd͡za/ /ɡəɫ.βə.niˈd͡za/ v
forzinke

gal·li /ˈɡa.ɫi/ /ˈɡaɫ.ɫi/ n masc
gallium

gal·lès /ɡaɫˈɫes/ /ɡəɫˈɫəs/ /ɡəɫˈɫɛs/ /ɡəˈɫɛs/ adj masc
walisisk
Relatiu a Gal·les o la seva llengua.

gal·lès /ɡaɫˈɫes/ /ɡəɫˈɫəs/ /ɡəɫˈɫɛs/ /ɡəˈɫɛs/ n masc
walisisk
(només singular) Llengua celta pròpia de Gal·les.

galàxia /ɡaˈɫak.si.a/ n fem
galakse

gamarús /ɡa.maˈɾus/ n masc
natugle
Ocell de la família de les estrígides (Strix aluco).

gamba /ˈɡam.ba/ /ˈɡam.bə/ n fem
reje
Un dels diversos crustacis comestibles de l’ordre dels decàpodes i del grup dels macrurs amb abdomen translúcid llarg i potes primes.

gambià /ɡam.biˈa/ adj masc
gambier
Relatiu o pertanyent a Gàmbia.

gambià /ɡam.biˈa/ n masc
gambier
Persona que habita o és originària de Gàmbia.

gana n fem
sult
Desig de menjar, sensació impulsada per la necessitat d'aliment.

gandul /ɡanˈduɫ/ /ɡənˈduɫ/ adj masc
dagdriver
Mancat de ganes de treballar o de fer cap esforç.

gandul /ɡanˈduɫ/ /ɡənˈduɫ/ n masc
dagdriver
Persona mancada de ganes de treballar o de fer cap esforç.

gandula /ɡanˈdu.ɫa/ n fem
liggestol

ganivet /ɡa.niˈvet/ /ɡa.niˈβet/ /ɡə.niˈvət/ /ɡə.niˈvɛt/ n masc
kniv
Estri destinat a tallar que consta d’una fulla de vora afilada i d’un mànec.

ganxet /ɡaɲˈt͡ʃet/ /ɡəɲˈʃət/ /ɡəɲˈʃɛt/ n masc
hækle

ganxo /ˈɡaɲ.t͡ʃo/ /ˈɡaɲ.ʃo/ /ˈɡaɲ.ʃu/ n masc
hook
Peça de metall corbada que es fa servir per penjar coses.
(golf) Cop, generalment defectuós, que imprimeix una trajectòria corba a la bola amb un efecte pronunciat de dreta a esquerra, en el cas d'un jugador dretà, o d'esquerra a dreta, en el cas d'un jugador esquerrà.

garantir /ɡa.ɾanˈti/ /ɡa.ɾanˈtiɾ/ v
garantere

garatge /ɡaˈɾa.d͡ʒe/ /ɡəˈɾa.d͡ʒə/ n masc
garage

garguirot /ɡaɾ.ɣiˈɾɔt/ /ɡər.ɡiˈɾɔt/ n masc
knips

garnatxa /ɡaɾˈna.t͡ʃa/ /ɡərˈna.t͡ʃə/ n
grenache
Vi dolç natural produït amb una part de most de raïm garnatxa sobremadurat i fermentat i una part de most no fermentat.

garriga /ɡaˈri.ɣa/ /ɡəˈri.ɣə/ n fem
garrigue

garrinada /ɡa.riˈna.ða/ /ɡə.riˈna.ðə/ n fem
kuld

garrinar /ɡa.riˈna/ /ɡa.riˈnaɾ/ v
fare

garrofer /ɡa.roˈfe/ /ɡa.roˈfeɾ/ /ɡə.roˈfe/ /ɡə.ruˈfe/ n masc
johannesbrød

garrí /ɡaˈri/ /ɡəˈri/ n masc
pattegris

garsa /ˈɡaɾ.sa/ n fem
skade husskade

gas n masc
gas
Matèria en un estat en què les forces de cohesió són dèbils tendint a expandir-se i omplir el recipient que el conté.

gasa /ˈɡa.za/ /ˈɡa.zə/ n fem
gaze

gasela /ɡaˈzɛ.ɫa/ /ɡaˈzɛ.ɫɛ/ /ɡəˈzɛ.ɫə/ n fem
gazelle

gasiu /ɡaˈziw/ /ɡəˈziw/ adj masc
fedtet

gasolinera /ɡa.zo.ɫiˈne.ɾa/ /ɡə.zo.ɫiˈne.ɾə/ /ɡə.zu.ɫiˈne.ɾə/ n fem
tankstation

gasosa /ɡaˈzo.za/ /ɡəˈzo.zə/ n fem
sodavand

gastar /ɡasˈta/ /ɡasˈtaɾ/ v
give ud

gasós /ɡaˈzos/ adj masc
gasformig
Relatiu al gas o existent com a gas.

gat n masc
kat
Mamífer felí (Felis silvestris catus), de dimensions reduïdes, domesticat i bastant llest.
donkraft
Eina pensada per a aixecar objectes pesats des de sota tot fent-la expandir cap a munt sense gaire esforç.

gató /ɡaˈto/ /ɡəˈto/ n masc
killing

gaudir /ɡawˈði/ /ɡawˈðiɾ/ v
nyde

gavina /ɡaˈvi.na/ /ɡaˈβi.na/ /ɡəˈvi.nə/ n fem
hættemåge

gebre /ˈd͡ʒe.bɾe/ /ˈʒe.βɾə/ n masc
rim

gegant /d͡ʒeˈɣan/ /d͡ʒeˈɣant/ /ʒəˈɣan/ /ʒəˈɣant/ n masc
kæmpe
Ésser d'estatura desmesurada.

gel /ˈd͡ʒɛɫ/ n masc
is
Estat sòlid de l'aigua, en circumstàncies normals sota els zero graus Celsius.

gelat /ʒəˈɫat/ n masc
is flødeis
(aliments) Aliment típicament dolç, menjat sovint en les postres, format per un líquid solidificat per congelació.

gelosia /d͡ʒe.ɫoˈzi.a/ /ʒə.ɫoˈzi.ə/ /ʒə.ɫuˈzi.ə/ n fem
misundelighed
Sentiment d'enveja o de refús envers una persona que gaudeix d'alguna cosa o d'algú que voldríem per a nosaltres.
Tipus de paret d'obra o de fusta que permet passar parcialment l'aire i la llum, emprat per refrescar interiors i veure sense ser vist o també com a suport per fer créixer plantes enfiladisses.

gelós /d͡ʒeˈɫos/ /ʒəˈɫos/ adj masc
jaloux

gemec /d͡ʒeˈmek/ /ʒəˈmek/ n masc
hyl

gemma /ˈd͡ʒem.ma/ /ˈʒɛm.mə/ n fem
ædelsten

gen /ˈd͡ʒen/ /ˈʒɛn/ n masc
gen

gendre /ˈd͡ʒɛn.dɾe/ /ˈʒɛn.dɾə/ n masc
svigersøn

gener /d͡ʒaˈne/ /d͡ʒeˈne/ /ʒəˈne/ n masc
januar
Primer mes de l'any.

generació /d͡ʒe.ne.ɾa.siˈo/ n fem
generation

generalització /d͡ʒe.ne.ɾa.ɫi.d͡za.siˈo/ /d͡ʒe.ne.ɾa.ɫi.za.siˈo/ /ʒə.nə.ɾə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
generalisering

generalment /d͡ʒe.neˌɾaɫˈmen/ /d͡ʒe.neˌɾaɫˈment/ /ʒə.nəˌɾaɫˈmen/ /ʒə.nəˌɾaɫˈment/ adv
almindeligvis

generositat /d͡ʒe.ne.ɾo.ziˈtat/ /ʒə.nə.ɾo.ziˈtat/ /ʒə.nə.ɾu.ziˈtat/ n fem
generøsitet

generós /d͡ʒe.neˈɾos/ adj masc
generøs

geni /ˈd͡ʒɛ.ni/ /ˈd͡ʒɛ.nit/ /ˈʒɛ.ni/ /ˈʒɛ.nit/ n masc
geni
Persona dotada d'una capacitat, preparació i desenvolupament mentals extraordinaris respecte a la mitjana d'altres individus de la mateixa edat per a crear o inventar una obra artística o científica admirable.

genitiu /d͡ʒe.niˈtiw/ /ʒə.niˈtiw/ adj masc
genitiv

geniva /d͡ʒeˈni.va/ /d͡ʒeˈni.βa/ /ʒəˈni.və/ /ʒəˈni.βə/ n fem
tandkød

genocidi /d͡ʒe.noˈsi.ði/ /ʒə.noˈsi.ði/ /ʒə.nuˈsi.ði/ n masc
folkedrab folkemord

genoll /d͡ʒeˈnoʎ/ /ʒiˈnoʎ/ /ʒuˈnoʎ/ /ʒəˈnoʎ/ n masc
knæ
(anatomia) articulació de la cama que la divideix en dues parts i que permet el seu moviment i flexió.

gens /ˈd͡ʒens/ /ˈʒens/ adv
ikke en pind
Absència de quantitat respecte d'una totalitat anterior.

gent /ˈd͡ʒen/ /ˈd͡ʒent/ /ˈʒen/ /ˈʒent/ n fem
folk mennesker

gentilici /d͡ʒen.tiˈli.si/ /ʒən.tiˈɫi.si/ n masc
demonym

gentrificació /d͡ʒen.tɾi.fi.ka.siˈo/ /ʒən.tɾi.fi.kə.siˈo/ n fem
gentrificering

gentrificar /d͡ʒen.tɾi.fiˈka/ /d͡ʒen.tɾi.fiˈkaɾ/ /ʒən.tɾi.fiˈka/ v
gentrificere

genuí /d͡ʒe.nuˈi/ adj masc
original

genètic /d͡ʒeˈnɛ.tik/ /ʒəˈnɛ.tik/ adj masc
genetisk

genètica /d͡ʒeˈnɛ.ti.ka/ /ʒəˈnɛ.ti.kə/ n fem
genetik

genísser /d͡ʒeˈni.seɾ/ /ʒəˈni.sər/ n masc
janitshar

geo- /ˈd͡ʒe.o/ /ˈʒe.o/ /ˈʒe.u/ prefix
geo-

geografia /d͡ʒe.o.ɣɾaˈfi.a/ /ʒə.o.ɣɾəˈfi.ə/ /ʒə.u.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
geografi
Ciència que estudia la terra en especial la seva superfície, però també la seva forma i composició i les capes de l'atmosfera. També és l'estudi de les característiques d'altres astres. Exemple: la geografia de la lluna.

geogràfic /d͡ʒe.oˈɣɾa.fik/ /ʒə.oˈɣɾa.fik/ /ʒə.uˈɣɾa.fik/ adj masc
geografisk

geologia /d͡ʒe.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /d͡ʒe.o.ɫoˈʒi.a/ /ʒə.o.ɫoˈʒi.ə/ /ʒə.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
geologi
Ciència que estudia la terra, la seva història i els processos que li han donat forma.

geometria /d͡ʒe.o.meˈtɾi.a/ /ʒə.o.məˈtɾi.ə/ /ʒə.u.məˈtɾi.ə/ n fem
geometri

geomètric /d͡ʒe.oˈmɛ.tɾik/ /ʒə.oˈmɛ.tɾik/ /ʒə.uˈmɛ.tɾik/ adj masc
geometrisk

georgià /ʒə.oɾ.ʒiˈa/ /ʒə.ur.ʒiˈa/ n masc
georgisk
(masculí singular) Llengua parlada a Geòrgia.

gep /ˈd͡ʒep/ n masc
pukkel

gerd /ˈd͡ʒɛɾt/ n masc
hindbær

germana /d͡ʒeɾˈma.na/ n fem
søster
Filla dels mateixos pares.
Membre d'una comunitat religiosa.
Col·lega, companya, sòcia.

germanastre /d͡ʒeɾ.maˈnas.tɾe/ /ʒər.məˈnas.tɾə/ n masc
stedbror
Fill del padrastre o de la madrastra.

germani /ʒərˈma.ni/ n masc
germanium

germinar /d͡ʒer.miˈna/ /d͡ʒeɾ.miˈna/ /d͡ʒeɾ.miˈnaɾ/ /ʒər.miˈna/ v
gro

germà /d͡ʒeɾˈma/ n masc
broder bror
Fill de la mateixa mare i del mateix pare.

germànic /d͡ʒeɾˈma.nik/ /ʒərˈma.nik/ adj
germansk
Relacionat amb el germani

gerontocràcia /d͡ʒe.ɾon.toˈkɾa.si.a/ /ʒə.ɾon.toˈkɾa.si.ə/ /ʒə.ɾun.tuˈkɾa.si.ə/ n fem
gerontokrati

gerra /ˈd͡ʒɛ.ra/ /ˈd͡ʒɛ.rɛ/ /ˈʒɛ.rə/ n fem
kande
Recipient per contenir líquids, de boca ampla i amb ventre.

gerro /ˈd͡ʒɛ.ro/ /ˈʒɛ.ro/ /ˈʒɛ.ru/ n masc
vase
Recipient portàtil per a ficar-hi aigua o flors.

gerundi /d͡ʒeˈɾun.di/ /ʒəˈɾun.di/ n masc
gerundium

gespa /ˈd͡ʒes.pa/ /ˈʒes.pə/ n fem
plæne græsplæne

gest /ˈd͡ʒest/ /ˈʒest/ n masc
gestus

gestació /d͡ʒes.ta.siˈo/ /ʒəs.tə.siˈo/ n fem
drægtighed

ghanès /ɡaˈnes/ /ɡəˈnəs/ /ɡəˈnɛs/ adj masc
ghaneser
Relatiu o pertanyent a Ghana.

ghanès /ɡaˈnes/ /ɡəˈnəs/ /ɡəˈnɛs/ n masc
ghaneser
Persona que habita o és originària de Ghana.

gihad /d͡ʒiˈhat/ /ʒiˈhat/ n masc
jihad

gimnàstica /d͡ʒimˈnas.ti.ka/ n fem
gymnastik
Exercitació dels músculs del cos amb l'objectiu del benestar físic.
Disciplina esportiva consistent en l'execució exacta i harmònica d'una sèrie de moviments corporals definits de manera precisa.

ginebra /d͡ʒiˈne.bɾa/ n fem
gin

ginebre /d͡ʒiˈne.bɾe/ /d͡ʒiˈne.βɾe/ /d͡ʒiˈnɛ.βɾe/ /ʒiˈnɛ.βɾə/ n masc
ene

ginecologia /d͡ʒi.ne.ko.ɫoˈd͡ʒi.a/ /d͡ʒi.ne.ko.ɫoˈʒi.a/ /ʒi.nə.ko.ɫoˈʒi.ə/ /ʒi.nə.ku.ɫuˈʒi.ə/ n fem
gynækologi

gira-sol /ˌd͡ʒi.ɾaˈsɔɫ/ n masc
solsikke

girafa /d͡ʒiˈɾa.fa/ n fem
giraf
Mamífer remugant de la família dels giràfids (Giraffa camelopardalis), de coll molt llarg, pelatge grogós amb taques fosques, propi de l'Àfrica.
(cinema) Suport amb una perxa per a apropar un micròfon als actors durant el rodatge.

girar /d͡ʒiˈɾa/ /d͡ʒiˈɾaɾ/ /ʒiˈɾa/ v
dreje
(intransitiu) Moure's al voltant del propi eix.
(intransitiu) Canviar de direcció en un trajecte.

gla n fem
agern

glacial /ɡɫa.siˈaɫ/ adj
glacial
Relatiu o pertanyent al glaç.

glaciologia /ɡɫa.si.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ɡɫa.si.o.ɫoˈʒi.a/ /ɡɫə.si.o.ɫoˈʒi.ə/ /ɡɫə.si.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
glaciologi

glamur /ɡɫaˈmuɾ/ /ɡɫəˈmur/ n masc
glamour

glaucoma /ɡɫawˈko.ma/ /ɡɫəwˈko.mə/ n masc
glaukom

glaça /ˈɡɫa.sa/ /ˈɡɫa.sə/ n fem
glasur
Cobertura de pastisseria feta de pasta de sucre i clara d’ou.

globalisme /ɡɫo.baˈɫiz.me/ /ɡɫo.bəˈɫiz.mə/ /ɡɫu.bəˈɫiz.mə/ /ɡɫu.βəˈɫiz.mə/ n masc
globalisme

globalització /ɡɫo.ba.ɫi.za.siˈo/ /ɡɫo.bə.ɫi.d͡zə.siˈo/ /ɡɫo.βa.ɫi.d͡za.siˈo/ /ɡɫu.bə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
globalisering
Acció i efecte de globalitzar.
Procés pel qual un fenomen polític, econòmic, social o cultural esdevé d'àmbit universal.

globus n masc
globus
Figura en forma esfèrica.

glucosa /ɡɫuˈko.za/ /ɡɫuˈko.zə/ n fem
glukose

glucèmia /ɡɫuˈsɛ.mi.a/ /ɡɫuˈsɛ.mi.ə/ n fem
blodsukker

gluten /ˈɡɫu.ten/ /ˈɡɫu.tən/ n masc
gluten

gluó n masc
gluon

glàndula /ˈɡɫan.du.ɫa/ /ˈɡɫan.du.ɫə/ n fem
kirtel

glòria /ˈɡɫɔ.ɾi.a/ /ˈɡɫɔ.ɾi.ə/ n fem
pragt

gofra /ˈɡo.fɾa/ /ˈɡo.fɾə/ n fem
vaffel

gol /ˈɡɔɫ/ n masc
mål
(esports de pilota, polo) Acció i efecte d'introduir la pilota, la bola o el disc a una porteria fins a traspassar totalment la línia de gol.

gola /ˈɡo.ɫa/ /ˈɡo.ɫə/ n fem
hals
(anatomia) Zona del cos de persones i animals, que comença al final de l'interior de la boca i acaba a l'inici de l'esòfag.

golf /ˈɡoɫf/ /ˈɡɔɫf/ n masc
bugt
Porció de mar tancada parcialment de terra.
golf
Esport de pilota practicat a l'aire lliure en un camp de golf que consisteix a introduir una bola en una sèrie de forats successius colpejant-la amb un bastó.

goma /ˈɡo.ma/ /ˈɡo.mə/ n fem
viskelæder
Substància d'alt pes molecular que tendeix a inflar-se amb l'aigua i a transformar-se en una massa gelatinosa.
Cosa que es fa servir per esborrar les marques de llapis sobre paper.
Substància obtinguda de la resina de les acàcies, que serveix per enganxar.
(tennis de taula) Revestiment d'una o totes dues cares de la fulla d'una pala format per una o dues capes de goma o cautxú.
Material elàstic que es fa servir per subjectar coses.

gong /ˈɡɔŋ/ /ˈɡɔŋk/ /ˈɡɔŋk/ n masc
gongong

googlejar /ɡu.ɣɫeˈd͡ʒa/ /ɡu.ɣɫeˈd͡ʒaɾ/ /ɡu.ɣɫeˈʒa/ /ɡu.ɣɫəˈd͡ʒa/ /ɡu.ɣɫəˈʒa/ v
google

googol /ɡuˈɣoɫ/ n masc
googol

goril·la /ɡoˈɾiɫ.ɫa/ /ɡoˈɾiɫ.ɫə/ /ɡuˈɾi.ɫə/ /ɡuˈɾiɫ.ɫə/ n masc
gorilla
Primat herbívor de grans dimensions de la família dels pòngids, amb moltes similituds amb l'ésser humà i que habita una part reduïda de l'Àfrica central.
(figuradament) Persona a qui se li encarreguen feines en les quals s'actua violentament cap a altres persones en cas de requerir-ho la protecció d'unes altres (cas dels guardaespatlles).

gorja /ˈɡɔr.d͡ʒa/ /ˈɡɔɾ.d͡ʒa/ /ˈɡɔɾ.d͡ʒɔ/ /ˈɡɔɾ.ʒə/ n fem
slugt

gorra /ˈɡo.ra/ /ˈɡo.rə/ /ˈɡɔ.ra/ n fem
kasket

gos n masc
hund
Mamífer de la família dels cànids (Canis lupus familiaris), domesticat, subespècie del llop gris, d'olfacte molt desenvolupat i en general obedient al seu amo.

gos d'aigua n masc
vandhund

gosar /ɡoˈza/ /ɡoˈzaɾ/ /ɡuˈza/ v
turde

gossa /ˈɡo.sə/ n fem
tæve

got /ˈɡot/ n masc
glas
Recipient obert per dalt i sense peu, pensat per agafar-se amb la mà i, en acostar-lo a la boca, poder beure el líquid que conté.

gota /ˈɡo.ta/ /ˈɡo.tə/ n fem
dråbe
Petita esfera (o esferoide) líquida, popularment idealitzada en una forma punxeguda per dalt.

govern /ɡoˈvɛɾn/ /ɡoˈβɛrn/ /ɡoˈβɛɾn/ /ɡuˈvɛrn/ n masc
regering
Òrgan que té el poder d'un territori.

governador /ɡo.veɾ.naˈðoɾ/ /ɡo.vəɾ.nəˈðo/ /ɡo.βer.naˈðo/ /ɡo.βeɾ.naˈðoɾ/ /ɡu.vər.nəˈðo/ /ɡu.βər.nəˈðo/ n masc
guvernør

governar /ɡo.veɾˈnaɾ/ /ɡo.vəɾˈna/ /ɡo.βerˈna/ /ɡo.βeɾˈna/ /ɡu.vərˈna/ v
regere
Dirigir i administrar els afers públics, exercir l'autoritat del govern.

gra /ˈɡɾa/ n masc
korn

gradualment /ɡɾa.ðuˌaɫˈmen/ /ɡɾa.ðuˌaɫˈment/ /ɡɾə.ðuˌaɫˈmen/ /ɡɾə.ðuˌaɫˈment/ adv
gradvis

graella /ɡɾaˈe.ʎa/ /ɡɾəˈe.ʎə/ n fem
grill

grafit n masc
grafit
Un dels principals minerals en què es presenta el carboni, caracteritzat pel seu color negre lluent i la seva bona conductivitat.

gralla /ˈɡɾa.jə/ /ˈɡɾa.ʎa/ /ˈɡɾa.ʎə/ n fem
allike
Ocell de l’ordre dels passeriformes i de la família dels còrvids, de plomatge molt fosc (Coloeus monedula).

gram /ˈɡɾam/ n masc
gram

gramàtica /ɡɾaˈma.ti.ka/ n fem
grammatik

gran adj
stor
De dimensions considerables, que excedeix les mides ordinàries o esperades, en espai, envergadura, quantitat, etc.

granada /ɡɾaˈna.ða/ /ɡɾəˈna.ðə/ n fem
granat
Bomba de mà.

graner /ɡɾaˈne/ /ɡɾaˈneɾ/ /ɡɾəˈne/ n masc
lade kornkammer
(agricultura) Lloc on s'emmagatzema el gra.
kornkammer
Lloc fèrtil on abunda el gra.

granja /ˈɡɾaɲ.d͡ʒa/ n fem
gård

granota /ɡɾaˈnɔ.ta/ /ɡɾaˈnɔ.tɔ/ /ɡɾəˈnɔ.tə/ n fem
frø
(zoologia) Nom d'ús generalitzat per designar diversos amfibis de l'ordre dels anurs.

grapa /ˈɡɾa.pa/ /ˈɡɾa.pə/ n fem
hæfteklamme
Peça metàl·lica que, doblegada, serveix per ajuntar papers o cartons.

grapadora /ɡɾa.paˈðo.ɾa/ /ɡɾə.pəˈðo.ɾə/ n fem
hæftemaskine

grapat /ɡɾaˈpat/ /ɡɾəˈpat/ n masc
håndfuld
Porció d’alguna cosa que cap dins el puny o la mà closa.

gras /ˈɡɾas/ adj masc
fed tyk
Amb molt de greix al cos, voluminós.

gratacel /ˌɡɾa.taˈsɛɫ/ /ˌɡɾa.təˈsɛɫ/ n masc
skyskraber
Edifici d'alçada molt superior a la normal i dividit en un gran nombre de plantes

gratar /ɡɾaˈta/ /ɡɾaˈtaɾ/ /ɡɾəˈta/ v
klø

gratitud /ɡɾa.tiˈtut/ /ɡɾə.tiˈtut/ n fem
taknemmelighed

graula /ˈɡɾaw.ɫa/ /ˈɡɾaw.ɫə/ n fem
råge
Ocell de l’ordre dels passeriformes i de la família dels còrvids, de plomatge negre amb part de la cara nua (Coloeus frugilegus).

grava /ˈɡɾa.va/ /ˈɡɾa.və/ /ˈɡɾa.βa/ /ˈɡɾa.βə/ n fem
grus
(construcció) Conjunt de fragments de roca, natural o esmicolada, amb un diàmetre entre 4 i 254 mm..
(geomorfologia) Conjunt de fragments de roca sedimentària amb un diàmetre entre 2 i 20 mm.
(geoarqueologia) Conjunt de fragments de roca sedimentària amb un diàmetre entre 10 i 200 mm.

gravar /ɡɾaˈvaɾ/ /ɡɾaˈβa/ /ɡɾəˈva/ /ɡɾəˈβa/ v
gravere
Traçar una figura o una inscripció sobre una matèria dura amb una eina punxeguda.
filme
Fixar una idea o un sentiment amb profunditat en algú.

gravetat /ɡɾa.veˈtat/ /ɡɾa.βeˈtat/ /ɡɾə.vəˈtat/ /ɡɾə.βəˈtat/ n fem
tyngdekraft
L'estat o condició de ser greu.
gravitation tyngdekraft
Força que atrau els objectes cap al centre de la Terra.

gravitó n masc
graviton

grec adj masc
græsk
Relatiu a Grècia, als habitants, la cultura o la llengua.

grec n masc
græsk
Ciutadà de Grècia.
(només singular) Llengua parlada a Grècia.

grec antic n masc
oldgræsk

grec modern n masc
nygræsk

gregari /ɡɾeˈɣa.ɾi/ /ɡɾəˈɣa.ɾi/ adj masc
selskabelig

gregorià /ɡɾe.ɣo.ɾiˈa/ /ɡɾə.ɣo.ɾiˈa/ /ɡɾə.ɣu.ɾiˈa/ adj masc
gregoriansk

greix /ˈɡɾejʃ/ /ˈɡɾeʃ/ n masc
fedt smørelse

gresol /ɡɾeˈzɔɫ/ /ɡɾəˈzɔɫ/ n masc
smeltedigel
(metal·lúrgia) Cavitat inferior d’un forn de cup.

greu /ˈɡɾew/ adj
alvorlig
Dit d'una situació, que no admet bromes, seriosa.

grill /ˈɡɾiʎ/ n fem
fårekylling
Insecte saltador diverses espècies de la família dels gríl·lids, de color negre rogenc, característic pel carrisqueig que fan els mascles per fricció dels èlitres.

grilló /ɡɾiˈʎo/ n masc
sjækkel

grip n fem
influenza

gripau n masc
tudse padde

gris adj masc
grå
Color entre el negre i el blanc, el to propi de la cendra o el ciment.

grisú /ɡɾiˈzu/ n masc
grubegas

groc adj masc
gul
Del color de l'or, el safrà o la llimona.

groc n masc
gul
Color de l'espectre entre el verd i el taronja.

groenlandès /ɡɾo.ən.ɫənˈdəs/ /ɡɾu.ən.ɫənˈdɛs/ adj masc
grønlandsk
Relatiu o pertanyent a Groenlàndia, als seus habitants o a la seva llengua.

groenlandès /ɡɾo.ən.ɫənˈdəs/ /ɡɾu.ən.ɫənˈdɛs/ n masc
grønlænder
Individu natural de Groenlàndia.
grønlandsk
(només singular) Llengua esquimoaleuta parlada a Groenlàndia.

gronxador /ɡɾoɲ.t͡ʃaˈðo/ /ɡɾoɲ.t͡ʃaˈðoɾ/ /ɡɾoɲ.ʃəˈðo/ /ɡɾuɲ.ʃəˈðo/ n masc
gynge

gros adj masc
tyk
Considerable en volum.

gros n masc
tyk
La part més important d'un tot.

grua /ˈɡɾu.a/ /ˈɡɾu.ə/ n fem
trane
Ocell de la família dels gruids de més d’un metre de llargada, plomatge gris, coll i cara negres (Grus grus).
kran
Màquina per a aixecar i moure càrregues pesades amb un braç articulat.
bjærgningskøretøj
Camió per a remolcar vehicles.

gruixut /ɡɾujˈʃut/ /ɡɾuˈʃut/ adj masc
tyk

gruny /ˈɡɾuɲ/ n masc
grynt

grunyir /ɡɾuˈɲi/ /ɡɾuˈɲiɾ/ v
grynte
Rondinar d’irritació el gos, el gat, el porc.

grup n masc
gruppe

gruta /ˈɡɾu.ta/ /ˈɡɾu.tə/ n fem
grotte

gràcia /ˈɡɾa.si.a/ /ˈɡɾa.si.ə/ /ˈɡɾa.sja/ /ˈɡɾa.sjə/ n fem
ynde
Resultar plaent.

gràcies Interjection
tak
Expressió per a manifestar agraïment.

grèvol /ˈɡɾe.voɫ/ /ˈɡɾe.βoɫ/ /ˈɡɾɛ.voɫ/ /ˈɡɾɛ.vuɫ/ n masc
kristtorn
Fusta del grèvol, molt apreciada en ebenisteria.

gual /ˈɡwaɫ/ n masc
vadested
En un riu, zona amb el fons ferm i la fondària prou reduïda per poder passar-hi a peu o en vehicle.

guant /ˈɡwan/ /ˈɡwant/ n masc
handske vante
Peça que cobreix la mà i de vegades part del braç, emprat com a vestimenta o com a protecció de la pell.
handske
(pilota basca) Bossa de cuir amb didals d'una cesta, situada a l'extrem superior i subjectada al canell, dintre la qual el jugador introdueix la mà per sostenir la cesta.

guany /ˈˈɡwaɲ/ n masc
gevinst

guanyador /ɡwa.ɲaˈðo/ /ɡwa.ɲaˈðoɾ/ /ɡwə.ɲəˈðo/ n masc
vinder
Persona que guanya o ha guanyat alguna cosa.

guanyar /ɡoˈɲa/ /ɡuˈɲa/ /ɡwaˈɲa/ /ɡwaˈɲaɾ/ v
vinde

guanyar-se la vida v
dagen og vejen

guaraní /ɡwa.ɾaˈni/ /ɡwə.ɾəˈni/ n masc
guaraní
(invariable) Llengua ameríndia parlada al Paraguai i part dels estats limítrofes.
Unitat monetària del Paraguai.

guaraní /ɡwa.ɾaˈni/ /ɡwə.ɾəˈni/ n neut
guaraní

guardaespatlles /ˌɡwar.dəsˈpaʎ.ʎəs/ /ˌɡwar.ða.esˈpaʎ.ʎes/ /ˌɡwaɾ.ða.esˈpaɫ.ɫes/ /ˌɡwaɾ.ðəsˈpaɫ.ɫəs/ n neut
livvagt

guardar /ɡwarˈða/ /ɡwaɾˈða/ /ɡwaɾˈðaɾ/ /ɡwərˈda/ v
beholde
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los.

guardià /ɡwaɾ.ðiˈa/ /ɡwər.diˈa/ n masc
vagt

guaret /ɡwaˈɾet/ /ɡwəˈɾet/ n masc
brak

guarnició /ɡwaɾ.ni.siˈo/ /ɡwər.ni.siˈo/ n fem
garnison
Conjunt de soldats que protegeixen un punt estratègic.

guatlla /ˈɡwaɫ.ɫa/ /ˈɡwaɫ.ɫə/ /ˈɡwaʎ.ʎa/ n fem
vagtel

guerra /ˈɡɛ.ra/ /ˈɡɛ.rɛ/ n fem
krig
Conflicte amb armes.

guerrejar /ɡe.reˈd͡ʒa/ /ɡe.reˈd͡ʒaɾ/ /ɡe.reˈʒa/ /ɡə.rəˈd͡ʒa/ /ɡə.rəˈʒa/ v
føre krig
Lluitar en una guerra.

guerrer /ɡeˈre/ /ɡeˈreɾ/ /ɡəˈre/ n masc
kriger
Persona que fa la guerra, bel·licosa.

guia /ˈɡi.a/ /ˈɡi.ə/ n fem
guide
Manual que serveix per orientar-se amb una tasca o en un lloc desconegut.
Via per la qual discorre un objecte.

guia /ˈɡi.a/ /ˈɡi.ə/ n neut
guide
Persona que vol guiar una altra.

guillotinar /ɡi.ʎo.tiˈna/ /ɡi.ʎo.tiˈnaɾ/ /ɡi.ʎu.tiˈna/ v
guillotinere

guimbarda /ɡimˈbar.də/ /ɡimˈbaɾ.ða/ n fem
jødeharpe

guineu n fem
ræv
Mamífer de la família dels cànids (Vulpes vulpes), salvatge i carnívor, semblant als llops, però bastant més petit (té poc més de mig metre de llarg) i el morro més agut. Té especial fama d'astut.

guineà adj masc
guineansk
Relatiu o pertanyent a Guinea, Guinea Bissau o Guinea Equatorial.

guineà n masc
guineansk
Persona que habita o és originària de Guinea, Guinea Bissau o Guinea Equatorial.

guionista /ɡi.oˈnis.ta/ /ɡi.oˈnis.te/ /ɡi.oˈnis.tə/ /ɡi.uˈnis.tə/ n neut
manuskriptforfatter

guitarra /ɡiˈta.ra/ n fem
guitar

guitarra acústica n fem
akustisk guitar

guitarra elèctrica n fem
elguitar

guix n masc
gips
Mineral de sulfat de calci hidratat CaSO4·2H2O que s’usa com a material de construcció i en l’escultura.
kridt
Barreta de mineral usada per a escriure a la pissarra.
(billar) Dau compost de guix amb una base de cola que s'aplica a la sola d'un tac, utilitzat per a evitar que el tac rellisqui en impactar contra la bola d'atac.

guió /ɡiˈo/ n masc
tankestreg
Un dels signes utilitzats en l'alfabet braille.
manuskript
Argument on s'expressen tots els detalls d'una obra teatral, de cinema, anunci televisiu, o qualsevol altre actuació que mereixí ser pautada i, fins i tot, els còmics.

gust /ˈɡust/ n masc
smag
Sentit que permet percebre els sabors.
sabor

guàrdia /ˈɡwar.di.ə/ /ˈɡwaɾ.ði.a/ n fem
beskyttelse
Cos armat encarregat de la protecció o custòdia d’una persona o d’una cosa.

guèiser /ˈɡɛj.zeɾ/ /ˈɡɛj.zər/ n masc
gejser

gàbia /ˈɡa.bi.a/ /ˈɡa.βi.ə/ n fem
bur

gàl·lic /ˈɡa.ɫik/ /ˈɡaɫ.ɫik/ adj
gallisk
Relatiu a la Gàl·lia o els gals.

gàrgola /ˈɡar.ɡu.ɫə/ /ˈɡar.ɣu.ɫə/ /ˈɡaɾ.ɣo.ɫa/ /ˈɡaɾ.ɣo.ɫə/ n fem
gargoil

gèminis /ˈd͡ʒɛ.mi.nis/ /ˈʒɛ.mi.nis/ n neut
tvilling

gènere n masc
slægt køn
Conjunt de persones o coses amb característiques semblants.
køn
Distinció entre paraules que poden anar acompanyades amb determinants masculins i les que poden anar amb determinants femenins.

gènesi /ˈd͡ʒɛ.ne.zi/ /ˈʒɛ.nə.zi/ n fem
genese

h aspirada n fem
aspireret h

ha /ˈha/ Interjection
ha
Expressió usada per a indicar el riure o, repetida, una riallada.

habilitar /a.bi.ɫiˈtaɾ/ /a.βi.ɫiˈta/ /ə.βi.ɫiˈta/ v
anordne

habilitat /a.bi.ɫiˈtat/ /ə.βi.ɫiˈtat/ n fem
færdighed

habitant /a.βiˈtan/ /a.βiˈtant/ /ə.βiˈtan/ /ə.βiˈtant/ n neut
indbygger beboer
Persona que viu (habita) en un zona determinada (casa, barri, població, país, etc).
Cadascun dels éssers vius, i en especial els animals, que viu (habita) en un zona determinada (arbre, bosc, regió, etc).

habitar /a.biˈtaɾ/ /a.βiˈta/ /ə.βiˈta/ v
bo

habitual /a.bi.tuˈaɫ/ /ə.βi.tuˈaɫ/ adj
almindelig

habituar /a.bi.tuˈaɾ/ /a.βi.tuˈa/ /ə.βi.tuˈa/ v
vænne

hadró n masc
hadron

hafni n masc
hafnium

haitià /aj.tiˈa/ /əj.tiˈa/ adj masc
haitiansk
Relatiu o pertanyent a Haití.

haitià /aj.tiˈa/ /əj.tiˈa/ n masc
haitiansk
Persona que habita o és originària de Haití.

haixix /ajˈʃiʃ/ /aˈʃiʃ/ /əˈʃiʃ/ n masc
hash

halal /haˈɫaɫ/ /həˈɫaɫ/ adj
halal

halo /ˈa.ɫo/ /ˈa.ɫu/ n masc
halo

ham /ˈam/ n masc
krog fiskekrog

handbol /amˈbɔɫ/ /əmˈbɔɫ/ n masc
håndbold

harmonia /aɾ.moˈni.a/ /ər.muˈni.ə/ n fem
harmonilære

harmònica /aɾˈmɔ.ni.ka/ n fem
mundharmonika mundharpe

harúspex /aˈɾus.peks/ /əˈɾus.pəks/ n masc
haruspex
Endeví de l'antiga Roma que interpretava presagis a través de l'estudi de les vísceres de les víctimes.

hassi n masc
hassium

haver /aˈver/ /aˈveɾ/ /aˈβe/ /əˈvə/ /əˈvɛ/ v
have
Tenir en possessió.

haver de /aˈveɾ.ðe/ /aˈβe.ðe/ /aˈβeɾ.ðe/ /əˈvə.ðə/ /əˈvɛ.ðə/ v
skulle
(seguit d’infinitiu) Valor d’obligació o necessitat.
(seguit d’infinitiu) Valor de possibilitat o probabilitat.

hawaià /ha.waˈja/ /hə.wəˈja/ adj masc
hawaiiansk
Relatiu o pertanyent a Hawaii, als seus habitants o a la seva llengua.

hawaià /ha.waˈja/ /hə.wəˈja/ n masc
hawaiiansk
Individu natural de Hawaii.
(només singular) Llengua polinèsia de Hawaii, de la família austronèsica.

hebreu /eˈbɾɛw/ /əˈbɾɛw/ n masc
hebraisk
Llengua semítica parlada a Israel.

hectàrea /ekˈta.ɾe.a/ /əkˈta.ɾe.ə/ n fem
hektar

hedonisme /e.ðoˈniz.me/ /ə.ðoˈniz.mə/ /ə.ðuˈniz.mə/ n masc
hedonisme

hegemonia /e.d͡ʒe.moˈni.a/ /ə.ʒə.muˈni.ə/ n fem
hegemoni

heli n masc
helium

helicòpter /e.ɫiˈkɔp.teɾ/ n masc
helikopter
Aeronau amb capacitat d'enlairament i aterrament vertical i propulsada per una gran hèlice motoritzada o més col·locades en posició horitzontal o gairebé (conegudes típicament com a rotors).

hematoma /e.maˈto.ma/ /ə.məˈto.mə/ n masc
hæmatom

hemisferi /e.misˈfɛ.ɾi/ /ə.misˈfɛ.ɾi/ n masc
halvkugle

hepatitis /e.paˈti.tis/ /ə.pəˈti.tis/ n fem
hepatitis

heptàgon /epˈta.ɣon/ /əpˈta.ɣon/ /əpˈta.ɣun/ n masc
syvkant

herba /ˈer.bə/ n fem
græs

herbaci /eɾˈba.si/ /ərˈba.si/ adj masc
urteagtig
De la naturalesa o qualitat de l'herba. Per exemple, una planta herbàcia és aquella amb aspecte d'herba.
Dit de les plantes no lignificades o amb la tija més o menys dura i rígida, en contraposició amb les plantes llenyoses.

hereditari /e.ɾe.ðiˈta.ɾi/ /ə.ɾə.ðiˈta.ɾi/ adj masc
arvelig

heretar /e.ɾeˈta/ /e.ɾeˈtaɾ/ v
arve
Succeir a l'universal dret d'algun difunt.

heretge /eˈɾe.d͡ʒe/ n neut
kætter

hereu /eˈɾew/ /əˈɾəw/ /əˈɾɛw/ n masc
arving
Persona que rep una herència.

hermafrodita /eɾ.ma.fɾoˈði.ta/ /ər.mə.fɾuˈði.tə/ /əɾ.mə.fɾoˈði.tə/ adj
hermafroditisk

hermenèutica /eɾ.meˈnɛw.ti.ka/ /ər.məˈnɛw.ti.kə/ n fem
hermeneutik

heroi /eˈɾɔj/ /əˈɾɔj/ n masc
helt

heroic /eˈɾɔjk/ /əˈɾɔjk/ adj masc
heltemodig

heroïna /e.ɾoˈi.na/ /ə.ɾoˈi.nə/ /ə.ɾuˈi.nə/ n masc
heroin
(química) Derivat diacetil de la morfina, de fórmula C21H23NO5, de marcada toxicitat, el consum de la qual crea gran dependència.

hertz /ˈɛrt͡s/ n masc
hertz

herència /eˈɾɛn.si.a/ /əˈɾɛn.si.ə/ n fem
arv
Diners o béns que deixa una persona a altres en morir.

herètic /eˈɾɛ.tik/ adj masc
kættersk

heteropatriarcat /ˌe.te.ɾo.pa.tɾi.aɾˈkat/ /ˌe.tə.ɾo.pə.tɾi.əɾˈkat/ /ˌe.tə.ɾu.pə.tɾi.ərˈkat/ n masc
heteropatriarkat

heterosexual /ˌe.te.ɾo.sek.suˈaɫ/ /ˌe.tə.ɾo.sək.suˈaɫ/ /ˌe.tə.ɾu.sək.suˈaɫ/ adj
heteroseksuel

heura /ˈew.ɾa/ /ˈew.ɾə/ n fem
efeu vedbend

heurística /ewˈɾis.ti.ka/ /əwˈɾisˈti.kə// n fem
heuristik

hexadecimal /eɡ.za.ðe.siˈmaɫ/ /əɡ.zə.ðə.siˈmaɫ/ adj
hexadecimal

hexàgon /eɡˈza.ɣon/ /əɡˈza.ɣon/ /əɡˈza.ɣun/ n masc
heksagon sekskant

hibernació /i.beɾ.na.siˈo/ /i.βər.nə.siˈo/ n fem
dvale

hidrat /iˈðɾat/ n masc
hydrat

hidrogen /iˈðɾɔ.ʒen/ /iˈðɾɔ.ʒən/ n masc
brint hydrogen

hidronímia /i.ðɾoˈni.mi.a/ /i.ðɾoˈni.mi.ə/ /i.ðɾuˈni.mi.ə/ n fem
hydronymy

hidrònim /iˈðɾɔ.nim/ n masc
hydronym

hiena /ˈje.na/ n fem
hyæne

hiena tacada n fem
plettet hyæne

higiene /i.d͡ʒiˈe.ne/ /i.d͡ʒiˈɛ.ne/ /i.ʒiˈe.ne/ /i.ʒiˈɛ.nə/ /i.ʒiˈɛ.nə/ n fem
hygiejne

higiènic /i.d͡ʒiˈɛ.nik/ /i.ʒiˈɛ.nik/ adj masc
hygiejnisk

hijab /hiˈd͡ʒap/ /hiˈʒap/ n masc
hijab

himne /ˈim.ne/ /ˈim.nə/ n masc
hymne

hindi /ˈhin.di/ /ˈin.di/ n masc
hindi
Llengua parlada a l'Índia.

hiperinflació /i.pe.ɾiɱ.fɫa.siˈo/ /i.pə.ɾiɱ.fɫə.siˈo/ n fem
hyperinflation

hipertext /i.peɾˈtekst/ /i.pərˈtekst/ n masc
hypertekst

hiperònim /i.peˈɾɔ.nim/ /i.pəˈɾɔ.nim/ n masc
fællesbetegnelse

hipnosi /ibˈnɔ.zi/ n fem
hypnose

hipnotitzador /ib.no.ti.d͡zaˈðo/ /ib.no.ti.d͡zəˈðo/ /ib.no.ti.zaˈðoɾ/ /ib.nu.ti.d͡zəˈðo/ n masc
hypnotisør

hipocamp /i.poˈkam/ /i.poˈkamp/ /i.puˈkam/ /i.puˈkamp/ n masc
hippokamp
(anatomia) Eminència del cervell de forma allargada amb protrusió situada en la part externa del diverticle esfenoidal de cadascun dels ventricles laterals, implicada en el procés de memorització.

hipocondria /i.po.konˈdɾi.a/ /i.po.konˈdɾi.ə/ /i.pu.kunˈdɾi.ə/ n fem
hypokondri

hipocresia /i.po.kɾeˈzi.a/ /i.pu.kɾəˈzi.ə/ n fem
hykleri

hipopotomonstrosesquipedaliofòbia /i.poˌpɔ.toˌmɔns.tɾo.ses.ki.peˌða.ɫi.oˈfɔ.bi.a/ /i.poˌpɔ.toˌmɔns.tɾo.səs.ki.pəˌða.ɫi.oˈfɔ.bi.ə/ /i.puˌpɔ.tuˌmɔns.tɾu.səs.ki.pəˌða.ɫi.uˈfɔ.bi.ə/ /i.puˌpɔ.tuˌmɔns.tɾu.səs.ki.pəˌða.ɫi.uˈfɔ.βi.ə/ n fem
angst for lange ord

hipopòtam /i.poˈpɔ.tam/ /i.poˈpɔ.təm/ /i.puˈpɔ.təm/ n masc
flodhest

hipoteca /i.poˈte.ka/ /i.poˈtɛ.kə/ /i.puˈtɛ.kə/ n fem
pant

hipotenusa /i.po.teˈnu.za/ /i.po.təˈnu.zə/ /i.pu.təˈnu.zə/ n fem
hypotenuse

hipèrbole /iˈpɛr.bu.ɫə/ /iˈpɛɾ.bo.ɫe/ /iˈpɛɾ.bo.ɫə/ n fem
hyperbel

hipòcrita /iˈpɔ.kɾi.ta/ /iˈpɔ.kɾi.tə/ n neut
hykler
Persona que obra amb hipocresia, amb falsa moral.

hipòdrom /iˈpɔ.ðɾom/ /iˈpɔ.ðɾum/ n masc
hippodrom

hipònim /iˈpɔ.nim/ n masc
hyponym

hipòtesi /iˈpɔ.te.zi/ /iˈpɔ.tə.zi/ /iˈpɔ.tə.zi/ /iˈpɔ.tɛ.zi/ n fem
hypotese

histologia /is.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /is.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
histologi

historiador /is.to.ɾi.aˈðo/ /is.to.ɾi.aˈðoɾ/ /is.to.ɾi.əˈðo/ /is.tu.ɾi.əˈðo/ n masc
historiker

història /isˈtɔ.ɾi.a/ /isˈtɔ.ɾi/ n fem
historie
relat
historie beretning
Disciplina que estudia la societat humana des de la seva aparició.

història de vida n fem
biografi

històric adj masc
historisk

hivern /iˈvɛɾn/ /iˈvɛɾn/ /iˈβɛrn/ /iˈβɛɾn/ n masc
vinter

hivernacle /i.veɾˈna.kɫe/ /i.vəɾˈna.kɫə/ /i.βerˈna.kɫe/ /i.βeɾˈna.kɫe/ /i.βərˈna.kɫə/ n masc
drivhus

hivernar /i.veɾˈnaɾ/ /i.vəɾˈna/ /i.βerˈna/ /i.βeɾˈna/ /i.βərˈna/ v
overvintre

hola /ˈo.ɫa/ Interjection
god dag hej
(castellanisme) Expressió de salutació familiar.

holmi n masc
holmium

home /ˈɔ.mə/ n masc
mand
Persona del sexe masculí.
Marit, independentment de la situació legal.

homenatge /o.meˈna.d͡ʒe/ /o.məˈna.d͡ʒə/ /u.məˈna.d͡ʒə/ n masc
hyldest

homenatjar /o.me.naˈd͡ʒa/ /o.me.naˈd͡ʒaɾ/ /o.mə.nəˈd͡ʒa/ /u.mə.nəˈd͡ʒa/ v
ære

homeòstasi /o.meˈɔs.ta.zi/ /o.meˈɔs.tə.zi/ /u.meˈɔs.tə.zi/ n fem
homøostase

homicidi /o.miˈsi.ði/ /u.miˈsi.ði/ n masc
mord

homofonia /o.mo.foˈni.a/ /o.mo.foˈni.ə/ /u.mu.fuˈni.ə/ n fem
homofoni

homosexual /ˌo.mo.sek.suˈaɫ/ /ˌɔ.mo.sək.suˈaɫ/ /ˌɔ.mu.sək.suˈaɫ/ adj
homoseksuel
(LGBTI) Relatiu o propi de l’atracció pel mateix sexe.

homosexual /ˌo.mo.sek.suˈaɫ/ /ˌɔ.mo.sək.suˈaɫ/ /ˌɔ.mu.sək.suˈaɫ/ n neut
homoseksuel
(LGBTI) Persona que se sent atreta sexualment per persones del mateix sexe.

homosexualitat /ˌo.mo.sek.su.a.ɫiˈtat/ /ˌɔ.mo.sək.su.ə.ɫiˈtat/ /ˌɔ.mu.sək.su.ə.ɫiˈtat/ n fem
homoseksualitet

homòfon /oˈmɔ.fon/ /uˈmɔ.fun/ adj masc
homofon
D'igual pronúncia però diferent escriptura; que posseeix homofonia.

homògraf /oˈmɔ.ɣɾaf/ /oˈmɔ.ɣɾəf/ /uˈmɔ.ɣɾəf/ adj masc
homograf
Dit d'aquelles paraules que tenen una mateixa grafia.

homògraf /oˈmɔ.ɣɾaf/ /oˈmɔ.ɣɾəf/ /uˈmɔ.ɣɾəf/ n masc
homograf
Paraula que té la mateixa grafia que una altra.

homònim /oˈmɔ.nim/ /uˈmɔ.nim/ n masc
homonym

honest /oˈnest/ /uˈnest/ adj masc
ærlig

honestedat /o.nes.teˈðat/ /o.nəs.təˈðat/ /u.nəs.təˈðat/ n fem
ærlighed

hongarès /oŋ.ɡəˈɾəs/ /uŋ.ɡəˈɾɛs/ adj masc
ungarsk
Relatiu a Hongria, als seus habitants o a la seva llengua.

hongarès /oŋ.ɡəˈɾəs/ /uŋ.ɡəˈɾɛs/ n masc
ungarsk
(masculí singular) Llengua originària d'Hongria.

honor /oˈno/ /oˈnoɾ/ /oˈnoɾ/ /uˈno/ /uˈnor/ n
ære
Qualitat moral que empeny algú a no fer res que perjudiqui la seva imatge social o la seva autoestima.
(golf) Dret de ser el primer a jugar des del lloc de sortida d'un forat, atorgat al jugador amb un resultat millor en el forat anterior o bé, en el cas del primer forat, al jugador guanyador d'un sorteig.

hoquei /oˈkej/ /uˈkɛj/ n masc
hockey

hoquei sobre gel n masc
ishockey

hora /ˈo.ɾə/ /ˈɔ.ɾa/ /ˈɔ.ɾɔ/ n fem
time

horitzontal /o.ɾi.d͡zonˈtaɫ/ /o.ɾi.zonˈtaɫ/ /u.ɾi.d͡zunˈtaɫ/ adj
vandret

horitzó /o.ɾiˈd͡zo/ /o.ɾiˈzo/ /u.ɾiˈd͡zo/ n masc
horisont

hormona /oɾˈmo.na/ /oɾˈmo.nə/ /urˈmo.nə/ n fem
hormon

hormonal /oɾ.moˈnaɫ/ /ur.muˈnaɫ/ adj
hormonal

horror /oˈro/ /oˈroɾ/ /uˈro/ /uˈror/ n
gru

hospital /os.piˈtaɫ/ /us.piˈtaɫ/ n masc
hospital sygehus
Edifici destinat a tenir cura de la salut dels malalts i quan correspon a internar-los pel seu tractament o diagnòstic.

hospitalitzar /os.pi.ta.ɫiˈd͡za/ /os.pi.ta.ɫiˈza/ /os.pi.ta.ɫiˈzaɾ/ /os.pi.tə.ɫiˈd͡za/ /us.pi.tə.ɫiˈd͡za/ v
hospitalisere

host /ˈɔst/ n fem
arme

hoste /ˈɔs.te/ /ˈɔs.tə/ n masc
gæst vært
Persona que allotja una altra persona a casa seva.

hostilitat /os.ti.ɫiˈtat/ /us.ti.ɫiˈtat/ n fem
fjendtlighed

hotel /oˈteɫ/ /uˈteɫ/ n masc
hotel

humanitat /u.ma.niˈtat/ /u.mə.niˈtat/ n fem
menneskelighed

humanitats n fem
humaniora

humanitzar /u.ma.niˈd͡za/ /u.ma.niˈza/ /u.ma.niˈzaɾ/ /u.mə.niˈd͡za/ v
humanisere
Adquirir qualitats humanes.

humil /uˈmiɫ/ adj
ydmyg
Que no és orgullós ni es vanta dels seus mèrits, sense pretensions.

humiliació /u.mi.ɫi.a.siˈo/ /u.mi.ɫi.ə.siˈo/ n fem
ydmygelse

humiliar /u.mi.ɫiˈa/ /u.mi.ɫiˈaɾ/ v
nedgøre
Abaixar, inclinar alguna part del cos en senyal de submissió i acatament.
(pronominal) Fer actes d'humilitat.
ydmyge
Ofendre algú en el seu orgull a través de paraules o accions.

humilitat /u.mi.ɫiˈtat/ n fem
ydmyghed

humit /uˈmit/ adj masc
fugtig
Que té humitat.

humitat /o.miˈtat/ /u.miˈtat/ n fem
luftfugtighed

humor /uˈmo/ /uˈmor/ /uˈmoɾ/ n
humør
Estat d'ànim amb tendència cap a una emoció en concret
humor
Capacitat per entendre bromes, la gràcia d'una expressió amb doble sentit, riure per una situació còmica.

humà n masc
menneskelig

huracà /u.ɾaˈka/ /u.ɾəˈka/ n masc
orkan

hàbitat /ˈa.bi.tat/ /ˈa.βi.tət/ n masc
habitat
Localització on viu la població humana.
Lloc físic on viu un organisme viu, sovint caracteritzat per una peculiaritat física dominant.

hàmster /ˈhams.teɾ/ /ˈhams.tər/ n masc
hamster

hèrnia /ˈɛr.ni.ə/ /ˈɛɾ.ni.a/ n fem
brok

híbrid /ˈi.βɾit/ adj masc
hybrid
En biologia dit de l'ésser que prové de l'encreuament entre individus genèticament diferents. Ex.: El mul és un animal híbrid. Aquest gos és híbrid, no és de cap raça.

hòstia /ˈɔs.ti.a/ /ˈɔs.ti.ə/ n fem
oblat
Làmina de pa circular que representa el cos de Crist, emprada en el ritual catòlic.

húmer /ˈu.meɾ/ /ˈu.mər/ n masc
humerus

i conjunction
og
Nexe coordinant copulatiu que suma dos conceptes o frases.

iaio /ˈja.jo/ /ˈja.ju/ n masc
bedstefar
(infantil) avi

iambe n masc
jambe

ianqui n neut
yankee

iarda /ˈjaɾ.ða/ n fem
yard
Unitat de longitud originària del sistema anglès que equival a 0,914 m.

icona /iˈko.na/ /iˈko.nə/ n fem
ikon

iconoclasta /i.ko.noˈkɫas.ta/ /i.ku.nuˈkɫas.tə/ n neut
billedstormer

icterícia /ik.teˈɾi.si.a/ n fem
gulsot

ictus /ˈik.tus/ n masc
apopleksi

idea /iˈðe.a/ /iˈðɛ.ə/ n fem
begreb idé
Representació mental d'una cosa, d'un concepte o de quelcom que es vol fer.

idealitzar /i.ðe.a.ɫiˈd͡za/ /i.ðe.a.ɫiˈza/ /i.ðe.a.ɫiˈzaɾ/ /i.ðe.ə.ɫiˈd͡za/ v
idealisere

identitat /i.ðen.tiˈtat/ /i.ðən.tiˈtat/ n fem
identitet

ideologia /i.ðe.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /i.ðe.o.ɫoˈʒi.a/ /i.ðə.o.ɫoˈʒi.ə/ /i.ðə.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
ideologi

idil·li /iˈðiɫ.ɫi/ n masc
idyl

idiolecte /i.ði.oˈɫɛk.te/ /i.ði.oˈɫɛk.tə/ /i.ði.uˈɫɛk.tə/ n masc
idiolekt

idiosincràsia /i.ði.o.ziŋˈkɾa.zi.a/ /i.ði.o.ziŋˈkɾa.zi.ə/ /i.ði.u.ziŋˈkɾa.zi.ə/ n fem
egenart

idiota /i.ðiˈo.ta/ /i.ðiˈɔ.tə/ adj
idiot
(medicina) Dit de qui pateix idiòcia.

idiota /i.ðiˈo.ta/ /i.ðiˈɔ.tə/ n neut
idiot
(pejoratiu) estúpid

idolatrar /i.ðo.ɫaˈtɾa/ /i.ðo.ɫaˈtɾaɾ/ /i.ðo.ɫəˈtɾa/ /i.ðu.ɫəˈtɾa/ v
idolisere

idolatria /i.ðo.ɫaˈtɾi.a/ /i.ðo.ɫəˈtɾi.ə/ /i.ðu.ɫəˈtɾi.ə/ n fem
afgudsdyrkelse

idíl·lic /iˈði.ɫik/ /iˈðiɫ.ɫik/ adj masc
idyllisk

iglú /iˈɣɫu/ n masc
iglo
Edifici en forma de casquet esfèric fet de peces de gel usat principalment pels esquimals.

ignorar /iŋ.noˈɾa/ /iŋ.nuˈɾa/ /iɡ.noˈɾa/ /iɡ.noˈɾaɾ/ v
ignorere
Deixar de banda, no fer cas o no voler acceptar algú o alguna cosa.

ignorància /iŋ.noˈɾan.si.a/ /iŋ.noˈɾan.si.ə/ /iŋ.nuˈɾan.si.ə/ /iɡ.noˈɾan.si.a/ n fem
uvidenhed

igual /iˈɣwaɫ/ adj
lig
Dit de les figures geomètriques que, si són transportades, conserven les característiques topològiques que tenien.

igualtat /i.ɣwaɫˈtat/ /i.ɣwəɫˈtat/ n fem
ligestilling lighed

iguana /iˈɣwa.na/ /iˈɣwa.nə/ n fem
leguan

illa /ˈi.ʎa/ n fem
ø holm
Porció de terra isolada per la mar.

illes Britàniques pn
Britiske Øer
Arxipèlag europeu al nord-oest de França i a l'Oest de Bèlgica, Països Baixos i Dinamarca. L'illa principal és la Gran Bretanya i inclou la major part del Regne Unit concretament, Anglaterra, Gales i Escòcia. A l'oest de la Gran Bretanya i separada pel mar d'Irlanda, es troba la segona illa més gran de l'arxipèlag, Irlanda, inclou el país homònim i Irlanda del Nord que pertany al Regne Unit. Altres illes importants però de mida molt inferior són Man, Shetland, Wight i els grups d'illes Hèbrides i Òrcades.

illes Cook pn
Cook-øerne

illes Fèroe /ˌi.ʎesˈfɛ.ɾo.e/ /ˌi.ʎəsˈfɛ.ɾo.e/ pn
Færøerne

illes Mariannes Septentrionals pn
Nordmarianerne

illes Marshall /ˌi.ʎəzˈmar.ʃəɫ/ pn
Marshalløerne
Estat independent oceànic que ocupa centenars d'illes i que està situada al nord de Nauru i Kiribati, a l'est dels Estats Federats de Micronèsia i al sud de l'illa de Wake. El nom oficial és República de les Illes Marshall.

il·legal /i.ɫeˈɣaɫ/ /i.ɫəˈɣaɫ/ /iɫ.ɫeˈɣaɫ/ /iɫ.ɫəˈɣaɫ/ adj
illegal

il·luminació /i.ɫu.mi.na.siˈo/ /i.ɫu.mi.nə.siˈo/ /iɫ.ɫu.mi.na.siˈo/ /iɫ.ɫu.mi.nə.siˈo/ n fem
belysning
Efecte i acte d'il·luminar.

il·luminar /i.ɫu.miˈna/ /iɫ.ɫu.miˈna/ /iɫ.ɫu.miˈnaɾ/ v
belyse
Donar llum o esplendor.
Enllumenar amb molts llums, temples o altres llocs.
Il·lustrar l'enteniment amb ciències o estudis.

il·lusió /i.ɫu.ziˈo/ /iɫ.ɫu.ziˈo/ n fem
illusion synsbedrag
Engany de la percepció.

il·lustració /i.ɫus.tɾa.siˈo/ /i.ɫus.tɾə.siˈo/ /iɫ.ɫus.tɾa.siˈo/ /iɫ.ɫus.tɾə.siˈo/ n fem
billede
Imatge que ajuda a entendre el missatge d'un text.

imaginació /i.ma.d͡ʒi.na.siˈo/ /i.ma.ʒi.na.siˈo/ /i.mə.ʒi.nə.siˈo/ n fem
fantasi

imaginar /i.ma.d͡ʒiˈna/ /i.ma.d͡ʒiˈnaɾ/ /i.ma.ʒiˈna/ /i.mə.ʒiˈna/ v
forestille sig forestille
Inventar, recrear una imatge a la ment.

imaginari /i.ma.d͡ʒiˈna.ɾi/ /i.mə.ʒiˈna.ɾi/ adj masc
imaginær

imant /iˈman/ /iˈmant/ n masc
magnet

imatge /iˈma.d͡ʒe/ n fem
billede

imitació n fem
imitation
Acte o efecte d'imitar.

imitar /i.miˈta/ /i.miˈtaɾ/ v
efterligne imitere

immadur /im.maˈðu/ /im.maˈðuɾ/ /im.məˈðu/ adj
infantil

immaduresa /im.ma.ðuˈɾe.za/ /im.mə.ðuˈɾə.zə/ /im.mə.ðuˈɾɛ.zə/ n fem
umodenhed

immediat /im.me.ðiˈat/ /im.mə.ðiˈat/ adj masc
øjeblikkelig

immediatament /im.me.ðiˌa.taˈmen/ /im.me.ðiˌa.taˈment/ /im.mə.ðiˌa.təˈmen/ /im.mə.ðiˌa.təˈment/ adv
med det samme

immens /imˈmens/ /imˈmɛns/ adj masc
ufattelig

immigració /im.mi.ɣɾa.siˈo/ /im.mi.ɣɾə.siˈo/ n fem
indvandring

immigrar /im.miˈɣɾa/ /im.miˈɣɾaɾ/ v
immigrere

immobilitzar /im.mo.bi.ɫiˈd͡za/ /im.mo.bi.ɫiˈzaɾ/ /im.mo.βi.ɫiˈd͡za/ /im.mo.βi.ɫiˈza/ /im.mu.bi.ɫiˈd͡za/ /im.mu.βi.ɫiˈd͡za/ v
immobilisere

immoralitat /im.mo.ɾa.ɫiˈtat/ /im.mo.ɾə.ɫiˈtat/ /im.mu.ɾə.ɫiˈtat/ n fem
amoral

immortal /im.moɾˈtaɫ/ /im.murˈtaɫ/ adj
udødelig
que no és mortal o que no pot morir.

immortalitat /im.moɾ.ta.ɫiˈtat/ /im.moɾ.tə.ɫiˈtat/ /im.mur.tə.ɫiˈtat/ n fem
udødelighed

immunològic /im.mu.noˈɫɔ.d͡ʒik/ /im.mu.noˈɫɔ.ʒik/ /im.mu.nuˈɫɔ.ʒik/ adj masc
immunologisk

immòbil /imˈmɔ.βiɫ/ adj
ubevægelig

impacient /im.pa.siˈen/ /im.pa.siˈent/ /im.pə.siˈen/ /im.pə.siˈent/ adj
utålmodig
Que no té paciència.

impaciència /im.pa.siˈɛn.si.a/ /im.pə.siˈɛn.si.ə/ n fem
utålmodighed

impacte /imˈpak.te/ /imˈpak.tə/ n masc
indvirkning

impedir /im.peˈði/ /im.peˈðiɾ/ /im.pəˈði/ v
hindre

imperdible /im.perˈðib.bɫe/ /im.peɾˈði.bɫe/ /im.peɾˈði.βɫe/ /im.pərˈdi.βɫə/ /im.pərˈdib.bɫə/ /im.pəɾˈðib.bɫə/ n masc
sikkerhedsnål

imperfet /im.peɾˈfet/ /im.pərˈfet/ n masc
imperfektum

imperi n masc
kejserrige
Acció d'imperar o manar amb autoritat.
Dignitat de l'emperador.
Espai de temps que dura el govern d'un emperador.
kejserdømme kejserrige
Estats subjectes a l'emperador.

imperial /im.pe.ɾiˈaɫ/ /im.pə.ɾiˈaɫ/ adj
kejserlig
pertanyent a l'emperador o a l'imperi

impermeable /im.per.meˈab.bɫe/ /im.peɾ.meˈa.bɫe/ /im.peɾ.meˈa.βɫe/ /im.pər.meˈa.βɫə/ /im.pər.meˈab.bɫə/ /im.pəɾ.meˈab.bɫə/ adj
imprægneret
Qualitat que tenen alguns materials d'impedir el pas de líquids a través.

impertinent /im.per.tiˈnen/ /im.peɾ.tiˈnen/ /im.peɾ.tiˈnent/ /im.pər.tiˈnen/ /im.pəɾ.tiˈnent/ adj
uforskammet

implant /imˈpɫan/ /imˈpɫant/ n masc
implantat

important /am.pulˈtant/ /im.porˈtan/ /im.poɾˈtan/ /im.poɾˈtant/ /im.purˈtan/ adj
vigtig
Que té importància o relleu.

importar /im.porˈta/ /im.poɾˈta/ /im.poɾˈtaɾ/ /im.purˈta/ v
importere
Ser convenient, favorable, d'importància.
(comerç) Introduir gèneres estrangers en el mercat autòcton.

importància /im.poɾˈtan.si.a/ /im.poɾˈtan.si.ə/ /im.purˈtan.si.ə/ n fem
vigtighed

impossible /im.poˈsi.bɫe/ /im.poˈsi.βɫe/ /im.poˈsib.bɫe/ /im.poˈsib.bɫə/ /im.puˈsi.βɫə/ /im.puˈsib.bɫə/ adj
umulig

impost n masc
skat

impost sobre el valor afegit n masc
merværdiafgift

imprecís /im.pɾeˈsis/ /im.pɾəˈsis/ adj masc
upræcis

impressió /im.pɾe.siˈo/ /im.pɾə.siˈo/ n fem
indtryk
Acció o efecte d'imprimir.

impressora /im.pɾeˈso.ɾa/ /im.pɾəˈso.ɾə/ n fem
printer
(informàtica) dispositiu per imprimir

imprimir /im.pɾiˈmi/ /im.pɾiˈmiɾ/ v
udskrive printe
Estampar, donar a la impremta.

improvisar /im.pɾo.viˈza/ /im.pɾo.viˈzaɾ/ /im.pɾo.βiˈza/ /im.pɾu.viˈza/ /im.pɾu.βiˈza/ v
improvisere

impulsiu /im.puɫˈsiw/ adj masc
impulsiv
Que impel·leix o pot impel·lir.

inactivitat /i.nak.ti.viˈtat/ /i.nak.ti.βiˈtat/ /i.nək.ti.viˈtat/ /i.nək.ti.βiˈtat/ n fem
inaktivitet

inauguració /i.naw.ɣu.ɾa.siˈo/ /i.nəw.ɣu.ɾə.siˈo/ n fem
indvielse

incendi n masc
brand

incentiu n masc
gulerod

inclinar /iŋ.kɫiˈna/ /iŋ.kɫiˈnaɾ/ v
bøje
Tòrcer cap avall alguna cosa.
(pronominal) Decantar-se cap un costat.
(pronominal) Tenir propensió natural a alguna cosa.

inclusió /iŋ.kɫu.ziˈo/ n fem
inkludering

incoherent adj neut
usammenhængende

incondicional /iŋ.kon.di.si.oˈnaɫ/ /iŋ.kun.di.si.uˈnaɫ/ adj
betingelsesløs

inconscient /iŋ.kon.siˈen/ /iŋ.kon.siˈent/ /iŋ.kun.siˈen/ adj
bevidstløs
Que no és conscient.

inconscient /iŋ.kon.siˈen/ /iŋ.kon.siˈent/ /iŋ.kun.siˈen/ n masc
bevidstløs
Part de la ment humana que recull els instints i pensaments reprimits segons la teoria de Freud.

increïble /iŋ.kɾeˈi.bɫe/ /iŋ.kɾeˈi.βɫe/ /iŋ.kɾeˈib.bɫe/ /iŋ.kɾəˈi.βɫə/ /iŋ.kɾəˈib.bɫə/ adj
utrolig
Impossible de creure.

incunable /iŋ.kuˈna.bɫe/ /iŋ.kuˈna.βɫe/ /iŋ.kuˈna.βɫə/ /iŋ.kuˈnab.bɫe/ /iŋ.kuˈnab.bɫə/ adj
inkunabel
Que està imprès entre el període de l'aparició de la impremta fins a l'any 1500 inclusivament.

incunable /iŋ.kuˈna.bɫe/ /iŋ.kuˈna.βɫe/ /iŋ.kuˈna.βɫə/ /iŋ.kuˈnab.bɫe/ /iŋ.kuˈnab.bɫə/ n masc
inkunabel

indecent /in.deˈsen/ /in.deˈsent/ /in.dəˈsen/ /in.dəˈsent/ adj
uanstændig

indefinit /in.de.fiˈnit/ /in.də.fiˈnit/ adj masc
ubestemt

indemnització /in.dem.ni.d͡za.siˈo/ /in.dem.ni.za.siˈo/ n masc
erstatning

independent /in.de.penˈden/ /in.de.penˈdent/ /in.də.pənˈden/ /in.də.pənˈdent/ adj
selvstændig uafhængig
Lliure, sense subjecció ni dependència

independència /in.de.penˈdɛn.si.a/ n fem
uafhængighed selvstændighed

indexar /in.dekˈsa/ /in.dekˈsaɾ/ /in.dəkˈsa/ v
indeksere

indi n masc
inder
Natural de l’Índia.
indianer
Indígena d’Amèrica.
indium
Element químic de nombre atòmic 49 i símbol In.

indicar /in.diˈka/ /in.diˈkaɾ/ v
anvise

indiferent /in.di.feˈɾen/ /in.di.feˈɾent/ /in.di.fəˈɾen/ /in.di.fəˈɾent/ adj
ligeglad

indiferència /in.di.feˈɾɛn.si.a/ /in.di.fəˈɾɛn.si.ə/ n fem
ligegyldighed

indigne /inˈdiŋ.ne/ /inˈdiŋ.nə/ /inˈdiɡ.ne/ adj masc
uværdig
Que no té mèrit ni disposició per alguna cosa.

individu /in.diˈvi.ðu/ /in.diˈvi.ðu/ /in.diˈβi.ðu/ n masc
individ
Persona membre d'un grup social, comunitat.

individual /in.di.vi.ðuˈaɫ/ /in.di.vi.ðuˈaɫ/ /in.di.βi.ðuˈaɫ/ adj
individuel
Propi de l'individu o que li pertany.

individualització n fem
individualisering

indoeuropeu /ˌin.do.ew.ɾoˈpɛw/ /ˌin.do.əw.ɾoˈpɛw/ /ˌin.du.əw.ɾuˈpɛw/ adj masc
indoeuropæisk

indonesi /in.doˈnɛ.zi/ /in.duˈnɛ.zi/ adj masc
indonesisk
Originari, pertanyent o relatiu a Indonèsia.

indonesi /in.doˈnɛ.zi/ /in.duˈnɛ.zi/ n masc
indonesisk
Natural d'Indonèsia.
(només singular) Llengua pròpia d'Indonèsia que pertany al grup malaiopolinesi i deriva del malai.

industrial /in.dus.tɾiˈaɫ/ adj
industriel
Relatiu o pertanyent a la indústria.

industrial /in.dus.tɾiˈaɫ/ n neut
industriel
Individu que es dedica a la indústria, especialment en l'àmbit empresarial.

industrialitzar /in.dus.tɾi.a.ɫiˈd͡za/ /in.dus.tɾi.a.ɫiˈza/ /in.dus.tɾi.a.ɫiˈzaɾ/ /in.dus.tɾi.ə.ɫiˈd͡za/ v
industrialisere

indústria /inˈdus.tɾi.a/ /inˈdus.tɾi.ə/ n fem
industri

inert /iˈnɛrt/ adj
træg

inevitable /i.ne.viˈta.bɫe/ /i.ne.βiˈta.βɫe/ /i.ne.βiˈtab.bɫe/ /i.nə.viˈtab.bɫə/ /i.nə.βiˈta.βɫə/ /i.nə.βiˈtab.bɫə/ adj
uundgåelig

infame /iɱˈfa.me/ /iɱˈfa.mə/ adj
berygtet
que no té honra, crèdit o estimació.
molt dolent, menyspreable.

infanteria /iɱ.fan.teˈɾi.a/ /iɱ.fən.təˈɾi.ə/ n fem
infanteri

infantil /iɱ.fanˈtiɫ/ /iɱ.fənˈtiɫ/ adj
barn
Relatiu o pertanyent a l'infant, al nen.

infecció /iɱ.fek.siˈo/ /iɱ.fək.siˈo/ n fem
infektion

infectar /iɱ.fekˈta/ /iɱ.fekˈtaɾ/ /iɱ.fəkˈta/ v
smitte

infeliç /iɱ.feˈɫis/ /iɱ.fəˈɫis/ adj
ulykkelig
Que no és feliç.

infermer /iɱ.ferˈme/ /iɱ.feɾˈmeɾ/ n masc
sygeplejerske

infern /iɱˈfɛrn/ n masc
helvede
(normalment incomptable) En diverses religions primitives, lloc al subsol on feien vida els esperits dels morts.
(normalment incomptable) En el judaisme, el cristianisme i l'islam, lloc on passen penes i són castigats les ànimes dels difunts que en vida van pecar greument.

infidel /iɱ.fiˈðɛɫ/ adj
utro
No fidel.
Que manté una relació amorosa amb una persona fora de la parella.

infinitiu n masc
infinitiv

inflació /iɱ.fɫa.siˈo/ n fem
inflation

inflamació /iɱ.fɫa.ma.siˈo/ /iɱ.fɫə.mə.siˈo/ n fem
betændelse

inflar /iɱˈfɫa/ /iɱˈfɫaɾ/ v
svulme
Omplir de vent alguna cosa.
(per metonímia) Ensuperbir, exagerar.
(pronominal) Elevar-se alguna part del cos per ferida o cop, o per haver-hi acudit algun tumor.

influenciar /iɱ.fɫu.en.siˈa/ /iɱ.fɫu.en.siˈaɾ/ /iɱ.fɫu.ən.siˈa/ v
påvirke

influir /iɱ.fɫuˈi/ /iɱ.fɫuˈiɾ/ v
påvirke
Causar efectes de forma indirecta.

influència /iɱ.fɫuˈɛn.si.a/ n fem
indflydelse påvirkning
Acció i efecte d'influir.
indflydelse
(metonímia) Intervenció que algú té en algun negoci per la seva autoritat, valiment i persuasió.

informació /iɱ.foɾ.ma.siˈo/ /iɱ.foɾ.mə.siˈo/ /iɱ.fur.mə.siˈo/ n fem
information informationer
Acció i efecte d'informar o informar-se.

informar /iɱ.forˈma/ /iɱ.foɾˈma/ /iɱ.foɾˈmaɾ/ /iɱ.furˈma/ v
informere
Donar informes o notícies d'alguna cosa.

informe /iɱˈfor.mə/ /iɱˈfoɾ.me/ n masc
rapport
Notícia o instrucció que es dóna d'alguna cosa.

informàtica /iɱ.foɾˈma.ti.ka/ /iɱ.foɾˈma.ti.kə/ /iɱ.furˈma.ti.kə/ n fem
datalogi informatik
Conjunt de ciències, tècniques o activitats que permeten el tractament automatitzat d'informació amb ordinadors

infraestructura /ˌiɱ.fɾa.es.tɾukˈtu.ɾa/ /ˌiɱ.fɾəs.tɾukˈtu.ɾə/ n fem
infrastruktur

infància /iɱˈfan.si.a/ /iɱˈfan.si.ə/ n fem
barndom

ingredient /iŋ.ɡɾe.ðiˈen/ /iŋ.ɡɾe.ðiˈent/ /iŋ.ɡɾə.ðiˈen/ /iŋ.ɡɾə.ðiˈent/ n masc
ingrediens

inhalar /i.naˈɫa/ /i.naˈɫaɾ/ /i.nəˈɫa/ v
inhalere

inherent /i.neˈɾen/ /i.neˈɾent/ /i.nəˈɾen/ /i.nəˈɾent/ adj
iboende

inhumà /i.nuˈma/ adj
inhuman

inicialitzar /i.ni.si.a.ɫiˈd͡za/ /i.ni.si.a.ɫiˈza/ /i.ni.si.a.ɫiˈzaɾ/ /i.ni.si.ə.ɫiˈd͡za/ v
initialisere

iniciar /i.ni.siˈa/ /i.ni.siˈaɾ/ v
begynde
Donar inici o principi a alguna cosa.

iniciativa /i.ni.si.aˈti.va/ /i.ni.si.aˈti.βa/ /i.ni.si.əˈti.və/ /i.ni.si.əˈti.βə/ n fem
initiativ

injecció /iɲ.d͡ʒek.siˈo/ /iɲ.ʒək.siˈo/ n fem
indsprøjtning

injust /iɲˈd͡ʒust/ /iɲˈʒust/ adj masc
ufin

innocent /in.noˈsen/ /in.noˈsent/ /in.nuˈsen/ adj
uskyldig
Pur, sense malícia o falta.

innovació /in.no.va.siˈo/ /in.no.və.siˈo/ /in.no.βa.siˈo/ /in.nu.və.siˈo/ /in.nu.βə.siˈo/ n fem
innovation

innovador /in.no.vaˈðoɾ/ /in.no.vəˈðo/ /in.no.βaˈðo/ /in.no.βaˈðoɾ/ /in.nu.vəˈðo/ /in.nu.βəˈðo/ adj masc
nyskabende
Que innova.

innovar /in.noˈva/ /in.noˈvaɾ/ /in.noˈβa/ /in.nuˈva/ /in.nuˈβa/ v
forny

inoblidable /i.no.bɫiˈða.bɫe/ /i.no.bɫiˈðab.bɫə/ /i.no.βɫiˈða.βɫe/ /i.no.βɫiˈðab.bɫe/ /i.nu.bɫiˈðab.bɫə/ /i.nu.βɫiˈða.βɫə/ /i.nu.βɫiˈðab.bɫə/ adj
uforglemmelig

inquiet /iŋ.kiˈet/ adj masc
urolig
Que no està quiet.
Que està desassossegat per alguna agitació de l'ànima.

insecte /inˈsɛk.te/ /inˈsɛk.tə/ n masc
insekt
Animal invertebrat molt petit, en comparació als mamífers. Pertany de la classe dels artròpodes i dins en la superclasse dels hexàpodes.

insegur /in.seˈɣu/ /in.seˈɣuɾ/ /in.səˈɣu/ adj masc
usikker

inserció /in.seɾ.siˈo/ /in.sər.siˈo/ n fem
indkast

insinuació /in.si.nu.a.siˈo/ /in.si.nu.ə.siˈo/ n fem
insinuation

insistir /in.sisˈti/ /in.sisˈtiɾ/ v
insistere

inspiració /ins.pi.ɾa.siˈo/ /ins.pi.ɾə.siˈo/ n fem
inspiration
Desfermament de la creativitat, la idea original d'una obra d'art o el detonant que fa que quelcom es torni estètic.

inspirar /ins.piˈɾa/ /ins.piˈɾaɾ/ v
inspirere
Infondre en altre alguna cosa com ànim, valor.

instal·lar /ins.taɫˈɫa/ /ins.taɫˈɫaɾ/ /ins.taˈɫa/ /ins.təɫˈɫa/ /ins.təˈɫa/ v
indrette
Muntar alguna cosa en un lloc determinat.

instant /insˈtan/ /insˈtant/ n masc
øjeblikkelig

instint /insˈtin/ /insˈtint/ n masc
instinkt

institucionalitzar /ins.ti.tu.si.o.na.ɫiˈd͡za/ /ins.ti.tu.si.o.na.ɫiˈza/ /ins.ti.tu.si.o.na.ɫiˈzaɾ/ /ins.ti.tu.si.o.nə.ɫiˈd͡za/ /ins.ti.tu.si.u.nə.ɫiˈd͡za/ v
institutionalisere

institució /ins.ti.tu.siˈo/ n fem
institution

institució educativa n fem
uddannelsesinstitution

instrucció /ins.tɾuk.siˈo/ n fem
vejledning

instructor n masc
instruktør

instruir /ins.tɾuˈi/ /ins.tɾuˈiɾ/ v
anvise
Ensenyar, adoctrinar.

instrument /ins.tɾuˈmen/ /ins.tɾuˈment/ n masc
instrument
Objecte fabricat que serveix d'eina per a fer una cosa.
instrument værktøj
Cadascun dels objectes destinats a produir música.

insulina /in.suˈɫi.na/ /in.suˈɫi.nə/ n fem
insulin

insult /inˈsuɫ/ /inˈsuɫt/ n masc
fornærmelse

insultant /in.suɫˈtan/ /in.suɫˈtant/ adj
fornærmelig
Que insulta.

insultar /in.suɫˈta/ /in.suɫˈtaɾ/ v
fornærme

insurgent /in.surˈd͡ʒen/ /in.surˈʒen/ /in.suɾˈd͡ʒen/ /in.suɾˈd͡ʒent/ /in.suɾˈʒent/ adj
oprører
Que s'insurgeix, es revolta.

insípid /inˈsi.pit/ adj masc
smagløs

intacte /inˈtak.te/ /inˈtak.tə/ adj masc
intakt

intel·lecte /in.teɫˈɫɛk.te/ /in.teˈɫɛk.te/ /in.təɫˈɫɛk.tə/ /in.təˈɫɛk.tə/ n masc
intellekt

intel·ligent /in.te.ɫiˈd͡ʒen/ /in.te.ɫiˈʒen/ /in.teɫ.ɫiˈd͡ʒent/ /in.teɫ.ɫiˈʒen/ /in.tə.ɫiˈʒen/ /in.təɫ.ɫiˈʒen/ /in.təɫ.ɫiˈʒent/ adj
intelligent

intel·ligència /in.te.ɫiˈd͡ʒɛn.si.a/ /in.te.ɫiˈʒɛn.si.a/ /in.teɫ.ɫiˈd͡ʒɛn.si.a/ /in.teɫ.ɫiˈʒɛn.si.a/ /in.təɫ.ɫiˈʒɛn.si.ə/ n fem
intelligens
(no comptable) Capacitat d'entendre o aprendre; habilitat per resoldre problemes; saviesa, coeficient intel·lectual.

intel·ligència artificial n fem
kunstig intelligens

intel·ligència emocional n fem
følelsesmæssig intelligens

intenció /in.ten.siˈo/ /in.tən.siˈo/ n fem
hensigt

intensificar /in.ten.si.fiˈka/ /in.ten.si.fiˈkaɾ/ /in.tən.si.fiˈka/ v
intensivere

intensitat /in.ten.siˈtat/ /in.tən.siˈtat/ n fem
intensitet

intent /inˈten/ /inˈtent/ n masc
forsøg
Acció i efecte d'intentar.

intentar /in.tenˈta/ /in.tenˈtaɾ/ /in.tənˈta/ v
forsøge
Tenir l'ànim de fer alguna cosa.

interacció /ˌin.te.ɾak.siˈo/ /ˌin.tə.ɾək.siˈo/ n fem
interaktion

interactiu /ˌin.te.ɾakˈtiw/ /ˌin.tə.ɾəkˈtiw/ adj masc
interaktiv

intercalar /in.ter.kaˈɫa/ /in.teɾ.kaˈɫa/ /in.teɾ.kaˈɫaɾ/ /in.tər.kəˈɫa/ /in.tər.kəˈɫar/ adj
indskudt
Allò que s'intercala.

intercalar /in.ter.kaˈɫa/ /in.teɾ.kaˈɫa/ /in.teɾ.kaˈɫaɾ/ /in.tər.kəˈɫa/ /in.tər.kəˈɫar/ v
indføje
Interposar o col·locar un element entre altres d'una sèrie.

intercanvi /in.terˈkam.bi/ /in.teɾˈkam.bi/ /in.teɾˈkaɱ.vi/ /in.təɾˈkaɱ.vi/ n masc
bytte

interessant /in.te.ɾeˈsan/ /in.te.ɾeˈsant/ /in.tə.ɾəˈsan/ /in.tə.ɾəˈsant/ adj
interessant
Que interessa.

interessar /in.te.ɾeˈsa/ /in.te.ɾeˈsaɾ/ /in.tə.ɾəˈsa/ v
interessere
Convenir, ser útil, suscitar interès.

interessat /in.te.ɾeˈsat/ /in.tə.ɾəˈsat/ adj masc
interesseret
Que es deixa dominar per l'interès.

interessat /in.te.ɾeˈsat/ /in.tə.ɾəˈsat/ n masc
interesseret
Qui es deixa dominar per l'interès.

interfix /in.teɾˈfiks/ /in.tərˈfiks/ n masc
interfiks

interfície gràfica d'usuari /in.teɾˌfi.si.eˌɣɾa.fi.ka.ðu.zuˈa.ɾi/ n fem
grafisk brugerflade

interjecció /in.teɾ.d͡ʒek.siˈo/ /in.tər.ʒək.siˈo/ n fem
udråbsord

interlingua /in.teɾˈɫiŋ.ɡwa/ /in.tərˈɫiŋ.ɡwə/ n masc
interlingua

intermitent /in.ter.miˈten/ /in.teɾ.miˈten/ /in.teɾ.miˈtent/ /in.tər.miˈten/ /in.təɾ.miˈtent/ n masc
blinklys
Llum intermitent, especialment d'un vehicle.

intern /inˈtɛrn/ adj masc
indvendig
ocult a l'interior

internacional /in.teɾ.na.si.oˈnaɫ/ /in.tər.nə.si.uˈnaɫ/ /in.təɾ.nə.si.oˈnaɫ/ adj
international

internat /in.teɾˈnat/ /in.tərˈnat/ n masc
kostskole

interpolar /in.ter.poˈɫa/ /in.teɾ.poˈɫa/ /in.teɾ.poˈɫaɾ/ /in.tər.puˈɫa/ /in.təɾ.poˈɫa/ v
interpolere
Interposar una cosa entre altres que són ordenades.
Afegir, inserir notes, addicions i text nou en escrits d'altres.
(matemàtiques) Efectuar la funció matemàtica de la interpolació.

interpretació /in.teɾ.pɾe.ta.siˈo/ /in.tər.pɾə.tə.siˈo/ n fem
tolkning

interrogar /in.te.roˈɣa/ /in.te.roˈɣaɾ/ /in.tə.roˈɣa/ /in.tə.ruˈɣa/ v
afhøre
Preguntar formalment, amb una sèrie de preguntes.

interrompre /in.teˈrom.pɾe/ /in.təˈrom.pɾə/ v
afbryde

interseccionalitat /in.teɾ.sek.si.o.na.ɫiˈtat/ /in.tər.sək.si.u.nə.ɫiˈtat/ /in.təɾ.sək.si.o.nə.ɫiˈtat/ n fem
intersektionalitet

intersecció /in.teɾ.sek.siˈo/ /in.tər.sək.siˈo/ n fem
fællesmængde

intervencionista /in.ter.βen.si.oˈnis.ta/ /in.ter.βen.si.oˈnis.te/ /in.teɾ.ven.si.oˈnis.ta/ /in.teɾ.ven.si.oˈnis.te/ /in.teɾ.βen.si.oˈnis.ta/ /in.teɾ.βen.si.oˈnis.te/ /in.tər.bən.si.uˈnis.tə/ /in.tər.vən.si.uˈnis.tə/ /in.təɾ.vən.si.oˈnis.tə/ adj
interventionist

intervenció /in.ter.βen.siˈo/ /in.teɾ.ven.siˈo/ /in.teɾ.βen.siˈo/ /in.tər.bən.siˈo/ /in.təɾ.vən.siˈo/ n fem
indblandning

intervertir /in.ter.βerˈti/ /in.teɾ.veɾˈtiɾ/ /in.teɾ.βeɾˈti/ /in.tər.bərˈti/ /in.təɾ.vəɾˈti/ v
ombytte

interès /in.teˈɾes/ /in.təˈɾes/ /in.təˈɾɛs/ n masc
interesse rente
Sentiment que alguna cosa desvetlla en nosaltres, el qual ens mou a prestar-li una atenció especial, a ésser-hi favorables o desfavorables.
rente interesse
Guany que dona a algú un capital que ha prestat o que li deuen.

intestí /in.tesˈti/ n masc
tarm

intimidar /in.ti.miˈða/ /in.ti.miˈðaɾ/ v
skræmme

intransitiu /in.tɾan.ziˈtiw/ /in.tɾən.ziˈtiw/ adj masc
intransitiv
Que no passa d'un a un altre, contrari a transitiu.
(gramàtica) Dit d'un verb, que no accepta complement directe.

intravenós /in.tɾa.veˈnos/ /in.tɾa.βeˈnos/ /in.tɾə.vəˈnos/ /in.tɾə.βəˈnos/ adj masc
intravenøs

intriga /inˈtɾi.ɣa/ /inˈtɾi.ɣə/ n fem
intrige

intrigar /in.tɾiˈɣa/ /in.tɾiˈɣaɾ/ v
intrigere

introducció /in.tɾo.ðuk.siˈo/ /in.tɾu.ðuk.siˈo/ n fem
introduktion
(literatura) Secció inicial el propòsit principal de la qual és contextualitzar el text font o ressenyat que està exposat a continuació, en general en forma de cos o desenvolupament del tema, i posteriorment com a conclusions.

intuïció n fem
intuition

intèrpret /inˈtɛr.pɾət/ /inˈtɛɾ.pɾet/ n neut
tolk
El qui interpreta el que algú ha dit i ho transmet en un altre idioma.
(teatre) El qui expressa el que hi ha escrit, respecte a un personatge, en una obra teatral.
(música) El qui interpreta el que hi ha escrit en una partitura musical, respecte d'un instrument.

inundació /i.nun.da.siˈo/ n fem
oversvømmelse

inundar /i.nunˈda/ /i.nunˈdaɾ/ v
oversvømme

inusual /i.nu.zuˈaɫ/ adj
usædvanlig

invasió n fem
invasion
(voleibol, bàdminton) Acció de traspassar els límits del camp propi amb qualsevol part del cos o bé amb la raqueta.

invenció /im.ben.siˈo/ /im.bən.siˈo/ /iɱ.ven.siˈo/ /iɱ.vən.siˈo/ n fem
opfindelse

inventar /im.benˈta/ /im.bənˈta/ /iɱ.venˈtaɾ/ /iɱ.vənˈta/ v
opfinde
Crear una cosa del no res.

inventor /im.benˈto/ /im.benˈtoɾ/ /im.bənˈto/ /iɱ.venˈtoɾ/ /iɱ.vənˈto/ adj masc
opfinder
Que inventa, que fa invencions.

inventor /im.benˈto/ /im.benˈtoɾ/ /im.bənˈto/ /iɱ.venˈtoɾ/ /iɱ.vənˈto/ n masc
opfinder
Persona que fa invencions.

inversió /im.ber.siˈo/ /im.beɾ.siˈo/ /im.bər.siˈo/ /iɱ.veɾ.siˈo/ /iɱ.vəɾ.siˈo/ n fem
investering
Acció de destinar uns diners a un negoci o en una despesa que més endavant portarà profit.

invertir /im.berˈti/ /im.beɾˈti/ /im.bərˈti/ /iɱ.veɾˈtiɾ/ /iɱ.vəɾˈti/ v
investere
(economia) Esmerçar, emprar els cabals.

investigació /im.bes.ti.ɣa.siˈo/ /iɱ.ves.ti.ɣa.siˈo/ /iɱ.vəs.ti.ɣə.siˈo/ n fem
efterforskning undersøgelse
Procés de cercar el coneixement d’alguna cosa examinant dades o proves.

investigar /im.bes.tiˈɣa/ /im.bəs.tiˈɣa/ /iɱ.ves.tiˈɣaɾ/ /iɱ.vəs.tiˈɣa/ v
undersøge

invisible /im.biˈzi.βɫe/ /im.biˈzi.βɫə/ /im.biˈzib.bɫe/ /im.biˈzib.bɫə/ /iɱ.viˈzi.bɫe/ /iɱ.viˈzib.bɫə/ adj
usynlig

invitació /im.bi.ta.siˈo/ /im.bi.tə.siˈo/ /iɱ.vi.ta.siˈo/ /iɱ.vi.tə.siˈo/ n fem
invitation

invitar /im.biˈta/ /iɱ.viˈta/ /iɱ.viˈtaɾ/ v
indbyde

invocar /im.boˈka/ /im.buˈka/ /iɱ.voˈka/ /iɱ.voˈkaɾ/ /iɱ.vuˈka/ v
anråbe

inútil /iˈnu.tiɫ/ adj
nytteløs
Que no és útil, que no serveix per a un propòsit donat.

iode /ˈjɔ.ðə/ n masc
jod

iogurt /joˈɣuɾt/ /juˈɣurt/ n masc
jogurt yoghurt

ionitzar /i.o.niˈd͡za/ /i.o.niˈza/ /i.o.niˈzaɾ/ /i.u.niˈd͡za/ v
ionisere

iranià /i.ɾa.niˈa/ /i.ɾə.niˈa/ adj masc
iraner
Relatiu o pertanyent a l’Iran o la seva llengua.

iranià /i.ɾa.niˈa/ /i.ɾə.niˈa/ n masc
iraner
Persona que habita o és originària de l’Iran.
(masculí singular) irànic

iraquià /i.ɾa.kiˈa/ /i.ɾə.kiˈa/ adj masc
iraker
Relatiu o pertanyent a l’Iraq.

iraquià /i.ɾa.kiˈa/ /i.ɾə.kiˈa/ n masc
iraker
Persona que habita o és originària de l’Iraq.

iridi n masc
iridium

iris /ˈi.ɾis/ n masc
regnbuehinden
(anatomia) Membrana contràctil de l'ull que conté la pupil·la, que pot ser de diferents colors.

irlandès /ir.ɫənˈdɛs/ /iɾ.ɫanˈdes/ /iɾ.ɫənˈdəs/ adj masc
irer
Relatiu o pertanyent a Irlanda, als seus habitants o a la llengua irlandesa.

irlandès /ir.ɫənˈdɛs/ /iɾ.ɫanˈdes/ /iɾ.ɫənˈdəs/ n masc
irer
Originari d'Irlanda.

ironia /i.ɾoˈni.a/ /i.ɾoˈni.ə/ /i.ɾuˈni.ə/ n fem
ironi

irracional /i.ra.si.oˈnaɫ/ /i.rə.si.oˈnaɫ/ /i.rə.si.uˈnaɫ/ adj
irrational
Mancat de raó.

irracional /i.ra.si.oˈnaɫ/ /i.rə.si.oˈnaɫ/ /i.rə.si.uˈnaɫ/ n masc
irrational

irregular /i.re.ɣuˈɫaɾ/ /i.rə.ɣuˈɫa/ /i.rə.ɣuˈɫar/ adj
uregelmæssig

irrigar /i.riˈɣa/ /i.riˈɣaɾ/ v
vande

irònic adj masc
ironisk

islam /izˈɫam/ n masc
islam

islamofòbia /iz.ɫa.moˈfɔ.bi.a/ /iz.ɫə.moˈfɔ.bi.ə/ /iz.ɫə.muˈfɔ.bi.ə/ /iz.ɫə.muˈfɔ.βi.ə/ n fem
islamofobi

islandès /iz.ɫənˈdəs/ /iz.ɫənˈdɛs/ adj masc
islandsk
Relatiu a Islàndia, als seus habitants o a la seva llengua.

islandès /iz.ɫənˈdəs/ /iz.ɫənˈdɛs/ n masc
islænding
Habitant d'Islàndia.
islandsk
(masculí singular) Llengua escandinava occidental parlada a Islàndia.

isquèmia /isˈkɛ.mi.a/ /isˈkɛ.mi.ə/ n fem
iskæmi

israelianopalestí /iz.ra.e.ɫiˌa.no.pa.ɫesˈti/ /iz.rə.e.ɫiˌa.no.pə.ɫəsˈti/ /iz.rə.e.ɫiˌa.nu.pə.ɫəsˈti/ adj masc
israelsk-palæstinensiske

israelià /iz.ra.e.ɫiˈa/ adj masc
israeler
Relatiu o pertanyent a Israel.

israelià /iz.ra.e.ɫiˈa/ n masc
israeler
Persona que habita o és originària d'Israel.

istme /ˈiz.me/ /ˈiz.mə/ n masc
landtange tange

isòtop n masc
isotop

italià /i.tə.ɫiˈa/ adj masc
italiensk
Relatiu a Itàlia, la cultura, la gent o la llengua.

italià /i.tə.ɫiˈa/ n masc
italiensk
Habitant d'Itàlia.
(només singular) Llengua romànica parlada a Itàlia i part de Suïssa principalment on és oficial.

iterbi n masc
ytterbium

itri n masc
yttrium

iàmbic /ˈjam.bik/ adj masc
jambisk

ió /iˈo/ n masc
ion

ja /ˈd͡ʒa/ /ˈja/ adv
allerede
Des d’abans, en un moment anterior.

jaciment /d͡ʒa.siˈmen/ /d͡ʒa.siˈment/ /ʒə.siˈmen/ /ʒə.siˈment/ n masc
aflejring

jade /ˈd͡ʒa.ðe/ /ˈʒa.ðə/ n masc
jade

jaguar /ʒəˈɣwar/ n masc
jaguar

jamaicà /ʒə.məjˈka/ adj masc
jamaicansk
Relatiu o pertanyent a Jamaica.

jamaicà /ʒə.məjˈka/ n masc
jamaicansk
Persona que habita o és originària de Jamaica.

japonesitat /d͡ʒa.po.ne.ziˈtat/ /ʒə.po.nə.ziˈtat/ /ʒə.pu.nə.ziˈtat/ n fem
japanskhed

japonès /d͡ʒa.poˈnes/ /ʒə.poˈnəs/ /ʒə.puˈnɛs/ adj masc
japansk
Relatiu o pertanyent al Japó.

japonès /d͡ʒa.poˈnes/ /ʒə.poˈnəs/ /ʒə.puˈnɛs/ n masc
japansk
(només singular) Idioma parlat al Japó.

jaqueta /d͡ʒaˈke.ta/ /ʒəˈkə.tə/ /ʒəˈkɛ.tə/ n fem
jakke

jardiner /d͡ʒar.ðiˈne/ /d͡ʒaɾ.ðiˈneɾ/ /ʒər.diˈne/ n masc
gartner
(professions) Persona que es dedica a la jardineria, com a afició o com a ofici remunerat.

jardí /d͡ʒaɾˈði/ n masc
have
Conjunt de plantes col·locades d'una manera determinada per una persona dins un espai delimitat.

jazz /ˈd͡ʒas/ /ˈʒas/ n masc
jazz

jerarquia /d͡ʒe.ɾaɾˈki.a/ /ʒə.ɾərˈki.ə/ n fem
hierarki

jeremiada /d͡ʒe.ɾe.miˈa.ða/ /ʒə.ɾə.miˈa.ðə/ n fem
jeremiade

jeroglífic /d͡ʒe.ɾoˈɣɫi.fik/ /ʒə.ɾuˈɣɫi.fik/ n masc
hieroglyf
Caràcter usat en l'escriptura dels antics egipcis.

jesuïta /d͡ʒe.zuˈi.ta/ adj
jesuit

jeure /ˈd͡ʒɛw.ɾe/ v
ligge
(oriental) Estar estirat, ja sigui al terra o al llit.

jo /ˈjo/ /ˈjɔ/ n masc
jeg
Identitat de l'ésser.

jo /ˈjo/ /ˈjɔ/ pronoun
jeg
Pronom tònic de primera persona del singular.

joc /ˈd͡ʒok/ /ˈd͡ʒɔk/ /ˈʒok/ n masc
spil leg
Activitat física o mental que té com a finalitat l'entreteniment i la diversió dels qui el practiquen.
(esports de pilota) Manera d'un esportista o un equip de practicar un esport de pilota determinat.
(esports de pilota) Conjunt complet de les accions de joc executades per tots els adversaris o tots els equips adversaris en el transcurs d'una part d'un partit o una partida o bé en el transcurs de tot un partit o tota una partida.
(tennis) Cadascuna de les divisions d'un set, formades per una successió d'intercanvis de cops fins que un dels adversaris o de les parelles adversàries arriba a un mínim de quatre punts amb dos punts de diferència.

joc d'ordinador /ˌd͡ʒɔɡ.dor.ni.naˈðo/ /ˌʒɔɡ.doɾ.ni.nəˈðo/ /ˌʒɔɡ.dur.ni.nəˈðo/ n masc
computerspil

joc de paraules n masc
ordspil

joc de rol n masc
rollespil
Tècnica de dinàmica de grup amb finalitat lúdica, educativa o terapèutica que consisteix en la dramatització de situacions imaginàries però representatives de la realitat.
(videojocs) Videojoc en què es crea un personatge jugador a partir d'uns trets definits prèviament, les habilitats del qual es van desenvolupant d'acord amb l'experiència acumulada a mesura que avança la història.

joguina /d͡ʒoˈɣi.na/ /d͡ʒuˈɣi.na/ /ʒoˈɣi.nə/ /ʒuˈɣi.nə/ n fem
legetøj

joia /ˈd͡ʒɔ.ja/ /ˈd͡ʒɔ.jɔ/ n fem
juvel
Peça de decoració, normalment per adorn personal, feta amb materials preciosos: pedres precioses, metalls preciosos (or, argent, platí), corall, etc.

joier /d͡ʒoˈje/ /d͡ʒoˈjeɾ/ /ʒoˈje/ /ʒuˈje/ n masc
juveler guldsmed
Persona que té per ofici fer joies o vendre-les.

jonc /ˈd͡ʒoŋ/ /ˈd͡ʒoŋk/ /ˈʒoŋ/ /ˈʒoŋk/ n masc
siv
Gènere de plantes de la família de les juncàcies (Juncus sp).

jordà /ʒoɾˈða/ /ʒurˈda/ /ʒurˈða/ adj masc
jordansk
Relatiu o pertanyent a Jordània.

jordà /ʒoɾˈða/ /ʒurˈda/ /ʒurˈða/ n masc
jordansk
Persona que habita o és originària de Jordània.

jorn /ˈd͡ʒoɾn/ /ˈʒorn/ n masc
dag

jornada /d͡ʒoɾˈna.ða/ /ʒoɾˈna.ðə/ /ʒurˈna.ðə/ n fem
døgn

jou /ˈd͡ʒɔw/ n masc
åg
(agricultura) Aparell de fusta o de ferro que s'utilitza per unir en paral·lel dos animals de tir a un carro o a un aladre, amb certa curvatura on encaixa el llom de l'animal.

jove /ˈd͡ʒo.ve/ /ˈd͡ʒo.βe/ /ˈʒo.və/ adj
ung
En general referit a qualsevol cosa, que té poc temps des que es va crear.

jove /ˈd͡ʒo.ve/ /ˈd͡ʒo.βe/ /ˈʒo.və/ n neut
ung
Persona d'una edat entre l'adolescència (de vegades incloent-la) i l'edat adulta.

joventut /d͡ʒo.venˈtut/ /d͡ʒo.βenˈtut/ /ʒo.vənˈtut/ /ʒu.vənˈtut/ n fem
ungdom

jubilació n fem
pensionering

jubilar /d͡ʒu.biˈɫaɾ/ /d͡ʒu.βiˈɫa/ /ʒu.βiˈɫa/ v
gå på pension

judaisme /d͡ʒu.ðaˈiz.me/ n masc
jødedom

judes /ˈd͡ʒu.ðes/ /ˈʒu.ðəs/ n masc
judas

judo /ˈd͡ʒu.ðo/ /ˈʒu.ðo/ /ˈʒu.ðu/ n masc
judo

jueu /d͡ʒuˈew/ /d͡ʒuˈɛw/ /ʒuˈɛw/ adj masc
jødisk
Pertanyent o relatiu a l'antiga Israel o als seus descendents o a la seva religió.

jueu /d͡ʒuˈew/ /d͡ʒuˈɛw/ /ʒuˈɛw/ n masc
jøde
Seguidor de la religió del judaisme.

jugador /d͡ʒu.ɣaˈðo/ /d͡ʒu.ɣaˈðoɾ/ /ʒu.ɣəˈðo/ n masc
spiller

jugador d'esquaix n masc
squashspiller

jugador de rugbi n masc
rugbyspiller

jugador de tennis de taula n masc
bordtennisspiller

jugador de voleibol n masc
volleyballspiller

jugar /d͡ʒuˈɣa/ /d͡ʒuˈɣaɾ/ v
lege
Divertir-se duent a terme una activitat, usualment en un marc de regles que creen un petit món al marge de la realitat.

juliol /d͡ʒu.ɾiˈɔɫ/ /ʒu.ɾiˈɔɫ/ n masc
juli
Setè mes de l'any.

julivert /d͡ʒu.ɫiˈvɛɾt/ /d͡ʒu.ɫiˈβɛrt/ /d͡ʒu.ɫiˈβɛɾt/ /ʒu.ɫiˈvɛɾt/ n masc
persille

jungla /ˈd͡ʒuŋ.ɡɫa/ /ˈʒuŋ.ɡɫə/ n fem
jungle

junt /ˈd͡ʒun/ /ˈd͡ʒunt/ /ˈʒun/ /ˈʒunt/ adj masc
sammen
Al mateix temps.

junt /ˈd͡ʒun/ /ˈd͡ʒunt/ /ˈʒun/ /ˈʒunt/ adv
sammen

juny /ˈd͡ʒun/ /ˈʒuɲ/ n masc
juni
Sisè mes de l'any.

jurament /d͡ʒu.ɾaˈmen/ /d͡ʒu.ɾaˈment/ /ʒu.ɾəˈmen/ /ʒu.ɾəˈment/ n masc
ed

jurar /d͡ʒuˈɾa/ /d͡ʒuˈɾaɾ/ /ʒuˈɾa/ v
sværge

jurat /d͡ʒuˈɾat/ /ʒuˈɾat/ n masc
jury

just /ˈd͡ʒust/ adj masc
helt
Conforme segons justícia i raó.
nøjagtig
Ajustat a una altra cosa, igual en pes, mida o mesura.

just /ˈd͡ʒust/ adv
helt

justa /ˈd͡ʒus.ta/ /ˈʒus.tə/ n fem
dyst

justar /d͡ʒusˈta/ /d͡ʒusˈtaɾ/ /ʒusˈta/ v
duellere

justificar /d͡ʒus.ti.fiˈka/ /d͡ʒus.ti.fiˈkaɾ/ /ʒus.ti.fiˈka/ v
begrunde
Provar la innocència d'algú o la justícia d'alguna cosa.
(religió) Donar Déu la gràcia, fer just a l'home.
(impremta) Igualar les ratlles de una plana segons la mida exacta.

justícia /d͡ʒusˈti.si.a/ n fem
ret retfærdighed

jutge /ˈd͡ʒu.d͡ʒe/ n neut
dommer

jutjar /d͡ʒuˈd͡ʒa/ /d͡ʒuˈd͡ʒaɾ/ /ʒuˈd͡ʒa/ v
dømme

jutjat /d͡ʒuˈd͡ʒat/ /ʒuˈd͡ʒat/ n masc
domstol

juxtaposar /d͡ʒuks.ta.poˈza/ /d͡ʒuks.ta.poˈzaɾ/ /ʒuks.tə.poˈza/ /ʒuks.tə.puˈza/ v
sammenligne

kafkià /kaf.kiˈa/ /kəf.kiˈa/ adj masc
kafkask
Corresponent o pertanyent a * Wikipedia tiene un artículo sobre Franz Kafka. o a la seva obra.

kan /ˈkan/ n masc
khan

kanarès /ka.naˈɾes/ /kə.nəˈɾəs/ /kə.nəˈɾɛs/ adj masc
kannada
Relatiu o pertanyent a la regió de Kanara o la llengua kanaresa.

kanarès /ka.naˈɾes/ /kə.nəˈɾəs/ /kə.nəˈɾɛs/ n masc
kannada
Persona que habita o és originària de la regió de Kanara.
(només singular) Llengua dravídica parlada principalment a l'estat de Karnataka.

karate /kaˈɾa.te/ /kəˈɾa.te/ n masc
karate

kazakh /kaˈzak/ /kəˈzak/ adj neut
kasakher
Relatiu o pertanyent al Kazakhstan, la seva ètnia o la seva llengua.

kazakh /kaˈzak/ /kəˈzak/ n neut
kasakher
Persona que habita o és originària del Kazakhstan.
(només singular) Llengua turquesa parlada principalment al Kazakhstan.

kirguís /kirˈɡis/ adj
kirgisisk
Relatiu o pertanyent al Kirguizstan o la seva llengua.

kirguís /kirˈɡis/ n neut
kirgisisk
Persona que habita o és originària del Kirguizstan.
(masculí) Llengua altaica parlada al Kirguizstan.

kiwi /ˈki.bi/ /ˈki.vi/ /ˈki.wi/ n masc
kiwi

koiné /kojˈne/ n fem
koine

ksi /ˈksi/ n fem
ksi

kurd adj masc
kurdisk
Relatiu o pertanyent al Kurdistan, als seus habitants o a la llengua kurda.

kurd n masc
kurdisk
(només singular) Llengua parlada al Kurdistan.

kuwaitià /ku.waj.tiˈa/ /ku.wəj.tiˈa/ adj masc
kuwaiter
Relatiu o pertanyent a Kuwait.

kuwaitià /ku.waj.tiˈa/ /ku.wəj.tiˈa/ n masc
kuwaiter
Persona que habita o és originària de Kuwait.

laberint /ɫa.beˈɾint/ /ɫa.βeˈɾin/ /ɫə.bəˈɾin/ /ɫə.bəˈɾint/ n masc
labyrint
Joc en el qual l'objectiu és realitzar un recorregut donades unes condicions sobre un circuit marcat i partint d'un lloc inicial. El més típic és que hi hagi una sola condició, la d'arribar a un destí concret. Pot tenir bifurcacions o bé ser un conjunt de camins diferents no connectats i sense bifurcacions dels quals només un connecta origen i destí; també pot ser una combinació d'ambdós.
Circuit complex sense bifurcacions. Típicament està destinat a ser recorregut per raons místiques mentre es van realitzant oracions o meditacions. També pot estar destinat a que quan l'intentin recorre els mals esperits es perdin. Sovint es troba representat en el terra d'algunes catedrals, en alguns relleus, en medalles i en monedes antigues.

labialitzar /ɫa.bi.a.ɫiˈzaɾ/ /ɫa.βi.a.ɫiˈd͡za/ /ɫa.βi.a.ɫiˈza/ /ɫə.βi.ə.ɫiˈd͡za/ v
labialisere

laboratori /ɫa.bo.ɾaˈtɔ.ɾi/ /ɫə.bo.ɾəˈtɔ.ɾi/ /ɫə.bu.ɾəˈtɔ.ɾi/ n masc
laboratorium

lacar /ɫaˈka/ /ɫaˈkaɾ/ /ɫəˈka/ v
lakere

lacrosse n masc
lacrosse

lacònic /ɫaˈkɔ.nik/ /ɫəˈkɔ.nik/ adj masc
kortfattet

laic /ˈɫajk/ adj masc
læg

lantani /ɫənˈta.ni/ n masc
lanthan

lapislàtzuli /ɫa.pizˈɫa.d͡zu.ɫi/ n masc
lapis lazuli

laringe /ɫaˈɾiɲ.d͡ʒe/ n fem
strubehoved

larva /ˈɫar.bə/ /ˈɫar.βa/ /ˈɫaɾ.va/ /ˈɫaɾ.və/ /ˈɫaɾ.βa/ n fem
larve

lasanya /ɫaˈza.ɲa/ n fem
lasagne

lasciu /ɫaˈsiw/ /ɫəsˈsiw/ adj masc
kåd

latitud /ɫa.tiˈtut/ /ɫə.tiˈtut/ n fem
breddegrad

lava /ˈɫa.va/ /ˈɫa.və/ /ˈɫa.βa/ /ˈɫa.βə/ n fem
lava

lavabo /ɫaˈva.bo/ /ɫaˈβa.βo/ /ɫəˈva.bo/ /ɫəˈva.bu/ n masc
toilet vask
Recipient per a contenir aigua amb la qual poder rentar-se la cara i les mans.
toilet
(per metonímia) Cambra d’una casa on hi ha una pica per a rentar-se i complir amb altres necessitats higièniques.

lavanda /ɫaˈvan.da/ /ɫaˈβan.da/ /ɫəˈvan.də/ /ɫəˈβan.də/ n fem
lavendel

lector /ɫekˈto/ /ɫekˈtoɾ/ adj masc
læser

lector /ɫekˈto/ /ɫekˈtoɾ/ n masc
læser
Persona que llegeix tot sol en silenci.
forlæser
Persones que llegeixen en veu alta davant d'una audiència.
lektør læser
Assessor en una editorial, que llegeix llibres i valora la seva possible publicació.

lectura /ɫekˈtu.ɾa/ n fem
læsning

legal /ɫeˈɣaɫ/ adj
lovlig legal

legalment /ɫeˌɣaɫˈmen/ /ɫeˌɣaɫˈment/ /ɫəˌɣaɫˈmen/ /ɫəˌɣaɫˈment/ adv
lovligt

legislar /ɫe.d͡ʒizˈɫa/ /ɫe.d͡ʒizˈɫaɾ/ /ɫe.ʒizˈɫa/ v
lovgive

legislatiu /ɫe.d͡ʒiz.ɫaˈtiw/ /ɫe.ʒiz.ɫaˈtiw/ /ɫə.ʒiz.ɫəˈtiw/ adj masc
lovgivende

legió /ɫe.d͡ʒiˈo/ /ɫe.ʒiˈo/ /ɫə.ʒiˈo/ n fem
legion

lema /ˈɫe.ma/ /ˈɫe.mə/ n masc
motto
(literatura) Argument, títol, epígraf o tema que precedeix una composició.
Paraules que acompanyen un emblema o divisa sintetitzant una idea.

lematitzar /ɫe.ma.tiˈd͡za/ /ɫe.ma.tiˈza/ /ɫe.ma.tiˈzaɾ/ /ɫə.mə.tiˈd͡za/ v
lemmatisere

lent /ˈɫen/ /ˈɫent/ adj masc
langsom
Que actua a poc a poc.

lent de contacte n fem
kontaktlinse

lentament /ˌɫen.taˈmen/ /ˌɫen.taˈment/ /ˌɫen.təˈmen/ /ˌɫen.təˈment/ adv
langsomt

lentitud /ɫen.tiˈtut/ /ɫən.tiˈtut/ n fem
langsomhed

lepra /ˈɫe.pɾa/ /ˈɫe.pɾə/ n fem
spedalskhed

leprós /ɫeˈpɾos/ /ɫəˈpɾos/ adj masc
spedalsk

leptó n masc
lepton

lesbiana /ɫez.biˈa.na/ /ɫəz.biˈa.nə/ n fem
lesbisk

lesbianisme /ɫez.bi.aˈniz.me/ /ɫəz.bi.əˈniz.mə/ n masc
lesbianisme

lesbià /ɫez.biˈa/ adj masc
lesbisk

lesió /ɫe.ziˈo/ /ɫə.ziˈo/ n fem
læsion

letargia /ɫe.taɾˈʒi.a/ /ɫə.təɾˈʒi.ə/ n fem
letargi

letó /ɫəˈto/ adj masc
letlandsk
Relatiu a Letònia o la seva llengua.

letó /ɫəˈto/ n masc
letlandsk
Individu de Letònia.
(masculí singular) Llengua bàltica pròpia de Letònia.

leucèmia /ɫewˈsɛ.mi.a/ n fem
leukæmi

leucòcit /ɫewˈkɔ.sit/ /ɫəwˈkɔ.sit/ n masc
leukocyt

lev /ˈɫɛf/ n masc
lev

lexema /ɫekˈse.ma/ /ɫəkˈsɛ.mə/ n masc
leksem

lexicalitzar /ɫek.si.ka.ɫiˈd͡za/ /ɫek.si.ka.ɫiˈza/ /ɫek.si.ka.ɫiˈzaɾ/ /ɫək.si.kə.ɫiˈd͡za/ v
leksikalisere

lexicografia /ɫek.si.ko.ɣɾaˈfi.a/ /ɫək.si.ko.ɣɾəˈfi.ə/ /ɫək.si.ku.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
leksikografi

lexicogràfic /ɫek.si.koˈɣɾa.fik/ /ɫək.si.koˈɣɾa.fik/ /ɫək.si.kuˈɣɾa.fik/ adj masc
leksikografisk

libació /ɫi.ba.siˈo/ /ɫi.βə.siˈo/ n fem
drikoffer

libanès /ɫi.baˈnes/ /ɫi.bəˈnəs/ /ɫi.bəˈnɛs/ adj masc
libaneser
Relatiu o pertanyent al Líban.

libanès /ɫi.baˈnes/ /ɫi.bəˈnəs/ /ɫi.bəˈnɛs/ n masc
libaneser
Persona que habita o és originària del Líban.

libi adj masc
libyer
Relatiu o pertanyent a Líbia o la seva llengua.

libi n masc
libyer
Persona que habita o és originària de Líbia.

libido /ɫiˈbi.ðo/ /ɫiˈbi.ðu/ /ɫiˈβi.ðu/ n fem
libido

libèl·lula /ɫiˈbɛɫ.ɫu.ɫa/ /ɫiˈbɛɫ.ɫu.ɫə/ /ɫiˈβɛ.ɫu.ɫa/ /ɫiˈβɛ.ɫu.ɫə/ n fem
guldsmed

licor /ɫiˈkor/ n masc
likør

lideratge /ɫi.ðeˈɾa.d͡ʒe/ /ɫi.ðəˈɾa.d͡ʒə/ n masc
førerskab

lila /ˈɫi.ɫə/ n masc
lilla

lilà /ɫiˈɫa/ n masc
syren

limfa /ˈɫiɱ.fa/ /ˈɫiɱ.fə/ n fem
lymfe

limfòcit /ɫiɱˈfɔ.sit/ n masc
lymfocyt

limitació /ɫi.mi.ta.siˈo/ /ɫi.mi.tə.siˈo/ n fem
begrænsning

limitar /ɫi.miˈta/ /ɫi.miˈtaɾ/ v
begrænse
Posar límits, fites o termes en algun terreny.
Escassejar, donar amb limitació.

limítrof /ɫiˈmi.tɾof/ /ɫiˈmi.tɾuf/ adj masc
grænse-

lingot /ɫiŋˈɡɔt/ n masc
barre

lingüístic adj masc
lingvistisk

lingüística /ɫiŋˈɡwis.ti.ka/ /ɫiŋˈɡwis.ti.kə/ n fem
lingvistik
Disciplina que estudia el llenguatge.

linx /ˈɫiŋks/ /ˈɫiŋks/ /ˈɫiŋs/ /ˈɫiɲʃ/ n masc
los

linxar /ɫiɲˈt͡ʃa/ /ɫiɲˈt͡ʃaɾ/ /ɫiɲˈʃa/ v
lynche

liquen /ˈɫi.ken/ /ˈɫi.kən/ n masc
lav

liquidar /ɫi.kiˈða/ /ɫi.kiˈðaɾ/ v
likvidere
Vendre un bé per obtenir liquiditat, diner líquid.
Resoldre un deute pendent.

lira /ˈli.ɾa/ /ˈɫi.ɾə/ n fem
lyre
Instrument cordòfon pinçat, que es toca amb un plectre, usat pels antics grecs, especialment per a acompanyar el cant i la recitació.

lisosoma /ɫi.zoˈzo.ma/ /ɫi.zoˈzo.mə/ /ɫi.zuˈzo.mə/ n masc
lysosom

literal /ɫi.teˈɾaɫ/ /ɫi.təˈɾaɫ/ adj
bogstavelig

literalment /ɫi.teˌɾaɫˈmen/ /ɫi.teˌɾaɫˈment/ /ɫi.təˌɾaɫˈmen/ /ɫi.təˌɾaɫˈment/ adv
bogstavelig

literari /ɫi.teˈɾa.ɾi/ /ɫi.təˈɾa.ɾi/ adj
litterær

literatura /ɫi.te.ɾaˈtu.ɾa/ n fem
litteratur

liti n masc
lithium

litigar /ɫi.tiˈɣa/ /ɫi.tiˈɣaɾ/ v
procedere

lituà adj masc
litauisk
Relatiu a Lituània o la seva llengua.

lituà n masc
litauisk
Individu de Lituània.
(masculí singular) Llengua bàltica pròpia de Lituània.

litúrgia /ɫiˈtur.ʒi.ə/ /ɫiˈtuɾ.d͡ʒi.a/ n fem
liturgi

livermori /ɫi.vəɾˈmɔ.ɾi/ /ɫi.βerˈmɔ.ɾi/ /ɫi.βeɾˈmɔ.ɾi/ /ɫi.βərˈmɔ.ɾi/ n masc
livermorium

llac n masc
sø

lladrar /ʎaˈðɾa/ /ʎaˈðɾaɾ/ v
gø
Fer lladrucs el gos.

lladre /ˈʎa.ðɾe/ n neut
tyv tyveknægt

lladruc /ʎaˈðɾuk/ /ʎəˈðɾuk/ n masc
gøen

llagosta /ʎaˈɣos.ta/ n fem
græshoppe
Insecte ortòpter de la família dels acrídids caracteritzat per l’hàbit migratori i la formació de plagues, amb el tercer parell de potes més desenvolupat per a poder saltar millor (Caelifera).
languster
Crustaci marí de l’ordre dels decàpodes, d’antenes llargues i fortes, molt apreciat en gastronomia (Palinurus elephas).

llagrimejar /ʎa.ɣɾi.meˈd͡ʒa/ /ʎa.ɣɾi.meˈd͡ʒaɾ/ /ʎa.ɣɾi.meˈʒa/ /ʎə.ɣɾi.məˈd͡ʒa/ /ʎə.ɣɾi.məˈʒa/ v
græde

llama /ˈʎa.ma/ /ˈʎa.mə/ n fem
lama
Mamífer de la família dels camèlids (Lama glama) que serveix com a bèstia de càrrega a les zones andines.

llamborda /ʎamˈboɾ.ða/ /ʎəmˈbor.də/ n fem
brosten
Llosa quadrilonga per lligar els empedrats.

llamp /ˈʎam/ /ˈʎamp/ /ˈʎamp/ n masc
lyn

llampec /ʎamˈpek/ /ʎəmˈpək/ /ʎəmˈpɛk/ n masc
lyn
Resplendor intensa i breu produïda per un llamp.
Manifestació efímera i sobtada.

llamàntol /ʎaˈman.toɫ/ /ʎəˈman.toɫ/ /ʎəˈman.tuɫ/ n masc
hummer

llana /ˈʎa.na/ n fem
uld
Fibra natural obtinguda a partir del pèl d'alguns animals utilitzada habitualment per a fer teixits.

llanda /ˈʎan.da/ /ˈʎan.də/ n fem
eger
Peça metàl·lica que forma part de la roda d'un vehicle.

llangardaix /ʎaŋ.ɡaɾˈðajʃ/ n masc
firben
Rèptil de la família dels lacèrtids de mida gran que pertany a diversos gèneres.

llanterna /ʎanˈtɛr.na/ /ʎanˈtɛɾ.na/ /ʎanˈtɛɾ.nɛ/ /ʎənˈtɛr.nə/ n fem
stavlygte
Llum elèctric portàtil.

llança /ˈʎan.sa/ n fem
lanse spyd
Arma composta d'una asta que té, si més no, en una de les seves extremitats un relló.

llançaflames /ˌʎan.saˈfɫa.mes/ /ˌʎan.səˈfɫa.məs/ n masc
flammekaster
Aparell que projecta una flamarada contínua a diversos metres de distància, utilitzat principalment com a arma, però que també té alguns usos civils.

llançar /ʎanˈsa/ /ʎanˈsaɾ/ v
kaste
Tirar una cosa amb impuls.

llapis n masc
blyant
Estri per escriure o dibuixar format per un tros de grafit.

llar /ˈʎar/ n fem
ildsted
Lloc d'una casa amb un paviment on es fa foc per cuinar o per escalfar-se.

llar d'infants n fem
børnehave
Cicle no obligatori que forma part de l'educació infantil i que acull infants fins a 3 anys, en el qual es prioritza el desenvolupament del moviment, el control corporal, les primeres manifestacions de la comunicació i del llenguatge, les pautes elementals de convivència i relació social i el descobriment de l'entorn immediat.

llarg adj masc
lang
Que té una llargada superior a la normal.

llatinització /ʎa.ti.ni.d͡za.siˈo/ /ʎa.ti.ni.za.siˈo/ /ʎə.ti.ni.d͡zə.siˈo/ n fem
latinisering

llatí /ʎaˈti/ adj masc
latinsk latin
Relatiu al Laci, al seu poble o la seva llengua.

llatí /ʎaˈti/ n masc
latin
(lingüística) Llengua indoeuropea de la branca itàlica, parlada antigament pels romans.

llatí vulgar n masc
vulgærlatin

llauna /ˈʎaw.na/ /ˈʎaw.nə/ n fem
dåse
Recipient hermètic d’acer amb estany per a conservar aliments o contenir líquids.

llaurar /ʎawˈɾa/ /ʎawˈɾaɾ/ /ʎəwˈɾa/ v
pløje
(agricultura) Solcar la terra amb l'arada.

llavi /ˈʎa.vi/ /ˈʎa.vi/ /ˈʎa.βi/ n masc
læbe

llavor /ʎaˈvoɾ/ /ʎaˈβo/ /ʎəˈvo/ /ʎəˈvoɾ/ n fem
sæd frø
Embrió vegetal, futura planta i fruit d'aquesta.

llaç /ˈʎas/ n masc
sløjfe

llaüt /ʎaˈut/ /ʎəˈut/ n masc
lut
Instrument musical de corda, de caixa bombada per la part de sota, que es toca polsant les cordes.

llebre /ˈʎe.bɾe/ n fem
hare
Mamífer lagomorf del gènere Lepus. La característica morfològica distintiva de les llebres (que les diferencia a simple vista dels conills) és la presència d'unes orelles grosses amb la punta negra a més de tenir el cos llarg i comprimit lateralment.

llebretó /ʎe.bɾeˈto/ /ʎə.βɾəˈto/ n masc
harekilling

lledoner /ʎe.ðoˈne/ /ʎe.ðoˈneɾ/ /ʎə.ðoˈne/ /ʎə.ðuˈne/ n masc
nældetræ

llegat /ʎeˈɣat/ /ʎəˈɣat/ n masc
arv

llegenda n fem
legende sagn

llegendari /ʎe.d͡ʒenˈda.ɾi/ /ʎe.ʒenˈda.ɾi/ /ʎə.ʒənˈda.ɾi/ adj masc
legendarisk

llegir /ʎeˈd͡ʒiɾ/ /ʎeˈʒi/ /ʎiˈd͡ʒi/ /ʎəˈd͡ʒi/ /ʎəˈʒi/ v
læse

llei /ˈʎej/ /ˈʎəj/ /ˈʎɛj/ n fem
lov
Norma d'obligat compliment.
Regla general que explica els fenòmens de la naturalesa.

lleial /ʎeˈjaɫ/ /ʎəˈjaɫ/ adj
loyal

lleialtat /ʎe.jaɫˈtat/ /ʎə.jəɫˈtat/ n fem
loyalitet

lleig /ˈʎet͡ʃ/ adj masc
grim

lleixivar /ʎe.ʃiˈβa/ /ʎej.ʃiˈvaɾ/ /ʎej.ʃiˈβa/ /ʎə.ʃiˈva/ /ʎə.ʃiˈβa/ v
vaske

llengua /ˈʎeŋ.ɡo/ /ˈʎeŋ.ɡwa/ /ˈʎeŋ.ɡwɛ/ /ˈʎɛŋ.ɡwə/ /ˈʎɛŋ.ɡə/ n fem
sprog tal tunge
Llenguatge (ús impropi).
tunge
(anatomia) Òrgan muscular de la boca que permet articular determinats sons i percebre el gust.
søtunge
Peix pleuronectiforme de la família dels cinoglòssids (Symphurus ligulatus).

llengua de signes n fem
tegnsprog

llengua estrangera n fem
fremmedsprog

llengua oficial n fem
officielt sprog

llenguado /ʎeŋˈɡwa.ðo/ /ʎəŋˈɡwa.ðo/ /ʎəŋˈɡwa.ðu/ n masc
søtunge
Peix de la família dels soleids de cos molt aplanat i els ulls al costat dret (Solea solea).

llenguatge /ʎeŋˈɡwa.d͡ʒe/ n masc
sprog
Facultat humana de comunicar-se amb un codi lingüístic compartit per una comunitat.
Terminologia pròpia d’un camp, disciplina, activitat.

llentia /ʎenˈti.a/ /ʎənˈti.ə/ n fem
linse

llenya /ˈʎe.ɲa/ /ˈʎe.ɲə/ /ˈʎɛ.ɲə/ n fem
ved brænde
Fusta que es destina a fer foc.

llenç /ˈʎɛns/ n masc
lærred

llençol /ʎenˈsɔɫ/ n masc
lagen

lleopard /ʎe.oˈpaɾt/ /ʎə.oˈpaɾt/ /ʎə.uˈpart/ n masc
leopard

llepar /ʎeˈpa/ /ʎeˈpaɾ/ /ʎəˈpa/ v
slikke
Passar la llengua per una superfície.

llesca /ˈʎes.ka/ /ˈʎes.kə/ /ˈʎɛs.kə/ n fem
skive
Tros tallat de pa de gruix uniforme.

llest /ˈʎest/ adj masc
klog
Espavilat, intel·ligent per comprendre i descobrir coses.

llet n fem
mælk

lletra /ˈʎe.tɾa/ /ˈʎə.tɾə/ /ˈʎɛ.tɾə/ n fem
bogstav
Grafia, cadascun dels signes d'un alfabet

lletrejar /ʎe.tɾeˈd͡ʒa/ /ʎe.tɾeˈd͡ʒaɾ/ /ʎe.tɾeˈʒa/ /ʎə.tɾəˈd͡ʒa/ /ʎə.tɾəˈʒa/ v
stave
Dictar les lletres amb les que s'escriu una paraula.

lleuger /ʎawˈd͡ʒe/ /ʎawˈd͡ʒeɾ/ /ʎewˈd͡ʒe/ /ʎewˈd͡ʒeɾ/ /ʎuˈʒer/ /ʎəwˈʒe/ adj masc
let
De poc pes.

llevaneu /ˌʎe.vaˈnew/ /ˌʎe.vəˈnew/ /ˌʎe.βaˈnew/ /ˌʎe.βəˈnew/ n fem
sneplov

llevat /ʎeˈvat/ /ʎeˈβat/ /ʎəˈvat/ /ʎəˈβat/ n masc
gær
Pasta fermentada que es barreja amb una nova per fer-la fermentar.

llevat /ʎeˈvat/ /ʎeˈβat/ /ʎəˈvat/ /ʎəˈβat/ preposition
bortset fra
exceptuant

llevataps /ˌʎe.vaˈtaps/ /ˌʎe.vəˈtaps/ /ˌʎe.βaˈtaps/ /ˌʎe.βəˈtaps/ n masc
proptrækker

lleó /ʎəˈo/ n masc
løve
Mamífer carnívor de la família dels felins de grans dimensions (Panthera leo). És salvatge i molt ferotge. El mascle adult es caracteritza per la crinera que li volta el cap i el coll. Se'l considera el rei dels animals.

lli /ˈʎi/ n masc
hør
Planta, de la tija de la qual se n'obtenen fibres tèxtils.

llibertat /ʎi.beɾˈtat/ n fem
frihed
Estat o qualitat de ser lliure.

llibre /ˈʎi.bɾe/ n masc
bog
Reproducció impresa d'una obra en fulls de paper reunits per plecs formant un tot amb la finalitat de ser llegits.

llibreria /ʎi.bɾeˈɾi.a/ /ʎi.βɾəˈɾi.ə/ n fem
boghandel
Botiga on es poden comprar llibres.

llibreta /ʎiˈbɾe.ta/ /ʎiˈbɾə.tə/ /ʎiˈbɾɛ.tə/ /ʎiˈβɾɛ.tə/ n fem
skrivehæfte
Conjunt de fulls de paper enquadernats destinats a escriure-hi.

llibreter /ʎi.bɾeˈteɾ/ /ʎi.βɾeˈte/ /ʎi.βɾəˈte/ n masc
boghandler

llicenciatura /ʎi.sen.si.aˈtu.ɾa/ /ʎi.sən.si.əˈtu.ɾə/ n fem
bachelor

llicenciós /ʎi.sen.siˈos/ /ʎi.sən.siˈos/ adj masc
egenrådig

llicència /ʎiˈsɛn.si.a/ /ʎiˈsɛn.si.ə/ n fem
tilladelse

lliga /ˈʎi.ɣa/ /ˈʎi.ɣə/ n fem
forening
Campionat esportiu, especialment el nacional de futbol.

lligadura /ʎi.ɣaˈðu.ɾa/ /ʎi.ɣəˈðu.ɾə/ n fem
bindebue
(música) Línia que uneix dues notes del mateix to, en una partitura, per indicar que cal interpretar-les com una sola unint la durada.

lligar /ʎiˈɣa/ /ʎiˈɣaɾ/ v
binde
Assegurar amb una corda o similar.

llima /ˈʎi.ma/ /ˈʎi.mə/ n fem
fil
Eina per llimar o reduir diferències al material, de manera que quedi un acabat llis.
lime
Fruit de la llimera, semblant a una llimona verdosa i àcida.

llimac /ʎiˈmak/ n masc
snegl

llimona /ʎiˈmo.na/ n fem
citron
Fruit del llimoner. Es caracteritza per la seva pell lluent, amb petits sotets i de color groc intens i pel seu sabor àcid.

llindar /ʎinˈda/ /ʎinˈdaɾ/ n masc
tærskel
Peça travessera de baix de la porta.
Valor extrem d’una magnitud a partir del qual canvien les seves característiques.
Límit de percepció d’un estímul.

lliri n masc
lilje

llis /ˈʎis/ adj masc
glat

lliscar /ʎisˈka/ /ʎisˈkaɾ/ v
glide
Desplaçar-se de forma continua pel terra amb un fregament molt baix.

lliscós /ʎisˈkos/ adj masc
glat

llista /ˈʎis.ta/ n fem
liste
(informàtica) Representació codificada de dades emmagatzemades o de procés.

llit n masc
seng
Moble en forma de taula molt baixa i de mida suficient per encabir una persona estirada, destinat a què hi dormin persones.

llitera /ʎiˈte.ɾa/ /ʎiˈte.ɾə/ n fem
båre
Llit lleuger per al transport de malalts o cadàvers.

lliura /ˈʎiw.ɾa/ /ˈʎiw.ɾə/ n fem
pund

lliurament /ʎiw.ɾaˈmen/ /ʎiw.ɾaˈment/ /ʎiw.ɾəˈmen/ /ʎiw.ɾəˈment/ n masc
leverance

lliurar /ʎiwˈɾa/ /ʎiwˈɾaɾ/ v
aflevere
Donar, entregar.
(arcaisme) Tenir lloc un conflicte.

lliure /ˈʎiw.ɾe/ adj
fri
Que no depèn d'altri.

lliurepensador /ˌʎiw.ɾe.pen.saˈðo/ /ˌʎiw.ɾe.pen.saˈðoɾ/ adj masc
fritænker

lliçó n fem
time
Ensenyament transmès per un mestre.

lloar /ʎoˈa/ /ʎoˈaɾ/ /ʎuˈa/ v
rose

lloba /ˈʎo.ba/ /ˈʎo.βə/ n fem
hunulv

lloc n masc
sted

lloc web n masc
websted

llogar /ʎoˈɣa/ /ʎoˈɣaɾ/ /ʎuˈɣa/ v
leje
Prendre a lloguer.

llom /ˈʎom/ n masc
lænd

llombrígol /ʎomˈbɾi.ɣoɫ/ /ʎumˈbɾi.ɣu/ /ʎumˈbɾi.ɣuɫ/ n masc
navle

llop n masc
ulv
Mamífer de la família dels cànids (Canis lupus), salvatge, gregari, i molt semblant amb el gos amb el qual està fortament emparentat.

llorer /ʎoˈɾe/ /ʎoˈɾeɾ/ /ʎuˈɾe/ n masc
laurbær
Arbre de fulles sempre verdes, amples, llargues, punxegudes, verinoses i aromàtiques, de fruit semblant a l'oliva.

lloro /ˈʎɔ.ɾo/ /ˈʎɔ.ɾu/ n masc
papegøje
Au de plomatge vistós que pot aprendre a repetir paraules.
(peixos) tord lloro

llotja /ˈʎɔ.d͡ʒa/ /ˈʎɔ.d͡ʒɔ/ /ˈʎɔ.d͡ʒə/ n fem
loge
Compartiment per ubicar un grup d'espectadors en un teatre.

lluer /ʎuˈe/ /ʎuˈeɾ/ n masc
sisken

lluita /ˈʎuj.ta/ /ˈʎwi.ta/ n fem
kamp
Acte de lluitar.

lluitador /ʎuj.taˈðo/ /ʎuj.taˈðoɾ/ /ʎuj.təˈðo/ /ʎwi.taˈðoɾ/ n masc
jager

lluitar /ʎujˈta/ /ʎujˈtaɾ/ /ʎwiˈta/ v
slås

llum n fem
lys
Part de l'espectre electromagnètic que pot ser captada per l'ull humà.

llum n masc
lampe
Aparell destinat a fer claror, a llumejar.

lluna /ˈʎu.na/ n fem
månen måne
Satèl·lit, astre que gira al voltant d'un altre.
(dialectal) mirall
Període menstrual, regla.
(peixos) bot

llunada /ʎuˈna.ða/ /ʎuˈna.ðə/ n fem
hammerhaj
Peix de la família dels esfírnids, de cap aplanat i allargat en dos lòbuls en forma de mitja lluna, amb els ulls en els extrems (Sphyrna zygaena)

lluny /ˈʎun/ /ˈʎunt/ adv
bort

llunyà /ʎuˈɲa/ adj masc
fjern langt borte

llur /ˈʎur/ adj
deres

lluç /ˈʎus/ n masc
kulmule
Peix de la família dels merlúccids, de color gris amb tons argentats, boca grossa, dents d’agulla i de carn apreciada (Merluccius merluccius)

llàgrima /ˈʎa.ɣɾi.ma/ n fem
tåre

llàstima /ˈʎas.ti.ma/ n fem
synd
Allò que inspira pietat.

llúdria /ˈʎu.ðɾi.a/ /ˈʎu.ðɾi.ə/ n fem
odder

llúdria marina n fem
havodder

local /ɫoˈkaɫ/ /ɫuˈkaɫ/ adj
lokal

localitzar /ɫo.ka.ɫiˈd͡za/ /ɫo.ka.ɫiˈza/ /ɫo.ka.ɫiˈzaɾ/ /ɫo.kə.ɫiˈd͡za/ /ɫu.kə.ɫiˈd͡za/ v
lokalisere

locució /ɫo.ku.siˈo/ /ɫu.ku.siˈo/ n fem
udtryk

logaritme /ɫo.ɣaˈɾid.me/ /ɫo.ɣəˈɾid.mə/ /ɫu.ɣəˈɾid.mə/ n masc
logaritme

logística /ɫoˈd͡ʒis.ti.ka/ /ɫoˈʒis.ti.ka/ /ɫoˈʒis.ti.kə/ /ɫuˈʒis.ti.kə/ n fem
logistik

longitud /ɫoɲ.d͡ʒiˈtut/ /ɫoɲ.ʒiˈtut/ /ɫuɲ.ʒiˈtut/ n fem
længde

loteria /ɫo.teˈɾi.a/ /ɫo.təˈɾi.ə/ /ɫu.təˈɾi.ə/ n fem
lotteri

lucratiu /lu.kɾaˈtiw/ /ɫu.kɾəˈtiw/ adj masc
lukrativ
Que produeix benefici en diners.

lugre /ˈɫu.ɣɾe/ /ˈɫu.ɣɾə/ n masc
lugger
Petit veler o balandra de dos o tres pals aparellada amb veles al terç.

lumen /ˈɫu.men/ /ˈɫu.mən/ n masc
lumen

lupa /ˈɫu.pa/ /ˈɫu.pə/ n fem
lup

luteci n masc
lutetium

lux /ˈɫuks/ n masc
lux

luxemburguès /ɫuk.sem.buɾˈd͡ʒes/ /ɫuk.səm.burˈʒɛs/ /ɫuk.səm.buɾˈʒəs/ n masc
luxembourgsk
Persona originària de Luxemburg.
(només singular) Llengua germànica parlada a Luxemburg.

luxúria /ɫukˈsu.ɾi.a/ /ɫukˈsu.ɾi.ə/ n fem
begær

làmina /ˈɫa.mi.na/ /ˈɫa.mi.nə/ n fem
blad

làpida /ˈɫa.pi.ða/ /ˈɫa.pi.ðə/ n fem
gravsten

làser /ˈɫa.zeɾ/ n masc
laser

làtex /ˈɫa.teks/ /ˈɫa.təks/ n masc
latex

lèxic /ˈɫɛk.sik/ n masc
leksikon

líder /ˈɫi.ðeɾ/ /ˈɫi.ðər/ n neut
leder

lígur /ˈɫi.ɣur/ adj
ligurisk
Relatiu o pertanyent a Ligúria o la seva parla.

lígur /ˈɫi.ɣur/ n neut
ligurisk
Persona que habita o és originària de Ligúria.

límit /ˈɫi.mit/ n masc
grænse

línia /ˈɫi.ni.a/ n fem
linje
Porció de text d'un mateix nivell, sense retorn de carro ni salt de línia, com per exemple un vers.
Ruta per al transport regular de passatges i mercaderies. Per exemple, línia aèria, línia de metro, etc.
(futbol americà) Cadascun dels dos conjunts de jugadors de cada bàndol que s'arrengleren a banda i banda de la línia de scrimmage, de manera aproximadament paral·lela i encarats els d'un equip amb els de l'altre, en el moment de fer l'esnap.

línia de gol n fem
mållinje
(esports de pilota) Cadascuna de les dues línies reals o imaginàries d'un camp de joc, una a cada camp, traçades transversalment entre els dos pals de la porteria corresponents a un mateix equip.
(hoquei sobre gel) Cadascuna de les dues línies de color vermell d'una pista de joc, una a cada camp, traçades transversalment d'un costat a l'altre de la pista passant pels dos pals de la porteria corresponents a un mateix equip.
(futbol americà) Cadascuna de les dues línies d'un camp de joc, una a cada camp, traçades paral·lelament a la línia de fons respectiva, a deu iardes de distància.

líquid adj masc
flydende
Un dels estats de la matèria, el propi de l'aigua entre 0 i 100 graus a la Terra.

líquid n masc
væske

lògica /ˈɫɔ.d͡ʒi.ka/ /ˈɫɔ.ʒi.ka/ /ˈɫɔ.ʒi.kə/ n fem
logik

madrastra /maˈras.tɾa/ /maˈðɾas.tɾa/ /məˈðɾas.tɾə/ /məˈðɾas.tɾə/ n fem
stedmor

maduixa /maˈðu.ʃa/ /maˈðuj.ʃa/ n fem
jordbær

maduixa de bosc n fem
skovjordbær

madur /maˈðu/ /maˈðuɾ/ /məˈðu/ /məˈðu/ /məˈður/ /məˈðuɾ/ adj masc
moden
Crescut, adult.
En una fruita, que ha passat un temps i està tou i apte per al consum.

maduresa /ma.ðuˈɾe.za/ /mə.ðuˈɾə.zə/ /mə.ðuˈɾɛ.zə/ n fem
modenhed

mag /ˈmak/ n masc
troldmand
Persona que fa espectacles d'il·lusionisme.

magatzem /ma.ɣaˈd͡zem/ /mə.ɣəˈd͡zəm/ /mə.ɣəˈd͡zɛm/ n masc
lager pakhus

magnat /maŋˈnat/ /maɡˈnat/ /məŋˈnat/ n masc
magnat

magnesi /maŋˈnɛ.zi/ /məŋˈnɛ.zi/ n masc
magnesium

magnetisme /maŋ.neˈtiz.me/ /maɡ.neˈtiz.me/ /məŋ.nəˈtiz.mə/ n masc
magnetisme

magnòlia /maŋˈnɔ.ɫi.a/ /maɡˈnɔ.ɫi.a/ /məŋˈnɔ.ɫi.ə/ n fem
magnolia

magrana /maˈɣɾa.na/ n fem
granatæble

magre /ˈma.ɣɾe/ /ˈma.ɣɾə/ adj masc
mager

mai adv
aldrig

maig n masc
maj
Cinquè mes de l'any.

maionesa /ma.joˈne.za/ /mə.joˈnə.zə/ /mə.juˈnɛ.zə/ n fem
majonæse

maire /ˈmaj.ɾe/ /ˈmaj.ɾə/ n fem
sortmund

major /maˈd͡ʒor/ /maˈd͡ʒoɾ/ /maˈʒo/ /məˈʒo/ /məˈʒoɾ/ n masc
fuldmyndig
Cap de l’exèrcit.

major d'edat n neut
myndig
Qui té l'edat determinada per la llei per eixir de tutela.

majordom /ma.d͡ʒoɾˈðɔm/ /ma.ʒorˈðɔm/ /mə.ʒoɾˈðɔm/ /mə.ʒurˈdɔm/ /mə.ʒurˈðɔm/ n masc
butler

majoria /ma.d͡ʒoˈɾi.a/ /ma.ʒoˈɾi.a/ /mə.ʒoˈɾi.ə/ /mə.ʒuˈɾi.ə/ n fem
flertal

majorista /ma.d͡ʒoˈɾis.ta/ /ma.d͡ʒoˈɾis.te/ /ma.ʒoˈɾis.ta/ /ma.ʒoˈɾis.te/ /mə.ʒoˈɾis.tə/ /mə.ʒuˈɾis.tə/ n neut
grossist

mal adj masc
dårlig
De mala qualitat.(Sempre anteposat al nom)

mal n masc
ond
Maldat, fet inacceptable moralment.

mal de cap n masc
hovedpine

malalt /maˈɫaɫ/ /maˈɫaɫt/ /məˈɫaɫ/ /məˈɫaɫt/ adj masc
syg

malaltia /ma.ɫaɫˈti.a/ n fem
sygdom
(medicina) Afecció, estat de manca de salut corporal.

malament /ˌma.ɫaˈmen/ /ˌma.ɫaˈment/ /ˌma.ɫəˈmen/ /ˌma.ɫəˈment/ adv
dårligt

malaquita /mə.ɫəˈki.tə/ n fem
malakit

maldecap /ˌmaɫ.deˈkap/ /ˌmaɫ.dəˈkap/ n masc
hovedpine

maledicció /ma.ɫe.ðik.siˈo/ /mə.ɫə.ðik.siˈo/ n fem
forbandelse

maleir /ma.ɫeˈi/ /ma.ɫeˈiɾ/ /mə.ɫəˈi/ v
forbande
Fer imprecacions amb el desig de malaurança.

malentendre /ˌmaɫ.enˈten.dɾe/ v
misforstå

malentès /ˌma.ɫenˈtes/ /ˌma.ɫənˈtəs/ /ˌma.ɫənˈtɛs/ n masc
misforståelse

maleta /maˈɫe.ta/ /məˈɫə.tə/ /məˈɫɛ.tə/ n fem
kuffert

malformació /maɫ.foɾ.ma.siˈo/ /məɫ.foɾ.mə.siˈo/ /məɫ.fur.mə.siˈo/ n fem
vanskabning

malgaix /maɫˈɣajʃ/ /məɫˈɣaʃ/ adj masc
malagassisk
Relatiu o pertanyent a Madagascar o la seva llengua.

malgaix /maɫˈɣajʃ/ /məɫˈɣaʃ/ n masc
malagassisk
Persona que habita o és originària de Madagascar.
(masculí singular) Llengua austronèsica parlada a Madagascar a les illes Comores, a Mayotte i a Reunió.

malgrat /maɫˈɣɾat/ /məɫˈɣɾat/ preposition
på trods af

maliciós /ma.ɫi.siˈos/ /mə.ɫi.siˈos/ adj masc
maliciøs

malla /ˈma.jə/ /ˈma.ʎa/ /ˈma.ʎə/ n fem
maske
Entramat de fils que s'encreuen seguint un patró determinat; les aplicacions d'aquest entramat són diverses, des d'un teixit per fer roba, una xarxa de pescar, una raqueta o altres usos.
(voleibol, esports de raqueta) Teixit d'una xarxa.

malparit /maɫ.paˈɾit/ /məɫ.pəˈɾit/ n masc
slambert

malson /ˌmaɫˈsɔn/ n masc
mareridt

malt /ˈmaɫ/ /ˈmaɫt/ n masc
malt

maltractar /ˌmaɫ.tɾakˈta/ /ˌmaɫ.tɾakˈtaɾ/ /ˌmaɫ.tɾəkˈta/ v
mishandle

maltès /maɫˈtes/ /məɫˈtəs/ /məɫˈtɛs/ adj masc
maltesisk
Relatiu o pertanyent a Malta, als habitants o la seva llengua.

maltès /maɫˈtes/ /məɫˈtəs/ /məɫˈtɛs/ n masc
maltesisk
Habitant de Malta.
(masculí singular) Llengua originària de Malta.

maluc /maˈɫuk/ /məˈɫuk/ n masc
hofte

malversació /ˌmaɫ.veɾ.sa.siˈo/ /ˌmaɫ.vəɾ.sə.siˈo/ /ˌmaɫ.βer.sa.siˈo/ /ˌmaɫ.βeɾ.sa.siˈo/ n fem
underslæb

mal·lèol /maɫˈɫɛ.oɫ/ /maˈɫɛ.oɫ/ /məɫˈɫɛ.oɫ/ /məɫˈɫɛ.uɫ/ /məˈɫɛ.uɫ/ n masc
maleol

malària /maˈɫa.ɾi.a/ /məˈɫa.ɾi.ə/ n fem
malaria

mama /ˈma.ma/ /ˈma.mə/ n fem
mor
(col·loquial) mare

mamut /maˈmut/ /məˈmut/ n masc
mammut

mamífer /maˈmi.feɾ/ n masc
pattedyr

manament /ma.naˈmen/ /ma.naˈment/ /mə.nəˈmen/ /mə.nəˈment/ n masc
bud
Cosa que cal fer perquè ho ha establert algú amb autoritat.

mandarina /mən.dəˈɾi.nə/ n fem
mandarin

mandarí /man.daˈɾi/ /mən.dəˈɾi/ n masc
mandarin
(només singular) Varietat més parlada del xinès, que conforma la base del xinès estàndard.

mandolina /man.doˈɫi.na/ /mən.doˈɫi.nə/ /mən.duˈɫi.nə/ n fem
mandolin

mandra /ˈman.dɾa/ /ˈman.dɾə/ n fem
dovenskab
Peresa, manca de ganes de fer res.

mandíbula /manˈdi.bu.ɫa/ /mənˈdi.βu.ɫə/ n fem
kæbe

manera /maˈne.ɾa/ /məˈne.ɾə/ n fem
maner

manga /ˈmaŋ.ɡa/ /ˈmaŋ.ɡə/ n masc
manga

manganès /məŋ.ɡəˈnəs/ /məŋ.ɡəˈnɛs/ n masc
mangan

mango /ˈmaŋ.ɡo/ /ˈmaŋ.ɡu/ n masc
mango

mania /maˈni.a/ /məˈni.ə/ n fem
mani

manicomi /ma.niˈkɔ.mi/ /mə.niˈkɔ.mi/ n masc
psykiatrisygehus

manifestació /ma.ni.fes.ta.siˈo/ /mə.ni.fəs.tə.siˈo/ n fem
demonstration

manifestar /ma.ni.fesˈta/ /ma.ni.fesˈtaɾ/ /mə.ni.fəsˈta/ v
manifestere
Descobrir, donar a conèixer una cosa oculta.

manilla /maˈni.ʎa/ /məˈni.ʎə/ n fem
håndjern
Anell de ferro que es posa al voltant del puny i que sovint va lligat a un altre posat a l'altre puny, amb els quals es retenen els presoners.

manipulació /ma.ni.pu.ɫa.siˈo/ /mə.ni.pu.ɫə.siˈo/ n fem
manipulation

manipular /ma.ni.puˈɫa/ /ma.ni.puˈɫaɾ/ /mə.ni.puˈɫa/ v
manipulere
Operar amb les mans sobre un aparell, un producte.
Influir, alterar de forma interessada.

maniquí /ma.niˈki/ /mə.niˈki/ n masc
mannequin
Figura que representa una persona i usada per pintors, escultors, sastres i modistes per la seva feina.

manlleu /maɲˈʎew/ /məɲˈʎew/ n masc
låneord
(lingüística) Lèxic originari d’una llengua que s’integra en una altra llengua.

manllevar /maɲ.ʎeˈvaɾ/ /maɲ.ʎeˈβa/ /məɲ.ʎəˈva/ /məɲ.ʎəˈβa/ v
låne
Obtenir en préstec.

mans /ˈmans/ adj masc
tam
Referit als animals, dòcil, domesticat.

manta /ˈman.ta/ /ˈman.tə/ n fem
tæppe
Peça rectangular de roba que s’usa com a abrigall.

mantega /mənˈte.ɣə/ n fem
smør

manteniment /man.te.niˈmen/ /man.te.niˈment/ /mən.tə.niˈmen/ /mən.tə.niˈment/ n masc
vedligeholdelse

mantenir /man.teˈni/ /man.teˈniɾ/ v
vedligeholde
Sustentar a algú amb els mitjans bàsics per viure.

manual /ma.nuˈaɫ/ n masc
manual
Compendi del saber d'una àrea, especialment destinat a l'ensenyament.

manuella /ma.nuˈe.ʎa/ /mə.nuˈe.ʎə/ n fem
håndvægt
(esports) Barra curta amb pesos en els extrems per manejar amb una mà i fer exercicis.

manuscrit /ma.nusˈkɾit/ n masc
håndskrift manuskript

manxa /ˈmaɲ.t͡ʃa/ /ˈmaɲ.ʃə/ n fem
blæsebælg

manxurià /maɲ.t͡ʃu.ɾiˈa/ /məɲ.ʃu.ɾiˈa/ adj masc
manchurisk
Relatiu o pertanyent a Manxúria.

manxurià /maɲ.t͡ʃu.ɾiˈa/ /məɲ.ʃu.ɾiˈa/ n masc
manchurisk
Persona que habita o és originària de Manxúria.

manyà /maˈɲa/ /məˈɲa/ n masc
låsesmed

maori /maˈɔ.ɾi/ adj
maori
Relatiu o pertanyent als nadius de Nova Zelanda o la seva llengua.

maori /maˈɔ.ɾi/ n neut
maori
Persona que pertany al poble natiu Nova Zelanda.
(només singular) Llengua austronèsica pròpia del poble maori.

mapa /ˈma.pa/ n masc
kort

maquiavèl·lic /ma.ki.aˈvɛɫ.ɫik/ /ma.ki.aˈβɛ.ɫik/ /ma.ki.aˈβɛɫ.ɫik/ /mə.ki.əˈvɛɫ.ɫik/ /mə.ki.əˈβɛ.ɫik/ /mə.ki.əˈβɛɫ.ɫik/ adj
machiavellistisk

maquillar /ma.kiˈʎa/ /ma.kiˈʎaɾ/ /mə.kiˈʎa/ v
sminke

maquillatge /ma.kiˈʎa.d͡ʒe/ /mə.kiˈʎa.d͡ʒə/ n masc
makeup sminke
Crema que s'aplica sobre la pell de la cara per a millorar el seu aspecte.

maquinari /ma.kiˈna.ɾi/ /mə.kiˈna.ɾi/ n masc
hardware

maquinària /ma.kiˈna.ɾi.a/ /mə.kiˈna.ɾi.ə/ n fem
maskineri

mar /ˈma/ /ˈmar/ /ˈmark/ /ˈmart/ /ˈmaɾ/ n
hav sø

maraca /maˈɾa.ka/ /məˈɾa.kə/ n fem
maraca

maragda /maˈɾaɡ.da/ /məˈɾaɡ.də/ n fem
smaragd

marató /ma.ɾaˈto/ /mə.ɾəˈto/ n fem
maraton maratonløb

marbre /ˈma.bɾə/ /ˈmar.bɾə/ /ˈmaɾ.bɾe/ n masc
marmor

marca /ˈmar.kə/ /ˈmaɾ.ka/ n fem
mærke
Paraula, símbol o ambdós alhora que identifiquen un producte o servei i que sovint pretenen fer-los més atractius per al seu potencial destinatari.
grænseland
(antigament) Territori fronterer amb l'enemic.

marcar /marˈka/ /maɾˈka/ /maɾˈkaɾ/ /mərˈka/ v
mærke
Posar senyal o marca en alguna cosa per a distingir-la d'altres.
(esports de pilota) Seguir de prop els moviments d'un adversari per impedir-li al màxim la participació en les accions ofensives del seu equip.
score
(esports de pilota) Aconseguir un gol fent entrar la pilota, la bola o el disc a la porteria contrària en el transcurs d'un partit.

marcià /maɾ.siˈa/ /mər.siˈa/ n masc
marsbo
Habitant del planeta Mart.
Ésser extraterrestre, no necessàriament de Mart.

mare /ˈma.ɾa/ /ˈma.ɾə/ /ˈma.ɾə/ n fem
moder mor
Progenitora femenina.

marea /maˈɾe.a/ /məˈɾe.ə/ n fem
tidevand

mareig /maˈɾet͡ʃ/ /məˈɾət͡ʃ/ /məˈɾɛt͡ʃ/ n masc
svimmelhed

mareperla /ˌma.ɾeˈpɛr.ɫa/ /ˌma.ɾeˈpɛɾ.ɫa/ /ˌma.ɾeˈpɛɾ.ɫɛ/ /ˌma.ɾəˈpɛr.ɫə/ n fem
perlemor

margarida /maɾ.ɣaˈɾi.ða/ /mər.ɡəˈɾi.ðə/ n fem
tusindfryd

marge /ˈmaɾ.ʒe/ /ˈmaɾ.ʒə/ n masc
udkant

marialluïsa /maˌɾi.a.ʎuˈi.za/ /məˌɾi.ə.ʎuˈi.zə/ n fem
citron-Aloysia

marieta /ma.ɾiˈe.ta/ /mə.ɾiˈə.tə/ /mə.ɾiˈɛ.tə/ n fem
mariehøne
Insecte en forma de boleta de color roig amb puntets negres (Coccinella septempunctata).

marina /məˈɾi.nə/ n fem
flåde
Part de l'exèrcit d'un país dedicat a la seva flota, inclosos edificis, personal (fins i tot el de terra), embarcacions i avions embarcats.

mariner /ma.ɾiˈne/ /mə.ɾiˈne/ n masc
søfarer
En general, qualsevol persona que forma part de la tripulació d'un vaixell, sigui de forma professional, esportiva, etc.

marineria /ma.ɾi.neˈɾi.a/ /mə.ɾi.nəˈɾi.ə/ n fem
besætning
Tripulació d'una embarcació que en la escala de comandament està per sota dels oficials.

marisc /maˈɾisk/ /məˈɾisk/ n masc
skaldyr

mariscal /ma.ɾisˈkaɫ/ /mə.ɾisˈkaɫ/ n masc
marskal

marit /maˈɾit/ n masc
mand

marquesa /maɾˈke.za/ /mərˈkɛ.zə/ n fem
markise

marquès /maɾˈkes/ /mərˈkɛs/ /məɾˈkəs/ n masc
markis

marraix /maˈrajʃ/ /məˈraʃ/ n masc
sildehaj

marroquí /mə.roˈki/ /mə.ruˈki/ adj masc
marokkansk
Relatiu o pertanyent al Marroc.

marroquí /mə.roˈki/ /mə.ruˈki/ n masc
marokkaner
(gentilici) Individu natural del Marroc.

marrà /maˈra/ /məˈra/ n masc
vædder
Mascle de l'ovella.

marró /maˈro/ adj
brun
D'un color propi de la castanya.

marró /maˈro/ n masc
brun
Color castany.

marsopa de Burmeister n fem
Burmeisters marsvin

marsopa de Califòrnia n fem
golfmarsvin

marsopa de Dall n fem
Dalls marsvin

martell /maɾˈteʎ/ n masc
hammer
Eina pensada per a copejar i en especial per a clavar claus. Està composta per un mànec, típicament de fusta, i per l'extrem dur que copeja, típicament metàl·lic.

martellejar /mar.te.ʎeˈʒa/ /maɾ.te.ʎeˈd͡ʒa/ /maɾ.te.ʎeˈd͡ʒaɾ/ /mər.tə.ʎəˈʒa/ /məɾ.tə.ʎəˈd͡ʒa/ v
hamre

marxapeu /ˌmar.ʃəˈpɛw/ /ˌmaɾ.t͡ʃaˈpɛw/ n masc
trinbræt
Estrep per pujar o baixar d’un vehicle.

marxar /marˈt͡ʃa/ /maɾˈt͡ʃa/ /maɾˈt͡ʃaɾ/ /mərˈʃa/ v
marchere
Desfilar.

març /ˈmals/ n masc
marts tordmåned
Tercer mes de l'any.

marí /maˈɾi/ /məˈɾi/ adj masc
marin
Relatiu al mar.

mascle /ˈmas.kɫe/ /ˈmas.kɫə/ n masc
han
Individu animal o vegetal de sexe masculí, o amb aparell reproductor masculí, o que pertany al gènere sexual masculí; és el gènere o sexe contraposat amb el de la femella.

masclisme /masˈkɫiz.me/ /məsˈkɫiz.mə/ n masc
mandschauvinisme

masculí /mas.kuˈɫi/ /məs.kuˈɫi/ adj masc
mandlig
Que pertany al mascle.
Metafòricament, dit de les expressions o estil de molta energia.

masmorra /mazˈmo.ra/ /məzˈmo.rə/ n fem
fangekælder

masoquisme /ma.zoˈkiz.me/ /mə.zoˈkiz.mə/ /mə.zuˈkiz.mə/ n masc
masochisme

massa /ˈma.sa/ /ˈma.sə/ adv
for
En quantitat excessiva.

massa /ˈma.sa/ /ˈma.sə/ n fem
dej
Barreja de líquid i matèria polvoritzada que forma una pasta consistent.

massacrar /ma.saˈkɾa/ /ma.saˈkɾaɾ/ v
massakrere

massacre /maˈsa.kɾe/ /məˈsa.kɾə/ n fem
massakre

massilla /maˈsi.ʎa/ /məˈsi.ʎə/ n fem
kit
Màstic de blanc d'Espanya i d’oli de llinosa usat per a tapar forats o esquerdes de la fusta i per subjectar vidres als muntants.

massís /maˈsis/ n masc
bjergmassiv

mastegar /mas.teˈɣa/ /mas.teˈɣaɾ/ /məs.təˈɣa/ v
tygge
Trinxar el menjar amb les dents.

masturbació /mas.tuɾ.ba.siˈo/ /məs.tur.bə.siˈo/ n fem
masturbation

masturbar /mas.turˈβa/ /mas.tuɾˈbaɾ/ /mas.tuɾˈβa/ /məs.turˈba/ v
masturbere

matalàs /ma.taˈɫas/ n masc
madras
Sac pla farcit i tancat per a jeure-hi i dormir.

matar /maˈta/ /maˈtaɾ/ v
dræbe
Treure la vida, assassinar.

mateix /maˈtejʃ/ /məˈteʃ/ adj masc
samme
Sense canvis.

matemàtica /ma.teˈma.ti.ka/ n fem
matematik
(normalment en plural) Ciència pura que tracta la quantitat i la forma amb les seves relacions i estructures.

material /ma.te.ɾiˈaɫ/ /mə.tə.ɾiˈaɫ/ adj
materiale
Relatiu a la matèria.
Físic, corpori.

material /ma.te.ɾiˈaɫ/ /mə.tə.ɾiˈaɫ/ n masc
materiale
Base amb què es pot construir o crear alguna cosa donant-li forma.

materialitzar /ma.te.ɾi.a.ɫiˈd͡za/ /ma.te.ɾi.a.ɫiˈza/ /ma.te.ɾi.a.ɫiˈzaɾ/ /mə.tə.ɾi.ə.ɫiˈd͡za/ v
materialisere

matriarca /ma.tɾiˈaɾ.ka/ /mə.tɾiˈar.kə/ n fem
matriark

matrimoni /ma.tɾiˈmɔ.ni/ n masc
ægteskab
Unió estable de dues persones que formen una nova unitat familiar.

matriu /maˈtɾiw/ /məˈtɾiw/ n fem
matrix

matxet /maˈt͡ʃet/ /məˈt͡ʃət/ /məˈt͡ʃɛt/ n masc
machete

matèria /maˈtɛ.ɾi.a/ /məˈtɛ.ɾi.ə/ n fem
stof
Component de l'Univers que té una massa i un volum.
emne
Tema d'un àmbit determinat del coneixement per a l'estudi o l'ensenyament.

matí /maˈti/ n masc
morgen

matís /maˈtis/ /məˈtis/ n masc
nuance
Variació d'una tonalitat.

maurità /maw.ɾiˈta/ /məw.ɾiˈta/ adj masc
mauretanier
Relatiu o pertanyent a Mauritània.

maurità /maw.ɾiˈta/ /məw.ɾiˈta/ n masc
mauretanier
Persona que habita o és originària de Mauritània.

maçó /maˈso/ /məˈso/ n masc
frimurer

maó /maˈo/ n masc
mursten

meandre /meˈandɾe/ /meˈandɾə/ n masc
mæander

mecanisme /me.kaˈniz.me/ /mə.kəˈniz.mə/ n masc
mekanisme

mecànic /meˈka.nik/ /məˈka.nik/ adj masc
mekanisk

mecànica /meˈka.ni.ka/ /məˈka.ni.kə/ n fem
mekanik

medalla /meˈða.ʎa/ /məˈða.ʎə/ n fem
medalje

mede /ˈme.ðe/ /ˈmə.ðə/ /ˈmɛ.ðə/ n masc
meder
Individu d’un poble irànic que va establir un imperi en l’Orient Mitjà.

medi /ˈmɛ.ði/ n masc
miljø

mediador /me.ði.aˈðo/ /me.ði.aˈðoɾ/ /mə.ði.əˈðo/ n masc
mægler

medicament /me.ði.kaˈmen/ /me.ði.kaˈment/ /mə.ði.kəˈmen/ /mə.ði.kəˈment/ n masc
medicin lægemiddel

medicina /me.ðiˈsi.na/ n fem
medicin lægevidenskab
Ciència que estudia el cos humà i com guarir les malalties que presenta.

medieval /me.ði.eˈvaɫ/ /me.ði.eˈβaɫ/ /mə.ði.əˈvaɫ/ /mə.ði.əˈβaɫ/ adj
middelalderlig
Relatiu a l'edat mitjana, període comprès entre la caiguda de l'imperi romà i el descobriment d'Amèrica aproximadament.

mediocre /me.ðiˈɔ.kɾe/ /mə.ðiˈɔ.kɾə/ adj
middelmådig

meditació /me.ði.ta.siˈo/ /mə.ði.tə.siˈo/ n fem
meditation
Estat d'abstracció en els pensaments d'un mateix.
Reflexió en silenci sobre un tema transcendent, ja sigui des del punt de vista de la filosofia o de la religió.

meditar /me.ðiˈta/ /me.ðiˈtaɾ/ /mə.ðiˈta/ v
synes

medul·la /meˈðu.ɫa/ /meˈðuɫ.ɫa/ /məˈðu.ɫə/ /məˈðuɫ.ɫə/ n fem
marv

medusa /meˈðu.za/ /məˈðu.zə/ n fem
gople

megafonia /me.ɣa.foˈni.a/ /mə.ɣə.fuˈni.ə/ n fem
højtaleranlæg

meitat /mejˈtat/ /məjˈtat/ n fem
halvdel

meitneri /məjdˈnɛ.ɾi/ n masc
meitnerium

mel n fem
honning

melanoma /me.ɫaˈno.ma/ /mə.ɫəˈno.mə/ n masc
melanom

melmelada /meɫ.meˈɫa.ða/ /ˌmɛɫ.məˈɫa.ðə/ n fem
syltetøj marmelade

melodia /me.ɫoˈði.a/ /mə.ɫoˈði.ə/ /mə.ɫuˈði.ə/ n fem
melodi

melsa /ˈmɛɫ.sa/ /ˈmɛɫ.sə/ /ˈmɛɫ.sɛ/ n fem
milt

meló /məˈɫo/ n masc
melon

membre /ˈmem.bɾe/ /ˈmem.bɾə/ n masc
medlem
Cadascuna de les quatre extremitats del cos.

membre /ˈmem.bɾe/ /ˈmem.bɾə/ n neut
medlem
Persona que forma part d'una organització, societat, etc.

memoritzar /me.mo.ɾiˈd͡za/ /me.mo.ɾiˈza/ /me.mo.ɾiˈzaɾ/ /mə.mo.ɾiˈd͡za/ /mə.mu.ɾiˈd͡za/ v
udenadslære

memòria /meˈmɔ.ɾi.a/ /məˈmɔ.ɾi.ə/ n fem
hukommelse

mena /ˈme.na/ /ˈmə.nə/ /ˈmɛ.nə/ n fem
malm
Part d'una mina o rocalla d'on s'extreu un determinat mineral.

mencionar /men.si.oˈna/ /men.si.oˈnaɾ/ /mən.si.oˈna/ /mən.si.uˈna/ v
omtale

mendelevi /men.deˈɫɛ.βi/ /mən.dəˈɫɛ.vi/ /mən.dəˈɫɛ.βi/ n masc
mendelevium

meningitis /me.niɲˈd͡ʒi.tis/ /mə.niɲˈʒi.tis/ n fem
meningitis

menjador /meɲ.d͡ʒaˈðo/ /meɲ.d͡ʒaˈðoɾ/ /məɲ.ʒəˈðo/ n masc
spisesal spisestue
Sala d’un edifici destinada a menjar-hi.

menjar /meɲˈd͡ʒa/ /meɲˈd͡ʒaɾ/ n masc
føde spise
Aliment que es menja.

menjar /meɲˈd͡ʒa/ /meɲˈd͡ʒaɾ/ v
spise æde
Ingerir aliments.

menstruació /mens.tɾu.a.siˈo/ /məns.tɾu.ə.siˈo/ n fem
menstruation

menstruar /mens.tɾuˈa/ /mens.tɾuˈaɾ/ /məns.tɾuˈa/ v
menstruere

ment /ˈmen/ /ˈment/ n fem
sind indstilling

menta /ˈmen.ta/ /ˈmen.tə/ n fem
mynte
Herba del gènere Mentha molt aromàtica i emprada com a condiment.
(especialment) menta pebrera (Mentha piperita)

mentalitat /men.ta.ɫiˈtat/ /men.tə.ɫiˈtat/ /mən.tə.ɫiˈtat/ n fem
mentalitet

mentida /menˈti.ða/ n fem
løgn
Afirmació conscient d'una cosa falsa.

mentir /menˈti/ /menˈtiɾ/ v
lyve
Dir mentides o falsedats.

mentor /menˈto/ /menˈtoɾ/ /mənˈto/ n masc
mentor

mentre /ˈmen.tɾe/ conjunction
mens
Durant el mateix temps en què.
en cas que

mentre que conjunction
hvorimod

mentó /menˈto/ n masc
hage

menys /ˈmeɲs/ /ˈmeɲs/ /ˈmɛɲs/ adv
det mindste

menysprear /ˌmeɲs.pɾeˈa/ /ˌmeɲs.pɾeˈa/ /ˌmeɲs.pɾeˈaɾ/ v
foragte

menyspreu /ˌmeɲsˈpɾɛw/ /ˌmeɲsˈpɾɛw/ /ˌmɛɲsˈpɾɛw/ n masc
foragt

menú /meˈnu/ /məˈnu/ n masc
menu

meravella /me.ɾaˈve.ʎa/ /me.ɾaˈβe.ʎa/ /mə.ɾəˈvə.ʎə/ /mə.ɾəˈvɛ.jə/ /mə.ɾəˈβe.ʎə/ /mə.ɾəˈβɛ.ʎə/ n fem
mirakel

mercader /mer.kaˈðe/ /meɾ.kaˈðeɾ/ /mər.kəˈðe/ n masc
købmand

mercaderia /meɾ.ka.ðeˈɾi.a/ /mər.kə.ðəˈɾi.ə/ n fem
vare

mercat /meɾˈkat/ n masc
marked torv
Conjunt d'establiments comercials, fixos o desmuntables, especialment aquests últims, instal·lats en un espai públic.
Edifici o en general qualsevol construcció pública, encara que sigui oberta, destinada a les activitats de les accepcions anteriors.

mercat negre /meɾˌkadˈne.ɣɾe/ /mərˌkadˈnɛ.ɣɾə/ /məɾˌkadˈnə.ɣɾə/ n masc
sort marked

mercenari /meɾ.seˈna.ɾi/ /mər.səˈna.ɾi/ n masc
lejesoldat

mercuri /mərˈku.ɾi/ n masc
kviksølv

merda /ˈmɛr.ða/ /ˈmɛɾ.ða/ /ˈmɛɾ.ðɛ/ Interjection
lort
(teatre) Expressió per a desitjar sort abans de l'estrena d'una obra de teatre.

merda /ˈmɛr.ða/ /ˈmɛɾ.ða/ /ˈmɛɾ.ðɛ/ n fem
lort
Detritus pudent d'allò ingerit, que s'expulsa del cos mitjançant l'anus.

merenga /meˈɾeŋ.ɡa/ n fem
marengs

meridià /me.ɾi.ðiˈa/ /mə.ɾi.ðiˈa/ adj masc
meridian

merla /ˈmɛr.ɫa/ /ˈmɛr.ɫə/ /ˈmɛɾ.ɫa/ /ˈmɛɾ.ɫɛ/ n fem
solsort
(ocells) Ocell de la família dels muscicàpids, de plomatge negre i bec groc (Turdus merula).

merlà /meɾˈɫa/ /mərˈɫa/ n masc
hvilling

merèixer /meˈɾe.ʃe/ /meˈɾej.ʃe/ /meˈɾej.ʃeɾ/ /məˈɾə.ʃə/ /məˈɾɛ.ʃə/ v
fortjene

mes /mes/ /məs/ /ˈmes/ /ˈməs/ /ˈmɛs/ n masc
måned

mesclar /mesˈkɫa/ /mesˈkɫaɾ/ /məsˈkɫa/ v
blande
Ajuntar diversos elements de forma aparentment homogènia.

mesquita /mesˈki.ta/ n fem
moské moske

messies /meˈsi.es/ /məˈsi.əs/ n masc
messias

messiànic /me.siˈa.nik/ /mə.siˈa.nik/ adj masc
messiansk

mestre /ˈmes.tɾe/ n masc
skolemester lærer
Persona que ensenya d'altres.
lærer
Ensenyant d'educació infantil o d'educació primària.

mestressa /mesˈtɾe.sa/ /məsˈtɾə.sə/ /məsˈtɾɛ.sə/ n fem
frue
Dona que té domini d'alguna cosa.

mestressa de casa n fem
husmor

mesurar /me.zuˈɾa/ /me.zuˈɾaɾ/ v
måle

metall /meˈtaʎ/ n masc
metal

metal·litzar /me.ta.ɫiˈd͡za/ /me.ta.ɫiˈza/ /me.taɫ.ɫiˈd͡za/ /me.taɫ.ɫiˈzaɾ/ /mə.tə.ɫiˈd͡za/ /mə.təɫ.ɫiˈd͡za/ v
metallisere

metal·lúrgia /me.taɫˈɫuɾ.d͡ʒi.a/ /me.taˈɫuɾ.d͡ʒi.a/ /mə.təɫˈɫur.ʒi.ə/ /mə.təɫˈɫuɾ.ʒi.ə/ /mə.təˈɫur.ʒi.ə/ n fem
metallurgi

metamorfosi /me.ta.moɾˈfɔ.zi/ /mə.tə.moɾˈfɔ.zi/ /mə.tə.murˈfɔ.zi/ n fem
metamorfose
Canvi en la forma d'un cos, que pot estar induït per processos químics o físics, per exemple en les papallones, o per processos màgics com en la mitologia grega o romana.

metamòrfic /me.taˈmɔɾ.fik/ /mə.təˈmɔr.fik/ adj masc
metamorfe

metastatitzar /me.tas.ta.tiˈd͡za/ /me.tas.ta.tiˈza/ /me.tas.ta.tiˈzaɾ/ /mə.təs.tə.tiˈd͡za/ v
metastasere

meteor /me.teˈoɾ/ /mə.teˈɔr/ n masc
meteor

meteorit /me.te.oˈɾit/ /mə.tə.uˈɾit/ n masc
meteorit

metge /ˈme.d͡ʒe/ n neut
læge
Professional encarregat de vetllar per la salut de les persones, guarint les seves malalties, diagnosticant malalties i aconsellant com millorar l'estil de vida.

metonímia /me.toˈni.mi.a/ /mə.toˈni.mi.ə/ /mə.tuˈni.mi.ə/ n fem
metonymi

metre /ˈme.tɾe/ /ˈme.tɾə/ /ˈmə.tɾə/ /ˈmɛ.tɾə/ n masc
meter

metre cúbic n masc
kubikmeter

metre quadrat n masc
kvadratmeter

metro /ˈme.tɾo/ /ˈmɛ.tɾo/ /ˈmɛ.tɾu/ n masc
T-bane

metrònom /meˈtɾɔ.nom/ /məˈtɾɔ.nom/ /məˈtɾɔ.num/ n masc
metronom

metxa /ˈme.t͡ʃa/ /ˈme.t͡ʃə/ n fem
lunte
Corda preparada amb combustibles per a calar foc a les peces d'artilleria, mines, pirotècnia, etc.

metzina /meˈd͡zi.na/ /məˈd͡zi.nə/ n fem
gift

metàfora /meˈta.fo.ɾa/ /məˈta.fo.ɾə/ /məˈta.fu.ɾə/ n fem
metafor

metàl·lic /meˈta.ɫik/ /meˈtaɫ.ɫik/ /məˈta.ɫik/ /məˈtaɫ.ɫik/ adj masc
metallisk
Relatiu al metall per la composició, la natura, les característiques.
Element químic que és bon conductor de l'electricitat.

metòdic /meˈtɔ.ðik/ /məˈtɔ.ðik/ adj masc
metodisk

meu /ˈmɛw/ Interjection
miav
Miol d’un gat.

mexicà n masc
mexicaner
Persona que habita o és originària de Mèxic.

mezuzà /me.zuˈza/ /mə.zuˈza/ n fem
mezuzah

mi /ˈmi/ n fem
my
Dotzena lletra de l'alfabet grec: μ ‎(m) Μ ‎(M).

micel·la /miˈsɛ.ɫa/ /miˈsɛ.ɫə/ /miˈsɛ.ɫɛ/ /miˈsɛɫ.ɫa/ /miˈsɛɫ.ɫə/ n fem
micelle

mico /ˈmi.ko/ /ˈmi.ku/ n masc
abe abekat
Simi de cua llarga i prènsil.

micròfon /miˈkɾɔ.fon/ /miˈkɾɔ.fun/ n masc
mikrofon

micròstom /miˈkɾɔs.tom/ /miˈkɾɔs.tum/ n masc
rødtunge
Peix de la família dels pleuronèctids amb el cos oval i els ulls al costat dret (Microstomus kitt).

mida /ˈmi.ða/ /ˈmi.ðə/ n fem
størrelse
Regla, proporció, correspondència d'una cosa amb altra.

midó /miˈðo/ n masc
stivelse

mig /ˈmit͡ʃ/ adj
halv
Que és la meitat d'un tot.

mig /ˈmit͡ʃ/ adv
halv
(davant verbs) incompletament

mig /ˈmit͡ʃ/ n masc
halvdel halv
(matemàtiques) Meitat, part equivalent a la fracció 1/2.

mig /ˈmit͡ʃ/ n neut
halv
(esports de pilota) Cadascun dels jugadors situats preferentment en la zona compresa entre la línia defensiva i la línia davantera.

migdia /ˌmid͡ʒˈði.a/ n masc
middag
Part del dia entre el matí i la tarda, convencionalment entre les 12 h i les 14 h o 15 h segons l'horari laboral o l'hora de dinar.

migdiada /ˌmid͡ʒ.ðiˈa.ða/ /ˌmid͡ʒ.ðiˈa.ðə/ n fem
siesta
Temps destinat a dormir havent dinat.

migranya /miˈɣɾa.ɲa/ /miˈɣɾa.ɲə/ n fem
migræne

migrar /miˈɣɾa/ /miˈɣɾaɾ/ v
migrere

mil number
tusinde
(cardinal) Nou-cents noranta-nou més un, deu vegades cent.
(valor ordinal) Milè, milena.

milanès /mi.ɫəˈnəs/ /mi.ɫəˈnɛs/ adj masc
milanesisk
Relatiu o pertanyent a Milà.

miliard /mi.ɫiˈart/ number masc
milliard

milionari /mi.ɫi.oˈna.ɾi/ /mi.ɫi.uˈna.ɾi/ adj masc
millionær

militar /mi.ɫiˈta/ /mi.ɫiˈtar/ /mi.ɫiˈtaɾ/ adj
militær
Relatiu a l'exèrcit.

militar /mi.ɫiˈta/ /mi.ɫiˈtar/ /mi.ɫiˈtaɾ/ n neut
soldat
Persona que forma part d'un exèrcit.

milió number masc
million

mill /ˈmiʎ/ n masc
hirse

milla /ˈmi.ʎa/ /ˈmi.ʎə/ n fem
mil

millor /miˈʎo/ /miˈʎo/ /miˈʎoɾ/ /miˈʎoɾ/ adj
bedre
En grau superior comparat amb un altre.

millorar /mi.ʎoˈɾa/ /mi.ʎoˈɾaɾ/ /mi.ʎuˈɾa/ v
forbedre
(pronominal) Fer-se una cosa millor a ella mateixa.

mil·lisegon /mi.ɫi.seˈɣon/ /mi.ɫi.səˈɣon/ /miɫ.ɫi.seˈɣon/ /miɫ.ɫi.səˈɣon/ n masc
millisekund

mil·límetre /miɫˈɫi.me.tɾe/ /miɫˈɫi.mə.tɾə/ /miˈɫi.me.tɾe/ /miˈɫi.mə.tɾə/ n masc
millimeter

milà /miˈɫa/ n masc
glente
Au rapinyaire de la família Accipitridae i subfamília Milvinae.

milícia /miˈɫi.si.a/ /miˈɫi.si.ə/ n fem
milits

mina /ˈmi.na/ /ˈmi.nə/ n fem
mine

mineral /mi.neˈɾaɫ/ /mi.nəˈɾaɫ/ adj
mineral
Relatiu o pertanyent a una substància inorgànica.

mineral /mi.neˈɾaɫ/ /mi.nəˈɾaɫ/ n masc
mineral
Material format en la natura d'una composició química determinada i definida, generalment inorgànic i d'una estructura ben definida.

mineria /mi.neˈɾi.a/ /mi.nəˈɾi.ə/ n fem
minedrift

mini /ˈmi.ni/ n masc
mønje

minifaldilla /mi.ni.faɫˈdi.ʎa/ /mi.ni.fəɫˈdi.ʎə/ n fem
miniskørt

ministeri /mi.nisˈtɛ.ɾi/ n masc
ministerium

ministre /miˈnis.tɾe/ n masc
minister
En el govern d'un estat, membre del govern que en la jerarquia política està just per sota del cap d'estat. Típicament dirigeix un ministeri o més, en cas contrari se l'anomena ministre sense cartera.

minoria /mi.noˈɾi.a/ /mi.noˈɾi.ə/ /mi.nuˈɾi.ə/ n fem
mindretal

minuciós /mi.nu.siˈos/ adj masc
nøje
Que para l'atenció en els petits detalls.

minut n masc
minut

minúscul /miˈnus.kuɫ/ adj masc
bittesmå

miol /miˈɔɫ/ n masc
miau

miolar /mi.oˈɫa/ /mi.oˈɫaɾ/ /mi.uˈɫa/ v
mjave

miracle /miˈɾa.kɫe/ n masc
mirakel under

mirada /miˈɾa.ða/ /miˈɾa.ðə/ n fem
blik

mirall /miˈɾaj/ /miˈɾaʎ/ n masc
spejl
Material polit que reflecteix imatges.

mirar /miˈɾa/ /miˈɾaɾ/ v
kikke
Fixar l'atenció visual.

miratge /miˈɾa.d͡ʒe/ /miˈɾa.d͡ʒə/ n masc
luftspejling
Il·lusió òptica causada per la refracció de la llum.

mirlitó /mir.ɫiˈto/ n masc
kazoo

mirra /ˈmi.ra/ /ˈmi.rə/ n fem
myrra

misantrop /mi.zanˈtɾɔp/ /mi.zənˈtɾɔp/ n masc
misantrop

miscel·lani /mi.seɫˈɫa.ni/ /mi.seˈɫa.ni/ /mi.səɫˈɫa.ni/ /mi.səˈɫa.ni/ /mis.səɫˈɫa.ni/ adj masc
blandet

misogínia /mi.zoˈd͡ʒi.ni.a/ /mi.zoˈʒi.ni.a/ /mi.zoˈʒi.ni.ə/ /mi.zuˈʒi.ni.ə/ n fem
misogyni

missa /ˈmi.sa/ /ˈmi.sə/ n fem
messe

missatge /miˈsa.d͡ʒe/ n masc
budskab

missatger /mi.saˈd͡ʒe/ /mi.saˈd͡ʒeɾ/ n masc
bud

missioner /mi.si.oˈne/ /mi.si.oˈneɾ/ /mi.si.uˈne/ n masc
missionær

missió n fem
mission

misteri n masc
mysterium
Enigma, cosa oculta, incomprensible.

misto /ˈmis.to/ /ˈmis.tu/ n masc
tændstik
Petita tija dotada d'un pantaló curt de fusta o cartó amb un cap de productes químics inflamables que s'empra per a l'obtenció de foc.

misàndria /miˈzan.dɾi.a/ /miˈzan.dɾi.ə/ n fem
misandri

misèria /miˈzɛ.ɾi.a/ /miˈzɛ.ɾi.ə/ n fem
elendighed
Situació de pobresa.

mite n masc
myte
Narració plàstica fabulosa que s'empra sobretot per a expressar conviccions filosòfiques, cosmovisuals o religioses.

mitigar /mi.tiˈɣa/ /mi.tiˈɣaɾ/ v
dæmpe

mitja /ˈmi.d͡ʒa/ /ˈmi.d͡ʒə/ /ˈmi.ʒə/ n fem
strømpe

mitja lluna n masc
halvmåne
Figura que representa la lluna minvant o creixent amb un quart de la cara visible.

mitjanit /mi.d͡ʒaˈnit/ n fem
midnat

mitjà n masc
middel
El que és necessari perquè es realitzi algun fet.

mitjó /miˈd͡ʒo/ n masc
sok

mitocondri /mi.toˈkɔn.dɾi/ /mi.tuˈkɔn.dɾi/ n masc
mitokondrie

mitologia /mi.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /mi.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
mytologi

mitosi /miˈtɔ.zi/ n fem
mitose

moc /ˈmok/ /ˈmɔk/ n masc
snot
Humor que penja del nas.

mocador /mo.kaˈðo/ /mo.kaˈðoɾ/ /mo.kəˈðo/ /mu.kəˈðo/ n masc
lommetørklæde
Peça de roba o paper pensada per a mocar-se.

moda /ˈmɔ.ða/ /ˈmɔ.ðɔ/ n fem
mode
Tendència actual en el disseny d'articles que es venen.

model /moˈðɛɫ/ /muˈðɛɫ/ n masc
model

moderadament /mo.ðeˌɾa.ðaˈmen/ /mo.ðeˌɾa.ðaˈment/ /mo.ðəˌɾa.ðəˈment/ /mu.ðəˌɾa.ðəˈmen/ adv
moderat

modern /moˈðɛɾn/ /muˈðɛrn/ adj masc
moderne
Relatiu al temps present o recent.

modificació /mo.ði.fi.ka.siˈo/ /mo.ði.fi.kə.siˈo/ /mu.ði.fi.kə.siˈo/ n fem
modifikation

modificar /mo.ði.fiˈka/ /mo.ði.fiˈkaɾ/ /mu.ði.fiˈka/ v
modificere ændre

modular /mo.ðuˈɫa/ /mo.ðuˈɫaɾ/ /mu.ðuˈɫa/ /mu.ðuˈɫar/ v
modulere
Regular la veu quan es parla perquè no soni desagradable.

modèstia /moˈðɛs.ti.a/ /moˈðɛs.ti.ə/ /muˈðɛs.ti.ə/ n fem
beskedenhed

mofeta /moˈfe.ta/ /moˈfɛ.tə/ /muˈfɛ.tə/ n fem
skunk

moixera de pastor n fem
tarmvridrøn

moixó /mojˈʃo/ /moˈʃo/ /muˈʃo/ n masc
guldlaks
(peixos) Peix de la família dels argentínids, de color verd clar amb escates argentades, de cos allargassat, amb els ulls molt grossos, amb la llengua proveïda de dents pel voltant, de carn apreciada (Argentina sphyraena).

mol /ˈmɔɫ/ n masc
mol
Unitat de mesura de quantitat de substància que equival a la * Wikipedia tiene un artículo sobre constant d'Avogadro..

mola /ˈmɔ.ɫa/ /ˈmɔ.ɫɔ/ /ˈmɔ.ɫə/ /ˈmɔ.ɫɛ/ n fem
møllesten
Pedra rodona i plana del molí.
Carn informe que s'engendra en el ventre de la dona i creix amb aparença de prenyat.

moldre /ˈmɔɫ.dɾe/ /ˈmɔɫ.dɾə/ v
raspe male

molecular /mo.ɫe.kuˈɫaɾ/ /mo.ɫə.kuˈɫaɾ/ /mu.ɫə.kuˈɫar/ adj
molekylær

molestar /mo.ɫesˈta/ /mo.ɫesˈtaɾ/ /mo.ɫəsˈta/ /mu.ɫəsˈta/ v
forstyrre

molibdè /mo.ɫibˈdɛ/ /mu.ɫibˈdɛ/ n masc
molybdæn

moliner /mo.ɫiˈne/ /mo.ɫiˈneɾ/ /mu.ɫiˈne/ n masc
møller

moll n masc
marv
Medul·la, substància en les cavitats dels ossos.

molla /ˈmo.ʎə/ /ˈmɔ.ʎa/ /ˈmɔ.ʎɔ/ /ˈmɔ.ʎə/ n fem
krumme
Part tova del pa en contraposició a la crosta que és més dura.
fjeder
Peça metàl·lica pensada perquè es pugui deformar en fer-hi força, però que quan la força de pressió desapareix, la peça torna a la seva forma original, arrossegant, si s'escau, alguna altra peça. Típicament, consisteix en un filferro torçat en alguna forma d'espiral.

molsa /ˈmoɫ.sa/ /ˈmoɫ.sə/ n fem
mos
Part blana de la fruita.

molt /ˈmoɫ/ /ˈmoɫt/ /ˈmɔɫ/ /ˈmɔɫt/ adj
mange meget
En gran quantitat o nombre.

molt /ˈmoɫ/ /ˈmoɫt/ /ˈmɔɫ/ /ˈmɔɫt/ adv
meget
De manera abundant.

mol·lusc /moɫˈɫusk/ /moˈɫusk/ /muɫˈɫusk/ /muˈɫusk/ n masc
bløddyr

molècula /moˈɫɛ.ku.ɫa/ /moˈɫɛ.ku.ɫə/ /muˈɫɛ.ku.ɫə/ n fem
molekyle
Grup d'àtoms elèctricament neutre unit per elements químics.

molí /moˈɫi/ /muˈɫi/ n masc
mølle

moment /moˈmen/ /moˈment/ /muˈmen/ n masc
øjeblik

monarquia /mo.naɾˈki.a/ /mo.nəɾˈki.ə/ /mu.nərˈki.ə/ n fem
monarki
Sistema polític on el poder el té un rei o altre càrrec nobiliari (per exemple en Luxemburg), no obligatòriament hereditari (com en el cas de les monarquies visigòtiques).

moneda /moˈne.ða/ /moˈnə.ðə/ /muˈnɛ.ðə/ n fem
mønt

monestir /mo.nesˈti/ /mo.nesˈtiɾ/ /mo.nəsˈti/ /mu.nəsˈti/ n masc
kloster

monetari /mo.neˈta.ɾi/ /mo.nəˈta.ɾi/ /mu.nəˈta.ɾi/ adj masc
monetær

mongeta /moɲˈd͡ʒe.ta/ /moɲˈʒə.tə/ /muɲˈʒɛ.tə/ n fem
bønne

mongol /moŋˈɡɔɫ/ /muŋˈɡɔɫ/ n masc
mongolsk
(masculí invariable) Grup de llengües que són una branca de les llengües uraloaltaiques.

moniato /mo.niˈa.to/ /mu.niˈa.tu/ n masc
sød kartoffel

monitor /mo.niˈto/ /mo.niˈtoɾ/ /mu.niˈto/ n masc
instruktør
Persona que guia altres persones en l'aprenentatge o l'execució d'una activitat, especialment quan aquesta és de caràcter cultural o esportiu.

monja /ˈmoɲ.ʒə/ /ˈmɔɲ.d͡ʒa/ /ˈmɔɲ.d͡ʒɔ/ /ˈmɔɲ.ʒə/ n fem
nonne

monjo /ˈmoɲ.ʒu/ /ˈmɔɲ.d͡ʒo/ /ˈmɔɲ.ʒo/ /ˈmɔɲ.ʒu/ n masc
munk

monopolitzar /mo.no.po.ɫiˈd͡za/ /mo.no.po.ɫiˈza/ /mo.no.po.ɫiˈzaɾ/ /mu.nu.pu.ɫiˈd͡za/ v
monopolisere

monotípic /mo.noˈti.pik/ /mu.nuˈti.pik/ adj masc
monotypisk

monstre /ˈmɔns.tɾe/ /ˈmɔns.tɾə/ n masc
uhyre

monsó /monˈso/ /munˈso/ n masc
monsun

montenegrí /mon.te.neˈɣɾi/ /mon.tə.nəˈɣɾi/ /mun.tə.nəˈɣɾi/ adj masc
montenegriner
Relatiu o pertanyent a Montenegro.

montenegrí /mon.te.neˈɣɾi/ /mon.tə.nəˈɣɾi/ /mun.tə.nəˈɣɾi/ n masc
montenegriner
Persona que habita o és originària de Montenegro.
Persona que pertany al grup ètnic dels montenegrins.

monument /mo.nuˈmen/ /mo.nuˈment/ /mu.nuˈmen/ n masc
monument mindesmærke

mora /ˈmo.ɾa/ /ˈmo.ɾə/ /ˈmɔ.ɾa/ /ˈmɔ.ɾɔ/ /ˈmɔ.ɾə/ n fem
morbær
Fruit de la morera.

moral /moˈɾaɫ/ /muˈɾaɫ/ adj
moralsk

moralitat n fem
moral

mordassa /moɾˈða.sa/ /moɾˈða.sə/ /murˈda.sə/ /murˈða.sə/ n fem
knebel
Element emprat per impedir de parlar a algú.

morena /moˈɾe.na/ /moˈɾə.nə/ /muˈɾɛ.nə/ n fem
muræne
(peixos) Peix serpentiforme de la família dels murènids, de color bru clapejat, de pell sense escates recoberta de mucositat (Muraena helena).

moresc /moˈɾesk/ /moˈɾəsk/ /muˈɾɛsk/ adj masc
maurisk

morfema /moɾˈfe.ma/ /moɾˈfɛ.mə/ /murˈfɛ.mə/ n masc
morfem

morfina /moɾˈfi.na/ /moɾˈfi.nə/ /murˈfi.nə/ n fem
morfin

morfologia /moɾ.fo.loˈd͡ʒi.a/ /mur.fu.luˈʒi.ə/ n fem
morfologi

morir /moˈɾi/ /moˈɾiɾ/ /muˈɾi/ v
dø udånde
Deixar d'existir, cessar.

morsa /ˈmor.sə/ /ˈmoɾ.sa/ n fem
hvalros

mort adj masc
død
Que no viu.
(esports de pilota) Dit de la pilota, la bola, el volant o el disc que no està en condicions de ser jugat en el transcurs d'un partit o una partida.

mort n fem
død dødsfald
Fi de la vida.

mortal /moɾˈtaɫ/ /murˈtaɫ/ adj
dødelig
Que pot morir.
Que pot matar, letal.

mortalitat /moɾ.ta.ɫiˈtat/ /moɾ.tə.ɫiˈtat/ /mur.tə.ɫiˈtat/ n fem
dødelighed

mosca /ˈmos.kə/ n fem
flue
Insecte alat de l'orde dels dípters de la família muscidae

moscovi /mosˈkɔ.vi/ /mosˈkɔ.βi/ /musˈkɔ.vi/ /musˈkɔ.βi/ n masc
moscovium

moscovita /mos.koˈvi.ta/ /mos.koˈvi.tə/ /mos.koˈβi.ta/ /mus.kuˈvi.tə/ /mus.kuˈβi.tə/ adj neut
moskovit
Relatiu o pertanyent a Moscou o a Moscòvia.

moscovita /mos.koˈvi.ta/ /mos.koˈvi.tə/ /mos.koˈβi.ta/ /mus.kuˈvi.tə/ /mus.kuˈβi.tə/ n neut
moskovit
Persona que habita o és originària de Moscou o a Moscòvia.

mosquet /mosˈket/ /mosˈkət/ /musˈkɛt/ n masc
musket

mosquit /mosˈkit/ /musˈkit/ n masc
stikmyg
Insecte petit i volador (dípter) de la família Culicidae, sovint actua com a paràsit, picant altres éssers vius per extreure’n la sang i alimentar-se.

mossegada /mo.seˈɣa.ða/ /mo.səˈɣa.ðə/ /mu.səˈɣa.ðə/ n fem
bid
Acció i efecte de mossegar.
(golf) Acció de la bola d'aturar-se en caure a terra en comptes de rodolar, com a conseqüència especialment d'un efecte de retrocés.

mossegar /mo.seˈɣa/ /mo.seˈɣaɾ/ /mo.səˈɣa/ /mu.səˈɣa/ v
bide
Clavar les dents en alguna cosa.

mostassa /mosˈta.sə/ /musˈta.sə/ n fem
sennep

mostatxo /mosˈta.t͡ʃo/ /musˈta.t͡ʃu/ n masc
overskæg

mostela /mosˈtə.ɫə/ /mosˈtɛ.ɫa/ /mosˈtɛ.ɫɛ/ /musˈtɛ.ɫə/ n fem
væsel brud

mostra /ˈmɔs.tɾa/ /ˈmɔs.tɾə/ n fem
prøve
(estadística) Porció finita d'una població que és utilitzada per a obtenir informació sobre característiques de la població total.

mot n masc
ord

motiu /muˈtiw/ n masc
motiv
Causa d'un fet.

motivació /mo.ti.va.siˈo/ /mo.ti.və.siˈo/ /mo.ti.βa.siˈo/ /mu.ti.və.siˈo/ /mu.ti.βə.siˈo/ n fem
motivation

motlle /ˈmɔɫ.ɫe/ /ˈmɔɫ.ɫə/ /ˈmɔʎ.ʎe/ /ˈmɔʎ.ʎə/ n masc
form

motocicleta /mo.to.siˈkɫe.ta/ /mo.to.siˈkɫə.tə/ /mu.tu.siˈkɫɛ.tə/ n fem
motorcykel

motor /moˈtoɾ/ /muˈtor/ adj masc
motor
Que és capaç de posar en moviment.

motor /moˈtoɾ/ /muˈtor/ n masc
motor
Màquina que genera un moviment.

mots encreuats n masc
kryds-og-tværsopgave krydsordsopgave

motxilla /moˈt͡ʃi.ʎa/ /moˈt͡ʃi.ʎə/ /muˈt͡ʃi.ʎə/ n fem
rygsæk

motí /moˈti/ /muˈti/ n masc
mytteri

moure /ˈmɔw.ɾe/ v
bevæge sig
Canviar de posició o de lloc.

moviment /mo.iˈmen/ /mo.iˈment/ /mo.viˈment/ /mo.βiˈmen/ /mu.iˈmen/ /mu.viˈmen/ /mu.βiˈmen/ n masc
bevægelse
Acció de moure.

mugró n masc
brystvorte

muguet n masc
liljekonval

mul /ˈmuɫ/ n masc
muldyr

mullat /muˈjat/ /muˈʎat/ adj masc
våd

muller /muˈje/ /muˈʎe/ /muˈʎeɾ/ n fem
hustru

multa /ˈmuɫ.ta/ /ˈmuɫ.tə/ n fem
bøde

multiplicació /muɫ.ti.pɫi.ka.siˈo/ /muɫ.ti.pɫi.kə.siˈo/ n fem
multiplikation

multiplicar /muɫ.ti.pɫiˈka/ /muɫ.ti.pɫiˈkaɾ/ v
gange

mundialment /mun.diˌaɫˈmen/ /mun.diˌaɫˈment/ adv
globalt

municipi n masc
kommune

munició /mu.ni.siˈo/ n fem
ammunition

munt /ˈmun/ /ˈmunt/ n masc
bunke
(per extensió) Pila de coses (coses que s'apilen fent forma de muntanya).

muntanya /munˈta.ɲa/ n fem
bjerg

muntanyós /mun.taˈɲos/ /mun.təˈɲos/ adj masc
bjergrig

muntar /munˈta/ /munˈtaɾ/ v
ride
Una animal equí, cobrir la femella, cavalcar.
Disposar un establiment, un negoci per a que comenci a funcionar.

munyir /muˈɲi/ /muˈɲiɾ/ v
malke

mur /ˈmu/ /ˈmuɾ/ n masc
væg
Paret gruixuda.

muralla /muˈɾa.ʎa/ /muˈɾa.ʎə/ n fem
mur
Tancament d'un terreny o part d'ell amb murs, en especial el dels castells i altres fortificacions.

musa /ˈmu.za/ /ˈmu.zə/ n fem
muse

musclo /ˈmus.kɫo/ /ˈmus.kɫu/ n masc
musling

muscular /mus.kuˈɫar/ adj
muskulær

musell n masc
tryne

museu /muˈzew/ n masc
museum
Edifici o institució dedicada a l'adquisició, conservació, estudi, exhibició i interpretació educativa d'objectes amb valor científic, històric, cultural o artístic.

musical n masc
musical
Espectacle teatral amb música i cançons.

mussol n masc
kirkeugle
Ocell de la família dels estrígids del cap gros, ulls grans, potes llargues i cua curta (Athene noctua).

musulmà /mu.zuɫˈma/ adj masc
muslim muslimsk
Relatiu a l'Islam.

musulmà /mu.zuɫˈma/ n masc
muslim muslimsk
Persona seguidora de l'Islam

mut /ˈmut/ adj masc
stum

muó n masc
myon

mà n fem
hånd
(anatomia) Part final del braç, dividida en dits.

màfia /ˈma.fi.a/ /ˈma.fi.ə/ n fem
mafia

màgia /ˈma.d͡ʒi.a/ /ˈma.ʒi.a/ n fem
magi

màgic /ˈma.d͡ʒik/ /ˈma.ʒik/ adj masc
magisk

mànec /ˈma.nek/ /ˈma.nək/ n masc
håndtag
Peça pensada per ser agafada amb les mans i manegar l'eina a la qual pertany.

mànega /ˈma.ne.ɣa/ n fem
slange
Tub llarg i flexible utilitzat per a conduir o llançar líquids.

màniga /ˈma.ni.ɣa/ /ˈma.ni.ɣə/ n fem
ærme

màquina /ˈma.ki.na/ n fem
maskine

màquina de cosir n fem
symaskine

màrqueting /ˈmar.kə.tiŋ/ /ˈmaɾ.ke.tiŋ/ /ˈmaɾ.kə.tiŋk/ n masc
markedsføring

màrtir /ˈmar.tir/ n neut
martyr

màscara /ˈmas.ka.ɾa/ n fem
maske
Careta per amagar o cobrir el rostre.

màstil /ˈmas.tiɫ/ n masc
mast

mèdic adj masc
medicinsk
Que té relació amb la medicina.

mèdium /ˈmɛ.ði.um/ n neut
medium

mèrit /ˈmɛ.ɾit/ n masc
fordel

mètode /ˈmɛ.to.ðe/ /ˈmɛ.to.ðə/ /ˈmɛ.tu.ðə/ n masc
metode

més adv
mere flere
Diferència comparativa per excés.

més aviat adv
hellere

míldiu /ˈmiɫ.diw/ n masc
meldug

mòbil /ˈmɔ.βiɫ/ n masc
bevægelig
Telèfon mòbil.

mòmia /ˈmɔ.mi.a/ n fem
mumie

món n masc
verden
Conjunt de totes les coses naturals i culturals.

múltiple /ˈmuɫ.ti.pɫe/ /ˈmuɫ.ti.pɫə/ adj
flere
Que no és únic o simple, que es repeteix en més d'una ocasió.

múltiple /ˈmuɫ.ti.pɫe/ /ˈmuɫ.ti.pɫə/ adj masc
flere
Relatiu al nombre enter, que conté un altre enter una quantitat fixa de vegades.

múltiple /ˈmuɫ.ti.pɫe/ /ˈmuɫ.ti.pɫə/ n masc
flere
Nombre que conté un nombre enter una quantitat exacta de vegades.

múscul n masc
muskel

músic /ˈmu.zik/ n masc
musiker

música /ˈmu.zi.ka/ n fem
musik
Art de combinar sons vocals o provinents d'instruments (o ambdós) per produir bellesa de forma, harmonia i expressió d'emoció.

nabiu /naˈbiw/ /nəˈβiw/ n masc
blåbær

nacional /na.si.oˈnaɫ/ /nə.si.oˈnaɫ/ /nə.si.uˈnaɫ/ adj
national

nacionalisme /na.si.o.naˈɫiz.me/ /nə.si.o.nəˈɫiz.mə/ /nə.si.u.nəˈɫiz.mə/ n masc
nationalisme

nacionalista /na.si.o.naˈɫis.ta/ /na.si.o.naˈɫis.te/ /nə.si.o.nəˈɫis.tə/ /nə.si.u.nəˈɫis.tə/ adj
nationalist
Relatiu o pertanyent al nacionalisme.

nacionalista /na.si.o.naˈɫis.ta/ /na.si.o.naˈɫis.te/ /nə.si.o.nəˈɫis.tə/ /nə.si.u.nəˈɫis.tə/ n neut
nationalist
Partidari del nacionalisme.

nació /na.siˈo/ n fem
nation
Comunitat de persones que comparteixen un sentiment d'identitat (sigui d'origen, cultural, jurídica, lingüística, històrica o altres).

nacre /ˈna.kɾe/ /ˈna.kɾə/ n masc
perlemor

nadala /naˈða.ɫa/ /nəˈða.ɫə/ n fem
julesang

nadó /naˈðo/ /nəˈðo/ n masc
baby

naixement n masc
fødsel

nan /ˈnan/ adj
dværg

nansa /ˈnan.sa/ /ˈnan.sə/ n fem
ruse
Mena de gàbia, generalment feta de vímet, que es fa servir com a parany per pescar.

nap n masc
majroe
Planta de la família de les crucíferes que es conrea per la seva arrel comestible i les seves llavors (Brassica napus).

narcisisme /naɾ.siˈziz.me/ /nər.siˈziz.mə/ n masc
narcissisme

narcís /naɾˈsis/ /nərˈsis/ n masc
påskelilje

nariu /naˈɾiw/ /nəˈɾiw/ n masc
næsebor

narració /na.ra.siˈo/ /nə.rə.siˈo/ n fem
fortælling

narval /narˈβaɫ/ /naɾˈvaɫ/ /naɾˈβaɫ/ /nərˈbaɫ/ /nəɾˈvaɫ/ n masc
narhval

nas n masc
næse
En les persones, part de la cara que es troba entre els dos ulls i per sobre de la boca, que sobresurt de forma evident i que té en la part inferior, dos forats (narius). És la part inicial del sistema respiratori.

nata /ˈna.tə/ n fem
fløde
Part greixosa de la llet que se separa per repòs o bé per centrifugació.

natació /na.ta.siˈo/ n fem
svømning

natja /ˈna.d͡ʒa/ /ˈna.d͡ʒə/ n fem
balde

natura /naˈtu.ɾa/ n fem
natur
Conjunt de les coses existents i les lleis que les governen.
Principi constitutiu d'una cosa, allò en què consisteix el fons d'un ésser.

natural /na.tuˈɾaɫ/ /nə.tuˈɾaɫ/ adj
naturlig
Relatiu a la natura.

nau n fem
skib
Embarcació.
Vehicle aeri o espacial.
(arquitectura) Espai delimitat per una filera d'arcs o de columnes dins d'una gran construcció.

naufragi /nawˈfɾa.d͡ʒi/ /nawˈfɾa.ʒi/ /nəwˈfɾa.ʒi/ n masc
skibbrud

navegació /na.ve.ɣa.siˈo/ /na.βe.ɣa.siˈo/ /nə.və.ɣə.siˈo/ /nə.βə.ɣə.siˈo/ n fem
navigering navigation

navegar /na.veˈɣaɾ/ /na.βeˈɣa/ /nə.vəˈɣa/ /nə.βəˈɣa/ v
sejle

nazi /ˈna.zi/ n neut
nazist

neboda /naˈbo.ɾa/ /neˈbo.ða/ /nəˈbo.ðə/ /nəˈβo.ðə/ n fem
niece

nebot /naˈbot/ /neˈbot/ /nəˈbot/ n masc
nevø brodersøn

necessari /ne.seˈsa.ɾi/ adj masc
nødvendig

necessitar /ne.se.siˈta/ /ne.se.siˈtaɾ/ v
behøve

necessitat /ne.se.siˈtat/ n fem
behov

necrofília /ne.kɾoˈfi.ɫi.a/ /nə.kɾoˈfi.ɫi.ə/ /nə.kɾuˈfi.ɫi.ə/ n fem
nekrofili

necrosi /neˈkɾɔ.zi/ /nəˈkɾɔ.zi/ n fem
nekrose

necròpsia /neˈkɾɔp.si.a/ n fem
obduktion

nedar /neˈða/ /neˈðaɾ/ v
svømme

neerlandès /nə.ər.ɫənˈdɛs/ /nə.əɾ.ɫənˈdəs/ adj masc
Nederlandsk
Originari, pertanyent o relatiu als Països Baixos o a la seva llengua.

neerlandès /nə.ər.ɫənˈdɛs/ /nə.əɾ.ɫənˈdəs/ n masc
Nederlandsk
Natural dels Països Baixos.
(masculí singular) Llengua germànica occidental parlada als Països Baixos (així com excolònies) i a Flandes (Bèlgica).

negar /neˈɣa/ /neˈɣaɾ/ /nəˈɣa/ v
benægte
Dir que no, no acceptar com a vàlid un fet o una idea.

negatiu /ne.ɣaˈtiw/ /nə.ɣəˈtiw/ adj masc
negativ
Que no és positiu.
Pessimista.
En matemàtiques, nombre menor que zero.
Revers, oposat.

negatiu /ne.ɣaˈtiw/ /nə.ɣəˈtiw/ n masc
negativ
(fotografia) Placa base amb els tons invertits.

negligir /ne.ɣɫiˈd͡ʒi/ /ne.ɣɫiˈd͡ʒiɾ/ /ne.ɣɫiˈʒi/ /nə.ɣɫiˈʒi/ v
forsømme
Deixar de tenir cura.
No tenir en compte, no considerar.

negociació /ne.ɣo.si.a.siˈo/ /nə.ɣo.si.ə.siˈo/ /nə.ɣu.si.ə.siˈo/ n fem
forhandling

negre /ˈnə.ɣɾə/ /ˈnɛ.ɣɾə/ adj masc
sort
Del color del carbó, fosc, sense blancor.

nen /ˈnen/ n masc
barn børn
Persona en els primers anys de vida, fins als vuit o deu anys.

neodimi /nə.oˈði.mi/ /nə.uˈði.mi/ n masc
neodym

neologisme /ne.o.ɫoˈd͡ʒiz.me/ /ne.o.ɫoˈʒiz.me/ /nə.o.ɫoˈʒiz.mə/ /nə.u.ɫuˈʒiz.mə/ n masc
neologisme

neonazi /ˌne.oˈna.zi/ /ˌnɛ.oˈna.zi/ /ˌnɛ.uˈna.zi/ adj
nynazist

neonazisme /ˌne.o.naˈziz.me/ /ˌnɛ.o.nəˈziz.mə/ /ˌnɛ.u.nəˈziz.mə/ n masc
nynazisme

neptuni /nəpˈtu.ni/ n masc
neptunium

nervi /ˈner.bi/ /ˈniɾ.vi/ /ˈnɛr.βi/ /ˈnɛɾ.vi/ /ˈnɛɾ.βi/ n masc
nerve
Comunicació entre el cervell i les diferents parts del cos que transmet impulsos elèctrics codificant la informació necessària per a l'ésser viu.

nerviós /ner.βiˈos/ /neɾ.viˈos/ /neɾ.βiˈos/ /nər.biˈos/ /nəɾ.viˈos/ adj masc
nerve-
Relatiu al nervi.
Dit d'algú que es mou molt, que canvia d'estat d'humor o que es mostra intranquil.

nespra /ˈnes.pɾa/ /ˈnes.pɾə/ n fem
mispel

net /ˈnet/ /ˈnət/ /ˈnɛt/ adj masc
ren netto
Sense armes, sense antecedents judicials, sense passat criminal, sense estar en possessió d'estupefaents o d'indicis delictius.

net /ˈnet/ /ˈnət/ /ˈnɛt/ n masc
sønnesøn

neta /ˈne.ta/ /ˈnə.tə/ /ˈnɛ.tə/ n fem
sønnedatter

netedat /ne.teˈðat/ /nə.təˈðat/ n fem
renlighed

netejar /ne.teˈd͡ʒa/ /ne.teˈd͡ʒaɾ/ /ne.teˈʒa/ /nə.təˈd͡ʒa/ /nə.təˈʒa/ v
rengøre rense

neu n fem
sne

neula /ˈnew.ɫa/ /ˈnew.ɫə/ n fem
vaffel
Pasta de full enrotllada en canó feta de farina, sucre i essència.

neurociència /ˌnew.ɾo.siˈɛn.si.a/ /ˌnɛw.ɾo.siˈɛn.si.ə/ /ˌnɛw.ɾu.siˈɛn.si.ə/ n fem
neurovidenskab

neurologia /new.ɾo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /new.ɾo.ɫoˈʒi.a/ /nəw.ɾo.ɫoˈʒi.ə/ /nəw.ɾu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
neurologi

neurona /newˈɾo.na/ /nəwˈɾo.nə/ n fem
neuron

neutralitat /new.tɾa.ɫiˈtat/ n fem
neutralitet

neutralitzar /new.tɾa.ɫiˈd͡za/ /new.tɾa.ɫiˈza/ /new.tɾa.ɫiˈzaɾ/ v
neutralisere

neutrí n masc
neutrino

neutró /newˈtɾo/ /nəwˈtɾo/ n masc
neutron

nevada /neˈva.ða/ /neˈβa.ða/ /nəˈva.ðə/ /nəˈβa.ðə/ n fem
snefald

nevar /neˈvaɾ/ /neˈβa/ /nəˈva/ v
sne

nevera /neˈve.ɾa/ /neˈβe.ɾa/ /nəˈve.ɾə/ /nəˈβe.ɾə/ n fem
iskælder
Lloc on es conserva la neu per al seu ús.

newton /ˈniw.ton/ n masc
newton

newtonià /niw.to.niˈa/ /niw.tu.niˈa/ adj masc
newtonsk

nexe /ˈnɛk.se/ /ˈnɛk.sə/ n masc
bindeled

neòfit /neˈɔ.fit/ n masc
Nybegynder

neó /nəˈo/ n masc
neon

ni /ni/ /ˈni/ conjunction
hverken
Partícula amb la qual es neguen dues proposicions.

ni /ni/ /ˈni/ n fem
ny

nicotina /ni.koˈti.na/ /ni.koˈti.nə/ /ni.kuˈti.nə/ n fem
nikotin

nigromància /ni.ɣɾoˈman.si.a/ /ni.ɣɾoˈman.si.ə/ /ni.ɣɾuˈman.si.ə/ n fem
nekromanti

nimfa /ˈniɱ.fa/ /ˈniɱ.fə/ n fem
nymfe

nina /ˈni.na/ n fem
dukke
Figura humana femenina usada de joguina pels infants.

ningú pronoun
ingen

nino /ˈni.no/ /ˈni.nu/ n masc
dukke
Joguina que representa una figura humana masculina.
(plural) Joguina que representa un animal.

ninot /niˈnɔt/ n masc
marionet
Persona que es deixa dominar pels altres.

ninot de neu n masc
snemand

niobi n masc
niobium

nit n fem
nat
Part del dia on hi ha foscor, període entre la posta de sol i l'alba.
Socialment, temps entre el vespre i la matinada, mentre habitualment es dorm.

nitrat /niˈtɾat/ n masc
nitrat

nitrogen /niˈtɾɔ.ʒen/ /niˈtɾɔ.ʒən/ n masc
kvælstof nitrogen

niu n masc
rede
Construcció dels ocells on ponen els ous, els coven i alimenten les cries.
Indret arrecerat on els insectes, els rèptils i els rosegadors alimenten les cries.
Nucli on s’acumulen persones amb unes característiques comunes, especialment perilloses.
Gran quantitat, multitud.

nivell /niˈveʎ/ /niˈveʎ/ /niˈβeʎ/ n masc
niveau

no adv
nej ikke
Partícula de negació o contradicció.

no-binari /ˌno.βiˈna.ɾi/ adj masc
nonbinær
(LGBTI) Que no compleix les exigències del binarisme de gènere, especialment algú que no s'emmarca ni com a home ni com a dona.

nobeli /noˈbɛ.ɫi/ /nuˈbɛ.ɫi/ /nuˈβɛ.ɫi/ n masc
nobelium

nociu /noˈsiw/ /nuˈsiw/ adj masc
skadelig

noguer /noˈɣe/ /noˈɣeɾ/ /nuˈɣe/ n masc
valnøddetræ

noi n masc
dreng

noia /ˈnɔ.ja/ /ˈnɔ.jɔ/ n fem
pige

nom /ˈnom/ n masc
navn
(lingüística) Substantiu, categoria gramatical que designa éssers, accions, estats o conceptes.
Apel·latiu personal.

nom propi n masc
egennavn proprium

nombre /ˈnom.bɾe/ /ˈnɔm.bɾə/ n masc
tal

nombre atòmic n masc
atomnummer

nombrós /nomˈbɾos/ /numˈbɾos/ adj masc
talrig

nomenclatura /no.meŋ.kɫaˈtu.ɾa/ /no.məŋ.kɫəˈtu.ɾə/ /nu.məŋ.kɫəˈtu.ɾə/ n fem
nomenklatur

nominatiu /no.mi.naˈtiw/ /no.mi.nəˈtiw/ /nu.mi.nəˈtiw/ adj masc
nominativ

nominatiu /no.mi.naˈtiw/ /no.mi.nəˈtiw/ /nu.mi.nəˈtiw/ n masc
grundledsfald

només /noˈmes/ /nuˈmes/ adv
kun

nora /ˈnɔ.ɾa/ /ˈnɔ.ɾɔ/ /ˈnɔ.ɾə/ n fem
svigerdatter

noranta /noˈɾan.ta/ /noˈɾan.tə/ /nuˈɾan.tə/ /nɔˈɾan.tə/ number
halvfems halvfemsindstyve

noranta-dos /noˌɾan.taˈðos/ /noˌɾan.təˈðos/ /nuˌɾan.təˈðos/ number
tooghalvfems

noranta-nou /noˌɾan.taˈnɔw/ /noˌɾan.təˈnɔw/ /nuˌɾan.təˈnɔw/ number
nioghalvfems

noranta-set /noˌɾan.taˈsɛt/ /noˌɾan.təˈsɛt/ /nuˌɾan.təˈsɛt/ number
syvoghalvfems

noranta-sis /noˌɾan.taˈsis/ /noˌɾan.təˈsis/ /nuˌɾan.təˈsis/ number
seksoghalvfems

noranta-tres /noˌɾan.taˈtɾes/ /noˌɾan.təˈtɾes/ /nuˌɾan.təˈtɾes/ number
treoghalvfems

noranta-un /noˌɾan.taˈun/ /noˌɾan.təˈun/ /nuˌɾan.təˈun/ number
enoghalvfems

norantè /no.ɾanˈte/ /nɔ.ɾənˈtə/ number
halvfemsindstyvende

nord n masc
nord

nord-americà /ˌnɔr.tə.mə.ɾiˈka/ adj masc
nordamerikansk
De l'Amèrica del Nord.

nord-americà /ˌnɔr.tə.mə.ɾiˈka/ n masc
nordamerikansk
Natural de l'Amèrica del Nord.

nord-coreà /ˌnɔrk.ku.ɾeˈa/ /ˌnɔrt.ku.ɾeˈa/ /ˌnɔɾk.ko.ɾeˈa/ adj masc
nordkoreaner

nord-est /ˌnɔrˈtest/ n masc
nordøst

nord-nord-est /ˌnɔrdˌnɔrtˈest/ n masc
nordnordøst

nord-oest /ˌnɔr.tuˈest/ /ˌnɔɾ.toˈest/ n masc
nordvest

norma /ˈnor.mə/ /ˈnoɾ.ma/ n fem
norm

normal /noɾˈmaɫ/ /nurˈmaɫ/ adj
normal
Que segueix una norma.

normalitat /noɾ.ma.ɫiˈtat/ /noɾ.mə.ɫiˈtat/ /nur.mə.ɫiˈtat/ n fem
normalitet

normalització /nor.ma.ɫi.d͡za.siˈo/ /noɾ.ma.ɫi.za.siˈo/ /noɾ.mə.ɫi.d͡zə.siˈo/ /nur.mə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
normalisering

normativitzar /nor.ma.ti.βiˈd͡za/ /noɾ.ma.ti.viˈzaɾ/ /noɾ.ma.ti.βiˈza/ /noɾ.mə.ti.viˈd͡za/ /nur.mə.ti.viˈd͡za/ /nur.mə.ti.βiˈd͡za/ v
normativisere

noruec /no.ɾuˈɛk/ /nu.ɾuˈɛk/ adj masc
norsk
Relatiu o pertanyent a Noruega.

noruec /no.ɾuˈɛk/ /nu.ɾuˈɛk/ n masc
normand
Natural de Noruega.
norsk
(només singular) Llengua germànica parlada a Noruega.

nosaltres /noˈza.tɾes/ /noˈzaɫ.tɾes/ /noˈzaɫ.tɾəs/ /nuˈza.tɾəs/ /nuˈzal.trus/ /nuˈzaɫ.tɾəs/ pronoun
vi

nostre /ˈnɔs.tɾe/ adj masc
vor

nostàlgia /nosˈtaɫ.d͡ʒi.a/ /nosˈtaɫ.ʒi.ə/ /nusˈtaɫ.ʒi.ə/ n fem
nostalgi

nota /ˈnɔ.ta/ /ˈnɔ.tɔ/ /ˈnɔ.tə/ n fem
node
Valoració, quantitativa o qualitativa, d'una assignatura, un examen, un exercici escolar, etc. amb vista a una avaluació educativa.
Cada un dels elements de l'escala musical.

notari /noˈta.ɾi/ /nuˈta.ɾi/ n masc
notar

notícia /noˈti.si.a/ /noˈti.si.ə/ /nuˈti.si.ə/ n fem
nyt

nou adj masc
ny frisk
Recent, modern, que implica novetat.

nou n fem
valnød
(botànica) Fruit o llavor de la noguera (Juglans regia); és mengívola i de forma molt rugosa.
(botànica) Tipus de fruit sec indehiscent.

nou number
ni
(cardinal) Vuit més un.

nounat /ˌnɔwˈnat/ adj masc
nyfødt

novel·la /noˈvɛɫ.ɫa/ /noˈvɛɫ.ɫə/ /noˈβɛ.ɫa/ /noˈβɛ.ɫɛ/ /noˈβɛɫ.ɫa/ /nuˈvɛɫ.ɫə/ /nuˈβɛ.ɫə/ /nuˈβɛɫ.ɫə/ n fem
roman

novel·la gràfica n fem
grafisk roman

novel·lista /no.veɫˈɫis.ta/ /no.veɫˈɫis.te/ /no.vəɫˈɫis.tə/ /no.βeɫˈɫis.ta/ /no.βeɫˈɫis.te/ /no.βeˈɫis.ta/ /no.βeˈɫis.te/ /nu.vəɫˈɫis.tə/ /nu.βəɫˈɫis.tə/ /nu.βəˈɫis.tə/ n neut
romanforfatter

novembre /noˈvem.bɾe/ /noˈvem.bɾə/ /noˈβem.bɾe/ /nuˈvem.bɾə/ n masc
november
Onzè mes de l'any.

novè /noˈve/ /noˈvə/ /noˈβe/ /nuˈvɛ/ number
niende

nu adj masc
nøgen
Sense roba o vestit.

nuclear /nu.kɫeˈar/ adj
kerne

nucleó n masc
nukleon

nucli /ˈnu.kli/ n masc
cellekerne

nuesa /nuˈe.za/ /nuˈə.zə/ /nuˈɛ.zə/ n fem
nøgenhed

numeració /nu.me.ɾa.siˈo/ /nu.mə.ɾə.siˈo/ n fem
nummerering
Acció de numerar.
Sistema d’expressió dels nombres amb mots i signes.

numèric /nuˈmɛ.ɾik/ adj masc
numerisk

nus n masc
knude knob
Unió forta de dues cordes o peces semblant que es creuen formant un lligam fort.

nus gordià n masc
gordisk knude

nuvi /ˈnu.vi/ /ˈnu.vi/ /ˈnu.βi/ n masc
brudgom

nuviatge /nu.viˈa.d͡ʒe/ /nu.viˈa.d͡ʒə/ /nu.βiˈa.d͡ʒe/ /nu.βiˈa.d͡ʒə/ n masc
brudekiste
Conjunt de roba i altres objectes que es dona a la núvia, o que aquesta aporta al matrimoni, a més del dot.

nynorsk n masc
nynorsk
Un dels dos estàndards del noruec format a partir de les variants occidentals més tradicionals.

nyu /ˈɲu/ n masc
gnu

nàhuatl /ˈna.u.aɫ/ /ˈna.u.əɫ/ n masc
nahuatl
Antiga llengua nahua parlada per la noblesa asteca i usada com a llengua franca a bona part de Mesoamèrica.

nàusea /ˈnaw.ze.a/ n fem
kvalme
(normalment en plural) Situació de malestar estomacal associada a la sensació de la proximitat del vòmit.

nàutic /ˈnaw.tik/ adj masc
nautisk

néixer /ˈne.ʃe/ /ˈnej.ʃe/ /ˈnej.ʃeɾ/ v
blive født
Sortir a llum del ventre de la mare.

nínxol /ˈniɲ.t͡ʃoɫ/ /ˈniɲ.ʃoɫ/ /ˈniɲ.ʃuɫ/ n masc
niche

níquel /ˈni.kəɫ/ n masc
nikkel

nòmada /ˈnɔ.ma.ða/ adj
nomadisk
Relacionat amb el nomadisme.

nòmada /ˈnɔ.ma.ða/ n neut
nomadisk
Individu que canvia sovint de lloc de residència.

nòrdic /ˈnɔr.dik/ adj
nordisk
Relatiu als grups ètnics del nord d’Europa que parlaven diverses varietats de nòrdic antic.

nòrdic antic n masc
norrønt

nòrdics /ˈnɔr.diks/ n masc
Nordboere
Un grup ètnic del nord d’Europa que parlaven diverses varietats de nòrdic antic.

número /ˈnu.me.ɾo/ /ˈnu.mə.ɾo/ /ˈnu.mə.ɾu/ n masc
nummer
Expressió (amb paraules o símbols) que s'utilitza per designar ordre dins d'una llista.

núvia /ˈnu.vi.a/ /ˈnu.vi.ə/ /ˈnu.βi.a/ /ˈnu.βi.ə/ n fem
brud

núvol /ˈnu.voɫ/ /ˈnu.vuɫ/ /ˈnu.βoɫ/ n masc
sky
Condensació d'aigua al cel.
Espai d'internet per a desar arxius de manera que puguin ser consultats per l'usuari des de qualsevol lloc on hi hagi un ordinador.

o /o/ /ˈo/ /ˈɔ/ conjunction
eller
Partícula disjuntiva que expressa alternativa o contraposició dels elements.

oasi /oˈa.zi/ /uˈa.zi/ n masc
oase

obeir /o.beˈiɾ/ /o.bəˈi/ /o.βeˈi/ /u.bəˈi/ /u.βəˈi/ v
adlyde

obelisc /o.beˈɫisk/ /o.bəˈɫisk/ /u.bəˈɫisk/ /u.βəˈɫisk/ n masc
obelisk

obenc /oˈbeŋk/ /oˈbəŋk/ /oˈβeŋ/ /uˈbɛŋk/ /uˈβɛŋ/ n masc
vant

obert /oˈbɛɾt/ /uˈβɛrt/ /uˈβɛɾt/ adj masc
åben

obesitat /o.be.ziˈtat/ /o.bə.ziˈtat/ /u.bə.ziˈtat/ /u.βə.ziˈtat/ n fem
fedme overvægt

objecte /obˈd͡ʒɛk.te/ /obˈʒɛk.tə/ /ubˈʒek.tə/ /ubˈʒɛk.tə/ n masc
ting

objectiu /ob.d͡ʒekˈtiw/ /ob.ʒəkˈtiw/ /ub.ʒəkˈtiw/ adj masc
objektiv
Imparcial i no subjectiu.

objectiu /ob.d͡ʒekˈtiw/ /ob.ʒəkˈtiw/ /ub.ʒəkˈtiw/ n masc
mål
(militar) Diana, blanc o objecte sobre el que es dispara.
objektiv
(òptica) Lent o sistema de lents d'un instrument òptic que es dirigeix sobre l'objecte del que es vol recollir una imatge.

oblidar /o.bɫiˈða/ /o.bɫiˈðaɾ/ /o.βɫiˈða/ /u.bɫiˈða/ v
glemme
No recordar.

obligació /o.bɫi.ɣa.siˈo/ /ob.bɫi.ɣə.siˈo/ /ub.bɫi.ɣə.siˈo/ n fem
pligt forpligtelse

obligar /o.bɫiˈɣaɾ/ /o.βɫiˈɣa/ /ob.bɫiˈɣa/ /u.βɫiˈɣa/ /ub.bɫiˈɣa/ v
tvinge

obligatori /o.bɫi.ɣaˈtɔ.ɾi/ /ob.bɫi.ɣəˈtɔ.ɾi/ /u.βɫi.ɣəˈtɔ.ɾi/ /ub.bɫi.ɣəˈtɔ.ɾi/ adj masc
obligatorisk

oblit /oˈbɫit/ /uˈbɫit/ /uˈβɫit/ n masc
glemsel

oboista /o.boˈis.ta/ /o.boˈis.te/ /o.boˈis.tə/ /u.buˈis.tə/ /u.βuˈis.tə/ n neut
oboist

oboè /o.boˈe/ /o.boˈɛ/ /u.buˈɛ/ n masc
obo

obreampolles /ˌɔ.bɾe.amˈpo.ʎes/ /ˌɔ.βɾəmˈpo.ʎəs/ n masc
flaskeåbner

obrer /oˈbɾe/ /oˈbɾeɾ/ /oˈβɾe/ /uˈbɾe/ /uˈβɾe/ n masc
arbejder

obrir /oˈbɾi/ /oˈbɾiɾ/ /oˈβɾi/ /uˈbɾi/ v
åbne

observació /op.ser.βa.siˈo/ /op.seɾ.va.siˈo/ /op.seɾ.βa.siˈo/ /op.səɾ.və.siˈo/ /up.sər.və.siˈo/ n fem
iagttagelse
Acte o efecte d'observar.

observar /op.serˈβa/ /op.seɾˈvaɾ/ /op.seɾˈβa/ /op.səɾˈva/ /up.sərˈba/ /up.sərˈva/ v
bemærke
Seguir puntualment el que està prescrit.
Mirar amb atenció.

obsessió /op.se.siˈo/ /op.sə.siˈo/ /up.sə.siˈo/ n fem
tvangstanke

obsidiana /op.si.ðiˈa.na/ /op.si.ðiˈa.nə/ /up.si.ðiˈa.nə/ n fem
obsidian

obsolet /op.soˈlet/ /up.suˈɫɛt/ adj
forældet

obstacle /opsˈta.kɫe/ /opsˈta.kɫə/ /osˈta.kɫe/ /upsˈta.kɫə/ n masc
forhindring

obstetrícia /ops.teˈtɾi.si.a/ /ops.təˈtɾi.si.ə/ /os.teˈtɾi.si.a/ /ups.təˈtɾi.si.ə/ n fem
obstetrik

obtenir /op.teˈni/ /op.teˈniɾ/ /op.təˈni/ /up.təˈni/ v
erholde

obvi /ˈɔb.bi/ /ˈɔb.vi/ /ˈɔb.vi/ adj masc
indlysende

obès /oˈbes/ /oˈbɛs/ /uˈbɛs/ /uˈβɛs/ adj masc
fed

oca /ˈɔ.ka/ /ˈɔ.kɔ/ /ˈɔ.kə/ n fem
gås

ocarina /o.kaˈɾi.na/ /o.kəˈɾi.nə/ /u.kəˈɾi.nə/ n fem
okarina

ocasió /o.ka.ziˈo/ /o.kə.ziˈo/ /u.kə.ziˈo/ n fem
lejlighed
Moment determinat, vegada, cop, cas.

occità /ok.siˈta/ /uk.siˈta/ n masc
occitansk
(només singular) Llengua històricament parlada a l'Occitània.

occità antic n masc
gammel provencalsk

ocell /oˈseʎ/ /uˈseʎ/ n masc
fugl

oceà /o.seˈa/ /u.seˈa/ n masc
ocean verdenshav

ocra /ˈo.kɾa/ /ˈo.kɾə/ n fem
okra

octubre /okˈtu.bɾə/ /ukˈtu.bɾə/ n masc
oktober
Desè mes de l'any.

octàgon /okˈta.ɣon/ /ukˈta.ɣun/ n masc
ottekant

ocular /o.kuˈɫa/ /o.kuˈɫaɾ/ /u.kuˈɫa/ /u.kuˈɫar/ adj
okular

ocupar /o.kuˈpa/ /o.kuˈpaɾ/ /u.kuˈpa/ v
besætte
Apoderar-se, prendre possessió d'un lloc.
Omplir un lloc o espai.

oda /ˈɔ.ða/ /ˈɔ.ðɔ/ /ˈɔ.ðə/ n fem
ode

odi n masc
had

odiar /o.ðiˈa/ /o.ðiˈaɾ/ /u.ðiˈa/ v
hade

oest /oˈest/ /uˈest/ n masc
vest

oest-nord-oest /oˌest /uˌest n masc
vestnordvest

oest-sud-oest /oˌesˌsut.oˈest/ /oˌeˌsut.oˈest/ /uˌesˌsut.uˈest/ /uˌeˌsut.uˈest/ n masc
vestsydvest

ofegar /aw.feˈɣa/ /aw.feˈɣaɾ/ /o.feˈɣa/ /o.feˈɣaɾ/ /o.fəˈɣa/ /u.fəˈɣa/ /əw.fəˈɣa/ v
drukne
Impedir la respiració per immersió en aigua.

ofendre /oˈfen.dɾe/ /oˈfen.dɾə/ /uˈfen.dɾə/ /uˈfɛn.dɾə/ v
krænke fornærme

ofensiu /o.fenˈsiw/ /o.fənˈsiw/ /u.fənˈsiw/ adj masc
anstødelig

oferir /o.feˈɾi/ /o.feˈɾiɾ/ /o.fəˈɾi/ /u.fəˈɾi/ /uˈfɾiɾ/ v
tilbyde
Posar alguna cosa a disposició d'algú.

oferta /oˈfɛr.ta/ /oˈfɛɾ.ta/ /oˈfɛɾ.tə/ /oˈfɛɾ.tɛ/ /uˈfɛr.tə/ n fem
tilbud
Producte que s’ofereix a millor preu.

ofici /oˈfi.si/ /uˈfi.si/ n masc
arbejde
Professió que implica una sèrie de tècniques i sabers específics, normalment usat per a feines manuals.

oficial /o.fi.siˈaɫ/ /u.fi.siˈaɫ/ n masc
officer
Càrrec militar de sergent en amunt.

oficina /o.fiˈsi.na/ /o.fiˈsi.nə/ /u.fiˈsi.nə/ n fem
bureau

oganessó /o.ɣə.nəˈso/ /u.ɣə.nəˈso/ n masc
oganesson

oir /oˈi/ /oˈiɾ/ /uˈi/ v
høre
sentir (amb l'oïda)
Atendre les al·legacions abans de dictar sentència.

olfacte /oɫˈfak.te/ /uɫˈfak.tə/ n masc
lugtesans

oli n masc
olie
(normalment incomptable) Líquid espès extret d'animals o vegetals usat per greixar màquines o amanir aliments.

olimpíada /o.ɫimˈpi.a.ða/ /o.ɫimˈpi.ə.ðə/ /u.ɫimˈpi.ə.ðə/ n fem
olympiade

oliva /awˈɫi.βɛ/ /oˈɫi.va/ /oˈɫi.və/ /oˈɫi.βa/ /uˈɫi.və/ /uˈɫi.βə/ /əwˈɫi.βə/ n fem
oliven

olivera /o.ɫiˈve.ɾa/ /o.ɫiˈve.ɾə/ /o.ɫiˈβe.ɾa/ /u.ɫiˈve.ɾə/ /u.ɫiˈβe.ɾə/ n masc
oliventræ

olla /ˈo.ʎə/ /ˈɔ.ʎa/ /ˈɔ.ʎɔ/ /ˈɔ.ʎə/ n fem
potte

olor /oˈɫo/ /oˈɫoɾ/ /oˈɫoɾ/ /uˈɫo/ /uˈɫor/ n fem
lugt

olímpic /oˈɫim.pik/ /uˈɫim.pik/ adj masc
olympisk

om /ˈom/ /ˈom/ /ˈum/ n masc
elm

ombra /ˈom.bɾa/ /ˈɔm.bɾa/ n fem
skygge
Foscor, obscuritat, absència de llum.
Silueta fosca que projecta un objecte sota la llum.

omega /oˈme.ɣa/ /oˈmɛ.ɣə/ /uˈmɛ.ɣə/ n fem
omega

ometre /oˈme.tɾe/ /oˈmə.tɾə/ /uˈmɛ.tɾə/ v
udelade

omniscient /om.ni.siˈen/ /om.ni.siˈent/ /om.nis.siˈent/ /um.ni.siˈen/ /um.nis.siˈen/ adj
alvidende

omplir /omˈpɫi/ /omˈpɫiɾ/ /umˈpɫi/ v
fylde

on adv
hvor hvorhen

ona /ˈo.na/ n fem
bølge

onada /oˈna.ða/ /oˈna.ðə/ /uˈna.ðə/ n fem
bølge
Ona gran.
Seguit de fets que es produeixen de forma massiva, sobtada i, de vegades, periòdica.

oncle /ˈoŋ.kɫe/ /ˈɔŋ.kɫe/ n masc
onkel farbror
Germà del pare o de la mare.

oncologia /oŋ.ko.ɫoˈd͡ʒi.a/ /oŋ.ko.ɫoˈʒi.a/ /oŋ.ko.ɫoˈʒi.ə/ /uŋ.ku.ɫuˈʒi.ə/ n fem
onkologi

onomatopeia /o.no.ma.toˈpe.ja/ /o.no.mə.toˈpɛ.jə/ /u.nu.mə.tuˈpɛ.jə/ n fem
onomatopoietikon lydord

onomatopeic /o.no.ma.toˈpɛjk/ /o.no.mə.toˈpɛjk/ /u.nu.mə.tuˈpɛjk/ adj masc
onomatopoietisk

onsevulga /on.seˈvuɫ.ɣa/ /on.seˈβuɫ.ɣa/ /on.səˈvuɫ.ɣə/ /on.səˈβuɫ.ɣə/ adv
hvorsomhelst

onze /ˈon.ze/ number
elleve

onzè /onˈze/ /onˈzə/ /unˈzɛ/ number
ellevte

opac /oˈpak/ /uˈpak/ adj masc
ugennemsigtig

opacitat /o.pa.siˈtat/ /o.pə.siˈtat/ /u.pə.siˈtat/ n fem
ugennemsigtighed

opció n fem
mulighed valgmulighed
Elecció entre dues o més possibilitats.

operació /o.pe.ɾa.siˈo/ /o.pə.ɾə.siˈo/ /u.pə.ɾə.siˈo/ n fem
operation
Acció d'operar.
Intervenció quirúrgica realitzada per millorar la salut d'un malalt.

operar /o.peˈɾa/ /o.peˈɾaɾ/ /o.pəˈɾa/ /u.pəˈɾa/ v
aflægge

opiaci /o.piˈa.si/ /u.piˈa.si/ adj masc
opiat

opinió /o.pi.niˈo/ /u.pi.niˈo/ n fem
mening

opinió pública /o.pi.niˌo /u.pi.niˌo n fem
offentlige mening

oportunitat /o.poɾ.tu.niˈtat/ /u.pur.tu.niˈtat/ n fem
mulighed

oportú /o.poɾˈtu/ /u.purˈtu/ adj masc
belejlig

oposat /o.poˈzat/ /u.puˈzat/ adj masc
modsat

oposició /o.po.zi.siˈo/ /u.pu.zi.siˈo/ n fem
opposition
Acció o efecte d'oposar o oposar-se.
Concurs per a l'obtenció de certes ocupacions, especialment de la funció pública o en un concurs literari.

oprimir /o.pɾiˈmi/ /o.pɾiˈmiɾ/ /u.pɾiˈmi/ v
undertrykke
Tractar amb rigor injust, amb autoritat excessiva.

optimista /op.tiˈmis.ta/ /op.tiˈmis.te/ /op.tiˈmis.tə/ /up.tiˈmis.tə/ adj
optimistisk
Persona que veu les coses de manera positiva

or /ˈoɾ/ /ˈɔ/ /ˈɔr/ /ˈɔrt/ n masc
guld

orca /ˈɔr.ka/ /ˈɔr.kə/ /ˈɔɾ.ka/ /ˈɔɾ.kɔ/ n fem
spækhugger

orde /ˈor.də/ /ˈoɾ.ðe/ n masc
orden

ordenar /or.ðeˈna/ /oɾ.ðeˈna/ /oɾ.ðeˈnaɾ/ /oɾ.ðəˈna/ /ur.dəˈna/ /ur.ðəˈna/ v
befale
Arranjar en un ordre.
Donar ordres, manar.

ordi /ˈɔl.di/ /ˈɔɾ.ði/ /ˈɔɾ.ði/ n masc
byg

ordinador /or.ði.naˈðo/ /oɾ.ði.nəˈðo/ /ur.ði.nəˈðo/ n masc
regnemaskine datamat computer

ordinari /oɾ.ðiˈna.ɾi/ /uɾ.ðiˈna.ɾi/ adj masc
almindelig

ordre /ˈoɾ.ðɾe/ n fem
orden rækkefølge
Manament o prescripció d’una autoritat.

ordre /ˈoɾ.ðɾe/ n masc
orden ordning
Distribució o organització de les coses segons un criteri concret.

ordre del dia /ˌoɾ.ðɾe n masc
agenda
(dret, economia, política) Conjunt de temes que es preveu tractar en una reunió.

ordre dels mots /ˌoɾ.ðɾe n masc
ordstilling

orella /oˈɾe.ʎa/ /oˈɾə.ʎə/ /uˈɾɛ.jə/ n fem
øre

oreneta /o.ɾeˈne.ta/ /o.ɾəˈnə.tə/ /u.ɾəˈnɛ.tə/ n fem
svale landsvale

orenga /oˈɾeŋ.ɡa/ /oˈɾəŋ.ɡə/ /uˈɾɛŋ.ɡə/ n fem
almindelig merian
Planta aromàtica, perenne, de la família de les lamiàcies (Origanum vulgare).

orfe /ˈɔr.fə/ /ˈɔɾ.fe/ n masc
forældreløst barn

orfebre /oɾˈfɛ.βɾe/ /urˈfɛ.βɾə/ n neut
guldsmed

orfenat /oɾ.feˈnat/ /oɾ.fəˈnat/ /ur.fəˈnat/ n masc
børnehjem

organisme /oɾ.ɣaˈniz.me/ /oɾ.ɣəˈniz.mə/ /ur.ɡəˈniz.mə/ /ur.ɣəˈniz.mə/ n masc
organisme

organització /or.ɣa.ni.d͡za.siˈo/ /oɾ.ɣa.ni.za.siˈo/ /oɾ.ɣə.ni.d͡zə.siˈo/ /ur.ɡə.ni.d͡zə.siˈo/ /ur.ɣə.ni.d͡zə.siˈo/ n fem
organisation
Acció i efecte d'organitzar o organitzar-se
(metonímia) Conjunt de persones que pertanyen a una organització o que s'encarreguen d'organitzar quelcom

organitzar /or.ɣa.niˈd͡za/ /oɾ.ɣa.niˈza/ /oɾ.ɣa.niˈzaɾ/ /oɾ.ɣə.niˈd͡za/ /ur.ɡə.niˈd͡za/ /ur.ɣə.niˈd͡za/ v
organisere
Estructurar convenientment per acomplir la seva funció.

orgasme /oɾˈɣaz.me/ /oɾˈɣaz.mə/ /urˈɣaz.mə/ n masc
orgasme

orgia /oɾˈd͡ʒi.a/ /oɾˈʒi.ə/ /urˈʒi.ə/ n fem
orgie

orgue /ˈɔr.ɡə/ /ˈɔɾ.ɣe/ n masc
orgel

orgull /oɾˈɣuʎ/ /urˈɡuʎ/ /urˈɣuʎ/ n masc
stolthed

orgullós /oɾ.ɣuˈʎos/ /ur.ɡuˈʎos/ /ur.ɣuˈʎos/ adj
stolt
Persona que té orgull.

orgànic /oɾˈɣa.nik/ /urˈɡa.nik/ /urˈɣa.nik/ adj masc
organisk

orient /o.ɾiˈen/ /o.ɾiˈent/ /u.ɾiˈen/ n masc
øst

oriental /o.ɾi.enˈtaɫ/ /o.ɾi.ənˈtaɫ/ /u.ɾi.ənˈtaɫ/ adj
østlig

original /o.ɾi.d͡ʒiˈnaɫ/ /o.ɾi.ʒiˈnaɫ/ /u.ɾi.ʒiˈnaɫ/ adj
oprindelig
Que es remunta a l’origen.
original
Creat des d'un punt de vista innovador.

orina /oˈɾi.na/ /oˈɾi.nə/ /uˈɾi.nə/ n fem
urin

orinar /o.ɾiˈna/ /o.ɾiˈnaɾ/ /u.ɾiˈna/ v
urinere

orquestra /oɾˈkes.tɾa/ /oɾˈkes.tɾə/ /urˈkes.tɾə/ n fem
orkester

orquídia /oɾˈki.ði.ə/ /urˈki.ði.ə/ n fem
gøgeurt

ortodox /oɾ.toˈðɔks/ /ur.tuˈðɔks/ adj masc
ortodoks
Relatiu o pertanyent a la ortodòxia.

ortodox /oɾ.toˈðɔks/ /ur.tuˈðɔks/ n masc
ortodoks
Individu membre o partidari d'una església ortodoxa.

ortodòxia /oɾ.toˈðɔk.si.a/ /oɾ.toˈðɔk.si.ə/ /ur.tuˈðɔk.si.ə/ n fem
ortodoksi

ortografia /oɾ.to.ɣɾaˈfi.a/ /oɾ.to.ɣɾəˈfi.ə/ /ur.tu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
ortografi retskrivning

ortorèxia /oɾ.toˈrɛk.si.a/ /oɾ.toˈrɛk.si.ə/ /ur.tuˈrɛk.si.ə/ n fem
ortoreksi

orwel·lià /oɾ.we.ɫiˈa/ /oɾ.weɫ.ɫiˈa/ /oɾ.wəɫ.ɫiˈa/ /ur.wə.ɫiˈa/ /ur.wəɫ.ɫiˈa/ adj masc
Orwellsk
(literatura) Corresponent o pertanyent a * Wikipedia tiene un artículo sobre George Orwell. o a la seva obra.

os n masc
knogle ben
Òrgan dur i resistent, no gaire pesant, que forma l'esquelet dels vertebrats.
bjørn
Mamífer omnívor, pelut, molt voluminós, amb cua i orelles rodones i urpes llargues i dures, quadrúpede que també es manté en dues potes (Ursidae).

osmi n masc
osmium

ostatge /osˈta.d͡ʒe/ /osˈta.d͡ʒə/ /usˈta.d͡ʒə/ n neut
gidsel

ostra /ˈɔs.tɾa/ /ˈɔs.tɾɔ/ n fem
østers

otitis /oˈti.tis/ /uˈti.tis/ n fem
ørebetændelse

otomà /o.toˈma/ /u.tuˈma/ adj masc
osmannisk
Relatiu o pertanyent a l'Imperi Otomà o als otomans.

otomà /o.toˈma/ /u.tuˈma/ n masc
osman
Persona que habita o és originària de l'Imperi Otomà.
Persona originària dels pobles turcs de l'Àsia Central

ou /ˈow/ n masc
æg
Cèl·lula de la què surt el nou ésser viu en els animals ovípars; òvul.
(aliments) Aliment consistent en un rovell envoltat per una clara.
(col·loquial) testicle

ou de Pasqua /ˌɔw.ðəˈpas.kwə/ n masc
påskeæg

ou ferrat n masc
spejlæg

oval /oˈvaɫ/ /oˈβaɫ/ /uˈvaɫ/ /uˈβaɫ/ adj
oval
De forma curvilínia allargada per un dels caps, com un ou.

oval /oˈvaɫ/ /oˈβaɫ/ /uˈvaɫ/ /uˈβaɫ/ n masc
oval
Figura geomètrica tancada, oblonga amb corba convexa i simètrica respecte a un o a dos eixos.

ovari /oˈva.ɾi/ /oˈβa.ɾi/ /uˈva.ɾi/ /uˈβa.ɾi/ n masc
æggestok

ovella /oˈve.ʎa/ /oˈvə.ʎə/ /oˈβe.ʎa/ /uˈvɛ.jə/ n fem
får

oxigen /okˈsi.ʒen/ /okˈsi.ʒən/ /ukˈsi.ʒən/ n masc
ilt oxygen

ozó /oˈzo/ /uˈzo/ n masc
ozon

oïda /oˈi.ða/ /oˈi.ðə/ /uˈi.ðə/ n fem
hørelse
Sentit responsable de la percepció dels sons.

pa n masc
brød
(aliments, no comptable) Aliment fet d'una pasta de farina i aigua, en especial quan la pasta està fermentada i fornejada.

pacient /pa.siˈen/ /pa.siˈent/ /pə.siˈen/ /pə.siˈent/ adj
tålmodig
Que té paciència.

pacient /pa.siˈen/ /pa.siˈent/ /pə.siˈen/ /pə.siˈent/ n neut
patient

pacifisme /pa.siˈfiz.me/ /pə.siˈfiz.mə/ n masc
pacifisme

paciència /pa.siˈɛn.si.a/ /pə.siˈen.si.ə/ n fem
tålmod tålmodighed
(no comptable) Virtut que ensenya a sofrir, sofriment, constància, tolerància.

padrastre /paˈras.tɾa/ /paˈðɾas.tɾe/ /pəˈðɾas.tɾə/ /pəˈðɾas.tɾə/ n masc
stedfar
El marit de la mare quan ha quedat vídua o s'ha divorciat i es casa una altra vegada.

padrina /paˈðɾi.na/ n fem
gudmor

padrí /paˈðɾi/ /pəˈðɾi/ n masc
fadder forlover
Persona que assisteix qui rep el sagrament de la confirmació, del matrimoni, de l'ordenació, qui professa en un orde.

paella /paˈe.ʎa/ n fem
stegepande
Recipient de metall amb un mànec llarg, de forma ampla i no massa fondo, emprat per cuinar principalment aliments que es vol fregir.

pagament /pa.ɣaˈmen/ /pa.ɣaˈment/ /pə.ɣəˈmen/ /pə.ɣəˈment/ n masc
betaling

pagar /paˈɣa/ /paˈɣaɾ/ v
betale

pagà /paˈɣa/ adj masc
hedensk

pagès /paˈd͡ʒes/ /paˈʒes/ /pəˈʒəs/ /pəˈʒɛs/ n masc
bonde

paisatge /pajˈza.d͡ʒe/ /pəjˈza.d͡ʒə/ n masc
landskab

pakistanès /pa.kis.taˈnes/ /pə.kis.təˈnəs/ /pə.kis.təˈnɛs/ adj masc
pakistaner
Relatiu o pertanyent a Pakistan.

pakistanès /pa.kis.taˈnes/ /pə.kis.təˈnəs/ /pə.kis.təˈnɛs/ n masc
pakistaner
Persona que habita o és originària de Pakistan.

pal /ˈpaɫ/ n masc
mast
(nàutica) En les embarcacions cada biga agafada al buc que aguanta les veles. Acostumen a ser verticals llevat del bauprès.

pala /ˈpa.la/ /ˈpa.ɫə/ n fem
skovl
(tennis de taula) Instrument de fusta de dimensions i pes variables, consistent en una làmina de forma arrodonida proveïda de revestiment de goma i en una empunyadura, que s'utilitza per a colpejar la pilota.
(pilota basca) Conjunt de modalitats de pilota basca que es practiquen amb una pala.
(calçat) empenya del calçat.
pagaj
(pàdel) Instrument de material elàstic i lleuger consistent en una fulla envoltada d'un marc ovalat i perforada amb un nombre indeterminat de forats i en una empunyadura amb un cordill a l'extrem, que s'utilitza per a colpejar la pilota.

palanca /paˈɫaŋ.ka/ n fem
vægtstang

palau n masc
palads

paleografia /pa.ɫe.o.ɡɾaˈfi.a/ /pə.ɫə.u.ɡɾəˈfi.ə/ n fem
palæografi

paleolític /pa.ɫe.oˈɫi.tik/ /pə.ɫə.oˈɫi.tik/ /pə.ɫə.uˈɫi.tik/ adj masc
palæolitisk

palestí /pə.ɫəsˈti/ adj masc
palæstinensisk

palet /paˈɫet/ /pəˈɫət/ /pəˈɫɛt/ n masc
europalle
Plataforma de càrrega per ser transportada mecànicament amb carretons d'elevació.

paleta /paˈɫe.ta/ /pəˈɫə.tə/ /pəˈɫɛ.tə/ n neut
murer
Mestre obrer de la construcció.

palimpsest /pa.ɫimˈsest/ /pə.ɫimˈsest/ n masc
palimpsest
Document o manuscrit, normalment de pergamí, escrit, esborrat artificialment, i tornat a ser escrit.

palla /ˈpa.jə/ /ˈpa.ʎa/ /ˈpa.ʎə/ n fem
halm

paller /paˈʎe/ /paˈʎeɾ/ /pəˈje/ /pəˈʎe/ n masc
høstak

palmell /paɫˈmeʎ/ /pəɫˈmeʎ/ n masc
håndflade
(anatomia) Part interior de la mà entre els dits i el canell.

palmera /paɫˈme.ɾa/ /pəɫˈme.ɾə/ n fem
palme
Nom comú de les espècies de la família de les arecàcies.

pal·ladi /paɫˈɫa.ði/ /pəɫˈɫa.ði/ /pəˈɫa.ði/ n masc
palladium

pam /ˈpam/ n masc
spand
Diverses mesures antigues similars a la distància anteriorment esmentada en una mà d'un home adult.

panacea /pa.naˈse.a/ /pə.nəˈse.ə/ n fem
panacea

panda /ˈpan.da/ /ˈpan.də/ n masc
panda kæmpepanda

pandereta /pan.deˈɾe.ta/ /pən.dəˈɾə.tə/ /pən.dəˈɾɛ.tə/ n fem
tamburin

pandèmia /panˈdɛ.mi.a/ /pənˈdɛ.mi.ə/ n fem
pandemi

pandèmic /panˈdɛ.mik/ adj masc
pandemisk

panegíric /pa.neˈd͡ʒi.ɾik/ /pa.neˈʒi.ɾik/ /pə.nəˈʒi.ɾik/ n masc
lovtale
Oració retòrica en alabança d'algú.

panerola /pa.neˈɾɔ.ɫa/ /pa.neˈɾɔ.ɫɔ/ n fem
kakerlak

panorama /pa.noˈɾa.ma/ /pə.noˈɾa.mə/ /pə.nuˈɾa.mə/ n masc
panorama

pansa /ˈpan.sa/ /ˈpan.sə/ n fem
rosin
Gra de raïm dessecat al sol.

pantalla /panˈta.ʎa/ /pənˈta.ʎə/ n fem
skærm
(voleibol) Falta de servei en què un o més jugadors de l'equip servidor es disposen de manera que impedeixen la visió de la trajectòria de la pilota en el moment d'efectuar un servei.

pantaló /pan.taˈɫo/ /pən.təˈɫo/ n masc
bukser

panteó /pan.teˈo/ /pən.təˈo/ n masc
pantheon

pantà /panˈta/ /pənˈta/ n masc
mose

pantògraf /panˈtɔ.ɣɾaf/ /pənˈtɔ.ɣɾəf/ n masc
pantograf

panxa /ˈpaɲ.t͡ʃa/ n fem
bug
Ventre, estómac, abdomen dels animals.

panxell /paɲˈt͡ʃeʎ/ /pəɲˈʃeʎ/ n masc
læg

pany n masc
lås
Mecanisme de metall incorporat a portes i calaixos per controlar llur tancament i obertura.

papa /ˈpa.pa/ n masc
pave
(religió) Títol del bisbe de Roma, cap de l'Església catòlica.

papallona /pa.paˈʎo.na/ /pə.pəˈjo.nə/ /pə.pəˈʎo.nə/ n fem
sommerfugl
Insecte lepidòpter.

paparra /paˈpa.ra/ /pəˈpa.rə/ n fem
flåt
Àcar paràsit pla i ovalat amb mandíbules que xuclen la sang.

paper /paˈpe/ /pəˈpe/ n masc
papir
Suport per a l'escriptura fet de cel·lulosa provinent de la fusta o altres fibres vegetals.
rolle papir
rol, actuació

paper higiènic n masc
toiletpapir

papir /paˈpiɾ/ /pəˈpir/ n masc
papyrus

papiroflèxia /ˌpa.pi.ɾoˈfɫɛk.si.a/ /ˌpa.pi.ɾoˈfɫɛk.si.ə/ /ˌpa.pi.ɾuˈfɫɛk.si.ə/ n fem
origami

papissot /pa.piˈsɔt/ /pə.piˈsɔt/ n masc
læspen

papissotejar /pa.pi.so.teˈd͡ʒa/ /pa.pi.so.teˈd͡ʒaɾ/ /pa.pi.so.teˈʒa/ /pə.pi.so.təˈd͡ʒa/ /pə.pi.su.təˈʒa/ v
læspe

paquet /paˈket/ /pəˈkɛt/ n masc
pakke
Conjunt d'objectes lligats o embolicats junts.

parada /paˈɾa.ða/ /pəˈɾa.ðə/ n fem
stoppested
Lloc establert on paren els vehicles de transport públic.

paradigma /pa.ɾaˈðiɡ.ma/ /pə.ɾəˈðiɡ.mə/ n masc
paradigme

paradoxa /pa.ɾaˈðɔk.sa/ /pa.ɾaˈðɔk.sɔ/ /pə.ɾəˈðɔk.sə/ n fem
paradoks

paradoxal /pa.ɾa.ðokˈsaɫ/ /pə.ɾə.ðokˈsaɫ/ /pə.ɾə.ðukˈsaɫ/ adj
paradoksal

paradís /pa.ɾaˈðis/ /pə.ɾəˈðis/ n masc
paradis

parafang /ˌpa.ɾaˈfaŋ/ /ˌpa.ɾaˈfaŋk/ /ˌpa.ɾəˈfaŋ/ /ˌpa.ɾəˈfaŋk/ n masc
skærm

paraguaià /pə.ɾə.ɣwəˈja/ adj masc
paraguayaner
Relatiu o pertanyent al Paraguai.

paraguaià /pə.ɾə.ɣwəˈja/ n masc
paraguayaner
Persona que habita o és originària del Paraguai.

paraigua /paˈɾaj.ɣwa/ /pəˈɾaj.ɣo/ /pəˈɾaj.ɣə/ n masc
paraply

paral·laxi /pa.ɾaɫˈɫak.si/ /pa.ɾaˈɫak.si/ /pə.ɾəɫˈɫak.si/ /pə.ɾəˈɫak.si/ n fem
parallakse

paral·lelogram /pa.ɾa.ɫe.ɫoˈɣɾam/ /pa.ɾaɫ.ɫe.ɫoˈɣɾam/ /pə.ɾə.ɫə.ɫuˈɣɾam/ /pə.ɾəɫ.ɫə.ɫoˈɣɾam/ /pə.ɾəɫ.ɫə.ɫuˈɣɾam/ n masc
parallelogram

paramilitar /ˌpa.ɾa.mi.ɫiˈtaɾ/ /ˌpa.ɾə.mi.ɫiˈtar/ adj
paramilitær

parany /paˈɾaɲ/ /pəˈɾaɲ/ n masc
fælde

parar /paˈɾa/ /paˈɾaɾ/ /pəˈɾa/ v
standse
Aturar una cosa perquè no avanci.

paraula /paˈɾaw.ɫa/ n fem
ord
Allò que es diu.

parc /ˈpark/ n masc
park
Dins d'una població, espai públic destinat a l'esbarjo que sovint té vegetació, especialment gespa i alguns arbres.
Fora de les poblacions, terreny ampli destinat a la cria ornamental de vegetació o a l'esbarjo o bé a la cacera.

parc temàtic n masc
temapark

parcial /paɾ.siˈaɫ/ /pər.siˈaɫ/ n masc
delvis

parcialment /par.siˌaɫˈmen/ /paɾ.siˌaɫˈmen/ /paɾ.siˌaɫˈment/ /pər.siˌaɫˈmen/ /pəɾ.siˌaɫˈment/ adv
delvis

pardal /pərˈdaɫ/ n masc
spurv gråspurv
(ocells, especialment a Catalunya) Petit ocell (normalment té menys de 16 cm de llarg) que abunda en les ciutats i altres zones poblades per els humans. Es caracteritza pels saltets que fa en desplaçar-se pel terra, pel seu plomatge blanquinós al pit (llevat d'una taca fosca en els mascles) i grisós o marronós per les ales i l'esquena (Passer domesticus).
(mallorquí, vulgarisme) Home astut i egoista.

pare /ˈpa.ɾa/ /ˈpa.ɾə/ /ˈpa.ɾə/ n masc
fader far
Progenitor masculí.

parell /paˈɾeʎ/ /pəˈɾəʎ/ /pəˈɾɛj/ /pəˈɾɛʎ/ adj masc
jævn
(matemàtiques) Divisible per dos.

parell mínim n masc
minimalt par

parella /paˈɾe.ʎa/ /pəˈɾə.ʎə/ /pəˈɾɛ.jə/ /pəˈɾɛ.ʎə/ n fem
par
(esports de raqueta, petanca, botxes) Bàndol de dos jugadors que disputen un partit o una partida.

pares /ˈpa.ɾəs/ n masc
forældre
Pare i mare.

paret /paˈɾet/ /pəˈɾət/ /pəˈɾɛt/ n fem
mur væg
Barrera física permanent que serveix per a separar les diferents cambres d'un habitatge.

parir /paˈɾi/ /paˈɾiɾ/ /pəˈɾi/ v
føde

parisenc /pa.ɾiˈzeŋ/ /pa.ɾiˈzeŋk/ /pə.ɾiˈzəŋk/ /pə.ɾiˈzɛŋ/ /pə.ɾiˈzɛŋk/ adj masc
parisisk
Relatiu o pertanyent a París.

parisenc /pa.ɾiˈzeŋ/ /pa.ɾiˈzeŋk/ /pə.ɾiˈzəŋk/ /pə.ɾiˈzɛŋ/ /pə.ɾiˈzɛŋk/ n masc
parisisk
Persona que habita o és originària de París.

parlament /par.ɫaˈmen/ /paɾ.ɫaˈmen/ /paɾ.ɫaˈment/ /pər.ɫəˈmen/ /pəɾ.ɫəˈment/ n masc
parlament ting
Assemblea que exerceix el poder legislatiu

parlar /parˈɫa/ /paɾˈɫa/ /paɾˈɫaɾ/ /pəɫˈɫa/ v
tale snakke
Expressar amb sons articulats per tal de comunicar-se amb altres.

parodiar /pa.ɾo.ðiˈa/ /pa.ɾo.ðiˈaɾ/ /pə.ɾo.ðiˈa/ /pə.ɾu.ðiˈa/ v
parodiere

parpella /paɾˈpe.ʎa/ n fem
øjelåg øjenlåg

parroquial /pa.ro.kiˈaɫ/ /pə.ro.kiˈaɫ/ /pə.ru.kiˈaɫ/ adj
sogne-

parròquia /paˈrɔ.ki.a/ /pəˈrɔ.ki.ə/ n fem
sogn

parsimònia /paɾ.siˈmɔ.ni.a/ /pər.siˈmɔ.ni.ə/ n fem
sparsomhed

part n fem
del
Porció, tros, fragment, divisió d'un tot.

part n masc
fødsel
Acte de donar a llum a un infant.

participació /paɾ.ti.si.pa.siˈo/ n fem
deltagelse

participant /par.ti.siˈpan/ /paɾ.ti.siˈpan/ /paɾ.ti.siˈpant/ /pər.ti.siˈpan/ /pəɾ.ti.siˈpant/ adj
deltager
Que participa en alguna cosa

participant /par.ti.siˈpan/ /paɾ.ti.siˈpan/ /paɾ.ti.siˈpant/ /pər.ti.siˈpan/ /pəɾ.ti.siˈpant/ n neut
deltager
Individu que participa en alguna cosa.

participar /par.ti.siˈpa/ /paɾ.ti.siˈpa/ /paɾ.ti.siˈpaɾ/ /pər.ti.siˈpa/ v
deltage
(intransitiu) Prendre part d'alguna activitat o grup.

partit /paɾˈtit/ n masc
parti
Agrupació de persones amb interessos polítics comuns.
kamp
(esports de pilota) Encontre entre dos jugadors o dos equips en un esport de pilota per a determinar un guanyador, consistent en un encadenament de jugades que se succeeixen fins que un dels dos arriba a una puntuació determinada o fins que s'esgota el temps establert.

partitura /paɾ.tiˈtu.ɾa/ /pər.tiˈtu.ɾə/ n fem
partitur

partícula /paɾˈti.ku.ɫa/ /pərˈti.ku.ɫə/ n fem
partikel lille del

paràbola /paˈɾa.bo.ɫa/ /pəˈɾa.bo.ɫə/ /pəˈɾa.bu.ɫə/ /pəˈɾa.βu.ɫə/ n fem
parabel

paràgraf /paˈɾa.ɣɾaf/ /pəˈɾa.ɣɾəf/ n masc
paragraf afsnit

paràlisi cerebral n fem
cerebral parese

paràsit /paˈɾa.zit/ /pəˈɾa.zit/ n masc
parasit
Persona que viu aprofitant-se d'altres.

paròdia n masc
parodi

pas n masc
trit skridt
Cadascun dels moviments repetitius que hom realitza amb cada cama, avançant-la, per a caminar.

pascal /pasˈkaɫ/ /pəsˈkaɫ/ n masc
pascal

passa /ˈpa.sa/ /ˈpa.sə/ n fem
skridt
Pas com a unitat de compte en una marxa i com a mida.

passadís /pa.saˈðis/ /pə.səˈðis/ n masc
korridor
Pas que comunica diferents habitacions o sales d'una casa.

passamà /ˌpa.saˈma/ /ˌpa.səˈma/ n masc
gelænder
Peça llarga que es col·loca a la manera d’una barana per a agafar-hi en pujar o baixar.

passaport /ˌpa.saˈpɔɾt/ n masc
pas rejsepas

passat /paˈsat/ /pəˈsat/ n masc
fortid

passatemps /ˌpa.saˈtems/ /ˌpa.səˈtems/ n masc
hobby

passatger /pa.saˈd͡ʒe/ /pa.saˈd͡ʒeɾ/ /pə.səˈd͡ʒe/ n masc
passager
Persona que viatja en un vehicle sense haver de tripular-lo ni participar en qualsevol altra feina. En especial les que viatgen en embarcacions.

passeig /paˈset͡ʃ/ /pəˈsət͡ʃ/ /pəˈsɛt͡ʃ/ n masc
gåtur
Acte de passejar.

passejar /pa.seˈd͡ʒa/ /pa.seˈd͡ʒaɾ/ /pa.seˈʒa/ /pə.səˈd͡ʒa/ /pə.səˈʒa/ v
gå tur med
(intransitiu) Caminar a poc a poc pel plaer de fer-ho.
(transitiu) Acompanyar algú a prendre l’aire.

passiu /paˈsiw/ /pəˈsiw/ n masc
passiv

passió /pa.siˈo/ /pə.siˈo/ n fem
lidenskab

pasta /ˈpas.ta/ /ˈpas.tə/ n fem
pasta

pastanaga /pas.taˈna.ɣa/ n fem
gulerod
Arrel comestible de la planta anterior.

pastitx /pasˈtit͡ʃ/ /pəsˈtit͡ʃ/ n masc
pastiche

pastor /pasˈto/ /pasˈtoɾ/ /pəsˈto/ n masc
fårehyrde
Persona encarregada de portar a pasturar un ramat, generalment d'ovelles o de cabres.

pastís /pasˈtis/ n masc
kage lagkage
Menja fornejada que té com a principals ingredients la farina i sovint també la mantega. Normalment, és dolç i es pren per postres, però també pot ser salat.

patata /pəˈta.tə/ n fem
kartoffel

patent /paˈten/ /paˈtent/ /pəˈten/ /pəˈtent/ adj
patent
evident

patent /paˈten/ /paˈtent/ /pəˈten/ /pəˈtent/ n fem
patent
Dret d’explotació exclusiva d’un invent.

patern /paˈtɛɾn/ /pəˈtɛrn/ adj masc
faderlig
Relatiu al pare.
De la part del pare.

patge /ˈpa.d͡ʒe/ /ˈpa.d͡ʒə/ n masc
page

pati /ˈpa.ti/ n masc
forplads

patiment /pa.tiˈmen/ /pa.tiˈment/ /pə.tiˈmen/ /pə.tiˈment/ n masc
lidelse

patinar /pa.tiˈna/ /pa.tiˈnaɾ/ /pə.tiˈna/ v
skøjte
(esbarjo, patinatge sobre gel, hoquei, patinatge sobre rodes) Desplaçar-se lliscant amb patins sobre una superfície llisa i dura.

patinet /pa.tiˈnet/ /pə.tiˈnət/ /pə.tiˈnɛt/ n masc
løbehjul

patir /paˈti/ /paˈtiɾ/ /pəˈti/ v
lide
Penar, tolerar, sofrir amb resignació.

patologia /pa.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /pa.to.ɫoˈʒi.a/ /pə.to.ɫoˈʒi.ə/ /pə.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
patologi

patriarca /pa.tɾiˈaɾ.ka/ /pə.tɾiˈar.kə/ n masc
patriark

patrulla /paˈtɾu.ʎa/ /pəˈtɾu.ʎə/ n fem
patrulje

patètic /paˈtɛ.tik/ /pəˈtɛ.tik/ adj masc
patetisk ynkelig

patí /paˈti/ /pəˈti/ n masc
skøjte

patí de gel n masc
skøjte

pau n fem
fred
Absència de guerra.

pausa /ˈpaw.za/ /ˈpaw.zə/ n fem
pause

pausar /pawˈza/ /pawˈzaɾ/ /pəwˈza/ v
pause
(intransitiu, especialment música) Fer una pausa.
(transitiu) Posar pausa.

paviment /pa.viˈment/ /pa.βiˈmen/ /pə.viˈmen/ /pə.viˈment/ /pə.βiˈmen/ n masc
brolægning

país /paˈis/ n masc
land
Unitat fisiogràfica o paisatgística.
Territori propi d'una ètnia determinada.

paó /paˈo/ n masc
påfugl

peatge /peˈa.d͡ʒe/ /peˈa.d͡ʒə/ n masc
gebyr

pebre /ˈpe.bɾe/ /ˈpə.bɾə/ /ˈpɛ.bɾə/ n masc
peber

pebrot /peˈbɾɔt/ /pəˈβɾɔt/ n masc
peberfrugt peber
Fruit de la pebrotera, una baia verda, vermella o groga, inflada i buida.

pecador /pe.kaˈðo/ /pe.kaˈðoɾ/ /pə.kəˈðo/ adj masc
synder

pecar /peˈka/ /peˈkaɾ/ /pəˈka/ v
synde
Transgredir la llei divina o un precepte de l’Església.

pecat /peˈkat/ n masc
synd

pedagogia /pe.ða.ɣoˈd͡ʒi.a/ /pe.ða.ɣoˈʒi.a/ /pə.ðə.ɣoˈʒi.ə/ /pə.ðə.ɣuˈʒi.ə/ n fem
pædagogik

pedal /peˈðaɫ/ /pəˈðaɫ/ n masc
pedal

pedant /peˈðan/ /peˈðant/ /pəˈðan/ /pəˈðant/ adj
pedantisk

pedaç /peˈðas/ n masc
lap
Peça de roba afegida a posteriori en una altra de més gran típicament amb la intenció de cobrir algun desperfecte.
(informàtica) Fitxer que conté una o diverses modificacions d'un programa destinades a corregir-ne un error, a incorporar-hi funcions noves o a actualitzar-lo.

pedestal /pe.ðesˈtaɫ/ /pə.ðəsˈtaɫ/ n masc
sokkel

pediatre /pe.ðiˈa.tɾe/ n masc
børnelæge

pediatria /pe.ði.aˈtɾi.a/ /pə.ði.əˈtɾi.ə/ n fem
pædiatri

pedra /ˈpe.ðɾa/ n fem
sten
Material natural d'origen mineral, sòlid i d'elevada consistència

pedrer /peˈðɾe/ /peˈðɾeɾ/ /pəˈðɾe/ n masc
kråse
Segon estómac muscular dels ocells amb funció trituradora ajudada per petites pedres que s'empassen.

pedrera /peˈðɾe.ɾa/ /pəˈðɾe.ɾə/ n fem
stenbrud

pegar /paˈɣa/ /peˈɣa/ /peˈɣaɾ/ /piˈɣa/ v
slå
Donar un cop o cops amb una certa força.

peix /ˈpej/ /ˈpejʃ/ /ˈpeʃ/ n masc
fisk
Animal vertebrat aquàtic ovípar.

peix carboner n masc
sej

peixater /pe.ʃaˈteɾ/ /pej.ʃaˈte/ /pej.ʃaˈteɾ/ /pə.ʃəˈte/ n masc
fiskehandler

peixos /ˈpe.ʃos/ /ˈpe.ʃus/ /ˈpej.ʃos/ n neut
fisk

pelar /peˈɫa/ /peˈɫaɾ/ /pəˈɫa/ v
skrælle

pelar-se-la /peˈɫaɾ.se.ɫa/ /pəˈɫar.sə.ɫə/ v
gokke den af

pelegrí /pe.ɫeˈɣɾi/ /pə.ɫəˈɣɾi/ n masc
pilgrim
Aquell que viatja a un lloc sant de la seva religió com a mostra de fe o per a complir una promesa.
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Cetorhinus maximus)

pelicà /pe.ɫiˈka/ /pə.ɫiˈka/ n masc
pelikan

pell /ˈpeʎ/ /ˈpɛʎ/ n fem
hud skind
Capa que recobreix tot el cos dels animals i que separa els òrgans de l'exterior.

peltre /ˈpɛɫ.tɾe/ /ˈpɛɫ.tɾə/ n masc
tin

pel·lícula /peɫˈɫi.ku.ɫa/ /peˈɫi.ku.ɫa/ /pəɫˈɫi.ku.ɫə/ /pəˈɫi.ku.ɫə/ n fem
film
Enregistrament cinematogràfic d'imatges amb càmeres, tècniques d'animació o efectes especials.

pena /ˈpe.na/ /ˈpe.nə/ /ˈpə.nə/ /ˈpɛ.nə/ n fem
straf
Càstig judicial.

penal /peˈnaɫ/ /pəˈnaɫ/ n masc
straffespark
(esports de pilota) Penalització imposada a l'equip defensor per determinades faltes que consisteix en un llançament d'un jugador de l'equip atacant en direcció a la porteria contrària, defensada només pel porter.

penediment /pe.ne.ðiˈmen/ /pe.ne.ðiˈment/ /pə.nə.ðiˈmen/ /pə.nə.ðiˈment/ n masc
beklagelse

penedir-se /pe.neˈðiɾ.se/ /pə.nə.ðirˈsə/ /pə.nəˈðir.sə/ /pə.nəˈðiɾ.sə/ v
angre

penell /peˈneʎ/ n masc
vindfløj vejrhane

penetrar /pe.neˈtɾa/ /pe.neˈtɾaɾ/ /pe.nəˈtɾa/ /pə.nəˈtɾa/ v
løbe ind

penicil·lina /pe.ni.siɫˈɫi.na/ /pe.ni.siˈɫi.na/ /pə.ni.siɫˈɫi.nə/ /pə.ni.siˈɫi.nə/ n fem
penicillin

penis /ˈpe.nis/ /ˈpe.nis/ /ˈpɛ.nis/ n masc
penis pik

penjar /paɲˈd͡ʒa/ /peɲˈd͡ʒa/ /peɲˈd͡ʒaɾ/ /pəɲˈʒa/ /pəɲˈʒa/ v
hænge
Disposar una cosa de manera que estigui agafada només per dalt i el seu pes no reposi enlloc.
Estrangular algun animal o persona deixant el seu cos suspès d'una corda agafada al voltant del coll.

penjoll /peɲˈd͡ʒɔʎ/ /pəɲˈʒɔj/ /pəɲˈʒɔʎ/ n masc
vedhæng

pensament /pen.saˈmen/ /pen.saˈment/ /pən.səˈmen/ /pən.səˈment/ n masc
tanke

pensar /penˈsa/ /penˈsaɾ/ v
tænke reflektere

pensió /pen.siˈo/ /pən.siˈo/ n fem
hustrubidrag
Establiment on el client té dret al servei d'allotjar-se a canvi d'uns diners. Les pensions o hostals poden ser d'una o dos estrelles segons els serveis que ofereixin.
Diners percebuts periòdicament per a les necessitats bàsiques d'una persona.
Pagament que alguns estats donen als treballadors jubilats.

pentinar /pan.tiˈna/ /pen.tiˈna/ /pen.tiˈnaɾ/ /pən.tiˈna/ /pən.tiˈna/ v
rede kæmme
Posar en ordre els cabells amb una pinta.

penya-segat /ˌpe.ɲa.seˈɣat/ /ˌpə.ɲə.səˈɣat/ /ˌpɛ.ɲə.səˈɣat/ n masc
klint

penyora /peˈɲo.ɾa/ /pəˈɲo.ɾə/ n fem
pant
Allò que es dóna per seguretat d'algun deute o contracte.
Qualsevol cosa no material que serveix per seguretat i fermesa d'alguna cosa.
En alguns jocs, cosa que cal pagar o obligació contreta per culpa d'una mala jugada o situació similar.

península /peˈnin.su.ɫa/ n fem
halvø

per /peɾ/ /ˈper/ /ˈperk/ preposition
for

per a /pe.ɾa/ /pə.ɾə/ preposition
til

per casualitat /peɾ adv
tilfældigt

per exemple adv
for eksempel

per molts anys Interjection
tillykke med fødselsdagen
Felicitació, especialment per l’aniversari, amb el desig d'una vida llarga a qui fa anys.

per què adv
hvorfor

pera /ˈpə.ɾə/ /ˈpɛ.ɾə/ n fem
pære

perca /ˈpeɾ.ka/ /ˈpɛr.kə/ n fem
aborre

percebre /peɾˈse.bɾe/ /pərˈsɛ.bɾə/ /pərˈsɛ.βɾə/ /pəɾˈsə.bɾə/ v
begribe
Copsar per mitjà dels sentits.

percepció /peɾ.sep.siˈo/ /pər.səp.siˈo/ n fem
opfattelse

perdiu /peɾˈðiw/ n fem
agerhøne

perdonar /pal.duˈna/ /per.ðoˈna/ /peɾ.ðoˈna/ /peɾ.ðoˈnaɾ/ /pər.duˈna/ /pər.ðuˈna/ /pəɾ.ðoˈna/ v
tilgive
Oblidar una ofensa o acceptar les disculpes d'algú.

perdre /ˈpɛ.ðɾe/ /ˈpɛɾ.ðɾe/ v
miste
No saber on es troba una cosa pròpia. No trobar alguna cosa que es tenia o que estava a la vista. Extraviar.
En un joc, aposta, competició o batalla, treure menys puntuació que un altre, fracassar, o no guanyar.
(esports de pilota) Deixar de tenir, un jugador o un equip, la pilota, la bola o el disc controlats.

perdó /peɾˈðo/ /pərˈdo/ Interjection
undskyld
Fórmula de cortesia per a demanar disculpes.

perdó /peɾˈðo/ /pərˈdo/ n masc
tilgivelse
Acció i efecte de perdonar.

perennifoli /peˌɾen.niˈfɔ.ɫi/ /pəˌɾɛn.niˈfɔ.ɫi/ adj masc
stedsegrøn

perepunyetes /ˌpe.ɾe.puˈɲe.tes/ /ˌpe.ɾə.puˈɲə.təs/ /ˌpe.ɾə.puˈɲɛ.təs/ adj
nøjeregnende

perfecte /peɾˈfɛk.te/ /pərˈfek.tə/ /pəɾˈfɛk.tə/ adj masc
perfekt
Sense cap defecte o mancança.

perfum /peɾˈfum/ n masc
perfume parfume

perfumar /per.fuˈma/ /peɾ.fuˈma/ /peɾ.fuˈmaɾ/ /pər.fuˈma/ v
parfumere

pergamí /pər.ɡəˈmi/ n masc
pergament

perill /peˈɾiʎ/ n masc
fare

perillós /pe.ɾiˈʎos/ /pə.ɾiˈʎos/ adj masc
farlig

periodisme /pe.ɾi.oˈðiz.me/ /pə.ɾi.oˈðiz.mə/ /pə.ɾi.uˈðiz.mə/ n masc
journalistik

periodista /pe.ɾi.oˈðis.ta/ /pe.ɾi.oˈðis.te/ /pə.ɾi.oˈðis.tə/ /pə.ɾi.uˈðis.tə/ n neut
journalist

periodístic /pe.ɾi.oˈðis.tik/ /pə.ɾi.oˈðis.tik/ /pə.ɾi.uˈðis.tik/ adj masc
journalistisk

periòdic /pe.ɾiˈɔ.ðik/ adj masc
periodisk
Que és repeteix rítmicament, és a dir, cada (període).

perjurar /per.d͡ʒuˈɾa/ /peɾ.d͡ʒuˈɾa/ /peɾ.d͡ʒuˈɾaɾ/ /pər.ʒuˈɾa/ v
mened
Jurar fals, ser perjur.

perjuri /peɾˈd͡ʒu.ɾi/ /pərˈʒu.ɾi/ n masc
mened

perla /ˈpɛr.ɫa/ /ˈpɛɾ.ɫa/ /ˈpɛɾ.ɫɛ/ n fem
perle
Figura nacrada, normalment rodona o ovalada, creada accidentalment per alguns mol·luscos, especialment les creades per les ostres.

permanent /per.maˈnen/ /peɾ.maˈnen/ /peɾ.maˈnent/ /pər.məˈnen/ /pəɾ.məˈnent/ adj
blivende

permanentment /per.maˌnemˈmen/ /peɾ.maˌnemˈmen/ /peɾ.maˌnemˈment/ /pər.məˌnemˈmen/ /pəɾ.məˌnemˈment/ adv
for altid

permetre /peɾˈme.tɾe/ /pərˈmɛ.tɾə/ /pəɾˈmə.tɾə/ v
tillade

pernil /pərˈniɫ/ n masc
skinke
(aliments) Embotit format amb la carn del porc.

perpendicular /peɾ.pen.di.kuˈɫaɾ/ /pər.pən.di.kuˈɫar/ /pəɾ.pən.di.kuˈɫa/ adj
vinkelret

perpetrar /per.peˈtɾa/ /peɾ.peˈtɾa/ /peɾ.peˈtɾaɾ/ /pər.pəˈtɾa/ v
begå

perquè /peɾˈke/ /pərˈkɛ/ /pəɾˈkə/ conjunction
fordi
Nexe causal.

perruca /peˈru.ka/ /pəˈru.kə/ n fem
paryk

persa /ˈpɛr.sa/ /ˈpɛr.sə/ /ˈpɛɾ.sa/ /ˈpɛɾ.sɛ/ adj
persisk
Originari, pertanyent o relatiu a Pèrsia.

persa /ˈpɛr.sa/ /ˈpɛr.sə/ /ˈpɛɾ.sa/ /ˈpɛɾ.sɛ/ n neut
perser
Natural de Pèrsia.
persisk
(només singular) Idioma de Pèrsia.

persecució /peɾ.se.ku.siˈo/ /pər.sə.ku.siˈo/ n fem
forfølgelse

perseguir /pal.siˈɣi/ /per.seˈɣi/ /peɾ.seˈɣi/ /peɾ.seˈɣiɾ/ /pər.səˈɣi/ /pəɾ.səˈɣi/ v
forfølge
Seguir una persona, animal o objecte que s'està escapant amb intenció d'atrapar-lo.

persiana /peɾ.siˈa.na/ /pər.siˈa.nə/ n fem
gardin

persistir /pal.sisˈti/ /per.sisˈti/ /peɾ.sisˈti/ /peɾ.sisˈtiɾ/ /pər.sisˈti/ /pəɾ.sisˈti/ v
fortsætte

persona /peɾˈso.na/ n fem
person

personal /peɾ.soˈnaɫ/ /pər.suˈnaɫ/ /pəɾ.soˈnaɫ/ adj
personlig
Relatiu o pertanyent a la persona.

personalitat n fem
personlighed
Conjunt de trets que determinen la manera de ser de les persones.

personalment /per.soˌnaɫˈmen/ /peɾ.soˌnaɫˈmen/ /peɾ.soˌnaɫˈment/ /pər.suˌnaɫˈmen/ /pəɾ.soˌnaɫˈment/ adv
personlig

personatge /peɾ.soˈna.d͡ʒe/ /pər.suˈna.d͡ʒə/ /pəɾ.soˈna.d͡ʒə/ n masc
figur
Persona ideada en una obra de ficció, còmics, literària, cinema, teatre, etc.

personificació /peɾ.so.ni.fi.ka.siˈo/ /pər.su.ni.fi.kə.siˈo/ /pəɾ.so.ni.fi.kə.siˈo/ n fem
personificering

persuadir /per.su.aˈði/ /peɾ.su.aˈði/ /peɾ.su.aˈðiɾ/ /pər.su.əˈði/ v
overbevise

pertànyer /perˈta.ɲe/ /peɾˈta.ɲe/ /peɾˈta.ɲeɾ/ /pərˈta.ɲə/ v
tilhøre
Ésser alguna cosa propietat d'algú.

perímetre /peˈɾi.me.tɾe/ /pəˈɾi.mə.tɾə/ n masc
omkreds

període /peˈɾi.o.ðe/ /pəˈɾi.o.ðə/ /pəˈɾi.u.ðə/ n masc
periode
Fracció de temps, especialment quan en aquest temps ha passat quelcom significatiu.

pes /pəs/ /ˈpes/ /ˈpəs/ /ˈpɛs/ n masc
vægt
(no comptable) Força amb què la Terra atreu un objecte; es mesura en newtons.

pesar /peˈza/ /peˈzaɾ/ /pəˈza/ v
veje
(transitiu) Mesurar el pes.

pesat /peˈzat/ /pəˈzat/ adj masc
tung

pesca /ˈpejʃ.ka/ /ˈpes.ka/ /ˈpəs.kə/ /ˈpɛs.kə/ n fem
fiskeri

pescador /pas.kaˈɾo/ /pejʃ.kaˈðoɾ/ /pes.kaˈðo/ /pes.kaˈðoɾ/ /pəs.kəˈðo/ /pəs.kəˈðo/ n masc
fisker
Persona que pesca.

pescar /pejʃˈka/ /pesˈka/ /pesˈkaɾ/ /pəsˈka/ v
fiske
Capturar peix o altres animals aquàtics amb un ormeig.

pessebre /peˈse.bɾe/ /pəˈse.βɾə/ n masc
julekrybbe

pessic /peˈsik/ /pəˈsik/ n masc
drys
Premuda de la pell feta amb dos dits, especialment el polze i l’índex.
Senyal que es deixa en la pell quan es prem amb dos dits.
Quantitat petita que es pren amb la punta dels dits.

pessigar /pa.siˈɡa/ /pe.siˈɣa/ /pe.siˈɣaɾ/ /pə.siˈɣa/ /pə.siˈɣa/ v
knibe
Estrènyer la pell amb dos dits.

pessigolles /pe.siˈɣɔ.ʎes/ /pə.siˈɣɔ.jəs/ /pə.siˈɣɔ.ʎəs/ n fem
kildenhed

pessimista /pe.siˈmis.ta/ /pe.siˈmis.te/ /pə.siˈmis.tə/ adj
pessimistisk
Que tot ho veu negativament, que no té gaire esperança.

pesta /ˈpes.tə/ /ˈpɛs.ta/ /ˈpɛs.tə/ /ˈpɛs.tɛ/ n fem
pest

pestanya /pesˈta.ɲa/ n fem
øjenvippe
Cadascun dels pèls que es troba a l'extrem de les parpelles i que ajuda a evitar l'arribada a l'ull d'elements intrusos.

pet /ˈpet/ /ˈpət/ /ˈpɛt/ n masc
fjært
Ventositat expel·lida per l'anus.

petanca /peˈtaŋ.ka/ /pəˈtaŋ.kə/ n fem
petanque

petar /peˈta/ /peˈtaɾ/ /pəˈta/ v
fjærte
(pronominal) Expulsar gas per l'anus, resultat de la digestió.

petició /pe.ti.siˈo/ /pə.ti.siˈo/ n fem
andragende

petit /peˈtit/ adj masc
lille liden
De poca grandària, volum o alçada.

petit mal n masc
absence

petjada /peˈd͡ʒa.ða/ /pəˈd͡ʒa.ðə/ n fem
fodspor

petrificar /pe.tɾi.fiˈka/ /pe.tɾi.fiˈkaɾ/ /pə.tɾi.fiˈka/ v
forstene
Transformar alguna cosa en material petri o de la mateixa solidesa.
(pronominal) Evolucionar un material fins a ser pedra.
(figurat) Quedar algú fortament sobtat i sense reaccionar durant uns moments.

petroli /peˈtɾɔ.ɫi/ n masc
råolie petroleum
Líquid viscós d'origen mineral altament combustible. Està compost per una barreja d'hidrocarburs. Dels seus derivats se'n fan principalment combustibles i materials sintètics, en especial plàstic.

petrolier /pe.tɾo.ɫiˈe/ /pe.tɾo.ɫiˈeɾ/ /pə.tɾo.ɫiˈe/ /pə.tɾu.ɫiˈe/ n masc
olietankskib
Vaixell de càrrega dissenyat per al transport de petroli o altres combustibles líquids.

petxina /peˈt͡ʃi.na/ /pəˈt͡ʃi.nə/ n fem
skal
La conquilla d'aquests mol·luscs.

petó /peˈto/ n masc
kys

peu n masc
fod fødder
Part final de l'extremitat inferior, el suport de la cama.

peça /ˈpe.sa/ /ˈpe.sə/ n fem
stykke

peó /peˈo/ n masc
bonde
(escacs) Cadascuna de les peces més menudes dels escacs (vuit per a cada jugador) i que sovint són considerades les de menys valor estratègic i que representen soldats d'infanteria.

peülla /peˈu.ʎa/ /pəˈu.ʎə/ n fem
hov

pi n masc
fyr fyrretræ
(botànica) Arbre de fulla perenne, generalment de tronc dret i elevat de la família de les pinàcies i del gènere Pinus.

pianista /pi.aˈnis.ta/ /pi.aˈnis.te/ /pi.əˈnis.tə/ n neut
pianist

piano /piˈa.no/ /piˈa.nu/ n masc
klaver
Instrument cordòfon en què les cordes, paral·leles a la taula harmònica, són colpejades per martellets maniobrats per mitjà d'un teclat.

piano de cua n masc
flygel

piano de maneta n masc
lirekasse

pica /ˈpi.ka/ /ˈpi.kə/ n fem
spar
(jocs, plural) Coll de la baralla de cartes francesa representat per la punta d’una llança (♠).

pica baptismal n fem
døbefont

picapedrer /ˌpi.ka.peˈðɾe/ /ˌpi.ka.peˈðɾeɾ/ n masc
stenhugger
Persona que té com a ofici treballar la pedra per a la construcció.

pifre /ˈpi.fɾe/ /ˈpi.fɾə/ n masc
marchfløjte

piga /ˈpi.ɣa/ /ˈpi.ɣə/ n fem
fregne

pigment /piɡˈmen/ /piɡˈment/ n masc
pigment

pila /ˈpi.ɫa/ n fem
stabel
Bateria elèctrica.

pilar /piˈɫa/ /piˈɫaɾ/ n neut
søjle
Element vertical de suport en una construcció.

pilot /piˈɫɔt/ n neut
pilotafsnit
Persona destinada a dirigir un vehicle, especialment quan és aquàtic o aeri, o de qualsevol tipus quan és de competició. En alguns vehicles amb més d'un tripulant (típicament vaixells), el pilot no és responsable del govern de la nau, només de mantenir la direcció indicada.

pilota /piˈɫɔ.ta/ /piˈɫɔ.tɔ/ n fem
bold
Cos esfèric o ovalat de diverses mides, pesos i materials segons els reglaments que generalment té una trajectòria llarga després d'un bot, a conseqüència de la seva elasticitat, utilitzat per a practicar diferents esports.

pinacle /piˈna.kɫe/ /piˈna.kɫə/ n masc
fiale

pingüí n masc
pingvin

pinsà n masc
bogfinke

pinta /ˈpin.ta/ n fem
kam
Estri per a posar en ordre els cabells, consistent en una làmina de material dur que té una filera de palets.

pintallavis /ˌpin.taˈʎa.vis/ /ˌpin.taˈʎa.βis/ /ˌpin.təˈʎa.vis/ /ˌpin.təˈʎa.βis/ n masc
læbestift

pintar /pinˈta/ /pinˈtaɾ/ v
male
Donar color a un dibuix.

pintor /pinˈto/ /pinˈto/ /pinˈtor/ /pinˈtoɾ/ n masc
maler kunstmaler

pintura /pinˈtu.ɾa/ n fem
maling
Material que s'empra per a pintar, especialment quan és pastós o líquid o ho ha de ser en el moment de pintar.

pinya /ˈpi.ɲə/ n fem
fyrrekogle
Estròbil de les coníferes, especialment el dels pins pinyoners.
Part de diverses plantes que recorden un estròbil.

pinya tropical n fem
ananas

pinyol /piˈɲɔɫ/ n masc
sten

pinyó n masc
tandhjul
Roda dentada utilitzada en diverses màquines i en especial en els vehicles per transferir el moviment de l'element propulsor (pedalada, motor, etc.) a la roda.

pinzell n masc
pensel

pipa /ˈpi.pa/ /ˈpi.pə/ n fem
pibe
Instrument per a fumar compost per una cassoleta on es crema el tabac connectada per un costat de la seva base a un tub el final del qual és per on el fumador xucla el fum.

pipí /piˈpi/ n masc
tis

pira /ˈpi.ɾa/ /ˈpi.ɾə/ n fem
ild

piranya /piˈɾa.ɲa/ /piˈɾa.ɲə/ n fem
piratfisk

pirata /piˈɾa.ta/ /piˈɾa.tə/ adj
pirat sørøver
Relatiu als pirates o la pirateria.

pirata /piˈɾa.ta/ /piˈɾa.tə/ n neut
sørøver pirat
Lladre que aborda vaixells per robar mercaderies.

piratejar /pi.ɾa.teˈd͡ʒa/ /pi.ɾa.teˈd͡ʒaɾ/ /pi.ɾa.teˈʒa/ /pi.ɾə.təˈd͡ʒa/ /pi.ɾə.təˈʒa/ v
piratkopiere
Robar, saquejar o atacar com un pirata (del mar).
Fer còpies sense respectar els drets d'autor.

pirotècnia /pi.ɾoˈtɛŋ.ni.a/ /pi.ɾoˈtɛŋ.ni.ə/ /pi.ɾoˈtɛɡ.ni.a/ /pi.ɾuˈtɛŋ.ni.ə/ n fem
pyroteknik

piràmide /piˈɾa.mi.ðe/ /piˈɾa.mi.ðə/ n fem
pyramide

piròman /piˈɾɔ.man/ /piˈɾɔ.mən/ n masc
pyroman

piscina /pisˈsi.nə/ /piˈsi.na/ /piˈt͡si.nə/ n fem
svømmebassin
Dipòsit d’aigua construït per a banyar-s’hi i practicar esports aquàtics.

pispar /pisˈpa/ /pisˈpaɾ/ v
hugge

pissarra /piˈsa.ra/ /piˈsa.rə/ n fem
tavle
Placa de llicorella o superfície preparada per a escriure-hi amb un guix o retolador.

pista /ˈpis.ta/ /ˈpis.tə/ n fem
pist
Indici indicador d'un camí a seguir en una investigació.
Cadascun dels solcs o espais en un disc d'enregistraments.

pista de gel n fem
skøjtebane

pista de joc n fem
bane

pistola /pisˈtɔ.ɫa/ n fem
pistol

pit n masc
bryst
Tòrax humà.
Part exterior del tòrax humà.
Mamella, especialment de la dona.

pitet /piˈtet/ /piˈtət/ /piˈtɛt/ n masc
hagesmæk
Peça de roba lligada al coll que es posa a les criatures perquè no s'embrutin, especialment quan mengen.

pitjor /piˈd͡ʒo/ /piˈd͡ʒoɾ/ /piˈd͡ʒoɾ/ adj
værre
De resultats insatisfactoris comparats amb d'altres.

piular /piwˈɫa/ /piwˈɫaɾ/ v
trille

pixar /piˈʃa/ /piˈʃaɾ/ v
pisse
(col·loquial) orinar

pizza /ˈpi.d͡za/ /ˈpi.tsa/ n fem
pizza

pizzer /piˈd͡ze/ /piˈtseɾ/ n masc
pizzabager

pió n masc
pion

pla adj masc
flad
Llis, sense elevacions.

pla n masc
plæne
Zona geogràfica sense grans elevacions.
plan
Projecte, previsió, organització prèvia d'una actuació.

placebo /pɫaˈse.βo/ n masc
placebo

placenta /pɫaˈsen.ta/ /pɫəˈsen.tə/ n fem
moderkage

plaer /pɫaˈe/ /pɫaˈeɾ/ /pɫəˈə/ /pɫəˈɛ/ n masc
fornøjelse
Satisfacció, gust, diversió, que resulta agradable als sentits.

plaga /ˈpɫa.ɣa/ /ˈpɫa.ɣə/ n fem
pestilens

plagi /ˈpɫa.d͡ʒi/ /ˈpɫa.ʒi/ n masc
plagiat

plana /ˈpɫa.na/ /ˈpɫa.nə/ n fem
slette
Àrea de terreny extensa amb un relleu relativament pla i d'altitud escassa.
skrubbe
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Platichthys flesus)

planar /pɫaˈna/ /pɫaˈnaɾ/ /pɫəˈna/ v
svæve
Un ocell, volar amb les ales esteses i quietes.
Un avió, un planador, volar sense motor.

planeta /pɫaˈne.ta/ /pɫəˈnə.tə/ /pɫəˈnɛ.tə/ n masc
planet

planetari n masc
planetarium

planificació /pɫa.ni.fi.ka.siˈo/ /pɫə.ni.fi.kə.siˈo/ n fem
planlægning

planta n fem
plante
Vegetal herbaci.
etage
Pis o nivell d'una construcció.

planta del peu n fem
fodsol

plantar /pɫanˈta/ /pɫanˈtaɾ/ /pɫənˈta/ /pɫənˈtar/ v
så plante
Ficar una planta o esqueix amb les arrels dins de terra fèrtil.
brænde af
(col·loquial) Deixar, abandonar.

plantatge /pɫanˈta.d͡ʒe/ /pɫənˈta.d͡ʒə/ n masc
vejbred

planxa /ˈpɫaɲ.t͡ʃa/ /ˈpɫaɲ.ʃə/ n fem
strygejern
Estri que acumula i comunica calor, utilitzat per allisar arrugues de la roba de vestir.

planxar /pɫaɲˈt͡ʃa/ /pɫaɲˈt͡ʃaɾ/ /pɫəɲˈʃa/ v
stryge

plaqueta /pɫaˈke.ta/ /pɫəˈkə.tə/ /pɫəˈkɛ.tə/ n fem
blodplade

plat n masc
tallerken
Recipient emprat per sostenir-hi la vianda mentre es menja. Quan conté sólids sol ser de mida més o menys plana i quan sosté líquids còncava.
Per metonímia, qualsevol àpat cuinat.

plataforma /pɫa.taˈfoɾ.ma/ /pɫə.təˈfɔr.mə/ n fem
platform
Superfície plana, horitzontal i elevada.

platja /ˈpɫa.d͡ʒa/ /ˈpɫa.ʒə/ n fem
strand

platí /pɫəˈti/ n masc
platin

platònic /pɫaˈtɔ.nik/ /pɫəˈtɔ.nik/ adj masc
platonisk

plaça /ˈpɫa.sə/ n fem
torv plads

ple /ˈpɫe/ /ˈpɫə/ /ˈpɫɛ/ adj masc
fuld fyldt
Que està farcit fins a estar complet.

plebs /ˈpɫeps/ n fem
plebs

plom n masc
bly

ploma /ˈpɫo.ma/ /ˈpɫo.mə/ /ˈpɫu.mə/ n fem
fjer
Estructura de ceratines de la pell dels ocells.
Artefacte per a escriure, que té un plomí.

plor /ˈpɫo/ /ˈpɫu/ /ˈpɫɔ/ /ˈpɫɔɾ/ /ˈpɫɔɾ/ n masc
gråd

plorar /pɫoˈɾa/ /pɫoˈɾaɾ/ /pɫuˈɾa/ v
græde

ploure /ˈpɫɔw.ɾe/ /ˈpɫɔw.ɾə/ /ˈpɾɔw.ɾa/ /ˈpʎow.ɾe/ v
regne
Precipitar en forma d'aigua, caure líquid des dels núvols

pluja /ˈpɫu.d͡ʒa/ /ˈpɫu.ʒa/ n fem
regn

pluja d'idees n fem
brainstorm

plural adj
flertal
Que denota més d’un.

plural n masc
flertal
Forma de la categoria gramatical de nombre que denota més d’una entitat.

plusquamperfet /pɫus.kwam.peɾˈfet/ /pɫus.kwəm.pərˈfet/ n masc
førnutid

plutocràcia /pɫu.toˈkɾa.si.a/ /pɫu.toˈkɾa.si.ə/ /pɫu.tuˈkɾa.si.ə/ n fem
plutokrati rigmandsvælde

plutoni n masc
plutonium

plàstic n masc
plast
Material sòlid, orgànic i polimèric d'alta massa molecular. Es caracteritzen per les seves bones propietats d'elasticitat i flexibilitat i sovint també de transparència, cosa que provoca un consum massiu. El seu origen és sintètic o semisintètic i majoritàriament deriva del petroli.

pneumàtic /newˈma.tik/ /nəwˈma.tik/ n masc
dæk

pneumònia /newˈmɔ.ni.a/ /nəwˈmɔ.ni.ə/ n fem
lungebetændelse
Pulmonia

població /po.bɫa.siˈo/ /po.βɫa.siˈo/ /pob.bɫa.siˈo/ /pob.bɫə.siˈo/ /pu.βɫə.siˈo/ /pub.bɫə.siˈo/ n fem
befolkning
Conjunt de gent residint a una zona.
(estadística) Conjunt de tots els individus o casos amb determinades característiques comunes, a partir dels quals es pot extreure una mostra, que s'utilitzen com a base en una operació estadística o en una recerca.

poble /ˈpɔ.βɫe/ /ˈpɔ.βɫə/ /ˈpɔb.bɫe/ /ˈpɔb.bɫə/ n masc
folk
Conjunt de persones amb vincles socials, polítics, ètnics, religiosos, històrics.
landsby
(castellanisme) Població amb pocs habitants, menor que una ciutat o vila.

pobre /ˈpɔ.bɾe/ /ˈpɔ.bɾə/ /ˈpɾɔ.ba/ adj masc
fattig
Que no té recursos per viure o són insuficients.

pobresa /poˈbɾe.za/ /poˈbɾə.zə/ /puˈbɾɛ.zə/ /puˈβɾɛ.zə/ n fem
fattigdom
Manca de diners o recursos.

poc adj masc
lidt
En quantitat escassa.

poc adv
lidt
De manera escassa.

poder /poˈðe/ /poˈðeɾ/ /poˈðə/ /puˈðe/ /puˈðɛ/ /puˈðɛr/ v
kunne
Tenir la facultat o potència per fer alguna cosa, ser capaç de fer-la.

podi /ˈpo.ði/ /ˈpɔ.ði/ n masc
podium

podrir /poˈðɾi/ /poˈðɾiɾ/ /puˈðɾi/ v
rådne

poema /poˈe.ma/ /poˈe.mə/ /puˈe.mə/ /puˈɛ.mə/ n masc
digt

poesia /po.eˈzi.a/ /po.əˈzi.ə/ /pu.əˈzi.ə/ n fem
poesi digtning

poeta /poˈe.ta/ /poˈə.tə/ /puˈɛ.tə/ n neut
digter

pogrom /poˈɣɾom/ /puˈɣɾom/ n masc
pogrom

pol /ˈpɔɫ/ n masc
pol

polaina /poˈɫaj.na/ /poˈɫaj.nə/ /puˈɫaj.nə/ n fem
gamache
Peça de roba o cuir que se sobreposa parcialment a un calçat baix i el completa cap amunt per formar-ne la canya com si fos una bota.

polca /ˈpoɫ.ka/ /ˈpoɫ.kə/ n fem
polka

poliamor /ˌpɔ.ɫi.aˈmoɾ/ /ˌpɔ.ɫi.əˈmor/ n masc
polyamori

policia /po.ɫiˈsi.a/ /po.ɫiˈsi.ə/ /pu.ɫiˈsi.ə/ n fem
politi
Cos de seguretat civil.

polifonia /po.ɫi.foˈni.a/ /po.ɫi.foˈni.ə/ /pu.ɫi.fuˈni.ə/ n fem
polyfoni

poliomielitis /ˌpo.ɫi.o.mi.eˈɫi.tis/ /ˌpo.ɫi.o.mi.əˈɫi.tis/ /ˌpo.ɫi.u.mi.əˈɫi.tis/ n fem
børnelammelse

polir /poˈɫi/ /poˈɫiɾ/ /puˈɫi/ v
polere
Fregar amb un drap fins a aconseguir brillantor.

polisèmia /po.ɫiˈsɛ.mi.a/ /po.ɫiˈsɛ.mi.ə/ /pu.ɫiˈsɛ.mi.ə/ n fem
polysemi

politeisme /po.ɫi.teˈiz.me/ /po.ɫi.təˈiz.mə/ /pu.ɫi.təˈiz.mə/ n masc
polyteisme

politeista /po.ɫi.teˈis.ta/ /po.ɫi.teˈis.te/ /po.ɫi.təˈis.tə/ /pu.ɫi.təˈis.tə/ adj
polyteistisk

politja /poˈɫi.d͡ʒa/ /poˈɫi.d͡ʒə/ /puˈɫi.d͡ʒə/ n fem
trisse

poll /ˈpoj/ /ˈpoʎ/ /ˈpoʎ/ /ˈpuʎ/ n masc
lus
Insecte paràsit que s'alimenta de la sang de persones i viu agafat als pèls.

pollancre /poˈʎaŋ.kɾe/ /poˈʎaŋ.kɾə/ /puˈʎaŋ.kɾə/ n masc
poppel

pollastre /poˈʎas.tɾə/ /puˈʎas.tɾə/ n masc
kylling

pollet /poˈʎet/ /poˈʎət/ /puˈʎɛt/ n masc
kylling

pollinar /po.ʎiˈna/ /po.ʎiˈnaɾ/ /pu.ʎiˈna/ v
fole

polo /ˈpo.ɫo/ /ˈpo.ɫu/ n masc
ispind
Esport que es juga a cavall, consistent a fer passar una pilota sota un petit arc de metall, impulsada pel cop d'una maça.
Samarreta o jersei de punt i coll camiser.
Tros de gel amb gust de fruita, incrustat en un bastonet.

poloni /poˈɫɔ.ni/ /puˈɫɔ.ni/ n masc
polonium

polonès /po.ɫoˈnəs/ /pu.ɫuˈnɛs/ adj masc
polsk
Relatiu a Polònia, als seus habitants o a la seva llengua.

polonès /po.ɫoˈnəs/ /pu.ɫuˈnɛs/ n masc
polsk
Habitant de Polònia.
(masculí singular) Llengua parlada a Polònia.

pols n fem
støv
Partícules fines i seques alçades pel vent, normalment de terra i altres materials diminuts.

pols n masc
puls
Impuls amb què el cor envia la sang per tot l'organisme.

poltre n masc
føl
Cavall jove.
Aparell per subjectar les bèsties que cal ferrar les potes.

polze /ˈpoɫ.ze/ n masc
tommelfinger tommeltot

pol·len /ˈpɔ.ɫen/ /ˈpɔ.ɫən/ /ˈpɔɫ.ɫen/ /ˈpɔɫ.ɫən/ n masc
pollen

polèmic /poˈɫɛ.mik/ /puˈɫɛ.mik/ adj masc
polemisk

polígon n masc
polygon
Figura geomètrica plana i tancada formada per un nombre limitat de segments lineals. Cada un d'aquests segments és un costat, i cada un dels punts on s'uneixen dos costats és un vèrtex. Sovint, el terme polígon també s'utilitza per descriure l'àrea compresa dins de la figura, o la unió de la figura i l'àrea.

polític /poˈɫi.tik/ /puˈɫi.tik/ n masc
politiker
Persona que s'ocupa professionalment dels afers públics. Que busca l'adquisició i la gestió del poder en institucions públiques.

política /poˈɫi.ti.ka/ /poˈɫi.ti.kə/ /puˈɫi.ti.kə/ n fem
politik
En general, ciència que estudia l'organització i el govern de qualsevol organització.

pom /ˈpom/ n masc
dørgreb
Mànec arrodonit que hi ha a les portes o en baranes.

poma /ˈpo.mə/ n fem
æble

pomada /poˈma.ða/ /poˈma.ðə/ /puˈma.ðə/ n fem
salve
Preparació farmacèutica de textura cremosa que s'aplica damunt la pell.

pomera /poˈme.ɾa/ /poˈme.ɾə/ /puˈme.ɾə/ n fem
æbletræ

pompa /ˈpom.pa/ /ˈpom.pə/ n fem
parade

poni /ˈpɔ.ni/ n masc
pony

pont /ˈpon/ /ˈpɔn/ /ˈpɔnt/ n masc
bro
Estructura que serveix per passar persones, vehicles, etc. per sobre d'un curs d'aigua o un altre obstacle.
(billar) Posició especial de la mà lliure d'un jugador sobre el feltre, que serveix per a guiar el final de la fletxa del tac, impulsat amb l'altra mà.

ponxo /ˈpoɲ.t͡ʃo/ /ˈpoɲ.ʃo/ /ˈpoɲ.ʃu/ n masc
poncho

pop n masc
blæksprutte
Nom genèric de mol·luscs marins de vuit tentacles que expulsen tinta per defensar-se i dels quals se'n menja la carn.

popa /ˈpo.pa/ /ˈpo.pə/ n fem
agterstævn
Part del darrere d'una aeronau.

popular /po.puˈɫa/ /po.puˈɫaɾ/ /pu.puˈɫa/ /pu.puˈɫar/ /pu.puˈɫaɾ/ /pu.puˈɾaɾ/ adj
folkelig

popularitat /po.pu.ɫa.ɾiˈtat/ /po.pu.ɫə.ɾiˈtat/ /pu.pu.ɫə.ɾiˈtat/ n fem
popularitet

por /ˈpo/ /ˈpu/ /ˈpɔ/ /ˈpɔ/ /ˈpɔɾ/ n fem
angst frygt

porc n masc
svin gris
Mamífer de la família dels suids (Sus domestica), d'estatura baixa i gras, destinat normalment a fer embotits.
svin
Brut, poc polit, que taca.

porcellana /poɾ.seˈʎa.na/ /poɾ.səˈʎa.nə/ /pur.səˈʎa.nə/ n fem
porcelæn

porció /poɾ.siˈo/ /pur.siˈo/ n fem
del portion

pornografia /poɾ.no.ɣɾaˈfi.a/ /poɾ.no.ɣɾəˈfi.ə/ /pur.nu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
pornografi

pornogràfic /poɾ.noˈɣɾa.fik/ /pur.nuˈɣɾa.fik/ adj masc
pornografisk

pornògraf /poɾˈnɔ.ɣɾaf/ /poɾˈnɔ.ɣɾəf/ /purˈnɔ.ɣɾəf/ n masc
pornograf

porpra /ˈpoɾ.pɾa/ adj
purpur
De color vermell fosc tirant a morat.

porpra /ˈpoɾ.pɾa/ n fem
purpur
Colorant vermell extret de la conquilla del múrex.
Dignitat que usa un vestit tenyit com a símbol d’autoritat.

porpra /ˈpoɾ.pɾa/ n masc
purpur
Color vermell fosc tirant a morat.

porra /ˈpo.ra/ /ˈpo.rə/ n fem
kølle
Bastó amb el cap rodó i més gros.

porro /ˈpo.ro/ /ˈpo.ru/ /ˈpɔ.ro/ /ˈpɔ.ru/ n masc
porre
Tipus de ceba allargada que es fa servir per donar gust a les sopes (Allium porrum).

port /ˈpɔrt/ n masc
havn port
Construcció al mar per protegir i ancorar vaixells.

porta /ˈpɔl.ta/ /ˈpɔr.ta/ /ˈpɔɾ.ta/ /ˈpɔɾ.tɔ/ /ˈpɔɾ.tə/ n fem
dør
Obertura vertical per accedir a un indret tancat, usualment un edifici.
Per extensió i sovint metafòricament, qualsevol mena d'accés.
(futbol americà) Espai obert pels jugadors de la línia ofensiva d'un equip entre els defensors adversaris, amb l'objectiu que hi puguin avançar els propis corredors.

portaavions /ˌpɔr.ta.a.βiˈons/ /ˌpɔr.tə.βiˈons/ /ˌpɔɾ.ta.a.viˈons/ /ˌpɔɾ.ta.a.βiˈons/ /ˌpɔɾ.tə.viˈons/ n masc
hangarskib

portar /porˈta/ /poɾˈta/ /poɾˈtaɾ/ /pulˈta/ /purˈta/ v
have på
Vestir una roba concreta.
bringe
Transportar quelcom amb si mateix.

portella /poɾˈte.ʎa/ /poɾˈte.ʎə/ /purˈte.ʎə/ n fem
låge
Porta practicada en el batent d’un portal o d’una porta més grossa.

porter /porˈte/ /poɾˈte/ /poɾˈteɾ/ /purˈte/ n masc
målmand dørmand
(esports de pilota) Jugador encarregat de defensar la porteria, que pot jugar la pilota, la bola o el disc amb les mans dintre una determinada àrea.

porteria /poɾ.teˈɾi.a/ /poɾ.təˈɾi.ə/ /pur.təˈɾi.ə/ n fem
mål

porto-riqueny /ˌpɔr.tu.riˈkɛɲ/ /ˌpɔɾ.to.riˈkəɲ/ adj masc
puertorikansk

portuguès /poɾ.tuˈɣəs/ /pur.tuˈɣɛs/ n masc
portugisisk
Natural de Portugal.

porós /poˈɾos/ /puˈɾos/ adj masc
porøs

posar /poˈza/ /poˈzaɾ/ /puˈza/ v
sætte
Col·locar alguna cosa a algun lloc o situació o al grau que li pertoca.

posició n fem
position

positiu /po.ziˈtiw/ /pu.ziˈtiw/ adj
positiv
Afirmatiu, per oposició a negatiu.

posseir /po.seˈi/ /po.seˈiɾ/ /po.səˈi/ /pu.səˈi/ v
besidde eje
Tenir la pertinença d'alguna cosa, ser-ne propietari o gaudir-ne.

possible /poˈsi.bɫe/ /poˈsi.βɫe/ /poˈsib.bɫe/ /poˈsib.bɫə/ /puˈsi.βɫə/ /puˈsib.bɫə/ adj
mulig
Que pot tenir lloc.

possible /poˈsi.bɫe/ /poˈsi.βɫe/ /poˈsib.bɫe/ /poˈsib.bɫə/ /puˈsi.βɫə/ /puˈsib.bɫə/ n masc
mulig
Cosa que pot tenir lloc.

possiblement /poˌsi.bɫeˈment/ /poˌsi.βɫeˈmen/ /poˌsib.bɫeˈmen/ /poˌsib.bɫəˈment/ /puˌsi.βɫəˈmen/ /puˌsib.bɫəˈmen/ adv
muligvis

post de planxar n fem
strygebræt

postres /ˈpɔs.tɾes/ /ˈpɔs.tɾəs/ n fem
dessert
(no comptable) Part complementària i normalment final d'un àpat principal (dinar o sopar). Típicament és una menja dolça.

pota /ˈpɔ.ta/ /ˈpɔ.tɔ/ n fem
pote
Peülla o peu gros d’animal.

potassa /poˈta.sa/ /poˈta.sə/ /puˈta.sə/ n fem
potaske

potassi /poˈta.si/ /puˈta.si/ n masc
kalium

potencial /po.ten.siˈaɫ/ /po.tən.siˈaɫ/ /pu.tən.siˈaɫ/ adj
potentiel
Relatiu o pertanyent a la potència.
Que té possibilitats de donar-se.

potencial /po.ten.siˈaɫ/ /po.tən.siˈaɫ/ /pu.tən.siˈaɫ/ n masc
potentiel
Potència o capacitat de provocar un resultat.
(física) Funció escalar de les coordenades espacials el gradient de la qual dona un camp de forces conservatiu.

potser /potˈseɾ/ /ˌpɔtˈse/ /ˌpɔtˈsə/ /ˌpɔtˈsɛ/ adv
måske

pou /ˈpow/ /ˈpow/ /ˈpɔw/ n masc
brønd
Forat vertical que comunica la superfície del terra amb un corrent d'aigua subterrani i que s'utilitza per agafar aquesta aigua.

practicar /pɾak.tiˈka/ /pɾak.tiˈkaɾ/ /pɾək.tiˈka/ v
træne

praseodimi /pɾə.zə.oˈði.mi/ /pɾə.zə.uˈði.mi/ n masc
praseodym

prat /ˈpɾat/ n masc
eng

precedir /pɾe.seˈði/ /pɾe.seˈðiɾ/ /pɾə.səˈði/ v
gå foran

precisament /pɾeˌsi.zaˈmen/ /pɾeˌsi.zaˈment/ /pɾəˌsi.zəˈmen/ /pɾəˌsi.zəˈment/ adv
præcist

preciós /pɾe.siˈos/ /pɾə.siˈos/ adj masc
dyrebar

precoç /pɾeˈkos/ adj
tidlig moden

precís /pɾeˈsis/ /pɾəˈsis/ adj masc
præcis
Concret, amb el detall necessari, sense lloc per a les ambigüitats.

predicador /pɾe.ði.kaˈðo/ /pɾe.ði.kaˈðoɾ/ /pɾə.ði.kəˈðo/ n masc
prædikant
Orador evangèlic que predica o declara la paraula de Deu.

predicat /pɾe.ðiˈkat/ /pɾə.ðiˈkat/ n masc
prædikat

predicció n fem
forudsigelse

preferir /pɾe.feˈɾi/ /pɾe.feˈɾiɾ/ v
foretrække

preferència /pɾe.feˈɾɛn.si.a/ /pɾə.fəˈɾɛn.si.ə/ n fem
præference

prefix /pɾeˈfiks/ /pɾəˈfiks/ n masc
præfiks
(gramàtica) Afix quan s'afegeix al davant del mot.

pregar /pɾeˈɣa/ /pɾeˈɣaɾ/ /pɾəˈɣa/ v
bede
(intransitiu) Dirigir una oració cap a la divinitat.

pregon /pɾeˈɣon/ /pɾəˈɣon/ adj masc
dyb
Que té el fons, o que està a un nivell, allunyat de la superfície.

pregunta /pɾeˈɣun.ta/ n fem
spørgsmål
Fet de demanar a algú sobre una qüestió, una dada, una informació.

preguntar /pɾe.ɣunˈta/ /pɾe.ɣunˈtaɾ/ v
spørge

pregària /pɾeˈɣa.ɾi.a/ n fem
bøn

prehistòria /pɾe.isˈtɔ.ɾi.a/ /pɾə.isˈtɔ.ɾi.ə/ n fem
forhistorie

premi /ˈpɾe.mi/ /ˈpɾɛ.mi/ /ˈpɾɛ.mit/ n masc
præmie pris

premsa /ˈpɾem.sa/ /ˈpɾem.sə/ n fem
presse
Màquina que serveix per a comprimir entre dos elements que fan pressió.

prendre /ˈpen.dɾe/ /ˈpən.dɾə/ /ˈpɛn.dɾə/ /ˈpɾen.dɾa/ /ˈpɾen.dɾe/ /ˈpɾɛn.dɾə/ v
gribe
(transitiu) Apoderar-se d'alguna cosa abans que altres, que també la desitgen, se la quedin.

prenom /pɾeˈnɔm/ /pɾəˈnɔm/ n masc
fornavn
En l'antiga Roma, nom propi personal que s'anteposava al familiar o bé al gentilici.
Nom propi personal que normalment s'anteposa als cognoms.

prenyar /pɾeˈɲa/ /pɾeˈɲaɾ/ /pɾəˈɲa/ v
befrugte

prenyat /pɾeˈɲat/ /pɾəˈɲat/ adj masc
prægnant

preocupació /pɾə.u.ku.pə.siˈo/ n fem
bekymring
Problema pendent que ocupa i cansa la ment.

preparació /pɾe.pa.ɾa.siˈo/ n fem
forberedelse
Allò que es fa per tenir tot a punt abans de fer una cosa.

preparar /pɾe.paˈɾa/ /pɾe.paˈɾaɾ/ /pɾə.pəˈɾa/ v
berede forberede
Deixar una cosa llesta per al seu ús.

preposició /pɾe.po.zi.siˈo/ /pɾə.po.zi.siˈo/ /pɾə.pu.zi.siˈo/ n fem
forholdsord præposition

prerrogativa /pɾe.ro.ɣaˈti.va/ /pɾe.ro.ɣaˈti.βa/ /pɾə.ro.ɣəˈti.və/ /pɾə.ru.ɣəˈti.və/ /pɾə.ru.ɣəˈti.βə/ n fem
prærogativ
Dret que es té pel fet de pertànyer a la noblesa, generalment relacionat amb el cobrament d'impostos.

presa /ˈpɾe.za/ /ˈpɾə.zə/ /ˈpɾɛ.zə/ n fem
dæmning
Obra que es fa en algun riu, canal, etc., per prendre aigua i conduir-la a altra part.

presa de decisions n fem
beslutningstagning

present /pɾeˈzen/ /pɾeˈzent/ /pɾəˈzen/ /pɾəˈzent/ adj
nærværende tilstedeværende
Que assisteix.

present /pɾeˈzen/ /pɾeˈzent/ /pɾəˈzen/ /pɾəˈzent/ n masc
nutid til stede
Moment actual.
Regal.

presentar /pɾe.zenˈta/ /pɾe.zenˈtaɾ/ v
præsentere
Mostrar, posar alguna cosa a la presència d'algú.
introducere
Proposar alguna persona per a que els altres la coneguin.

president /pɾe.ziˈðen/ /pɾe.ziˈðent/ /pɾə.ziˈðen/ /pɾə.ziˈðent/ n masc
præsident

presidència /pɾe.ziˈðɛn.si.a/ /pɾə.ziˈðɛn.si.ə/ n fem
formandsskab præsidentembede

pressa /ˈpɾe.sa/ /ˈpɾe.sə/ n fem
fart

pressió /pɾe.siˈo/ /pɾə.siˈo/ n fem
tryk
Acció d'una força que prem o empeny.

pressupost /pɾe.suˈpɔst/ n masc
budget

prestar /pɾasˈta/ /pɾesˈta/ /pɾesˈtaɾ/ /pɾəsˈta/ /pɾəsˈta/ v
låne
Donar una cosa a una persona perquè la faci servir durant un temps i amb la condició que la torni.

prestatgeria /pɾes.ta.d͡ʒeˈɾi.a/ /pɾəs.tə.d͡ʒəˈɾi.ə/ n fem
reol

prestigi /pɾesˈti.d͡ʒi/ /pɾesˈti.ʒi/ /pɾəsˈti.ʒi/ n masc
anseelse prestige

presumir /pɾe.zuˈmi/ /pɾe.zuˈmiɾ/ /pɾə.zuˈmi/ v
prale
Creure i fer notar el fet de posseir una qualitat, un mèrit, atribut, etc.

presència /pɾeˈzɛn.si.a/ /pɾəˈzen.si.ə/ /pɾəˈzɛn.si.ə/ n fem
tilstedeværelse

presó /pɾeˈzo/ /pɾəˈzo/ n fem
fængsel

pretor /pɾeˈto/ /pɾeˈtoɾ/ /pɾəˈto/ n masc
praetor

preu n masc
pris
Valor acordat entre venedor i comprador.

preveure /pɾeˈvew.ɾe/ /pɾeˈβew.ɾe/ /pɾəˈvəw.ɾə/ /pɾəˈvɛw.ɾə/ /pɾəˈβɛw.ɾə/ v
forudse

prim /ˈpɾim/ adj masc
tynd
Cos de poca amplària o gruix

primavera /pɾi.maˈve.ɾa/ /pɾi.maˈβe.ɾa/ /pɾi.məˈve.ɾə/ /pɾi.məˈβɛ.ɾə/ n fem
forår vår
Estació de l'any entre l'hivern i l'estiu i que en l'hemisferi nord coincideix amb la floració.

primer /pɾiˈme/ /pɾiˈmeɾ/ adj masc
første
El del començament.

primer /pɾiˈme/ /pɾiˈmeɾ/ number
første først
(ordinal) Corresponent a l'u en una sèrie.

primera persona n fem
første person

primitiu /pɾi.miˈtiw/ adj masc
primitiv
Pertanyent al començament o a l'origen d'alguna cosa.

princesa /pɾinˈse.za/ /pɾinˈsə.zə/ /pɾinˈsɛ.zə/ n fem
prinsesse

principal adj
hoved
El més important.

principat /pɾin.siˈpat/ n masc
fyrstedømme

principi n masc
princip
Norma o idea fonamental que regeix el pensament o la conducta.

prior /pɾiˈo/ /pɾiˈoɾ/ n masc
prior

prismàtics /pɾizˈma.tiks/ n masc
kikkert

privat adj masc
privat
No públic.

privilegi /pɾi.viˈɫɛ.d͡ʒi/ /pɾi.viˈɫɛ.ʒi/ /pɾi.βiˈɫɛ.d͡ʒi/ /pɾi.βiˈɫɛ.ʒi/ n masc
privilegie

proa /ˈpɾo.a/ /ˈpɾo.ə/ n fem
bov

probable /pɾoˈba.bɫe/ /pɾoˈbab.bɫə/ /pɾoˈβa.βɫe/ /pɾoˈβab.bɫe/ /pɾuˈbab.bɫə/ /pɾuˈβa.βɫə/ /pɾuˈβab.bɫə/ adj
sandsynlig

probablement /pɾoˌba.bɫeˈment/ /pɾoˌbab.bɫəˈment/ /pɾoˌβa.βɫeˈmen/ /pɾoˌβab.bɫeˈmen/ /pɾuˌbab.bɫəˈmen/ /pɾuˌβa.βɫəˈmen/ /pɾuˌβab.bɫəˈmen/ adv
sandsynligvis

probitat /pɾo.biˈtat/ /pɾu.biˈtat/ /pɾu.βiˈtat/ n fem
integritet

problema /pɾobˈbɫɛ.mə/ /pɾoˈbɫe.ma/ /pɾubˈbɫɛ.mə/ n masc
problem

procediment /pɾo.se.ðiˈmen/ /pɾo.se.ðiˈment/ /pɾo.sə.ðiˈment/ /pɾu.sə.ðiˈmen/ n masc
procedure
Manera de fer, de procedir, per aconseguir un resultat.
(programació) Conjunt d'instruccions que són cridades a executar des d'una altra part d'un programa (o, fins i tot, des del mateix procediment quan l'entorn permet recursivitat) i que tornen el control del programa, a la línia següent on ha estat realitzada la crida; no poden retornar un valor implícitament, però sí mitjançant paràmetres.
fremgangsmåde
Conjunt de regles preestablertes per actuar en una situació en concret.

processó /pɾo.seˈso/ /pɾo.səˈso/ /pɾu.səˈso/ n fem
kortege

proclític /pɾoˈkɫi.tik/ /pɾuˈkɫi.tik/ adj masc
proklitikon

procrastinació /pɾo.kɾas.ti.na.siˈo/ /pɾo.kɾəs.ti.nə.siˈo/ /pɾu.kɾəs.ti.nə.siˈo/ n fem
overspringshandling prokrastinering

procrastinar /pɾo.kɾas.tiˈna/ /pɾo.kɾas.tiˈnaɾ/ /pɾo.kɾəs.tiˈna/ /pɾu.kɾəs.tiˈna/ v
forhale

procés /pɾoˈses/ /pɾuˈses/ n masc
forløb
Manera en com es desenvolupa una acció progressiva.
Successió de fases que es donen en un fenomen natural o un procediment.

prodigi /proˈdi.ʒi/ /pɾuˈdi.ʒi/ n masc
vidunder

producció n fem
produktion

producte /pɾoˈðuk.te/ /pɾoˈðuk.tə/ /pɾuˈðuk.tə/ n masc
produkt

productiu /pɾo.ðukˈtiw/ /pɾu.ðukˈtiw/ adj masc
produktiv

produir /pɾo.ðuˈi/ /pɾo.ðuˈiɾ/ /pɾu.ðuˈi/ v
producere
(dret) Al·legar, exhibir.
Engendrar, criar, generar.
Fer, compondre, fabricar.
Redituar, causar guany alguna cosa.
Treure de si amb activitat o acció vital alguna cosa.

professional /pɾo.fe.si.oˈnaɫ/ /pɾo.fə.si.oˈnaɫ/ /pɾu.fə.si.uˈnaɫ/ adj
professionel
Relatiu o pertanyent a una professió.

professional /pɾo.fe.si.oˈnaɫ/ /pɾo.fə.si.oˈnaɫ/ /pɾu.fə.si.uˈnaɫ/ n neut
professionel
Persona que exerceix una professió o que treballa en un sector determinat.

professió /pɾo.fe.siˈo/ /pɾo.fə.siˈo/ /pɾu.fə.siˈo/ n fem
stilling

professor /pɾo.feˈso/ /pɾo.feˈsoɾ/ /pɾo.fəˈso/ /pɾu.fəˈso/ n masc
lærer professor
Persona que ensenya alguna cosa a alguna altra.
professor
Docent d'educació secundària o d'educació universitària.

professor ajudant n masc
universitetslektor

profeta /pɾoˈfe.ta/ /pɾoˈfe.tə/ /pɾuˈfe.tə/ n neut
profet profetinde

profund /pɾoˈfun/ /pɾoˈfunt/ /pɾuˈfun/ adj masc
dyb
Que s'enfonsa en la terra o una altra superfície, d'alçada.

profunditat /pɾo.fun.diˈtat/ /pɾu.fun.diˈtat/ n fem
dybde
Qualitat de ser profund.

programa /pɾoˈɣɾa.ma/ /pɾoˈɣɾa.mə/ /pɾuˈɣɾa.mə/ n masc
program
Anunci detallat d'un concert, representació teatral, un acte públic.
Enunciació de les matèries d'aprenentatge que es tractaran durant un curs.

programació /pɾo.ɣɾa.ma.siˈo/ /pɾo.ɣɾə.mə.siˈo/ /pɾu.ɣɾə.mə.siˈo/ n fem
programmering

programació orientada a objectes n fem
objektorienteret programmering

programari /pɾo.ɣɾaˈma.ɾi/ /pɾo.ɣɾəˈma.ɾi/ /pɾu.ɣɾəˈma.ɾi/ n masc
programmel

progrés /pɾoˈɣɾes/ /pɾuˈɣɾes/ n masc
fremskridt

prohibició /pɾo.i.bi.siˈo/ /pɾu.i.bi.siˈo/ /pɾu.i.βi.siˈo/ n fem
forbud

prohibir /pɾo.iˈbi/ /pɾo.iˈbiɾ/ /pɾo.iˈβi/ /pɾu.iˈbi/ v
forbyde

projecte /pɾoˈd͡ʒɛk.te/ /pɾoˈʒɛk.te/ /pɾoˈʒɛk.tə/ /pɾuˈʒɛk.tə/ n masc
projekt
Estudi detallat d'una cosa a realitzar.

projector /pɾo.d͡ʒekˈtoɾ/ /pɾo.ʒekˈto/ /pɾo.ʒəkˈto/ /pɾu.ʒəkˈto/ n masc
projektor

prolífic /pɾoˈɫi.fik/ /pɾuˈɫi.fik/ adj masc
frugtbar

promesa /pɾoˈme.za/ /pɾoˈmə.zə/ /pɾuˈmɛ.zə/ n fem
løfte

prometi /pɾoˈme.ti/ /pɾoˈmə.ti/ /pɾoˈmɛ.ti/ /pɾuˈmɛ.ti/ n masc
promethium

prometre /pɾoˈme.tɾe/ /pɾoˈmə.tɾə/ /pɾuˈmɛ.tɾə/ v
love

promiscu /pɾoˈmis.ku/ /pɾuˈmis.ku/ adj masc
promiskuøs

promoció /pɾo.mo.siˈo/ /pɾu.mu.siˈo/ n masc
klasse
Conjunt de persones promogudes a un grau superior.

pronunciació /pɾo.nun.si.a.siˈo/ /pɾo.nun.si.ə.siˈo/ /pɾu.nun.si.ə.siˈo/ n fem
udtale

propi /ˈpɾɔ.pi/ adj masc
egen
Que pertany a algú o a alguna cosa, a un propietari.

propietari /pɾo.pi.eˈta.ɾi/ /pɾo.pi.əˈta.ɾi/ /pɾu.pi.əˈta.ɾi/ n masc
ejer

proposar /pɾo.poˈza/ /pɾo.poˈzaɾ/ /pɾu.puˈza/ v
foreslå
Exposar a algú una cosa perquè la consideri o l’adopti.

proposta /pɾoˈpɔs.ta/ /pɾoˈpɔs.tɔ/ /pɾoˈpɔs.tə/ /pɾuˈpɔs.tə/ n fem
forslag

propòsit /pɾoˈpɔ.zit/ /pɾuˈpɔ.zit/ n masc
mål

prosa /ˈpɾɔ.za/ /ˈpɾɔ.zɔ/ /ˈpɾɔ.zə/ n fem
prosa

prostitució /pɾos.ti.tu.siˈo/ /pɾus.ti.tu.siˈo/ n fem
prostitution

prostituir /pɾos.ti.tuˈi/ /pɾos.ti.tuˈiɾ/ /pɾus.ti.tuˈi/ v
prostituere

prostituta /pɾos.tiˈtu.ta/ /pɾos.tiˈtu.tə/ /pɾus.tiˈtu.tə/ n fem
prostitueret

prosèlit /pɾoˈzɛ.ɫit/ /pɾuˈzɛ.ɫit/ n masc
proselyt

prosòdia /pɾoˈzɔ.ði.a/ /pɾoˈzɔ.ði.ə/ /pɾuˈzɔ.ði.ə/ n fem
prosodi

protagonista /pɾo.ta.ɣoˈnis.ta/ /pɾo.ta.ɣoˈnis.te/ /pɾo.tə.ɣoˈnis.tə/ /pɾu.tə.ɣuˈnis.tə/ n neut
hovedperson

protecció /pɾo.tek.siˈo/ /pɾo.tək.siˈo/ /pɾu.tək.siˈo/ n fem
beskyttelse
Acció o efecte de protegir.
(esports de pilota) Acció de defensar la pilota, la bola o el disc de l'atac d'un o més adversaris amb el tronc, les cames, els braços o l'estic.

protector /pɾo.tekˈto/ /pɾo.tekˈtoɾ/ /pɾo.təkˈto/ /pɾu.təkˈto/ n masc
beskytter
Persona o institució que protegeix algú o alguna cosa.

protegir /pɾo.teˈd͡ʒi/ /pɾo.teˈd͡ʒiɾ/ /pɾo.teˈʒi/ /pɾo.təˈʒi/ /pɾu.təˈʒi/ v
beskytte
Resguardar algú o alguna cosa d’un perjudici o perill.

protestar /pɾo.tesˈta/ /pɾo.tesˈtaɾ/ /pɾo.təsˈta/ /pɾu.təsˈta/ v
protestere
(intransitiu) Manifestar l’oposició de forma solemne.

proteïna /pɾo.teˈi.na/ /pɾo.təˈi.nə/ /pɾu.təˈi.nə/ n fem
protein

protocol /pɾo.toˈkɔɫ/ /pɾu.tuˈkɔɫ/ n masc
protokol

prototip /pɾo.toˈtip/ /pɾu.tuˈtip/ n masc
prototype

protó /pɾoˈto/ /pɾuˈto/ n masc
proton

prova /ˈpɾɔ.va/ /ˈpɾɔ.və/ /ˈpɾɔ.βa/ /ˈpɾɔ.βɔ/ /ˈpɾɔ.βə/ n fem
bevis
Acció de provar.
assaig

provar /pɾoˈva/ /pɾoˈvaɾ/ /pɾoˈβa/ /pɾuˈva/ /pɾuˈβa/ v
bevise
Justificar la certesa o la veritat amb raons o testimonis.

proveir /pɾo.veˈiɾ/ /pɾo.vəˈi/ /pɾo.βeˈi/ /pɾu.vəˈi/ /pɾu.βəˈi/ v
forsørge

proverbi /pɾoˈvɛɾ.bi/ /pɾoˈβɛr.βi/ /pɾoˈβɛɾ.βi/ /pɾuˈvɛr.bi/ n masc
ordsprog

proveïdor /pɾo.ve.iˈðoɾ/ /pɾo.və.iˈðo/ /pɾo.βe.iˈðo/ /pɾo.βe.iˈðoɾ/ /pɾu.və.iˈðo/ /pɾu.βə.iˈðo/ adj masc
leverandør

provincial /pɾo.vin.siˈaɫ/ /pɾo.βin.siˈaɫ/ /pɾu.vin.siˈaɫ/ /pɾu.βin.siˈaɫ/ adj
provinsiel

provocar /pɾo.voˈka/ /pɾo.voˈkaɾ/ /pɾo.βoˈka/ /pɾu.vuˈka/ /pɾu.βuˈka/ v
provokere
Incitar algú a fer una cosa.

província /pɾoˈvin.si.a/ /pɾoˈvin.si.ə/ /pɾoˈβin.si.a/ /pɾuˈvin.si.ə/ /pɾuˈβin.si.ə/ n fem
provins

proïsme /pɾoˈiz.me/ /pɾoˈiz.mə/ /pɾuˈiz.mə/ n masc
medmenneske

prudent /pɾuˈðen/ /pɾuˈðent/ adj
fornuftig

pruna n fem
blomme

pràctica /pɾəkˈti.kə/ /ˈpɾak.ti.ka/ /ˈpɾak.ti.kə/ n fem
praksis
Exercici del que prèviament s'ha après de forma teòrica.

préssec n masc
fersken

préstec /ˈpɾes.tek/ /ˈpɾes.tək/ n masc
lån

príncep /ˈpɾin.sep/ /ˈpɾin.səp/ n masc
prins fyrste
Fill del rei, hereu del tron.

pròstata /ˈpɾɔs.ta.ta/ /ˈpɾɔs.tə.tə/ n fem
blærehalskirtel prostata

pròtesi /ˈpɾɔ.te.zi/ /ˈpɾɔ.tə.zi/ n fem
protese
Peça o aparell artificial implantat en el cos en substitució d’un òrgan.
(lingüística) So no etimològic inserit per processos de canvi lingüístic a l'inici d'un mot

pròxim /ˈpɾɔk.sim/ adj masc
nær

pseudociència /ˌpsɛw.ðu.siˈɛn.si.ə/ /ˌsew.ðo.siˈɛn.si.a/ /ˌsɛw.ðo.siˈɛn.si.ə/ /ˌsɛw.ðu.siˈɛn.si.ə/ n fem
pseudovidenskab

pseudònim /psəwˈðɔ.nim/ /sewˈðɔ.nim/ /səwˈðɔ.nim/ n masc
pseudonym
Nom pel que hom es fa conèixer per tal d'amagar la seva identitat vertadera.

psicoanàlisi n fem
psykoanalyse

psicologia /si.ko.ɫoˈd͡ʒi.a/ /si.ko.ɫoˈʒi.a/ /si.ko.ɫoˈʒi.ə/ /si.ku.ɫuˈʒi.ə/ n fem
psykologi

psicosi /psiˈkɔ.zi/ /siˈkɔ.zi/ n fem
psykose

psicoteràpia /ˌpsi.ku.təˈɾa.pi.ə/ /ˌsi.ko.teˈɾa.pi.a/ /ˌsi.ko.təˈɾa.pi.ə/ /ˌsi.ku.təˈɾa.pi.ə/ n fem
psykoterapi

psicòleg /siˈkɔ.ɫek/ /siˈkɔ.ɫək/ n masc
psykolog

psicòpata n neut
psykopat

psiquiatre /psi.kiˈa.tɾə/ /si.kiˈa.tɾe/ /si.kiˈa.tɾə/ n masc
psykiater

psiquiatria /psi.ki.əˈtɾi.ə/ /si.ki.aˈtɾi.a/ /si.ki.əˈtɾi.ə/ n fem
psykiatri

publicar /pu.bɫiˈkaɾ/ /pu.βɫiˈka/ /pub.bɫiˈka/ v
publicere

pudent /puˈðen/ /puˈðent/ adj
ildelugtende
Que fa pudor.

pudir /puˈði/ /puˈðiɾ/ v
stinke
Produir o causar pudor.

pudor /puˈðo/ /puˈðo/ /puˈðor/ /puˈðoɾ/ /puˈðu/ n fem
stank
Mala olor, olor desagradable.

pulmó n masc
lunge

punir /puˈni/ /puˈniɾ/ v
straffe

punt /ˈpun/ /ˈpunt/ n masc
punkt punktum
Signe de puntuació que separa frases.
Grau d'una escala de qualificació.
point punkt
Recompenses en el joc.

punt de partit Interjection
matchbold

punt de penal n masc
11-meterplet

punt directe n masc
es

punta /ˈpun.ta/ n fem
spids
Extrem agut d'una cosa.

puntuació /pun.tu.a.siˈo/ /pun.tu.ə.siˈo/ n fem
tegnsætning
Signes que marquen les pauses en la lectura d'un escrit.

puntual /pun.tuˈaɫ/ adj
punktlig
Que fa les coses en el moment previst.

puntualitat /pun.tu.a.ɫiˈtat/ /pun.tu.ə.ɫiˈtat/ n fem
punktlighed

punxó /puɲˈt͡ʃo/ /puɲˈʃo/ n masc
syl

punyal /puˈɲaɫ/ n masc
dolk

pupil·la /puˈpi.ɫa/ /puˈpi.ɫə/ /puˈpiɫ.ɫa/ /puˈpiɫ.ɫə/ n fem
pupil
Obertura central de l'iris.

puput /puˈput/ n
hærfugl

pur /ˈpu/ /ˈpuɾ/ adj masc
ren

puré /puˈɾe/ n masc
puré

pus /ˈpus/ n masc
pus

puta /ˈpu.ta/ /ˈpu.tə/ n fem
ludder

puça /ˈpu.sa/ n fem
loppe
Insecte endopterigot ectoparàsit de mamífers i aus.

pàgina /ˈpa.d͡ʒi.na/ /ˈpa.ʒi.na/ n fem
side

pàl·lid /ˈpa.ɫit/ /ˈpaɫ.ɫit/ adj masc
bleg

pàncrees /ˈpaŋ.kɾe.es/ n masc
bugspytkirtel

pànic n masc
panik

pàtria /ˈpa.tɾi.a/ n fem
fædreland

pèl /ˈpəɫ/ /ˈpɛɫ/ n masc
hår
Filament propi dels mamífers, que cobreix el cos o part d'ell. Es creen a partir de cèl·lules mortes i tenen un alt contingut de proteïna queratina.

pèl-roig /ˌpəɫˈrɔt͡ʃ/ /ˌpɛɫˈrot͡ʃ/ /ˌpɛɫˈrɔt͡ʃ/ adj masc
rødhåret

pèndol /ˈpɛn.doɫ/ /ˈpɛn.duɫ/ n masc
pendul

pèrdua /ˈpɛr.du.ə/ /ˈpɛɾ.ðu.a/ n fem
tab

pèsol /ˈpe.zoɫ/ /ˈpə.zoɫ/ /ˈpɛ.zuɫ/ n masc
ært

pètal /ˈpɛ.taɫ/ /ˈpɛ.təɫ/ n masc
kronblad

pícea /ˈpi.se.a/ /ˈpi.se.ə/ n fem
gran

píndola /ˈpin.do.ɫa/ /ˈpin.do.ɫə/ /ˈpin.du.ɫə/ n fem
pille

píxel /ˈpik.seɫ/ /ˈpik.səɫ/ n masc
pixel

pòmul /ˈpɔ.muɫ/ n masc
kindben

pòrtic /ˈpɔr.tik/ n masc
porticus

pòstit /ˈpɔs.tit/ n masc
post-it

pòstum /ˈpɔs.tum/ adj masc
posthum

pólvora /ˈpoɫ.vo.ɾa/ /ˈpoɫ.vo.ɾə/ /ˈpoɫ.vu.ɾə/ /ˈpoɫ.βo.ɾa/ /ˈpoɫ.βu.ɾə/ n fem
krudt
Explosiu compost per diverses substàncies polvoritzades.

públic /ˈpu.bɫik/ /ˈpu.βɫik/ /ˈpub.bɫik/ adj masc
offentlig
Comú, que no és privat.

públic /ˈpu.bɫik/ /ˈpu.βɫik/ /ˈpub.bɫik/ n masc
offentlig
Audiència, persones que assisteixen a un acte o espectacle.

quadern /kwaˈðɛɾn/ /kwəˈðɛrn/ n masc
skrivehæfte
Conjunt de fulls de paper plegats, encaixats i units.

quadrat /kwaˈðɾat/ adj masc
kvadratisk kvadrat
Que té la forma d'un quadrat.
kvadratisk
(aritmètica) Potència segona d'un número, és a dir, un número elevat a dos.

quadrat /kwaˈðɾat/ n masc
kvadrat kvadratisk
(geometria) Polígon regular quatre costats, és a dir, el quadrat és una figura plana amb quatre costats iguals i que també té tots quatre angles iguals, de noranta graus.

quadre /ˈkwa.ðɾe/ /ˈkwa.ðɾə/ n masc
maleri
Obra pictòrica enquadrada en un marc.

qualitat /kwa.ɫiˈtat/ n fem
kvalitet

quall /ˈkwaʎ/ n masc
osteløbe
Enzim que té la propietat de quallar la llet, originalment extret de l'estómac dels remugants.

quan /ˈkon/ adv
hvornår når
En quin moment o temps en què es realitza una acció.

quant /ˈkwan/ /ˈkwant/ adj
hvor meget
(seguit de substantiu, sovint amb la preposició de) Quina quantitat de.

quantitat /kwan.tiˈtat/ n fem
kvantitet

quantitatiu /kwan.ti.taˈtiw/ /kwən.ti.təˈtiw/ adj masc
kvantitativ

quaranta /koˈɾan.ta/ /koˈɾan.tə/ /kuˈɾan.ta/ /kuˈɾan.tə/ /kwaˈɾan.ta/ /kwəˈɾan.tə/ n masc
fyrre
(tennis) Tercer punt guanyat en un joc per un jugador o un equip.

quaranta /koˈɾan.ta/ /koˈɾan.tə/ /kuˈɾan.ta/ /kuˈɾan.tə/ /kwaˈɾan.ta/ /kwəˈɾan.tə/ number
fyrre fyrretyve

quaranta-cinc /kwaˌɾan.taˈsiŋ/ /kwaˌɾan.taˈsiŋk/ /kwəˌɾan.təˈsiŋ/ /kwəˌɾan.təˈsiŋk/ number
femogfyrre

quaranta-dos /kwaˌɾan.taˈðos/ /kwəˌɾan.təˈðos/ number
toogfyrre

quaranta-nou /kwaˌɾan.taˈnɔw/ /kwəˌɾan.təˈnɔw/ number
niogfyrre

quaranta-quatre /kwaˌɾan.taˈkwa.tɾe/ /kwəˌɾan.təˈkwa.tɾə/ number
fireogfyrre

quaranta-set /kwaˌɾan.taˈsɛt/ /kwəˌɾan.təˈsɛt/ number
syvogfyrre

quaranta-sis /kwaˌɾan.taˈsis/ /kwəˌɾan.təˈsis/ number
seksogfyrre

quaranta-tres /kwaˌɾan.taˈtɾes/ /kwəˌɾan.təˈtɾes/ number
treogfyrre

quaranta-un /kwaˌɾan.taˈun/ /kwəˌɾan.təˈun/ number
enogfyrre

quarantena /kwa.ɾanˈte.na/ /kwə.ɾənˈtə.nə/ /kwə.ɾənˈtɛ.nə/ n fem
karantæne

quaresma /koˈɾez.ma/ /koˈɾə.mə/ /kuˈrɛz.mə/ /kuˈɾɛ.mə/ /kwaˈɾez.ma/ /kwəˈɾəz.mə/ /kwəˈɾɛz.mə/ n fem
fasten

quark /ˈkwark/ n masc
kvark

quart number
fjerde
(ordinal) Que va just darrere del tercer.

quatre /ˈkwa.tɾe/ number
fire

quatre-cents /ˌkwa.tɾeˈsens/ /ˌkwa.tɾəˈsens/ number
fire hundrede

que /ke/ adv
hvor
Valor de ponderació quantitativa, emfatització o intensificació de quant.

que /ke/ conjunction
at
Nexe copulatiu d'unió, emprat per introduir una frase subordinada.

que /ke/ pronoun
end
Pronom relatiu d'objecte, equivalent a "el qual", "la qual".

quedar /keˈða/ /keˈðaɾ/ /kəˈða/ v
mødes
Tenir una cita.

quefir /keˈfiɾ/ /kəˈfir/ n masc
kefir

queixa /ˈke.ʃə/ /ˈkej.ʃa/ n fem
klage

queixal /kejˈʃaɫ/ /keˈʃaɫ/ /kiˈʃaɫ/ /kəˈʃaɫ/ n masc
kindtand

queixal del seny n masc
visdomstand

qui /ˈki/ pronoun
hvem

quiet /kiˈet/ adj masc
stille

quilla /ˈki.ʎa/ /ˈki.ʎə/ n fem
køl

quilo /ˈki.ɫo/ /ˈki.ɫu/ n masc
kilo
(col·loquial) quilogram
(col·loquial) Un milió d'unitats monetàries, normalment euros.

quilogram /ki.ɫoˈɣɾam/ /ki.ɫuˈɣɾam/ n masc
kilogram

quilòmetre /kiˈɫɔ.me.tɾe/ n masc
kilometer

quimera /kiˈme.ɾa/ /kiˈme.ɾə/ n fem
kimære
Monstre que té forma de meitat lleó i meitat cabra amb ales i cua de drac, filla del monstre Tifó i d'una serp anomenada Equidna.

quin /ˈkin/ adj masc
hvilken hvilket
Emprat per interrogar i obtenir informació sobre una cosa o persona en concret.
hvilken
Emprat en exclamacions.

quinina /kiˈni.na/ /kiˈni.nə/ n masc
kinin

quintacolumnista /ˌkin.ta.ko.ɫumˈnis.ta/ /ˌkin.ta.ko.ɫumˈnis.te/ /ˌkin.tə.ko.ɫumˈnis.tə/ /ˌkin.tə.ku.ɫumˈnis.tə/ n neut
femtekolonnemand

quinze /ˈkin.ze/ n masc
femten
(tennis, pilota valenciana) Primer punt guanyat en un joc per un jugador o un equip.

quinze /ˈkin.ze/ number
femten

quinzè /kinˈze/ /kinˈzə/ /kinˈzɛ/ number
femtende

quiosc /kiˈɔsk/ n masc
kiosk

quitrà n masc
tjære

quocient intel·lectual n masc
intelligenskvotient

quotidià adj masc
daglig

què /ˈke/ /ˈkə/ /ˈkɛ/ pronoun
hvad
Pronom interrogatiu que pregunta per l'objecte del discurs, quina cosa?

químic /ˈki.mik/ adj masc
kemisk
Relatiu o pertanyent a la química.

química /ˈki.mi.ka/ n fem
kemi
Ciència que estudia les substàncies, els elements i el seu comportament.
Forma femenina de químic.

quítxua /ˈki.t͡ʃu.a/ /ˈki.t͡ʃu.ə/ n masc
quechua

qüestionari /kwes.ti.oˈna.ɾi/ /kwəs.ti.oˈna.ɾi/ /kwəs.ti.uˈna.ɾi/ n masc
spørgeskema

racional /ra.si.oˈnaɫ/ /rə.si.oˈnaɫ/ /rə.si.uˈnaɫ/ adj
rationel

racisme /raˈsiz.me/ /rəˈsiz.mə/ n masc
racisme

racó /raˈko/ /rəˈko/ n masc
hjørne
Espai definit per dues parets en angle.

radi n masc
radium
Element químic de nombre atòmic 88 i símbol Ra.

radiació /ra.ði.a.siˈo/ /rə.ði.ə.siˈo/ n fem
stråling

radiador /ra.ði.aˈðo/ /ra.ði.aˈðoɾ/ /rə.ði.əˈðo/ n masc
køler

radicalització /ra.ði.ka.ɫi.d͡za.siˈo/ /ra.ði.ka.ɫi.za.siˈo/ /rə.ði.kə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
radikalisering

radiodifusió /ˌra.ði.o.ði.fu.ziˈo/ /ˌra.ði.u.ði.fu.ziˈo/ n fem
sending

radó /rəˈðo/ n masc
radon

rai /ˈraj/ n masc
flåde
Embarcació feta de troncs de fusta, per transportar-los riu avall per les aigües navegables, típic del Pirineu oriental.

raig /ˈrat͡ʃ/ n masc
stråle
Emissió de llum que fa la sensació de seguir una línia recta.

rajada /raˈd͡ʒa.ða/ /raˈʒa.ða/ /rəˈd͡ʒa.ðə/ /rəˈʒa.ðə/ n fem
rokke
(peixos) Peix del gènere Raja, de forma romboide, caracteritzat per tenir unes aletes cartilaginoses que, vistes de prop semblen les ratlles d'una pinta.

rajola /raˈd͡ʒɔ.ɫa/ /raˈd͡ʒɔ.ɫɔ/ /raˈʒɔ.ɫa/ n fem
flise
Peça plana de ceràmica, sovint de forma quadrada, que es va servir per revestir sòls o parets de banys i cuines
plade
Porció quadriculada d'un bloc de xocolata.

ram /ˈram/ n masc
buket

ramat /raˈmat/ /rəˈmat/ n masc
flok

rampa /ˈram.pa/ /ˈram.pə/ n fem
krampe
Contracció dolorosa d'un múscul.

rampí /ramˈpi/ /rəmˈpi/ n masc
rive

rancor /raŋˈko/ /raŋˈkoɾ/ /rəŋˈko/ n
nag

ranejar /ra.neˈd͡ʒa/ /ra.neˈd͡ʒaɾ/ /ra.neˈʒa/ /rə.nəˈd͡ʒa/ /rə.nəˈʒa/ v
strejfe

raqueta /raˈke.ta/ /rəˈkə.tə/ /rəˈkɛ.tə/ n fem
ketsjer

rar /ˈrar/ adj masc
sjælden
Que hi ha pocs elements de la mateixa classe, en petit nombre.

raresa /raˈɾe.za/ /rəˈɾə.zə/ /rəˈɾɛ.zə/ n fem
raritet

rasclet /rasˈkɫet/ /rəsˈkɫət/ /rəsˈkɫɛt/ n masc
rive

raspall /rasˈpaʎ/ /rəsˈpaj/ /rəsˈpaʎ/ n masc
børste
Estri per a desembolicar cabells que té molts brins arrenglerats.

raspallar /ras.paˈʎa/ /ras.paˈʎaɾ/ /rəs.pəˈja/ /rəs.pəˈʎa/ v
børste

rastell /rasˈteʎ/ /rəsˈteʎ/ n masc
rive
Eina en forma de pinta per remoure la terra o arreplegar fulles seques caigudes a terra.

rata /ˈra.tə/ n fem
rotte
Mamífer rosegador de la família dels múrids (Rattus norvegicus).

ratapinyada /ˌra.ta.piˈɲa.ða/ n fem
flagermus

ratificació /ra.ti.fi.ka.siˈo/ /rə.ti.fi.kə.siˈo/ n fem
ratifikation

ratllar /raʎˈʎa/ /raˈʎa/ /raˈʎaɾ/ /rəʎˈʎa/ /rəˈʎa/ v
rive
Raspar, generalment un aliment, reduint-lo a trossos petits.
overstrege
Fer ratlles.

ratolí /rə.toˈɫi/ /rə.tuˈɫi/ n masc
mus
Petit mamífer rosegador caracteritzat per la llarga cua, els ulls petits i brillants i el cos nerviós i pelut. En especial aquell que viu en les cases com a inquilí no desitjat.
(informàtica) Dispositiu informàtic de diàleg que transmet la informació necessària per al desplaçament de la busca per la pantalla d'un ordinador i que generalment incorpora uns botons per a activar determinades funcions.

ratxa /ˈra.t͡ʃa/ /ˈra.t͡ʃə/ n fem
vindstød
Bufada de vent.

rauc /ˈrawk/ n masc
kvæk

raucar /rawˈka/ /rawˈkaɾ/ /rəwˈka/ v
kvække

rave /ˈra.ve/ /ˈra.və/ /ˈra.βe/ /ˈra.βə/ /ˈrejf/ n masc
radise
Arrel comestible de la ravenera, de color rogenc.

raça /ˈra.sa/ /ˈra.sə/ n fem
race

raïm /rəˈim/ n masc
drue vindrue
(normalment no comptable) Fruit de la vinya (Vitis spp.)

raó /raˈo/ n fem
fornuft
Causa, motiu.
Facultat humana que permet el pensament.

reacció /re.ak.siˈo/ /re.ək.siˈo/ n fem
reaktion

realitat /re.a.ɫiˈtat/ n fem
virkelighed realitet

rebel·lió /re.beɫ.ɫiˈo/ /re.βe.ɫiˈo/ /rə.bəɫ.ɫiˈo/ /rə.βə.ɫiˈo/ /rə.βəɫ.ɫiˈo/ n fem
oprør

rebesavi /re.bezˈa.vi/ /re.βezˈa.βi/ /rə.bəzˈa.vi/ /rə.βəzˈa.βi/ n masc
tipoldefader

rebost /reˈbɔst/ /rəˈβɔst/ n masc
spisekammer

rebre /ˈre.bɾe/ /ˈrə.bɾə/ /ˈrɛ.bɾə/ v
få
Ser el destinatari d'alguna cosa: d'un cop, d'un missatge, d'un esquitx, d'un premi, d'un honor, d'un insult ...

rebut /reˈbut/ /rəˈβut/ n masc
kvittering

rebutjar /re.buˈd͡ʒaɾ/ /re.βuˈd͡ʒa/ /rə.βuˈd͡ʒa/ v
afslå
Refusar una oferta o una sol·licitud per indigna.

recent /reˈsen/ /reˈsent/ /rəˈsen/ /rəˈsent/ adj
nylig

recepció n fem
reception
Lloc a l'entrada d'un hotel, en què els hostes demanen habitació i s'inscriuen.
Acte social de curta durada: l'organitzador envia invitacions i ofereix alguna beguda.
(esports de pilota) Acció i efecte de controlar la pilota, la bola, el volant o el disc procedent d'una passada.
(voleibol) Acció de colpejar la pilota procedent d'un servei o una rematada de l'equip adversari.

recepta /reˈsep.ta/ /reˈsɛp.ta/ /rəˈsep.tə/ n fem
recept opskrift
Indicació sobre la manera de preparar un plat, una beguda, un medicament, etc. a partir d’uns ingredients.

receptor /re.sepˈto/ /re.sepˈtoɾ/ n masc
modtager
Aparell que rep senyals de comunicació d'un altre aparell a distància d'aquest.

recerca /reˈseɾ.ka/ /rəˈsəɾ.kə/ /rəˈsɛr.kə/ n fem
forskning
Conjunt d’activitats de cerca curosa per trobar respostes en un àmbit concret del coneixement.

reciclar /re.siˈkɫa/ /re.siˈkɫaɾ/ /rə.siˈkɫa/ v
genanvende
Donar una nova utilitat a un material que havia estat rebutjat com a inservible.
Aprendre nous continguts per continuar sent una persona laboralment útil.

reciclatge /re.siˈkla.d͡ʒe/ /rə.siˈklad.ʒə/ n masc
genbrug
Acció i efecte de reciclar.

reclamar /re.kɫaˈma/ /re.kɫaˈmaɾ/ /rə.kɫəˈma/ v
behøve
Exigir una cosa a la qual se'n té dret.
Demanar la compareixença.

reclutar /re.kɫuˈta/ /re.kɫuˈtaɾ/ /rə.kɫuˈta/ v
hverve

recollir /re.koˈʎi/ /re.koˈʎiɾ/ /re.kuˈʎi/ /rə.koˈʎi/ /rə.kujˈʎi/ /rə.kuˈʎi/ v
samle

recolzar /re.koɫˈza/ /re.koɫˈzaɾ/ /rə.koɫˈza/ /rə.kuɫˈza/ v
støtte

recomanació /re.ko.ma.na.siˈo/ /rə.ko.mə.nə.siˈo/ /rə.ku.mə.nə.siˈo/ n fem
anbefaling

recomanar /re.ko.maˈna/ /re.ko.maˈnaɾ/ /rə.ko.məˈna/ /rə.ku.məˈna/ v
anbefale

recompensa /re.komˈpen.sa/ /rə.komˈpɛn.sə/ /rə.kumˈpɛn.sə/ n fem
belønning

recompensar /re.kom.penˈsa/ /re.kom.penˈsaɾ/ /rə.kom.pənˈsa/ /rə.kum.pənˈsa/ v
belønne

reconeixement /re.ko.ne.ʃeˈmen/ /re.ko.nej.ʃeˈmen/ /re.ko.nej.ʃeˈment/ /rə.ko.nə.ʃəˈment/ /rə.ku.nə.ʃəˈmen/ n masc
anerkendelse

reconèixer /re.koˈne.ʃe/ /re.koˈnej.ʃe/ /re.koˈnej.ʃeɾ/ /rə.koˈnə.ʃə/ /rə.kuˈnɛ.ʃə/ v
genkende
Distingir, adonar-se d'allò que ja era conegut.

recordar /re.korˈða/ /re.koɾˈða/ /re.koɾˈðaɾ/ /rə.koɾˈða/ /rə.kurˈda/ /rə.kurˈða/ v
huske

rectangle /rekˈtaŋ.ɡɫe/ /rəkˈtaŋ.ɡɫə/ n masc
rektangel

recte /ˈrɛk.te/ /ˈrɛk.tə/ n masc
endetarm
Part final de l'intestí.

rector /rekˈto/ /rekˈtoɾ/ /reˈtoɾ/ /rədˈdu/ /rətˈto/ adj masc
rektor

recuperació /re.ku.pe.ɾa.siˈo/ n fem
bedring
(bàdminton) Fase quarta d'un cop, corresponent al moviment de retorn a la posició d'espera.

recurs /reˈkuɾs/ /rəˈkurs/ n masc
resurse

recíproc /reˈsi.pɾok/ /rəˈsi.pɾok/ /rəˈsi.pɾuk/ adj masc
gensidig

recórrer /reˈko.re/ /reˈko.reɾ/ /rəˈko.rə/ v
gennemse
Fer un trajecte.

redescobrir /re.ðes.koˈbɾiɾ/ /re.ðes.koˈβɾi/ /rə.ðəs.koˈbɾi/ /rə.ðəs.kuˈbɾi/ /rə.ðəs.kuˈβɾi/ v
genopdage

reemplaçament /re.em.pɫa.saˈmen/ /re.em.pɫa.saˈment/ /rə.əm.pɫə.səˈmen/ /rə.əm.pɫə.səˈment/ n masc
udskiftning

reemplaçar /re.em.pɫaˈsa/ /re.em.pɫaˈsaɾ/ /rə.əm.pɫəˈsa/ v
erstatte

referir /re.feˈɾi/ /re.feˈɾiɾ/ /rə.fəˈɾi/ v
henvise

referèndum /re.feˈɾɛn.dum/ n masc
folkeafstemning

refinar /re.fiˈna/ /re.fiˈnaɾ/ /rə.fiˈna/ v
forbedre

reflectir /re.fɫekˈti/ /re.fɫekˈtiɾ/ /rə.fɫəkˈti/ v
reflektere

reflex /reˈfɫɛks/ /rəˈfɫɛks/ n masc
refleks
Cosa que es veu reflectida.
Reacció fisiològica i involuntària davant d'un estímul, l’ordre de la qual s'origina a la medul·la espinal.

reflexionar /re.fɫek.si.oˈna/ /re.fɫek.si.oˈnaɾ/ /rə.fɫək.si.oˈna/ /rə.fɫək.si.uˈna/ v
reflektere

reflexiu /re.fɫekˈsiw/ /rə.fɫəkˈsiw/ adj masc
refleksiv

reforç /reˈfɔɾs/ /rəˈfɔrs/ n masc
forstærkning

refredat /re.fɾeˈðat/ /rə.fɾəˈðat/ n masc
forkølelse

regal /reˈɣaɫ/ n masc
gave

regar /reˈɣa/ /reˈɣaɾ/ /rəˈɣa/ v
vande

regent /reˈd͡ʒen/ /reˈd͡ʒent/ /reˈʒen/ /rəˈʒen/ /rəˈʒent/ n neut
regent

reggaeton /re.ɣeˈton/ n masc
reggaeton

regiment /re.d͡ʒiˈmen/ /re.d͡ʒiˈment/ /re.ʒiˈmen/ /rə.ʒiˈmen/ /rə.ʒiˈment/ n masc
regiment

regió /re.d͡ʒiˈo/ /re.ʒiˈo/ n fem
region

regla /ˈre.ɣɫa/ /ˈre.ɣɫə/ /ˈreɡ.ɡɫa/ /ˈreɡ.ɡɫə/ n fem
regel
Norma, guia.

regle /ˈre.ɣɫe/ /ˈre.ɣɫə/ /ˈreɡ.ɡɫe/ /ˈreɡ.ɡɫə/ n masc
lineal

regna /ˈreŋ.na/ /ˈreŋ.nə/ /ˈreɡ.na/ n fem
tømme

regnat /reŋˈnat/ /reɡˈnat/ /rəŋˈnat/ n masc
styre

regne /ˈreŋ.ne/ /ˈreŋ.nə/ /ˈreɡ.ne/ n masc
kongerige rige kongedømme
Estat governat o representat per una monarquia.
kongerige rige
Classificació dels ens naturals.

regència /reˈd͡ʒɛn.si.a/ /reˈʒɛn.si.a/ /rəˈʒɛn.si.ə/ n fem
regentskab

rehabilitació n fem
rehabilitation

rei /ˈrɛj/ n masc
konge kong
Cap del regne, monarca.
konge
(escacs) Peça dels escacs a prendre per guanyar la partida i que es mou una sola casa en totes direccions.

rei dels peixos n masc
sildekonge

reial /reˈjaɫ/ /rəˈjaɫ/ adj
kongelig

reig /ˈret͡ʃ/ n masc
almindelig ørnefisk

reina /ˈrej.na/ /ˈrɛj.nə/ n fem
dronning
Forma femenina de rei.

relacionat /re.ɫa.si.oˈnat/ /rə.ɫə.si.oˈnat/ /rə.ɫə.si.uˈnat/ adj masc
relaterede

relació /re.ɫa.siˈo/ /rə.ɫə.siˈo/ n fem
forhold

relació sexual n fem
samleje

relat /reˈɫat/ /rəˈɫat/ n masc
fortælling

relatiu /re.ɫaˈtiw/ adj masc
relativ
Que està en relació amb alguna cosa

religió /re.ɫi.d͡ʒiˈo/ /re.ɫi.ʒiˈo/ n fem
religion

religiós /re.ɫi.d͡ʒiˈos/ /re.ɫi.ʒiˈos/ n masc
religiøs

relleu /reˈʎew/ /rəˈʎew/ n masc
relief

relliscar /re.ʎisˈka/ /re.ʎisˈkaɾ/ /rə.ʎisˈka/ v
glide

rellotge /reˈʎɔ.d͡ʒe/ n masc
ur

rellotger /re.ʎoˈd͡ʒe/ /re.ʎoˈd͡ʒeɾ/ /rə.ʎoˈd͡ʒe/ /rə.ʎuˈd͡ʒe/ n masc
urmager
(professions) Un artesà que fa, repara o ven rellotges.

relíquia /reˈɫi.ki.a/ /rəˈɫi.ki.ə/ n fem
relikvie

rem /ˈrem/ /ˈrəm/ /ˈrɛm/ n masc
åre
Instrument de fusta que es fa servir per remar.

remar /reˈma/ /reˈmaɾ/ /rəˈma/ v
ro

remarcable /re.marˈkab.bɫe/ /re.maɾˈka.bɫe/ /re.maɾˈka.βɫe/ /rə.mərˈka.βɫə/ /rə.mərˈkab.bɫə/ /rə.məɾˈkab.bɫə/ adj
bemærkelsesværdig

rematar /re.maˈta/ /re.maˈtaɾ/ /rə.məˈta/ v
færdiggøre
Acabar de matar.

remei /reˈmej/ /rəˈməj/ /rəˈmɛj/ n masc
lægemiddel

remeiar /re.meˈja/ /re.meˈjaɾ/ /rə.məˈja/ v
afhjælpe

remolatxa /re.moˈɫa.t͡ʃa/ /rə.moˈɫa.t͡ʃə/ /rə.muˈɫa.t͡ʃə/ n fem
bede

remolc /reˈmoɫk/ /reˈmɔɫk/ /rəˈmoɫk/ /rəˈmɔɫk/ n masc
anhænger trailer

remolcar /re.moɫˈka/ /re.moɫˈkaɾ/ /rə.moɫˈka/ /rə.muɫˈka/ v
slæbe

remolí /re.moˈɫi/ /rə.moˈɫi/ /rə.muˈɫi/ n masc
hvirvel

remunerar /re.mu.neˈɾa/ /re.mu.neˈɾaɾ/ /rə.mu.nəˈɾa/ v
aflønne

ren /ˈren/ /ˈrɛn/ n masc
ren rensdyr

rendible /renˈdi.bɫe/ /renˈdi.βɫe/ /renˈdib.bɫe/ /rənˈdi.βɫə/ /rənˈdib.bɫə/ adj
lønsom
Que té una bona rendibilitat.

reni n masc
rhenium

rentadora /ren.taˈðo.ɾa/ /rən.təˈðo.ɾə/ n fem
vaskemaskine

rentar /renˈta/ /renˈtaɾ/ v
vaske

renyar /reˈɲa/ /reˈɲaɾ/ /rəˈɲa/ v
skælde ud

repassar /re.paˈsa/ /re.paˈsaɾ/ v
komme igen
Tornar a passar per un lloc.

repeló /re.peˈɫo/ /rə.pəˈɫo/ n masc
neglerod

repetició n fem
gentagelse
(esports de raqueta) Acció i efecte de tornar a començar un intercanvi de cops en substitució de l'anterior, que no compta a efectes de puntuació com a conseqüència d'una anul·lació.

repetir /re.peˈti/ /re.peˈtiɾ/ /rə.pəˈti/ v
gentage

reporter /re.porˈte/ /re.poɾˈteɾ/ /rə.poɾˈte/ /rə.purˈte/ n masc
journalist

reprendre /reˈpen.dɾe/ /rəˈpən.dɾə/ /rəˈpɛn.dɾə/ v
bebrejde

represa /reˈpɾe.za/ /rəˈpɾə.zə/ /rəˈpɾɛ.zə/ n fem
genopførelse
Acció de reprendre de nou una activitat després d’una interrupció.

representació /re.pɾe.zen.ta.siˈo/ /rə.pɾə.zən.tə.siˈo/ n fem
afbildning
Grup de persones que assisteixen a una cita en nom d'una altra persona o d'una entitat.
Interpretar els actors una obra teatral davant d'un públic.
Expressió, mitjançant símbols, d'una realitat.

representant /re.pɾe.zenˈtan/ /re.pɾe.zenˈtant/ /rə.pɾə.zənˈtan/ /rə.pɾə.zənˈtant/ adj neut
delegeret

representar /re.pɾe.zenˈta/ /re.pɾe.zenˈtaɾ/ /rə.pɾə.zənˈta/ v
repræsentere
Substituir algú en la funció dels seus drets.

represàlia /re.pɾeˈza.ɫi.a/ n fem
gengældelse

reproducció /re.pɾo.ðuk.siˈo/ /rə.pɾo.ðuk.siˈo/ /rə.pɾu.ðuk.siˈo/ n fem
formering

repte /ˈrep.te/ /ˈrep.tə/ /ˈrəp.tə/ /ˈrɛp.te/ /ˈrɛp.tə/ n masc
udfordring
Objectiu que hom dona prioritat i que requereix cert esforç.
Acte d'empènyer a algú a un enfrontament.

republicà /re.pu.bɫiˈka/ /re.pu.βɫiˈka/ /re.pub.bɫiˈka/ /rə.pu.βɫiˈka/ /rə.pub.bɫiˈka/ adj masc
republikansk

reputació /re.pu.ta.siˈo/ /rə.pu.tə.siˈo/ n fem
anseelse ry

república /reˈpu.bɫi.ka/ /reˈpu.βɫi.ka/ /reˈpub.bɫi.ka/ /rəˈpu.βɫi.kə/ /rəˈpub.bɫi.kə/ n fem
republik

república bananera n fem
bananrepublik

requerir /re.keˈɾi/ /re.keˈɾiɾ/ /rə.kəˈɾi/ v
kræve

rerepaís /ˌre.ɾe.paˈis/ n masc
bagland

res /ˈre/ /ˈres/ /ˈrəs/ /ˈrɛ/ /ˈrɛs/ pronoun
intet ingenting
(negatiu) Cap cosa, buit o absència.

resar /raˈza/ /reˈza/ /reˈzaɾ/ /rəˈza/ /rəˈza/ v
bede

rescat /resˈkat/ /rəsˈkat/ n masc
løsesum løsepenge
Preu que es paga per obtenir la llibertat d'algú.

resclosa /resˈkɫɔ.za/ /resˈkɫɔ.zɔ/ n fem
overløb

resident /re.ziˈðen/ /re.ziˈðent/ /rə.ziˈðen/ /rə.ziˈðent/ adj
fastboende
Que resideix.

resident /re.ziˈðen/ /re.ziˈðent/ /rə.ziˈðen/ /rə.ziˈðent/ n neut
fastboende
Ministre o ministra que resideix prop d'un govern estranger, de grau inferior al d'ambaixador.
Metge o metgessa que realitza el període de formació anomenat residència.

residir /re.ziˈði/ /re.ziˈðiɾ/ /rə.ziˈði/ v
bo

residència /re.ziˈðɛn.si.a/ /rə.ziˈðɛn.si.ə/ n fem
bolig

resina /reˈzi.na/ /rəˈzi.nə/ n fem
harpiks
(halterofília, boxa, pilota basca) Substància polvoritzada que s'aplica a la sola d'una bota, el terra d'un ring o bé l'empunyadura d'una pala o una paleta, utilitzada per a facilitar al màxim l'adherència de l'esportista amb la superfície de contacte.

resistència /re.zisˈtɛn.si.a/ n fem
modstand
Acció i efecte de resistir o resistir-se.

resoldre /reˈzɔɫ.dɾe/ v
løse
Donar solució a un problema, una dificultat, una qüestió complexa.
Decidir, prendre una determinació.

resolució /re.zo.ɫu.siˈo/ /rə.zo.ɫu.siˈo/ /rə.zu.ɫu.siˈo/ n fem
beslutning
(videojocs) Mesura de la quantitat d'informació que es pot mostrar en un dispositiu digital.

resolució de problemes n fem
problemløsning

respatller /res.paɫˈɫeɾ/ /res.paʎˈʎe/ /rəs.pəɫˈɫe/ /rəs.pəʎˈʎe/ n masc
ryglæn

respectable /res.pekˈta.bɫe/ /res.pekˈta.βɫe/ /res.pekˈtab.bɫe/ /rəs.pəkˈta.βɫə/ /rəs.pəkˈtab.bɫə/ adj
respektabel
Digne de respecte.

respectar /res.pekˈta/ /res.pekˈtaɾ/ /rəs.pəkˈta/ v
respektere
Oferir respecte a alguna cosa, en especial a les persones.

respecte /resˈpɛk.te/ /rəsˈpek.tə/ /rəsˈpɛk.tə/ n masc
respekt

respectivament /res.pekˌti.vaˈment/ /res.pekˌti.βaˈmen/ /rəs.pəkˌti.vəˈmen/ /rəs.pəkˌti.vəˈment/ /rəs.pəkˌti.βəˈmen/ adv
henholdsvis

respiració /res.pi.ɾa.siˈo/ /rəs.pi.ɾə.siˈo/ n fem
vejrtrækning åndedræt

respirar /res.piˈɾa/ /res.piˈɾaɾ/ v
ånde

respondre /resˈpɔn.dɾe/ v
svare
(transitiu) Dir quelcom en resposta a una demanda.

responsabilitat /res.pon.sa.bi.ɫiˈtat/ /rəs.pon.sə.bi.ɫiˈtat/ /rəs.pun.sə.bi.ɫiˈtat/ n fem
ansvar

responsable /res.ponˈsa.bɫe/ /res.ponˈsa.βɫe/ /res.ponˈsab.bɫe/ /rəs.ponˈsab.bɫə/ /rəs.punˈsa.βɫə/ /rəs.punˈsab.bɫə/ adj
ansvarlig
Que ha de respondre sobre algú o alguna cosa.

responsable /res.ponˈsa.bɫe/ /res.ponˈsa.βɫe/ /res.ponˈsab.bɫe/ /rəs.ponˈsab.bɫə/ /rəs.punˈsa.βɫə/ /rəs.punˈsab.bɫə/ n neut
ansvarlig
Persona que té al seu càrrec alguna cosa, capacitat per prendre decisions o autoritat sobre un grup de persones.

resposta /resˈpɔs.ta/ /resˈpɔs.tɔ/ n fem
svar
Acció de respondre una pregunta, una acusació o una objecció, o a qui el crida o li truca.
Allò que es diu o s'escriu per contestar una pregunta.

ressaca /reˈsa.ka/ /rəˈsa.kə/ n fem
tømmermænd
Reflux de l’aigua després de desfer-se l’onada.
Sensació de malestar amb pesadesa de cap o nàusea produïda per excés de consum d’alcohol o drogues.

restar /resˈta/ /resˈtaɾ/ /rəsˈta/ v
blive
No moure’s del lloc on hom és.

restaurant /res.tawˈɾan/ /res.tawˈɾant/ /rəs.təwˈɾan/ /rəs.təwˈɾant/ n masc
restaurant

restaurar /res.tawˈɾa/ /res.tawˈɾaɾ/ /rəs.təwˈɾa/ v
gendanne

resultat /re.zuɫˈtat/ n masc
resultat udfald

resum /reˈzum/ /rəˈzum/ n masc
abstract

ret /ˈret/ /ˈret/ /ˈrɛt/ n masc
hårnet

retaule /reˈtaw.ɫe/ /rəˈtaw.ɫə/ n masc
altertavle

retina /reˈti.na/ /rəˈti.nə/ n fem
nethinde

retrat /reˈtɾat/ /rəˈtɾat/ n masc
portræt

retrovisor /re.tɾo.viˈzoɾ/ /re.tɾo.βiˈzo/ /re.tɾo.βiˈzoɾ/ /rə.tɾo.viˈzo/ /rə.tɾu.viˈzo/ /rə.tɾu.βiˈzo/ n masc
bakspejl

retòrica /reˈtɔ.ɾi.ka/ /rəˈtɔ.ɾi.kə/ n fem
kancellistil

reunir /re.uˈni/ /re.uˈniɾ/ /rə.uˈni/ v
forsamles
Unir diferents parts separades.
Aplegar diverses persones en un mateix lloc.

reunió /re.u.niˈo/ n fem
møde
Conjunt de persones que es troben formalment per tractar algun tema, i el mateix acte.

revelar /re.veˈɫaɾ/ /re.βeˈɫa/ /rə.vəˈɫa/ /rə.βəˈɫa/ v
afsløre
Fer conèixer alguna cosa amagada.

reviscolar /re.vis.koˈɫaɾ/ /re.βis.koˈɫa/ /rə.vis.koˈɫa/ /rə.vis.kuˈɫa/ /rə.βis.kuˈɫa/ v
genoplive

revolucionar /re.vo.ɫu.si.oˈnaɾ/ /re.βo.ɫu.si.oˈna/ /rə.vo.ɫu.si.oˈna/ /rə.vu.ɫu.si.uˈna/ /rə.βu.ɫu.si.uˈna/ v
revolutionere

revolucionari /re.vo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /re.βo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /rə.vo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /rə.vu.ɫu.si.uˈna.ɾi/ /rə.βu.ɫu.si.uˈna.ɾi/ adj masc
revolutionær
Relatiu o pertanyent a la revolució.

revolucionari /re.vo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /re.βo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /rə.vo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /rə.vu.ɫu.si.uˈna.ɾi/ /rə.βu.ɫu.si.uˈna.ɾi/ n masc
revolutionær
Individu partidari de la revolució.

revolució /re.vo.ɫu.siˈo/ /re.βo.ɫu.siˈo/ /rə.vo.ɫu.siˈo/ /rə.vu.ɫu.siˈo/ n fem
revolution
Canvi dràstic polític, social o econòmic.

rhodesià /ro.ðe.ziˈa/ /ro.ðə.ziˈa/ /ru.ðə.ziˈa/ adj masc
rhodesier
Originari, pertanyent o relatiu a l'antiga Rhodèsia.

rhodesià /ro.ðe.ziˈa/ /ro.ðə.ziˈa/ /ru.ðə.ziˈa/ n masc
rhodesier
Natural de l'antiga Rhodèsia, actualment Zimbabwe.

rialla /riˈa.jə/ /riˈa.ʎa/ /riˈa.ʎə/ n fem
latter

riba /ˈri.ba/ n fem
bred

ribot /riˈβɔt/ n masc
høvl

ric /ˈrik/ adj masc
rig
Amb molts diners o recursos.

ridícul /riˈði.kuɫ/ adj masc
latterlig
Que fa que altres se'n riguin per vergonyós, fora de lloc o per diferent.

rierol /ri.eˈɾɔɫ/ n masc
å bæk

rifa /ˈri.fa/ /ˈri.fə/ n fem
tombola

rima /ˈri.ma/ /ˈri.mə/ n fem
rim
Concordança fonètica entre paraules a partir de la darrera vocal accentuada, especialment al final dels versos d'un poema.

rinoceront /ri.no.seˈɾon/ /ri.no.seˈɾont/ /ri.no.səˈɾɔnt/ /ri.nu.səˈɾɔn/ n masc
næsehorn

riquesa /riˈke.za/ /riˈkə.zə/ /riˈkɛ.zə/ n fem
rigdom

risc n masc
risiko

ritme /ˈrid.me/ n masc
rytme

ritu /ˈri.tu/ n masc
ritus

riu n masc
flod elv
Curs d'aigua que flueix de manera força contínua.

riure /ˈriw.ɾe/ n masc
latter le
El resultat de l'acció de riure.

riure /ˈriw.ɾe/ v
le grine
Fer un moviment facial repetitiu, i sovint incontrolat, amb la boca, normalment acompanyat de so, que expressa alegria sobtada o burla.

rival /riˈvaɫ/ /riˈvaɫ/ /riˈβaɫ/ n neut
rival

rivalitat /ri.va.ɫiˈtat/ /ri.və.ɫiˈtat/ /ri.βa.ɫiˈtat/ /ri.βə.ɫiˈtat/ n fem
rivalisering

roba /ˈrɔ.ba/ /ˈrɔ.βa/ /ˈrɔ.βɔ/ /ˈrɔ.βə/ n fem
klæder tøj

robar /roˈba/ /roˈbaɾ/ /roˈβa/ /ruˈba/ v
stjæle

robot /roˈbɔt/ /ruˈbɔt/ n masc
robot
Màquina amb certa capacitat de decisió que duu a terme tasques de forma autònoma, en especial la que té forma humanoide.
(tennis de taula) Màquina que llança pilotes al camp d'un jugador, utilitzada per a practicar diferents tipus de cops en les sessions d'entrenament.

robust /roˈbust/ /ruˈbust/ /ruˈβust/ adj masc
fast

robí /roˈbi/ /ruˈbi/ /ruˈβi/ n masc
rubin
Pedra preciosa molt dura, lluenta i no molt pesant, de color rosa o carmí.

robòtica /roˈbɔ.ti.ka/ /roˈbɔ.ti.kə/ /ruˈbɔ.ti.kə/ /ruˈβɔ.ti.kə/ n fem
robotteknologi

roda /ˈrɔ.ða/ /ˈrɔ.ðɔ/ n fem
hjul
Objecte circular, on normalment el diàmetre és molt més gran que la base, i que pot girar al voltant de l’eix central, facilitant el moviment de vehicles o de peces mecàniques.
(hoquei sobre patins, patinatge sobre rodes) Cadascuna de les quatre peces circulars rígides i massisses en contacte amb el terra d’un patí de rodes, d’un diàmetre no inferior a 3 cm, que giren al voltant d’un eix collat a la plantilla o la bota.
stævn
En algunes embarcacions, element sortint del buc, per proa o popa, en forma de continuació de la quilla, i que arriba fins a l’extrem superior de les bordes o les supera, en especial la de proa.

roda de fira n fem
pariserhjul

rodi n masc
rhodium

rodó /roˈðo/ /ruˈðo/ adj masc
rund
De forma de cercle.

roentgeni n masc
røntgenium

roig /ˈrot͡ʃ/ adj masc
rød
Pertanyent o relacionat amb les idees polítiques d'esquerres.

rom /ˈrom/ n masc
rom
(aliments) Beguda alcohòlica basada en la canya de sucre.

romana /roˈma.nə/ /ruˈma.nə/ n fem
bismervægt

romanització /ro.ma.ni.d͡za.siˈo/ /ro.ma.ni.za.siˈo/ /ro.mə.ni.d͡zə.siˈo/ /ru.mə.ni.d͡zə.siˈo/ n fem
romanisiering

romanx /roˈmaɲʃ/ /ruˈmaɲʃ/ n masc
rætoromansk
Varietat occidental del retoromànic parlat en el cantó suís dels Grisons.

romanç /roˈmans/ /ruˈmans/ n masc
romansk
Llengua romànica, llengua derivada del llatí.
Narració medieval en llengua romànica de les aventures d’un heroi.
Narració popular dels fets d’algú famós.

romanès /ro.məˈnəs/ /ru.məˈnɛs/ n masc
rumænsk
(masculí singular) Llengua romànica parlada principalment a Romania i a Moldàvia.

romaní /ro.maˈni/ /ro.məˈni/ /ru.məˈni/ n masc
rosmarin
(botànica) Arbust mediterrani de la família de les labiades, amb fulles glàndules que contenen olis aromàtics, usades com a condiment i amb propietats estimulants (Rosmarinus officinalis).
romani
Llengua de la branca indoària de les llengües indoiràniques parlada pels gitanos.

rombe /ˈrom.be/ /ˈrom.bə/ n masc
rhombe

romà /roˈma/ /ruˈma/ adj masc
Romer
Relatiu o pertanyent a l'església romana i a la seva litúrgia.

romà /roˈma/ /ruˈma/ n masc
Romer
Habitant de Roma.

romàntic /roˈman.tik/ /ruˈman.tik/ adj masc
romantisk

ronc /ˈroŋ/ /ˈroŋk/ /ˈroŋk/ adj masc
skurrende
Veu o so tosc i aspre.

roncar /roŋˈka/ /roŋˈkaɾ/ /ruŋˈka/ v
snorke

ronyonera /ro.ɲoˈne.ɾa/ /ro.ɲoˈne.ɾə/ /ru.ɲuˈne.ɾə/ n fem
mavebælte
Cartera o bossa que hom porta subjectada a la cintura amb una nansa on desa diners o altres objectes.

ronyó /roˈɲo/ /ruˈɲo/ n masc
nyre
Cadascun dels dos òrgans de l'aparell circulatori i excretori de les persones i dels altres animals vertebrats encarregats de filtrar i netejar la sang. Es troben a banda i banda del cos en la part de l'abdomen just sota les costelles.

rorqual comú n masc
finhval

rorqual d'aleta blanca n masc
vågehval

ros /ˈros/ /ˈrɔs/ adj masc
blond

rosa /ˈrɔ.za/ /ˈrɔ.zɔ/ adj
lyserød
De color de la rosa.

rosa /ˈrɔ.za/ /ˈrɔ.zɔ/ n fem
rose lyserød
(botànica) Flor que cria el roser.

rosa /ˈrɔ.za/ /ˈrɔ.zɔ/ n masc
lyserød rose
Color format a partir del vermell i el blanc.

rosada /roˈza.ða/ /roˈza.ðə/ /ruˈza.ðə/ n fem
dug

rosari /roˈza.ɾi/ /ruˈza.ɾi/ n masc
rosenkrans
(religió) Pregària tradicional de l'església catòlica, consistent en la recitació de tres sèries d'oracions, en la qual es commemoren els 15 misteris principals de la vida de Cirst i de la verge.

rosbif /rozˈbif/ /ˌrɔzˈbif/ n masc
oksesteg

rosegador /ro.ze.ɣaˈðo/ /ro.ze.ɣaˈðoɾ/ /ro.zə.ɣəˈðo/ /ru.zə.ɣəˈðo/ adj masc
gnaver
Que rossega.

rosegador /ro.ze.ɣaˈðo/ /ro.ze.ɣaˈðoɾ/ /ro.zə.ɣəˈðo/ /ru.zə.ɣəˈðo/ n masc
gnaver
(masculí) Individu del grup d'animals que forma un ordre dins dels mamífers. Es caracteritza per tenir quatres potes, normalment curtes, cua, i uns incisius especialment llargs que no para de moure (rosegar) per desgastar-los i evitar que creixin en excés.

rosegar /ro.zeˈɣa/ /ro.zeˈɣaɾ/ /ro.zəˈɣa/ /ru.zəˈɣa/ v
gnave
Un fort sentiment, turmentar continuadament.

rosella /roˈze.ʎa/ /roˈze.ʎə/ /ruˈze.ʎə/ n fem
korn-valmue valmue

rossinyol /ro.siˈɲɔɫ/ /ru.siˈɲɔɫ/ n masc
sydlig nattergal
Ocell de la família dels muscicàpids, notable pel seu cant (Luscinia megarhynchos).

rostoll /rosˈtoʎ/ /rusˈtoj/ /rusˈtoʎ/ n masc
stub

rotonda /roˈton.da/ /roˈton.də/ /ruˈton.də/ n fem
rundkørsel
Cruïlla amb un illot central i una calçada circular on conflueixen les diferents vies d’intersecció.

roure /ˈrow.ɾe/ /ˈrɔw.ɾe/ /ˈrəw.ɾə/ n masc
eg egetræ

rovell /roˈveʎ/ /roˈvəʎ/ /roˈβeʎ/ /ruˈvɛj/ /ruˈβɛʎ/ n masc
rust
Pàtina rogenca que agafa el ferro quan es podreix.
æggeblomme
Nucli d'un ou, de color ataronjat.

rubidi n masc
rubidium

ruble /ˈru.bɫe/ /ˈru.βɫe/ /ˈru.βɫə/ /ˈrub.bɫe/ /ˈrub.bɫə/ n masc
rubel

ruca /ˈru.ka/ /ˈru.kə/ n fem
rucola
Herba de la família de les brassicàcies, de flors amb quatre pètals en creu blanquinoses o groguenques, de fulles amb sabor picant usades en amanides o com a condiment i de llavors que se n’obté un oli emprat en medicina popular per a la ronquera (Eruca vesicaria).

rugbi n masc
rugby

rumor n
sladder

rural /ruˈɾaɫ/ adj
tyndtbefolket

rus adj masc
russisk
Relatiu o pertanyent a Rússia.

rus n masc
russisk
Natural de Rússia.
(només singular) Llengua eslava oriental parlada a Rússia i en bona part dels altres països de l'antiga URSS, en alguns d'aquests darrers també com a llengua oficial.

rusc /ˈrusk/ n masc
bikube

russo-ucraïnès /ˌru.so.kɾə.iˈnəs/ /ˌru.so.u.kɾa.iˈnes/ /ˌru.su.kɾə.iˈnɛs/ adj masc
russisk-ukrainsk

ruta /ˈru.ta/ /ˈru.tə/ n fem
rute

ruteni n masc
ruthenium

rutherfordi /ru.tərˈfɔr.di/ n masc
rutherfordium

ruïna /ruˈi.na/ n fem
ruin

ràbia /ˈra.bi.a/ n fem
raseri
Ira, sentiment d'odi i agressivitat.
hundegalskab rabies
Malaltia vírica transmesa pels gossos.

ràdio /ˈra.ði.o/ /ˈra.ði.u/ n fem
radio radiofoni
Dispositiu receptor de radiodifusió, radioreceptor.

ràfega /ˈra.fe.ɣa/ n fem
vindstød

ràpid /ˈra.pit/ adj masc
hurtig
Que va a molta velocitat.

règim /ˈrɛ.d͡ʒim/ /ˈrɛ.ʒim/ n masc
regime

rèmol /ˈrɛ.moɫ/ /ˈrɛ.muɫ/ n masc
slethvar

rèptil /ˈrɛp.tiɫ/ n masc
krybdyr

rèquiem /ˈrɛ.ki.em/ /ˈrɛ.ki.əm/ n masc
rekviem
Missa en honor dels difunts.
Composició musical amb lletra de la missa de difunts.

rígid /ˈri.d͡ʒit/ /ˈri.ʒit/ adj masc
stiv

rímel /ˈri.meɫ/ /ˈri.məɫ/ n masc
mascara

ròtula /ˈrɔ.tu.ɫa/ /ˈrɔ.tu.ɫə/ n fem
knæskal

sa /sa/ /sə/ adj masc
sund
Que té salut i no està malalt.

saba /ˈsa.ba/ n fem
træsaft

sabana /saˈba.na/ /səˈβa.nə/ n fem
savanne

sabata /saˈba.ta/ n fem
sko

sabater /sa.baˈteɾ/ /sa.βaˈte/ /sə.βəˈte/ n masc
skomager
Persona que fa o ven sabates.

sabatilla /sa.baˈti.ʎa/ /sə.βəˈti.ʎə/ n fem
tøffel
Sabata lleugera per estar per casa.

saber /saˈbeɾ/ /saˈβe/ v
kende vide
(transitiu) Conèixer o tenir notícia d'alguna cosa.
vide
(transitiu) Estar instruït o ser destre en algun art o facultat.

saboga /saˈbɔ.ɣa/ /saˈβɔ.ɣa/ /saˈβɔ.ɣɔ/ /səˈβɔ.ɣə/ n fem
majsild
(Alosa alosa)

sabonera /sa.boˈne.ɾa/ /sə.boˈne.ɾə/ /sə.buˈne.ɾə/ /sə.βuˈne.ɾə/ n fem
sæbeskål

sabor /saˈboɾ/ /səˈbo/ /səˈβor/ n
smag

sabotejar /sa.bo.teˈd͡ʒaɾ/ /sa.βo.teˈd͡ʒa/ /sa.βo.teˈʒa/ /sə.bo.təˈd͡ʒa/ /sə.bu.təˈʒa/ /sə.βu.təˈʒa/ v
sabotere

sabre /ˈsa.bɾe/ /ˈsa.βɾə/ n masc
sabel
Arma blanca normalment d'un sol tall, amb la fulla corba cap enrere i llarga, utilitzada principalment per la cavalleria.

sabó /saˈbo/ n masc
sæbe

sac /ˈsak/ n masc
sæk
Receptacle de roba.

sacerdot /sa.seɾˈðɔt/ n masc
præst

sacerdotessa /sa.seɾ.ðoˈte.sa/ /sə.sər.duˈtɛ.sə/ /sə.sər.ðuˈtɛ.sə/ /sə.səɾ.ðoˈtə.sə/ n fem
præstinde

sacrifici /sa.kɾiˈfi.si/ /sə.kɾiˈfi.si/ n masc
offer

sacsejar /sak.seˈd͡ʒa/ /sak.seˈd͡ʒaɾ/ /sak.seˈʒa/ /sək.səˈd͡ʒa/ /sək.səˈʒa/ v
ryste

safata /saˈfa.ta/ /səˈfa.tə/ n fem
bakke

safir /səˈfir/ n masc
safir

safrà /səˈfɾa/ n masc
safran

saga /ˈsa.ɣa/ /ˈsa.ɣə/ n fem
saga
Narració llegendària èpica de l'antiga Escandinàvia.

sagital /sa.d͡ʒiˈtaɫ/ /sa.ʒiˈtaɫ/ /sə.ʒiˈtaɫ/ adj
sagittal

sagitari /sa.d͡ʒiˈta.ɾi/ /sa.ʒiˈta.ɾi/ /sə.ʒiˈta.ɾi/ n neut
skytte
Persona del signe zodiacal de Sagitari.

sagnant /saŋˈnan/ /saɡˈnan/ /saɡˈnant/ /səŋˈnan/ /səŋˈnant/ adj
blodig
De l’acció, acte o situació en què es vessa sang.

sagnar /saŋˈna/ /saɡˈna/ /saɡˈnaɾ/ /səŋˈna/ v
bløde
(intransitiu) Perdre sang un ésser viu, vessar-la.

sagrament /sa.ɣɾaˈmen/ /sa.ɣɾaˈment/ /sə.ɣɾəˈmen/ /sə.ɣɾəˈment/ n masc
sakramente

sal n fem
salt
Substància blanca de clorur de sodi, obtinguda principalment de l’aigua de mar, usada com a condiment i conservant.
(química) Compost derivat de la neutralització d’un àcid amb una base o un metall.

sala /ˈsa.ɫa/ n fem
rum

sala d'operacions n fem
operationsstue

salar /saˈɫa/ /saˈɫaɾ/ /səˈɫa/ v
salte
Posar sal en aliments o begudes, especialment quan és en excés.

salari /saˈɫa.ɾi/ /səˈɫa.ɾi/ n masc
løn
Retribució del treballador (assalariat) pel seu treball.

saler /saˈɫe/ /saˈɫeɾ/ /səˈɫe/ n masc
saltbøsse

saliva /saˈɫi.va/ /saˈɫi.βa/ /səˈɫi.və/ /səˈɫi.βə/ n fem
spyt

salivar /sa.ɫiˈvaɾ/ /sa.ɫiˈβa/ /sə.ɫiˈva/ /sə.ɫiˈβa/ v
savle

salmó /səɫˈmo/ adj
laks
Que és de color rosat com el salmó.

salmó /səɫˈmo/ n masc
laks
Peix de la família dels salmònids amb la carn vermella que neix, es reprodueix i mort en aigües dolces tot i viure la major part de la seva vida en aigua salada (Salmo salar).
Color rosa ataronjat com la carn del peix Salmo salar.

salsa /ˈsaɫ.sa/ /ˈsaɫ.sə/ n fem
sovs
Acompanyament semilíquid del menjar per donar-li millor sabor.

salsitxa /səɫˈsi.t͡ʃə/ n fem
pølse

salt /ˈsaɫ/ /ˈsaɫt/ n masc
hop
Moviment cap endavant o cap amunt, conseqüència de saltar.
(billar) Jugada consistent a fer saltar la bola jugadora sobre el feltre per mitjà d'un cop efectuat amb un angle d'incidència del tac entre 36 i 45°, que generalment s'utilitza per a evitar el contacte amb una bola interposada en el camí de la bola d'atac.

salt d'aigua n masc
vandfald

saltamartí /ˌsaɫ.ta.maɾˈti/ /ˌsaɫ.tə.mərˈti/ n masc
græshoppe
Insecte saltador de l’ordre dels ortòpters, de color verd.

saltar /saɫˈta/ /saɫˈtaɾ/ v
springe hoppe
Fer un moviment elevant els dos peus del terra per impulsar-se cap amunt o cap endavant.

saludar /sa.ɫuˈða/ /sa.ɫuˈðaɾ/ /sə.ɫuˈða/ v
hilse

salut /saˈɫut/ Interjection
prosit
Exclamació feta en esternudar.

salut /saˈɫut/ n fem
sundhed helse
Estat de benestar físic i absència de malaltia.

salut /saˈɫut/ n masc
hilsen
Salutació, acció de saludar.

salvador /saɫ.vaˈðoɾ/ /saɫ.βaˈðo/ /saɫ.βaˈðoɾ/ /səɫ.vəˈðo/ /səɫ.βəˈðo/ n masc
frelser

salvar /saɫˈvaɾ/ /saɫˈβa/ /səɫˈva/ /səɫˈβa/ v
redde

salvatge /saɫˈva.d͡ʒe/ /saɫˈβa.d͡ʒe/ /səɫˈva.d͡ʒə/ adj
vild
No domesticat.
No cultivat, silvestre.

salze /ˈsaɫ.ze/ n masc
pil

samari /səˈma.ɾi/ n masc
samarium

samarreta /sa.maˈre.ta/ /sə.məˈrə.tə/ /sə.məˈrɛ.tə/ n fem
T-shirt
Peça de roba lleugera de coll tancat i màniga curta.

samogitià /sa.mo.d͡ʒi.tiˈa/ /sa.mo.ʒi.tiˈa/ /sə.mo.ʒi.tiˈa/ /sə.mu.ʒi.tiˈa/ n masc
samogitisk
Llengua bàltica de Samogítia, o dialecte lituà de l'oest de Lituània.

sandàlia /sanˈda.ɫi.a/ /sənˈda.ɫi.ə/ n fem
sandal

sang /ˈsaŋ/ /ˈsaŋk/ /ˈsaŋk/ n fem
blod

sanglot /saŋˈɡɫot/ /səŋˈɡɫot/ n masc
hulk
Sospir amb inspiració i expiració convulsives.

sanglotar /saŋ.ɡɫoˈta/ /saŋ.ɡɫoˈtaɾ/ /səŋ.ɡɫoˈta/ /səŋ.ɡɫuˈta/ v
hulke
Fer sanglots.

sangonera /saŋ.ɡoˈne.ɾa/ /səŋ.ɡoˈne.ɾə/ /səŋ.ɡuˈne.ɾə/ n fem
blodigle

sanitat /sa.niˈtat/ /sə.niˈtat/ n fem
sundhed

sant /sent/ /sənt/ /ˈsan/ /ˈsant/ adj masc
hellig
Venerable per motius religiosos.

sant /sent/ /sənt/ /ˈsan/ /ˈsant/ n masc
helgen
Títol amb què l'Església catòlica distingeix a les persones que han realitzat dos miracles en nom del cristianisme.

sant i senya n masc
løsen

sarcòfag /saɾˈkɔ.fak/ /sərˈkɔ.fək/ n masc
sarkofag

sard adj masc
sardinsk
Relatiu o pertanyent a Sardenya, als seus habitants o a la seva llengua.

sard n masc
sardinsk
Natiu de Sardenya.
(només singular) Llengua històricament parlada a Sardenya.

sardina /sərˈdi.nə/ n fem
sardin

sargantana /saɾ.ɣanˈta.na/ n fem
firben

sargir /sarˈd͡ʒi/ /saɾˈd͡ʒi/ /saɾˈd͡ʒiɾ/ /sərˈʒi/ v
udbedre

sarment /sarˈmen/ /saɾˈmen/ /saɾˈment/ /sərˈmen/ /səɾˈment/ n
vinranke

sarraí /sa.raˈi/ /sə.rəˈi/ adj masc
saracener

sastre /ˈsas.tɾe/ n masc
skrædder

satisfacció /sa.tis.fak.siˈo/ /sə.tis.fək.siˈo/ n fem
tilfredsstillelse

satisfer /sa.tisˈfe/ /sa.tisˈfeɾ/ /sə.tisˈfe/ v
tilfredsstille
Acomplir un anhel o una necessitat.

satèl·lit /saˈtɛ.ɫit/ /saˈtɛɫ.ɫit/ /səˈtɛ.ɫit/ /səˈtɛɫ.ɫit/ n masc
satellit

sauna /ˈsaw.na/ /ˈsaw.nə/ n fem
sauna

savi /ˈsa.βi/ adj masc
klog
Assenyat, que actua apropiadament.

savi /ˈsa.βi/ n masc
klog
Persona que acumula molts sabers, molts coneixements.

saviesa /sa.viˈe.za/ /sa.βiˈe.za/ /sə.viˈə.zə/ /sə.viˈɛ.zə/ /sə.βiˈɛ.zə/ n fem
visdom

saxòfon /sakˈsɔ.fon/ /səkˈsɔ.fon/ /səkˈsɔ.fun/ n masc
saxofon

seaborgi /siˈβɔr.ɡi/ n masc
seaborgium

sec /ˈsek/ /ˈsək/ /ˈsɛk/ adj masc
tør
Sense humitat o amb poca aigua.

seca /ˈse.ka/ /ˈsə.kə/ /ˈsɛ.kə/ n fem
mønt

secant /seˈkan/ /seˈkant/ /səˈkan/ /səˈkant/ n fem
sekant

secció /sek.siˈo/ n fem
afsnit

secret /seˈkɾet/ /səˈkɾet/ /səˈkɾət/ /səˈkɾɛt/ adj masc
hemmelig hemmelighed
Que la seva comprensió resulta difícil o es té insuficients coneixements.

secret /seˈkɾet/ /səˈkɾet/ /səˈkɾət/ /səˈkɾɛt/ n masc
hemmelighed hemmelig

secretari /se.kɾeˈta.ɾi/ /sə.kɾəˈta.ɾi/ n masc
sekretær

secta /ˈsɛk.ta/ /ˈsɛk.tɛ/ n fem
sekt

seda /ˈse.ða/ /ˈsə.ðə/ /ˈsɛ.ðə/ n fem
silke

sedició /se.ði.siˈo/ /sə.ði.siˈo/ n fem
oprør

seduir /se.ðuˈi/ /se.ðuˈiɾ/ /sə.ðuˈi/ v
forføre
Guanyar-se una persona el favor sexual d'una altra.

segell /seˈd͡ʒeʎ/ /seˈʒeʎ/ /səˈʒeʎ/ n masc
stempel frimærke
Objecte destinat estampar alguna mena de marca que té perfilada en volum. Aquesta marca s'utilitza principalment per a indicar una propietat, una autenticitat o la identificació de l'emissor.
mærke frimærke
Paper petit estampat que cal enganxar en l'element a tractar i que demostra un pagament previ a un dels següents serveis: enviament per correu d'una carta, postal o paquet o bé realització d'una gestió mitjançant un document (instància, pòlissa, etc).

segle /ˈse.ɣɫe/ /ˈse.ɣɫə/ /ˈseɡ.ɡɫe/ /ˈseɡ.ɡɫə/ /ˈsɛ.ɣɫə/ /ˈsɛɡ.ɡɫə/ n masc
århundred århundrede

segon /seˈɣon/ n masc
sekund
Unitat de temps del sistema internacional que equival a la duració de 9.192.631.770 períodes de radiació corresponents a la transició entre dos nivells de l'estructura hiperfina de l'estat fonamental del cesi 133.

segon /seˈɣon/ number
anden
(ordinal) Que va just darrere del primer.

segons /seˈɣons/ /səˈɣons/ conjunction
ifølge

segrest /seˈɣɾest/ /səˈɣɾest/ n masc
bortførelse

seguici /seˈɣi.si/ /səˈɣi.si/ n masc
fælge

seguidor /se.ɣiˈðo/ /se.ɣiˈðoɾ/ /sə.ɣiˈðo/ n masc
efterfølger

seguir /seˈɣi/ /seˈɣiɾ/ v
følge
Anar darrere d'algú o d’alguna cosa que es mou en la mateixa direcció.

segur /seˈɣu/ /seˈɣuɾ/ /səˈɣu/ adj masc
sikker
ferm, sense perill

seguretat /se.ɣu.ɾeˈtat/ n fem
sikkerhed
Absència de perill, qualitat de segur.

segó /seˈɣo/ /səˈɣo/ n masc
klid

següent /seˈɣwen/ /seˈɣwent/ /səˈɣwen/ /səˈɣwent/ adj
følgende

seient /seˈjen/ /seˈjent/ /səˈjen/ /səˈjent/ n masc
sæde

seixanta /sejˈʃan.ta/ /seˈʃan.ta/ /siˈʃan.ta/ /siˈʃan.tə/ /ʃiˈʃan.ta/ /ʃiˈʃan.tə/ number
tres tresindstyve

seixanta-dos /sejˌʃan.taˈðos/ /seˌʃan.taˈðos/ /səˌʃan.təˈðos/ number
toogtres

seixanta-nou /sejˌʃan.taˈnɔw/ /seˌʃan.taˈnɔw/ /səˌʃan.təˈnɔw/ number
69'er

seixanta-set /sejˌʃan.taˈsɛt/ /seˌʃan.taˈsɛt/ /səˌʃan.təˈsɛt/ number
syvogtres

seixantè /se.ʃanˈte/ /sej.ʃanˈte/ /sə.ʃənˈtə/ /sə.ʃənˈtɛ/ number
tresindstyvende

selecció /se.ɫek.siˈo/ /sə.ɫək.siˈo/ n fem
selektion

seleni /səˈɫɛ.ni/ n masc
selen

sella /ˈse.ʎa/ /ˈse.ʎə/ n fem
saddel sadel

semblant /semˈbɫan/ /semˈbɫant/ /səmˈbɫan/ /səmˈbɫant/ adj
lignende
Que és gairebé igual a un altre.

semblar /semˈbɫa/ /semˈbɫaɾ/ /səmˈbɫa/ v
synes

sembrar /semˈbɾa/ /semˈbɾaɾ/ /səmˈbɾa/ v
så

semen /ˈse.men/ /ˈsɛ.mən/ n masc
sperm

seminari /se.miˈna.ɾi/ /sə.miˈna.ɾi/ n masc
seminarium
Institució catòlica on es formen i eduquen els qui volen ser sacerdots.
Curs breu de formació amb sessions de treball de grup sota la tutela d'un professor especialitzat.

sempre /ˈsem.pɾe/ adv
altid

semàfor /seˈma.foɾ/ /səˈma.foɾ/ /səˈma.fur/ n masc
lyssignal trafiklys

semàntica /seˈman.ti.ka/ /səˈman.ti.kə/ n fem
semantik

senat /seˈnat/ /səˈnat/ n masc
senat

sencer /senˈse/ /senˈseɾ/ /sənˈsə/ /sənˈsɛ/ adj masc
hel

senglar /seŋˈɡɫa/ /səŋˈɡɫa/ n masc
vildsvin

sensacional /sen.sa.si.oˈnaɫ/ /sən.sə.si.uˈnaɫ/ adj
opsigtsvækkende

sensació n fem
følelse

sensat /senˈsat/ /sənˈsat/ adj masc
fornuftig

sense /ˈsen.sa/ /ˈsen.se/ /ˈsən.sə/ /ˈsɛn.sə/ preposition
uden

sensible /senˈsi.bɫe/ /senˈsi.βɫe/ /senˈsib.bɫe/ /sənˈsi.βɫə/ /sənˈsib.bɫə/ adj
følsom
Que està dotat de sensibilitat.

sensor /senˈso/ /senˈsoɾ/ /sənˈso/ n masc
sensor

sentiment /sen.tiˈmen/ /sen.tiˈment/ /sən.tiˈmen/ /sən.tiˈment/ n masc
følelse
Experiència subjectiva de l'emoció, estable i més o menys duradora.

sentinella /sen.tiˈne.ʎa/ /sən.tiˈne.ʎə/ n masc
skildvagt

sentir /senˈti/ /senˈtiɾ/ v
føle
Percebre amb els sentits, tret del visual.

sentit /senˈtit/ n masc
sans
Facultat per relacionar el cos i l'exterior (la vista, el tacte...)
betydning
Intencionalitat d’allò que es diu.
Orientació d’una direcció.

sentència /senˈtɛn.si.a/ /sənˈtɛn.si.ə/ n fem
dom

seny /ˈseɲ/ /ˈsəɲ/ /ˈsɛɲ/ n masc
sund fornuft
Qualitat de ponderar les conseqüències dels actes abans de portar-los a terme.

senyal /seˈɲaɫ/ /siˈɲaɫ/ n masc
tegn
Marca feta a alguna cosa.

senyor /seˈɲo/ /seˈɲoɾ/ /siˈɲo/ /siˈɲoɾ/ /səˈɲo/ /səˈɲu/ n masc
herre herr
(usat especialment pels nens) Home gran o desconegut.

senyora /seˈɲo.ɾa/ /səˈɲo.ɾə/ n fem
dame
Tractament de cortesia donat a una dona.

separació /se.pa.ɾa.siˈo/ /sə.pə.ɾə.siˈo/ n fem
adskillelse

separar /se.paˈɾa/ /se.paˈɾaɾ/ /sə.pəˈɾa/ v
adskille

septentrional /sep.ten.tɾi.oˈnaɫ/ /səp.tən.tɾi.oˈnaɫ/ /səp.tən.tɾi.uˈnaɫ/ adj
nordlig

seqüència /seˈkwɛn.si.a/ /səˈkwɛn.si.ə/ n fem
rækkefølge

ser /ˈse/ /ˈser/ /ˈseɾ/ /ˈsə/ /ˈsɛ/ /ˈsɛr/ v
være
ésser, existir

serbi adj masc
serbisk
Relatiu a Sèrbia o la seva llengua.

serbi n masc
serbisk
(només singular) Llengua eslava pròpia de Sèrbia.

serbocroat /ˌsɛr.bu.kɾuˈat/ /ˌsɛɾ.bo.kɾoˈat/ n masc
serbokroatisk

serendipitat /se.ɾen.di.piˈtat/ /sə.ɾən.di.piˈtat/ n fem
lykketræf

serf /ˈserf/ n masc
livegen

sergent /serˈd͡ʒen/ /seɾˈd͡ʒen/ /seɾˈd͡ʒent/ /sərˈʒen/ /səɾˈʒent/ n masc
sergent

seriós /se.ɾiˈos/ /sə.ɾiˈos/ adj masc
alvorlig

serjant /serˈd͡ʒan/ /seɾˈd͡ʒan/ /seɾˈd͡ʒant/ /sərˈʒan/ /səɾˈʒant/ n masc
skruetvinge

sermó /seɾˈmo/ /sərˈmo/ n masc
prædiken

serp n fem
slange
Rèptil sense extremitats (Serpentes).

serra /ˈsa.rə/ /ˈsa.rɛ/ /ˈsɛ.ra/ /ˈsɛ.rɛ/ n fem
sav
Fulla d’acer que no té dents i serveix per tallar la pedra amb l'ajuda d'aigua i sorra.

serralada /se.raˈɫa.ða/ /sə.rəˈɫa.ðə/ n fem
bjergkæde

serrar /seˈra/ /seˈraɾ/ /səˈra/ v
save
Fer servir la serra o el xerrac.
Tancar la mà fortament, agafant la d'un altre.

serrat /seˈrat/ /səˈrat/ adj masc
tandet
Que té les vores dentades.

servei de córner n masc
hjørnespark

servent /serˈβen/ /seɾˈvent/ /seɾˈβen/ /sərˈben/ /sərˈven/ /səɾˈvent/ n masc
tjener

servidor /ser.βiˈðo/ /seɾ.viˈðoɾ/ /seɾ.βiˈðoɾ/ /sər.biˈðo/ /səɾ.viˈðo/ n masc
server
(informàtica) Ordinador que emmagatzema informació per fer-la accessible a través d'una xarxa informàtica.
(pilota, esports de raqueta) Jugador encarregat de posar la pilota o el volant en joc.

sessió /se.siˈo/ /sə.siˈo/ n fem
møde
Reunió oficial dels membres d'una junta administrativa o d'un jutjat.
Temps de treball entre l'inici de la jornada i el primer descans o entre un descans i el següent, en alguns oficis com ara el de fotògraf, informàtic, etc.

set /ˈset/ /ˈsət/ /ˈsɛt/ n fem
tørst
Necessitat, desig o sensació de necessitar beure.

set /ˈset/ /ˈsət/ /ˈsɛt/ n masc
sæt
(tennis, anglicisme) Cadascuna de les divisions d'un partit.

set /ˈset/ /ˈsət/ /ˈsɛt/ number
syv
(cardinal) Sis més un.
(valor ordinal) Setè, setena.

setanta /seˈtan.ta/ number
halvfjerds halvfjerdsindstyve

setanta-un /seˌtan.taˈun/ /səˌtan.təˈun/ number
enoghalvfjerds

setantè /se.tanˈte/ /sə.tənˈtə/ /sə.tənˈtɛ/ number
halvfjerdsindstyvende

setembre n masc
september
Novè mes de l'any.

setge /ˈse.d͡ʒe/ /ˈse.d͡ʒə/ /ˈsɛ.d͡ʒə/ n masc
belejring
Acció d'assetjar, encerclament d'una població, fortalesa, vaixell... per a bloquejar-la o per a combatre-la.

setmana /semˈma.na/ /seˈma.na/ n fem
uge

setze /ˈse.d͡ze/ number
seksten

setzè /seˈd͡ze/ /səˈd͡zə/ /səˈd͡zɛ/ number
sekstende

setè /seˈte/ /səˈtə/ /səˈtɛ/ number
syvende

seu /ˈsew/ /ˈsəw/ /ˈsɛw/ n fem
stift
Lloc o centre de poder o autoritat.

seu /ˈsew/ /ˈsəw/ /ˈsɛw/ pronoun
hans
Allò (una cosa en masculí) d'ell, d’ella, d’ells o d’elles.

sexagenari /sek.sa.d͡ʒeˈna.ɾi/ /sek.sa.ʒeˈna.ɾi/ /sək.sə.ʒəˈna.ɾi/ adj masc
60-årig

sexe /ˈsɛk.se/ /ˈsɛk.sə/ n masc
køn kønsliv
Conjunt de les peculiaritats bioquímiques, fisiològiques i orgàniques que divideixen els individus d'una espècie en mascles i femelles i fan possible entre ells, mitjançant els adequats processos de conjugació o fecundació, una periòdica modificació de la informació genètica.

sexual /sek.suˈaɫ/ /sək.suˈaɫ/ adj
seksuel

sexualitat /sek.su.a.ɫiˈtat/ /sək.su.ə.ɫiˈtat/ n fem
seksualitet

si conjunction
hvis om
Nexe condicional que introdueix un supòsit, una premissa.

sibil·la /siˈbiɫ.ɫa/ /siˈbiɫ.ɫə/ /siˈβi.ɫa/ /siˈβi.ɫə/ /siˈβiɫ.ɫə/ n fem
sibylle

sicilià adj masc
siciliansk
Originari, pertanyent o relatiu a Sicília.

sifó /siˈfo/ n masc
vandlås
Canonada amb una curvatura que reté el líquid i impedeix el pas de gasos.

signar /siŋˈna/ /siɡˈna/ /siɡˈnaɾ/ v
underskrive
Assenyalar o mostrar amb un signe algú o alguna cosa.
Una persona, posar la seva signatura en un escrit o una obra.

signe /ˈsiŋ.ne/ /ˈsiɡ.ne/ n masc
tegn

signe diacrític n masc
diakritisk tegn

significar /siŋ.ni.fiˈka/ /siɡ.ni.fiˈka/ /siɡ.ni.fiˈkaɾ/ v
mene betyde
Voler dir, ser equivalent, tenir com a conseqüència.

significat /siŋ.ni.fiˈkat/ /siɡ.ni.fiˈkat/ n masc
betydning

significatiu /siŋ.ni.fi.kaˈtiw/ /siɡ.ni.fi.kaˈtiw/ adj masc
signifikant

sikh /ˈsik/ /ˈsix/ adj
sikh
Relatiu al sikhisme o als seus seguidors.

sikh /ˈsik/ /ˈsix/ n neut
sikh
Membre o practicant del sikhisme.

silenci /siˈɫen.si/ n masc
tavshed stilhed
Estat d'absència de soroll o de no parlar.

silenciós /si.ɫen.siˈos/ /si.ɫən.siˈos/ adj masc
stille
Que no parla, que guarda silenci.

silici n masc
silicium

sil·logisme /si.ɫoˈd͡ʒiz.me/ /si.ɫoˈʒiz.me/ /si.ɫuˈʒiz.mə/ /siɫ.ɫoˈd͡ʒiz.me/ /siɫ.ɫoˈʒiz.me/ /siɫ.ɫoˈʒiz.mə/ /siɫ.ɫuˈʒiz.mə/ n masc
syllogisme

simbiosi /sim.biˈɔ.zi/ n fem
symbiose

simbolitzar /sim.bo.ɫiˈd͡za/ /sim.bo.ɫiˈza/ /sim.bo.ɫiˈzaɾ/ /sim.bu.ɫiˈd͡za/ v
symbolisere

simbòlicament /simˌbɔ.ɫi.kaˈmen/ /simˌbɔ.ɫi.kaˈment/ /simˌbɔ.ɫi.kəˈmen/ /simˌbɔ.ɫi.kəˈment/ adv
symbolsk

simetria /si.meˈtɾi.a/ /si.məˈtɾi.ə/ n fem
symmetri

simfonia /siɱ.foˈni.a/ /siɱ.foˈni.ə/ /siɱ.fuˈni.ə/ n fem
symfoni

simitarra /si.miˈta.ra/ /si.miˈta.rə/ n fem
krumsabel

simonia /si.moˈni.a/ /si.moˈni.ə/ /si.muˈni.ə/ n fem
simoni

simple /ˈsim.pɫe/ adj
enkel simpel
Que no presenta complexitat, que no és res més que allò.

simplificar /sim.pɫi.fiˈka/ /sim.pɫi.fiˈkaɾ/ v
forenkle

simular /si.muˈɫa/ v
simulere

simultani /si.muɫˈta.ni/ adj masc
samtidig

simètric /siˈmɛ.tɾik/ adj masc
symmetrisk

sincer /sinˈse/ /sinˈseɾ/ adj masc
oprigtig
Dit de la persona que diu la veritat, honesta.

sinergia /si.neɾˈʒi.a/ /si.nəɾˈʒi.ə/ n fem
synergi

singlot /siŋˈɡɫot/ n masc
hikke hik
Moviment inspiratori espasmòdic, que generalment es repeteix a intervals més o menys llargs, degut a una contracció sobtosa del diafragma i acompanyat d'un soroll de l'aire en forçar el seu pas per la glotis closa.

singlotar /siŋ.ɡɫoˈta/ /siŋ.ɡɫoˈtaɾ/ /siŋ.ɡɫuˈta/ v
hikke

singular /siŋ.ɡuˈɫa/ /siŋ.ɡuˈɫaɾ/ adj
ental

sintaxi n fem
syntaks
Part de la gramàtica que s'ocupa d'establir les relacions entre les paraules d'una frase i la funció que hi fan.

sintetitzador /sin.te.ti.d͡zaˈðo/ /sin.te.ti.zaˈðoɾ/ /sin.tə.ti.d͡zəˈðo/ n masc
synthesizer

sinus /ˈsi.nus/ n masc
sinus

sinusitis /si.nuˈzi.tis/ n fem
bihulebetændelse

sinònim /siˈnɔ.nim/ adj masc
synonym
Dit del mot amb un significat igual o similar al d'un altre.

sinònim /siˈnɔ.nim/ n masc
synonym
Mot amb un significat igual o similar al d'un altre.

sirena /siˈɾe.na/ /siˈɾɛ.nə/ n fem
havfrue
Criatura mitològica meitat dona meitat peix que amb els seus cants feia distreure els mariners fins a fer-los naufragar.
sirene
So llarg i estrident emprat per cridar l'atenció en vehicles d'urgències o per anunciar l'arribada de les barques al port.

sis number
seks

sistema /sisˈte.ma/ /sisˈtɛ.mə/ n masc
system

sistemàtic /sis.teˈma.tik/ /sis.təˈma.tik/ adj masc
systematisk

sistèmic /sisˈtɛ.mik/ adj masc
systemisk
Que s'estén dins d'un sistema, afectant un grup o un sistema com poden ser el cos, l'economia, el mercat o a tota la societat.

sitar /siˈtar/ n masc
sitar

sitja /ˈsi.d͡ʒa/ /ˈsi.d͡ʒə/ n fem
silo

sivella /siˈve.ʎa/ /siˈve.ʎə/ /siˈβe.ʎa/ /siˈβe.ʎə/ n fem
spænde

so /so/ /su/ /ˈso/ /ˈsɔ/ n masc
lyd
Pertorbació de l'aire audible pels éssers vius.

sobirania /so.bi.ɾaˈni.a/ /so.bi.ɾəˈni.ə/ /su.bi.ɾəˈni.ə/ /su.βi.ɾəˈni.ə/ n fem
suverænitet

sobirà /so.biˈɾa/ /su.biˈɾa/ n masc
hersker
Persona que té l'autoritat suprema o sobirania dins un estat. Antigament a l'alta edat mitjana també se li deia un sobirà a les tinences d'un camperol.

sobre /ˈso.bɾe/ /ˈsɔ.bɾe/ /ˈsɔ.βɾə/ n masc
kuvert konvolut
Objecte per contenir una carta o targeta.

sobrenatural /ˌso.bɾe.na.tuˈɾaɫ/ /ˌso.βɾə.nə.tuˈɾaɫ/ adj
overnaturlig

sobrenom /ˌso.bɾeˈnɔm/ /ˌso.βɾəˈnɔm/ n masc
øgenavn

sobretot /ˌso.bɾeˈtot/ /ˌso.βɾəˈtot/ adv
fremfor alt

sobreviure /ˌso.bɾeˈviw.ɾe/ /ˌso.bɾəˈviw.ɾə/ /ˌso.βɾeˈβiw.ɾe/ /ˌso.βɾəˈβiw.ɾə/ v
overleve

sobri /ˈsɔ.βɾi/ adj masc
sober

sobtat /sopˈtat/ /supˈtat/ adj masc
brat

social /so.siˈaɫ/ /su.siˈaɫ/ adj
social
Pertanyent a un grup de persones.
Destinat a l'atenció de persones desafavorides.

socialdemocràcia /so.si.aɫ.de.moˈkɾa.si.a/ /so.si.əɫ.də.moˈkɾa.si.ə/ /su.si.əɫ.də.muˈkɾa.si.ə/ n fem
socialdemokratisme

socialdemòcrata /so.siˌaɫ.deˈmɔ.kɾa.ta/ /so.siˌaɫ.dəˈmɔ.kɾə.tə/ /su.siˌaɫ.dəˈmɔ.kɾə.tə/ adj
socialdemokrat
Relatiu o pertanyent a la socialdemocràcia.

socialdemòcrata /so.siˌaɫ.deˈmɔ.kɾa.ta/ /so.siˌaɫ.dəˈmɔ.kɾə.tə/ /su.siˌaɫ.dəˈmɔ.kɾə.tə/ n neut
socialdemokrat
Partidari de la socialdemocràcia.

socialisme /so.si.aˈɫiz.me/ /so.si.əˈɫiz.mə/ /su.si.əˈɫiz.mə/ n masc
socialisme

socialista /so.si.aˈɫis.ta/ /so.si.aˈɫis.te/ /so.si.əˈɫis.tə/ /su.si.əˈɫis.tə/ adj
socialist
Relatiu o pertanyent al socialisme.

socialista /so.si.aˈɫis.ta/ /so.si.aˈɫis.te/ /so.si.əˈɫis.tə/ /su.si.əˈɫis.tə/ n neut
socialist
Partidari del socialisme.

societat /so.si.eˈtat/ /so.si.əˈtat/ /su.si.əˈtat/ n fem
samfund
Grup permanent de gent des de la perspectiva de les accions i interaccions que les afecten en comú.

societat de la informació n fem
informationssamfund

sociolecte /so.si.oˈɫɛk.te/ /so.si.oˈɫɛk.tə/ /su.si.uˈɫɛk.tə/ n masc
sociolekt

sociolingüística /so.si.o.liŋˈɡwis.ti.ka/ /su.zi.u.ɫiŋˈɡ.wisˈti.kə// n fem
sociolingvistik

sociologia /so.si.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /so.si.o.ɫoˈʒi.a/ /so.si.o.ɫoˈʒi.ə/ /su.si.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
sociologi

sodi n masc
natrium
Element químic de nombre atòmic 11 i símbol Na.

sofre /ˈso.fɾə/ n masc
svovl

softbol /ˌsovˈbɔɫ/ /ˌsɔvˈβɔɫ/ n masc
softball

sofà /soˈfa/ /suˈfa/ n masc
sofa
Seient per a més d'una persona amb respatller i reposabraços format per components relativament tous, semblant a la textura dels coixins.

sogra /ˈsɔ.ɣɾa/ /ˈsɔ.ɣɾɔ/ n fem
svigermor

sogre /ˈsɔ.ɣɾe/ n masc
svigerfar

sojornar /so.d͡ʒoɾˈna/ /so.d͡ʒoɾˈnaɾ/ /so.ʒorˈna/ /so.ʒoɾˈna/ /su.ʒurˈna/ v
bo

sol /ˈsoɫ/ /ˈsuɫ/ /ˈsɔɫ/ n masc
sol Solen
Astre estel·lar, estrella.
sol
Lluentor o escalfor que produeix el sol.

sola /ˈsɔ.ɫa/ /ˈsɔ.ɫɔ/ /ˈsɔ.ɫə/ n fem
sål
Part del calçat que està format per un material més resistent per a protegir la planta del peu.

solc /ˈsoɫk/ n masc
fure

soldar /soɫˈda/ /soɫˈdaɾ/ /suɫˈda/ v
svejse

soldat /soɫˈdat/ /suɫˈdat/ n masc
soldat
Persona que forma part d'un exèrcit.

soldà /soɫˈda/ /suɫˈda/ n masc
sultan

solidaritat /so.ɫi.ða.ɾiˈtat/ /so.ɫi.ðə.ɾiˈtat/ /su.ɫi.ðə.ɾiˈtat/ n fem
solidaritet

solitari /so.ɫiˈta.ɾi/ /su.ɫiˈta.ɾi/ adj masc
ensom

solstici /suɫsˈti.si/ n masc
solhverv

solter /soɫˈte/ /soɫˈteɾ/ /suɫˈte/ adj masc
ugift
(central, nord-occidental) Sense parella, no casat.

solució /so.ɫu.siˈo/ /su.ɫu.siˈo/ n fem
løsning
Fet de finalitzar adequadament algun tipus de problema.
Qualsevol cosa que permet finalitzar adequadament un problema.
(química) Barreja homogènia de components químics que no reaccionen entre si.

solut /soˈlut/ /suˈlut/ n masc
opløsning

somiar /so.miˈa/ /so.miˈaɾ/ /su.miˈa/ v
drømme
Veure representacions fictícies de la realitat durant la pèrdua de consciència del son.

somnambulisme /som.nam.buˈɫiz.me/ /som.nəm.buˈɫiz.mə/ /sum.nəm.buˈɫiz.mə/ n masc
søvngængeri

somni /ˈsɔm.ni/ n masc
drøm

somriure /somˈɾiw.ɾe/ /somˈɾiw.ɾə/ /sumˈɾiw.ɾə/ n masc
smil smile
Gest corbant la boca cap amunt com si s'estigués a punt de riure, però sense fer soroll.

somriure /somˈɾiw.ɾe/ /somˈɾiw.ɾə/ /sumˈɾiw.ɾə/ v
smile
Riure lleument.

son /son/ /sun/ n masc
søvn
Estat de somni, de suspensió de la consciència

sonar /soˈna/ /soˈnaɾ/ /suˈna/ v
lyde
Emetre so.

sonet /soˈnet/ /soˈnət/ /suˈnɛt/ n masc
sonet

sonso /ˈson.so/ /ˈson.su/ /ˈsɔn.su/ adj masc
smagløs

sopa /ˈso.pa/ n fem
suppe

sopar /soˈpa/ /soˈpaɾ/ /suˈpa/ n masc
middag aftensmad
Àpat principal del vespre o de la nit.

soprano /soˈpɾa.no/ /suˈpɾa.nu/ n masc
sopran

sorbet /soɾˈbet/ /soɾˈbət/ /surˈbɛt/ n masc
sorbet

sord /ˈsort/ adj masc
døv

sordesa /soɾˈðe.za/ /soɾˈðə.zə/ /surˈðɛ.zə/ n fem
døvhed

sordmut /ˌsordˈmut/ adj masc
døvstum

sorell /soˈɾeʎ/ /suˈɾeʎ/ n masc
hestemakrel
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Trachurus trachurus)

soroll /soˈɾoʎ/ /suˈɾoʎ/ n masc
støj larm
So no articulat i confús més o menys fort.
larm støj
So procedent d'una multitud enrabiada.

sorollosament /so.ɾoˌʎo.zaˈmen/ /so.ɾoˌʎo.zaˈment/ /so.ɾoˌʎo.zəˈment/ /su.ɾuˌʎo.zəˈmen/ adv
højlydt

sorollós /so.ɾoˈʎos/ /su.ɾuˈʎos/ adj masc
støjende

sorprendre /soɾˈpen.dɾe/ /soɾˈpən.dɾə/ /surˈpɛn.dɾə/ v
overraske

sorpresa /soɾˈpɾe.za/ /soɾˈpɾə.zə/ /surˈpɾɛ.zə/ n fem
overraskelse

sorra /ˈso.ra/ n fem
sand

sorrenc /soˈreŋk/ /suˈrɛŋ/ adj masc
sandet

sort n fem
held

sortejar /sor.teˈʒa/ /soɾ.teˈd͡ʒa/ /soɾ.teˈd͡ʒaɾ/ /soɾ.təˈd͡ʒa/ /sur.təˈʒa/ v
trække lod

sortida /soɾˈti.ða/ /soɾˈti.ðə/ /surˈti.ðə/ n fem
udgang
En un lloc tancat, zona que permet l'accés al seu exterior.

sortir de l'armari /soɾ.tiɾ v
komme ud af skabet

sospirar /sos.piˈɾa/ /sos.piˈɾaɾ/ /sus.piˈɾa/ v
sukke

sospita /sosˈpi.ta/ /sosˈpi.tə/ /susˈpi.tə/ n fem
mistanke

sospitar /sos.piˈta/ /sos.piˈtaɾ/ /sus.piˈta/ v
suspekt
Tenir una creença negativa no confirmada sobre algú, malfiar-se.

sospitós /sos.piˈtos/ /sus.piˈtos/ adj masc
mistænkelig

sostenible /sos.teˈni.bɫe/ /sos.teˈni.βɫe/ /sos.teˈnib.bɫe/ /sos.təˈnib.bɫə/ /sus.təˈni.βɫə/ /sus.təˈnib.bɫə/ adj
bæredygtig
(ecologia, economia) Que pot perdurar sense afectar el medi ambient o esgotar els recursos.

sostenidors /sos.te.niˈðos/ /sos.te.niˈðoɾs/ /sos.tə.niˈðos/ /sus.tə.niˈðos/ n masc
bh

sostre /ˈsos.tɾe/ /ˈsos.tɾə/ n masc
loft
Part interior d'una casa, habitació o construcció que la limita per dalt, oposada al sòl.

sota /ˈso.ta/ /ˈso.tə/ n fem
knægt

soterrani /so.teˈra.ni/ /so.təˈra.ni/ /su.təˈra.ni/ n masc
kælder

sotmetre /somˈme.tɾe/ /somˈmə.tɾə/ /soˈme.tɾe/ /sudˈmɛ.tɾə/ /sumˈmɛ.tɾə/ v
udsætte
Lliurar a la decisió d’altri.

sotsobrar /sot.soˈbɾa/ /sot.soˈbɾaɾ/ /sot.soˈβɾa/ /sut.suˈbɾa/ /sut.suˈβɾa/ v
kæntre

sou /ˈsow/ /ˈsɔw/ n masc
løn
(històric) Unitat monetària del sistema carolingi equivalent de dotze diners, després amb valors variables.
Remuneració que es percep regularment per un treball o servei.

sovint /soˈvint/ /soˈβin/ /suˈvin/ adv
ofte

soviètic /so.viˈɛ.tik/ /so.βiˈɛ.tik/ /su.viˈɛ.tik/ adj masc
sovjetisk
Relatiu o pertanyent a la Unió Soviètica.

soviètic /so.viˈɛ.tik/ /so.βiˈɛ.tik/ /su.viˈɛ.tik/ n masc
sovjetisk
(històric) Ciutadà de la Unió Soviètica

suahili /swaˈhi.li/ /swəˈhi.li/ n masc
Swahili

suar /suˈa/ /suˈaɾ/ v
svede

suau /suˈaw/ adj
sagte

subestimar /su.pes.tiˈma/ /su.pes.tiˈmaɾ/ /su.pəs.tiˈma/ /su.βes.tiˈma/ v
undervurdere

subhasta /suˈbas.ta/ /suˈβas.tə/ n fem
auktion

subjecte /subˈd͡ʒɛk.te/ /subˈʒek.tə/ /subˈʒɛk.tə/ n masc
subjekt

sublim /suˈβɫim/ adj
sublim

sublimar /su.bɫiˈmaɾ/ /su.βɫiˈma/ v
sublimere

submarí /sub.maˈɾi/ /sum.maˈɾi/ /sum.məˈɾi/ n masc
ubåd undervandsbåd
Vaixell construït per a navegar per sota la superfície de l'aigua. Gairebé sempre són de propòsit militar.

submissió /sub.mi.siˈo/ /sum.mi.siˈo/ n fem
overgivelse

suborn /suˈβorn/ n masc
bestikkelse

subornar /su.boɾˈna/ /su.boɾˈnaɾ/ /su.burˈna/ /su.βorˈna/ /su.βoɾˈna/ /su.βurˈna/ v
bestikke

subratllar /sub.raʎˈʎa/ /sub.raˈʎa/ /sub.raˈʎaɾ/ /sub.rəˈʎa/ v
understrege

substantiu /sups.tanˈtiw/ /sus.tanˈtiw/ n masc
navneord substantiv

substància /supsˈtan.si.a/ /supsˈtan.si.ə/ /susˈtan.si.a/ /susˈtan.si.ə/ n fem
substans stof

subterrani /sup.teˈra.ni/ adj masc
underjordisk

subtil /supˈtiɫ/ adj
subtil

subtítol /supˈti.toɫ/ /supˈti.tuɫ/ n masc
undertekst

subvenció /sub.ben.siˈo/ /sub.bən.siˈo/ /sub.ven.siˈo/ /sub.vən.siˈo/ n fem
tilskud

suc n masc
juice saft
Substància líquida obtinguda esprement fruita.

sucre /ˈsu.kɾe/ n masc
sukker

sud n masc
syd

sud-africà /su.tə.fɾiˈka/ adj masc
sydafrikaner
Relatiu o pertanyent a Sud-àfrica.

sud-africà /su.tə.fɾiˈka/ n masc
sydafrikaner
Persona que habita o és originària de Sud-àfrica.

sud-americà /su.tə.mə.ɾiˈka/ adj masc
sydamerikansk
Relatiu o pertanyent a l'Amèrica del Sud.

sud-americà /su.tə.mə.ɾiˈka/ n masc
sydamerikansk
Persona que habita o és originària de l'Amèrica del Sud.

sud-coreà /ˌsuk.ko.ɾeˈa/ /ˌsuk.ku.ɾeˈa/ /ˌsut.ko.ɾeˈa/ /ˌsut.ku.ɾeˈa/ adj masc
sydkoreaner

sud-est /ˌsuˈtest/ n masc
sydøst

sud-oest /ˌsu.toˈest/ /ˌsu.tuˈest/ n masc
sydvest

sud-sud-est /ˌsutˌsutˈest/ n masc
sydsydøst

sud-sud-oest /ˌsutˌsut.oˈest/ /ˌsutˌsut.uˈest/ n masc
sydsydvest

sudanès /su.ðəˈnəs/ /su.ðəˈnɛs/ adj masc
sudanesisk
Relatiu o pertanyent al Sudan.

sudanès /su.ðəˈnəs/ /su.ðəˈnɛs/ n masc
sudanesisk
Persona que habita o és originària del Sudan.

suec adj masc
svensk
Relatiu o pertanyent a Suècia.

suec n masc
svensker
Persona de Suècia.
svensk
(només singular) Llengua germànica escandinava oriental parlada a Suècia i Finlàndia.

suficient /su.fi.siˈen/ /su.fi.siˈent/ adj
selvglad

sufix /suˈfiks/ n masc
suffiks

sufragi /suˈfɾa.d͡ʒi/ /suˈfɾa.ʒi/ n masc
stemmeret

suggeriment /su.d͡ʒe.ɾiˈmen/ /su.d͡ʒe.ɾiˈment/ /su.d͡ʒə.ɾiˈmen/ /su.d͡ʒə.ɾiˈment/ n masc
forslag

sumar /suˈma/ /suˈmaɾ/ v
addere
Comptar plegades dues quantitats o més per establir-ne el total.

suor /suˈo/ /suˈoɾ/ n fem
sved

superficial /su.peɾ.fi.siˈaɫ/ /su.pər.fi.siˈaɫ/ adj
overfladisk
Relatiu a la superfície.

superflu /suˈpɛr.fɫu/ adj masc
overflødig

superfície /su.peɾˈfi.si.e/ /su.pərˈfi.si.ə/ n fem
overflade
extensió plana, cara.

superior /su.pe.ɾiˈoɾ/ /su.pə.ɾiˈo/ n neut
overordnet
Persona situada jeràrquicament per sobre i amb poder.

supermercat /su.peɾ.meɾˈkat/ /su.pər.mərˈkat/ n masc
supermarked
Autoservei de mida mitjana o gran destinat a la venda de queviures, productes de neteja i altres articles d'ús quotidià.

superstició n fem
overtro
Creença, no basada en fets científics ni en el raonament, segons la qual la conducta pot influir en els esdeveniments.

suplicar /su.pɫiˈka/ /su.pɫiˈkaɾ/ v
bede

suport n masc
støtte
Allò que sosté una altra cosa
Acció d'ajuda i manteniment d'una causa o objectiu
(rugbi) Acció d'un jugador de situar-se de manera anticipada en una posició favorable per a ajudar un company d'equip, amb l'objectiu de millorar la continuïtat del joc.

suport n neut
støtte
(handbol) Jugador encarregat d'ajudar un company d'equip situant-se en una posició favorable per a rebre la pilota, en una fase d'atac, o col·laborant en el marcatge d'un atacant o en la recuperació de la pilota, en una fase de defensa.

suposar /su.poˈza/ /su.poˈzaɾ/ /su.puˈza/ v
antage
Considerar com a cert o real a partir d’indicis.

supositori /su.po.ziˈtɔ.ɾi/ /su.pu.ziˈtɔ.ɾi/ n masc
stikpille

sura /ˈsu.ɾa/ /ˈsu.ɾə/ n fem
sura

suro /ˈsu.ɾo/ /ˈsu.ɾu/ n masc
kork

sushi /ˈsu.t͡ʃi/ /ˈsu.ʃi/ n masc
sushi

sutge /ˈsu.d͡ʒe/ n masc
sod

suís /suˈis/ adj masc
schweizisk
Relatiu o pertanyent a Suïssa o la seva llengua.

suís /suˈis/ n masc
schweizer
Habitant de Suïssa.

suïcida /su.iˈsi.ða/ /su.iˈsi.ðə/ n neut
selvmorder

suïcidar-se /su.i.si.ðərˈsə/ /su.i.siˈðar.sə/ /su.i.siˈðaɾ.se/ /su.i.siˈðaɾ.sə/ v
begå selvmord
Matar-se a un mateix.

suïcidi /su.iˈsi.ði/ n masc
selvmord

suïcidi col·lectiu /su.i.si.ði n masc
kollektivt selvmord

sàbat /ˈsa.bat/ /ˈsa.βət/ n masc
sabbat

sàdic /ˈsa.ðik/ adj masc
sadistisk

sànscrit /ˈsans.kɾit/ n masc
sanskrit
Llengua clàssica de l'Índia i litúrgica de l'hinduisme, el budisme i el jainisme.

sàtira /ˈsa.ti.ɾa/ /ˈsa.ti.ɾə/ n fem
satire

sàtrapa /ˈsa.tɾa.pa/ /ˈsa.tɾə.pə/ n masc
satrap

sègol /ˈse.ɣoɫ/ /ˈsɛ.ɣoɫ/ /ˈsɛ.ɣuɫ/ n masc
rug

sèmola /ˈsɛ.mo.ɫa/ /ˈsɛ.mo.ɫə/ /ˈsɛ.mu.ɫə/ n fem
semulje

sèrie /ˈse.ɾi.e/ /ˈse.ɾje/ /ˈsɛ.ɾi.ə/ /ˈsɛ.ɾjə/ n fem
række
Conjunt ordenat d'elements
serie række
Ficció televisiva o radiofònica per capítols.

sí adv
ja
Expressió d'afirmació com a resposta.

sí n masc
ja
Afirmació, consentiment.

sílex /ˈsi.ɫeks/ /ˈsi.ɫəks/ n masc
flint

síl·laba /ˈsi.ɫa.βa/ /ˈsi.ɫə.βə/ /ˈsiɫ.ɫa.ba/ /ˈsiɫ.ɫə.bə/ n fem
stavelse
Unió de diversos sons en un sol cop de veu, cadascuna de les divisions fonètiques d'una paraula segons les espiracions necessàries per pronunciar-la.

síl·laba lliure n fem
åben stavelse

síl·laba travada n fem
lukket stavelse

símbol /ˈsim.boɫ/ /ˈsim.buɫ/ n masc
symbol

símptoma /ˈsim.to.ma/ /ˈsim.to.mə/ /ˈsim.tu.mə/ n masc
symptom

síncope /ˈsiŋ.ko.pe/ /ˈsiŋ.ko.pə/ /ˈsiŋ.ku.pə/ n fem
synkope
(patologia) Pèrdua transitòria de la consciència.

síndria /ˈsin.dɾi.a/ n fem
vandmelon

síndrome /ˈsin.dɾo.me/ /ˈsin.dɾo.mə/ /ˈsin.dɾu.mə/ n fem
syndrom

síndrome de Down n fem
Downs syndrom

síntesi /ˈsin.te.zi/ /ˈsin.tə.zi/ n fem
syntese

sípia /ˈsi.pi.a/ /ˈsi.pi.ə/ n fem
blæksprutte
Mol·lusc cefalòpode de la família dels sèpids, de cos oval i amb glàndula de tinta (Sepia officinalis).
(col·loquial) Color sèpia.
(col·loquial, penedesenc, menorquí) Gargall.

sòl n masc
jord

sòlid /ˈsɔ.ɫit/ n masc
fast
Estat de la matèria que es caracteritza per resistir-se a la deformació.

tabac /taˈbak/ n masc
tobak

tabla n masc
tabla

tabloide /taˈbɫɔj.ðe/ /təˈβɫɔj.ðə/ n masc
formiddagsblad
Periòdic de dimensions reduïdes, més manejable que els de mida tradicional, sovint de caire sensacionalista.

taca /ˈta.ka/ /ˈta.kə/ n fem
plet
Brutícia que es troba sobre un objecte o persona.

taciturn /ta.siˈtuɾn/ /tə.siˈtuɾn/ adj masc
fåmælt

tafaner /ta.faˈne/ /ta.faˈneɾ/ /tə.fəˈne/ n masc
sladrehank

tahitià /ta.i.tiˈa/ /tə.i.tiˈa/ adj masc
tahitisk
Relatiu a Tahití, als seus habitants o a la seva llengua.

tahitià /ta.i.tiˈa/ /tə.i.tiˈa/ n masc
tahitisk
Individu natural de Tahití.
(només singular) Llengua del grup polinesi oriental de la família austronèsica parlada a Tahití i les illes de la Societat.

taigà /tajˈɣa/ /təjˈɣa/ n fem
nåleskov

tailandès /təj.ɫənˈdəs/ /təj.ɫənˈdɛs/ adj masc
thailandsk
Relatiu o pertanyent a Tailàndia o la seva llengua.

tailandès /təj.ɫənˈdəs/ /təj.ɫənˈdɛs/ n masc
thailandsk
Persona que habita o és originària de Tailàndia.
(masculí singular) Llengua de la família tai-kadai, parlada a Tailàndia.

taiwanès /təj.wəˈnəs/ /təj.wəˈnɛs/ adj masc
taiwansk
Relatiu o pertanyent a Taiwan.

taiwanès /təj.wəˈnəs/ /təj.wəˈnɛs/ n masc
taiwansk
Persona que habita o és originària de Taiwan.

tal /ˈtaɫ/ adj
sådan
Introducció d'una cosa que es vol comparar.

talent /taˈɫen/ /taˈɫent/ /təˈɫen/ /təˈɫent/ n masc
talent
Especial aptitud intel·lectual, natural o adquirida, per a dur a terme tasques que, en general, requereixen una elevada participació de continguts de tota mena.

talentós /ta.ɫenˈtos/ /tə.ɫənˈtos/ adj masc
begavet

tall /ˈtaj/ /ˈtaʎ/ n masc
hug
Incisió feta pel contacte amb un objecte esmolat.

tallar /taˈʎa/ /taˈʎaɾ/ /təˈja/ /təˈʎa/ v
skære
Trencar o separar un objecte amb ajuda d'un instrument de tall.

taller /taˈʎe/ /taˈʎeɾ/ /təˈʎe/ n masc
værksted

talp n masc
muldvarp

tal·li /ˈta.ɫi/ /ˈtaɫ.ɫi/ n masc
thallium

taló /taˈɫo/ n masc
hæl
Part del peu oposada a la banda dels dits.
Part d'una sabata sobre la qual descansa el taló del peu.
(golf) Part posterior del cap d'un bastó.
(hoquei sobre gel) Part angular intermèdia d'un estic.

talús /taˈɫus/ /təˈɫus/ n masc
ur
Inclinació en la base d'un mur de càrrega.

tambor /tamˈbo/ /tamˈboɾ/ /təmˈbo/ n masc
tromme
Cilindre, sovint buit i giratori, que recorda la forma de l'instrument membranòfon de percussió.

tamboret /tam.boˈɾet/ /təm.boˈɾət/ /təm.buˈɾɛt/ n masc
taburet
Seient per a una persona sense respatller.

tamborinejar /tam.bo.ɾi.neˈd͡ʒa/ /tam.bo.ɾi.neˈd͡ʒaɾ/ /tam.bo.ɾi.neˈʒa/ /təm.bo.ɾi.nəˈd͡ʒa/ /təm.bu.ɾi.nəˈʒa/ v
tromme

també /tamˈbe/ /təmˈbe/ adv
også
Adverbi d'afirmació que serveix per unir dos conceptes en forma de suma o addició.

tampoc /tamˈpɔk/ /təmˈpɔk/ adv
heller

tan adv
så

tanc /ˈtaŋ/ /ˈtaŋk/ /ˈtaŋk/ n masc
kampvogn
Dipòsit destinat a contenir líquids, gasos o sòlids de mida molt petita (gra, sorra, ...).
Vehicle de combat blindat mogut sobre erugues que disposa d'una o més torretes giratòries les quals tenen instal·lats un o més armaments pesants (canó d'artilleria, canó llançaflames, metralladora pesant, llançacoets o llançamíssils).

tanca /ˈtaŋ.ka/ n fem
hegn
Barrera col·locada en un terreny per impedir o dificultar el pas.

tancar /taŋˈka/ /taŋˈkaɾ/ v
lukke
Posar algun impediment per a privar l'entrada o sortida d'algun lloc.

tancat /taŋˈkat/ /təŋˈkat/ adj
lukket

tangent /taɲˈd͡ʒen/ /taɲˈd͡ʒent/ /təɲˈʒen/ /təɲˈʒent/ n fem
tangens
(matemàtiques) Recta tangent.
(matemàtiques) Raó entre el sinus i el cosinus d'un valor donat, que coincideix i pot ser definida en la circumferència goniomètrica com la longitud del segment amb origen en la intersecció de la circumferència amb l'eix horitzontal, direcció tangent a l'arc en l'origen del segment i final en la prolongació del radi.

tango /ˈtaŋ.go/ /ˈtaŋ.gu/ n masc
tango

tant de bo Interjection
gid

tap /ˈtap/ n masc
prop
Peça que impedeix la sortida del contingut d'un envàs.

tapa /ˈta.pa/ /ˈta.pə/ n fem
låg
Peça d'un recipient o envàs que serveix per tancar o segellar i evitar que el contingut del recipient es vessi o s'espargeixi.

tapís /taˈpis/ /təˈpis/ n masc
gobelin

taquicàrdia /ta.kiˈkaɾ.ði.a/ /tə.kiˈkar.di.ə/ n fem
takykardi

tard /ˈtart/ adv
sen

tarda /ˈtal.da/ /ˈtaɾ.ða/ /ˈtaɾ.ðe/ /ˈtaɾ.ðə/ n fem
eftermiddag

tardor /tarˈðo/ /taɾˈðoɾ/ n fem
efterår høst

targeta /taɾˈd͡ʒe.ta/ /tərˈʒɛ.tə/ /təɾˈʒə.tə/ n fem
kort
Petita carta amb les dades personals.

targeta de crèdit n fem
kreditkort

tarongina /ta.ɾoɲˈd͡ʒi.na/ /tə.ɾoɲˈʒi.nə/ /tə.ɾuɲˈʒi.nə/ n fem
citron-melisse
Espècie de planta herbàcia de la família de les lamiàcies (Melissa officinalis L.)

taronja /taˈɾɔɲ.d͡ʒa/ /taˈɾɔɲ.d͡ʒɔ/ /təˈɾoɲ.ʒə/ /təˈɾɔɲ.ʒə/ n fem
appelsin orange
Fruit del taronger.

taronja /taˈɾɔɲ.d͡ʒa/ /taˈɾɔɲ.d͡ʒɔ/ /təˈɾoɲ.ʒə/ /təˈɾɔɲ.ʒə/ n masc
orange appelsin
Color de l'espectre entre el vermell i el groc.

taronjada /ta.ɾoɲˈd͡ʒa.ða/ /tə.ɾoɲˈʒa.ðə/ /tə.ɾuɲˈʒa.ðə/ n fem
appelsinvand

tasca /ˈtas.ka/ /ˈtas.kə/ n fem
opgave

tassa /ˈta.sa/ n fem
kop

tastar /tasˈta/ /tasˈtaɾ/ /təsˈta/ v
smage

tatuar /ta.tuˈa/ /ta.tuˈaɾ/ /tə.tuˈa/ /tə.tuˈa/ v
tatovere
Pintar o dibuixar a la pell, amb procediments indelebles, lletres, figures o senyals.

tatuatge /ta.tuˈa.d͡ʒe/ /tə.tuˈa.d͡ʒə/ n masc
tatovering

tau /ˈtaw/ n fem
tau
Dinovena lletra de l'alfabet grec: τ ‎(t) Τ ‎(T).

taula /ˈtaw.ɫa/ n fem
bord
Moble amb una superfície i potes per recolzar o deixar coses.
(tennis de taula) Taula rectangular sostinguda generalment sobre vuit potes a 76 cm d'altura, de color fosc mat, amb una superfície plana dividida per una xarxa en dos camps.
tabel
(informàtica) Cadascuna de les estructures i les dades que conté una base de dades relacional que està formada per grups d'informació de files o registres, els quals es divideixen alhora en elements més petits de camps o columnes.

taula de billar n fem
billard

taulell /tawˈɫeʎ/ /təwˈɫeʎ/ n masc
disk skranke

taure /ˈtaw.ɾe/ /ˈtaw.ɾə/ n neut
tyr

tauró /tawˈɾo/ n masc
haj

tauró blanc /tawˈɾo /təwˈɾo /təwˈɾo n masc
hvid haj

taxi /ˈtak.si/ n masc
hyrevogn taxa
Servei públic de transport de passatges en automòbil.

taxonomia /tak.so.noˈmi.a/ /tək.so.noˈmi.ə/ /tək.su.nuˈmi.ə/ n fem
taksonomi
Ciència que tracta de la classificació dels animals i de les plantes.

taüt /taˈut/ n
kiste
Caixa emprada per enterrar un cadàver.

te /te/ /tə/ /ˈte/ /ˈtə/ /ˈtɛ/ n masc
te the
(aliments) Infusió amb aquestes fulles.

teatral /te.aˈtɾaɫ/ /te.əˈtɾaɫ/ adj
scenisk

teatre /teˈa.tɾe/ n masc
teater

tebi /ˈte.βi/ /ˈtɛ.βi/ adj masc
lunken

tecla /ˈte.kɫa/ /ˈte.kɫə/ n fem
tast

teclat /teˈkɫat/ n masc
tastatur klaviatur

tecneci /teŋˈnɛ.si/ /təŋˈnɛ.si/ n masc
technetium

tecnologia /teŋ.no.ɫoˈʒi.a/ /teɡ.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /təŋ.no.ɫoˈʒi.ə/ /təŋ.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
teknologi

teix /ˈtejʃ/ /ˈteʃ/ n masc
taks

teixidor /te.ʃiˈðoɾ/ /tej.ʃiˈðo/ /tej.ʃiˈðoɾ/ /tə.ʃiˈðo/ adj masc
vævende

teixidor /te.ʃiˈðoɾ/ /tej.ʃiˈðo/ /tej.ʃiˈðoɾ/ /tə.ʃiˈðo/ n masc
væver
pungmejse

teixir /tejˈʃi/ /tejˈʃiɾ/ /teˈʃi/ /təˈʃi/ v
væve

teixó /tejˈʃo/ /teˈʃo/ /təˈʃo/ n masc
grævling

tela /ˈtə.ɫə/ /ˈtɛ.ɫa/ /ˈtɛ.ɫə/ /ˈtɛ.ɫɛ/ /ˈtɛ.ɾa/ n fem
stof
Material tèxtil per fer roba.

telefonia /te.ɫe.foˈni.a/ /tə.ɫə.fuˈni.ə/ n fem
telefoni

telefèric /te.ɫeˈfɛ.ɾik/ /tə.ɫəˈfɛ.ɾik/ n masc
svævebane

teler /teˈɫe/ /teˈɫeɾ/ /təˈɫe/ n masc
væv
Estri per fer teixits.

telescopi /te.ɫesˈkɔ.pi/ /tə.ɫəsˈkɔ.pi/ n masc
teleskop kikkert

televisió /te.le.vi.ziˈo/ /te.ɫe.vi.ziˈo/ /te.ɫe.βi.ziˈo/ /tə.ɫə.vi.ziˈo/ n fem
fjernsyn

televisor /te.ɫe.viˈzoɾ/ /te.ɫe.βiˈzo/ /te.ɫe.βiˈzoɾ/ /tə.ɫə.viˈzo/ /tə.ɫə.βiˈzo/ n masc
fjernsyn

tel·luri /teɫˈɫu.ɾi/ /təɫˈɫu.ɾi/ /təˈɫu.ɾi/ n masc
telur

telèfon /teˈɫɛ.fon/ /təˈɫɛ.fon/ /təˈɫɛ.fun/ n masc
telefon
Aparell que permet la comunicació oral a distància, fent tant de transmissor com de receptor, amb un dispositiu per a seleccionar el destinatari.

temperament n masc
temperament

temperatura /tem.pe.ɾaˈtu.ɾa/ n fem
temperatur

tempesta /temˈpes.ta/ n fem
storm

templa /ˈtem.pɫa/ /ˈtem.pɫə/ n fem
tinding

temple /ˈtem.pɫe/ /ˈtem.pɫə/ n masc
tempel

temporada /tem.poˈɾa.ða/ /təm.poˈɾa.ðə/ /təm.puˈɾa.ðə/ n fem
sæson
Període de temps durant el qual es practica una activitat.

temporalment /tem.poˌɾaɫˈmen/ /tem.poˌɾaɫˈment/ /təm.poˌɾaɫˈment/ /təm.puˌɾaɫˈmen/ adv
midlertidigt

temps Interjection
tid
(tennis de taula) Expressió amb què l'àrbitre indica la superació del límit de deu minuts per a un mateix joc o del límit d'una interrupció autoritzada.

temps n masc
tid tempus
Magnitud física que serveix per a avaluar l'evolució dels fets o bé per a organitzar o pronosticar allò que s'espera o es vol que passi.
tid
Oratge, temps atmosfèric.

temptació /tem.ta.siˈo/ /təm.tə.siˈo/ n fem
fristelse

temptar /temˈta/ /temˈtaɾ/ /təmˈta/ v
friste
Provar a algú, posar a prova la seva constància i fortalesa.
Instigar, induir, excitar el desig per fer alguna cosa.

temàtic /teˈma.tik/ /təˈma.tik/ adj masc
tematisk

tenca /ˈteŋ.ka/ /ˈtɛŋ.kə/ n fem
suder

tenda /ˈten.da/ /ˈten.də/ n fem
telt
Habitacle portàtil fàcilment desmuntable.

tendal /tenˈdaɫ/ /tənˈdaɫ/ n masc
markise
Tela que serveix per a fer ombra i d'aixopluc, es manté estesa a una certa distància del terra i es pot usar en tendes, vaixells...

tendre /ˈtɛn.dɾe/ /ˈtɛn.dɾə/ /ˈtɛn.dɾə/ /ˈtɛn.dɾɛ/ adj masc
mør
Tou, suau.
øm
Ple d'afecte i tendresa.

tendència /tenˈdɛn.si.a/ n fem
tendens
Inclinació que succeeixi quelcom o que algú es comporti d'una certa manera.

tendó /tenˈdo/ /tənˈdo/ n masc
sene

tenir /teˈni/ /teˈniɾ/ /təˈni/ v
have
Expressar pertinença o possessió.

tennes /ˈtɛn.nəs/ n masc
tennessin

tennis /ˈtɛn.nis/ n masc
tennis

tentacle /tenˈta.kɫe/ /tənˈta.kɫə/ n masc
fangarm

tenyir /teˈɲi/ /teˈɲiɾ/ /təˈɲi/ v
farve
Donar a la roba, o a una altra cosa, un color distint del que tenia.

teodolit /te.o.ðoˈɫit/ /tə.o.ðoˈɫit/ /tə.u.ðuˈɫit/ n masc
teodolit

teologia /te.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /te.o.ɫoˈʒi.a/ /tə.o.ɫoˈʒi.ə/ /tə.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
teologi

teorema /te.oˈɾe.ma/ /tə.oˈɾɛ.mə/ /tə.uˈɾɛ.mə/ n masc
læresætning

teoria /te.oˈɾi.a/ /tə.oˈɾi.ə/ /tə.uˈɾi.ə/ n fem
teori
Coneixement especulatiu, principis generals d'una matèria, d'un art, etc., amb independència de les aplicacions.
Construcció intel·lectual que dóna compte, de manera sintetitzada i referida a principis, de fenòmens, realitats o problemes.

teoria del caos n fem
kaosteori

terapeuta /te.ɾaˈpɛw.ta/ /te.ɾaˈpɛw.tɛ/ /tə.ɾəˈpɛw.tə/ n neut
terapeut

terbi n masc
terbium

tercer /terˈse/ /teɾˈseɾ/ number
tredje

tercera persona n fem
tredje person

terme /ˈteɾ.me/ n masc
klausul
Fi, termini.
term
Denominació d’un concepte en un àmbit d’especialitat.

terminologia /teɾ.mi.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /tər.mi.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
terminologi

termodinàmica /teɾ.mo.ðiˈna.mi.ka/ /tər.mu.ðiˈna.mi.kə/ /təɾ.mo.ðiˈna.mi.kə/ n fem
termodynamik

termosfera /ˌtɛr.musˈfe.ɾə/ /ˌtɛɾ.mosˈfe.ɾa/ /ˌtɛɾ.mosˈfe.ɾə/ n fem
termosfære

termòmetre /teɾˈmɔ.me.tɾe/ n masc
termometer

termòstat /teɾˈmɔs.tat/ /tərˈmɔs.tət/ n masc
termostat
Dispositiu que emet un senyal o tanca un circuit quan detecta que la temperatura ha sobrepassat o ha baixat per sota d'un valor preestablert. Sovint s'utilitza per a regular la temperatura d'un lloc.

terra /ˈtɛ.ra/ /ˈtɛ.rɛ/ n fem
jord jorden
Sòlid esmicolat.
land
Qualsevol àrea o tipologia de terreny.
jorden land
Superfície del planeta no coberta per aigua.
jorden
Nació, en especial la pròpia.

terrassa /teˈra.sa/ /təˈra.sə/ n fem
terrasse

terrat /teˈrat/ /təˈrat/ n masc
terrasse

terratrèmol /ˌtɛ.raˈtɾe.moɫ/ /ˌtɛ.rəˈtɾə.moɫ/ /ˌtɛ.rəˈtɾɛ.muɫ/ n masc
jordskælv

terreny /teˈreɲ/ /təˈrəɲ/ /təˈrɛɲ/ n masc
terræn

terrestre /teˈres.tɾe/ /təˈres.tɾə/ /təˈrɛs.tɾə/ adj
jordisk

terrible /teˈri.bɫe/ /teˈri.βɫe/ /teˈrib.bɫe/ /təˈri.βɫə/ /təˈrib.bɫə/ adj
frygtelig

terrissaire /te.riˈsaj.ɾe/ n neut
pottemager

territori /te.riˈtɔ.ɾi/ /tə.riˈtɔ.ɾi/ n masc
territorium

territorial /te.ri.to.ɾiˈaɫ/ /tə.ri.to.ɾiˈaɫ/ /tə.ri.tu.ɾiˈaɫ/ adj
territorial

terror /teˈroɾ/ /təˈro/ /təˈror/ n
terror

terrorisme /te.roˈɾiz.me/ /tə.roˈɾiz.mə/ /tə.ruˈɾiz.mə/ n masc
terrorisme

terrorista /te.roˈɾis.ta/ /te.roˈɾis.te/ /tə.roˈɾis.tə/ /tə.ruˈɾis.tə/ adj
terrorist

teràpia /teˈɾa.pi.a/ /təˈɾa.pi.ə/ n fem
terapi

tesar /teˈza/ /teˈzaɾ/ /təˈza/ v
gøre stiv
Posar tesa una cosa.

tesi /ˈtɛ.zi/ n fem
tesis

test /ˈtest/ /ˈtɛst/ n masc
test
Prova, assaig, experiment.
(psicologia, ensenyament) Examen, avaluació d'aptitud.

testament /tes.taˈmen/ /tes.taˈment/ /təs.təˈmen/ /təs.təˈment/ n masc
testamente

testicle /tesˈti.kɫe/ /təsˈti.kɫə/ n masc
testikel

testimoni /tes.tiˈmɔ.ni/ /təs.tiˈmɔ.ni/ n neut
vidne

testimoniar /tes.ti.mo.niˈa/ /tes.ti.mo.niˈaɾ/ /təs.ti.mo.niˈa/ /təs.ti.mu.niˈa/ v
vidne
Manifestar alguna cosa amb proves.

testosterona /tes.tos.teˈɾo.na/ /təs.tos.təˈɾɔ.nə/ /təs.tus.təˈɾɔ.nə/ n fem
testosteron

tetina /teˈti.na/ /təˈti.nə/ n fem
sut

teula /ˈtew.ɫa/ /ˈtəw.ɫə/ /ˈtɛw.ɫə/ n fem
tagsten
Peça corbada emprada per a cobrir un sostre per la part exterior i protegir-lo de l'acumulació d'aigua de pluja o neu.

teulada /tewˈɫa.ða/ /təwˈɫa.ðə/ n fem
tag

text /ˈtekst/ /ˈtɛkst/ n masc
tekst

textura /teksˈtu.ɾa/ /təksˈtu.ɾə/ n fem
tekstur
Estructura dels fils d'un teixit.

teòric /teˈɔ.ɾik/ adj masc
teoretisk
Relatiu o pertanyent a la teoria.

teúrgia /teˈuɾ.d͡ʒi.a/ /təˈur.ʒi.ə/ n fem
teurgi

theta /ˈte.ta/ /ˈtɛ.tə/ /ˈθe.ta/ n fem
theta

tia /ˈti.a/ n fem
moster faster

tibetà /ti.βəˈta/ adj masc
tibetansk
Relatiu al Tibet, als seus habitants o la seva llengua.

tibetà /ti.βəˈta/ n masc
tibetaner tibetansk
Individu de raça mongòlica natural del Tibet.
tibetansk
(només singular) Llengua del Tibet, de la branca tibetobirmana, de la família sinotibetana.

tifus /ˈti.fus/ n masc
tyfus

tigre /ˈti.ɣɾə/ n masc
tiger

tija /ˈti.d͡ʒa/ /ˈti.ʒa/ /ˈti.ʒə/ n fem
stængel

timbala /timˈba.la/ /timˈba.ɫə/ n fem
pauke

timbre /ˈtim.bɾe/ /ˈtim.bɾə/ n masc
klang
(heràldica) Insígnia de noblesa sobre l’escut d'armes.
Qualitat del so que depèn de les notes harmòniques.

timidesa /ti.miˈðe.za/ /ti.miˈðə.zə/ /ti.miˈðɛ.zə/ n fem
genert

timoner /ti.moˈne/ /ti.moˈneɾ/ /ti.muˈne/ n masc
styrmand
Qui governa el timó d'una nau.

timpà /timˈpa/ n masc
trommehinde
Membrana de l'orella present en els animals de l'ordre dels cordats.
tympanon
(arquitectura clàssica) frontó

timó /tiˈmo/ n masc
ror

tinent /tiˈnen/ /tiˈnent/ n masc
løjtnant
Grau genèric als cossos militars o paramilitars, generalment situat entre l'alferes i el capità.

tinta /ˈtin.ta/ /ˈtin.tə/ n fem
blæk

tinter /tinˈte/ /tinˈteɾ/ n masc
blækhus

tipus n masc
natur
Model que exemplifica un conjunt de característiques comunes a diverses coses o persones.

tirania /ti.ɾaˈni.a/ n fem
tyranni

tirar /tiˈɾa/ /tiˈɾaɾ/ v
trække
Fer força cap a si per portar algun pes.
Disparar un arma de foc o un artifici de pólvora.
(petanca, botxes) Llançar una bola contra la bola contrària més pròxima al bolig amb l'objectiu d'allunyar-la'n.

tiroide /tiˈɾɔj.ðe/ /tiˈɾɔj.ðə/ n masc
skjoldbruskkirtel

tirolès /ti.ɾoˈɫes/ /ti.ɾoˈɫəs/ /ti.ɾuˈɫɛs/ adj masc
tyrolsk
Relatiu o pertanyent al Tirol.

tirolès /ti.ɾoˈɫes/ /ti.ɾoˈɫəs/ /ti.ɾuˈɫɛs/ n masc
tyrolsk
Persona que habita o és originària del Tirol.

tisores /tiˈzo.ɾes/ n fem
saks
Eina metàl·lica per a tallar formada per dues peces iguals (o gairebé) creuades i agafades entre elles per un petit eix també metàl·lic. Cada peça, anomenada tisora, té, a un costat del creuament, una part tallant disposada de manera que les parts tallants de les dues peces es toquen; i, a l'altra, una anella per a agafar l'eina amb un o més dits.

titani n masc
titan

titella /tiˈte.ʎa/ /tiˈte.ʎə/ n masc
marionet

titlla /ˈtiɫ.ɫa/ /ˈtiɫ.ɫə/ /ˈtiʎ.ʎa/ /ˈtiʎ.ʎə/ n fem
tilde

titubejar /ti.tu.beˈd͡ʒaɾ/ /ti.tu.bəˈd͡ʒa/ /ti.tu.bəˈʒa/ /ti.tu.βeˈd͡ʒa/ /ti.tu.βeˈʒa/ /ti.tu.βəˈʒa/ v
hakke
Dubtar, no saber resoldre.

to /ˈtɔ/ n masc
tone

tobogan /to.boˈɣan/ /tu.buˈɣan/ /tu.βuˈɣan/ n masc
glidebane

toc de queda n masc
udgangsforbud

tocar /toˈka/ /toˈkaɾ/ /tuˈka/ v
røre berøre
Posar els dits o una altra part exterior del cos fregant un altre cos.
berøre
(voleibol) Entrar en contacte, un jugador, amb la pilota amb qualsevol part del cos de la cintura cap amunt.

tocar i parar n masc
fangeleg

toga /ˈto.ɣa/ /ˈtɔ.ɣə/ n fem
toga

togolès /to.ɣoˈɫes/ /to.ɣoˈɫəs/ /tu.ɣuˈɫɛs/ adj masc
togoleser
Relatiu o pertanyent a Togo.

togolès /to.ɣoˈɫes/ /to.ɣoˈɫəs/ /tu.ɣuˈɫɛs/ n masc
togoleser
Persona que habita o és originària de Togo.

tolerar /to.ɫeˈɾa/ /to.ɫeˈɾaɾ/ /to.ɫəˈɾa/ /tu.ɫəˈɾa/ v
tåle
Acceptar alguna cosa encara que no s'hi estigui d'acord.

tolerància /to.ɫeˈɾan.si.a/ /to.ɫəˈɾan.si.ə/ /tu.ɫəˈɾan.si.ə/ n fem
tolerance

tomba /ˈtom.ba/ /ˈtom.bə/ n fem
grav

tombarella /tom.baˈɾe.ʎa/ /tom.bəˈɾe.ʎə/ /tum.bəˈɾe.ʎə/ n fem
saltomortale

tomàquet /toˈma.kət/ /tuˈma.kət/ n masc
tomat

tona /ˈto.na/ /ˈto.nə/ n fem
ton
Unitat de mesura d'una massa equivalent a mil quilos, de símbol t.

tonyina /toˈɲi.na/ /toˈɲi.nə/ /tuˈɲi.nə/ n fem
tun tunfisk

topologia /to.po.ɫoˈd͡ʒi.a/ /to.po.ɫoˈʒi.a/ /to.po.ɫoˈʒi.ə/ /tu.pu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
topologi

toponímia /to.poˈni.mi.a/ /to.poˈni.mi.ə/ /tu.puˈni.mi.ə/ n fem
toponymi

tor /ˈtor/ n masc
torus

torba /ˈtoɾ.βa/ /ˈtɔr.bə/ n fem
tørv

torcebraç /ˌtɔr.səˈβɾas/ /ˌtɔɾ.seˈbɾas/ n masc
armlægning

tori n masc
thorium

torn /ˈtorn/ n masc
drejebænk
Mecanisme que consisteix en un cilindre i una resistència, emprat per fusters o altres artesans per girar una peça mentre li donen forma amb una llima.

tornada /toɾˈna.ða/ /toɾˈna.ðə/ /turˈna.ðə/ n fem
tilbagevænding
Camí de retorn al punt de partida.
omkvæd refræn
Tros de cançó que es repeteix periòdicament i que sovint conté el tema central o la melodia més reeixida.

tornado /toɾˈna.ðo/ /turˈna.ðu/ n masc
tornado

tornar /torˈna/ /toɾˈna/ /toɾˈnaɾ/ /turˈna/ v
gå tilbage
Anar al lloc del qual s'ha partit prèviament, refer un camí.

tornavís /ˌtor.naˈβis/ /ˌtor.nəˈβis/ /ˌtoɾ.naˈvis/ /ˌtoɾ.naˈβis/ /ˌtoɾ.nəˈvis/ n masc
skruetrækker
Eina destinada a caragolar i descaragolar visos. Normalment està composta per un mànec del qual sobresurt una barreta metàl·lica que acaba en punta, la forma de la qual determinarà el tipus de visos sobre els quals està destinat a actuar.

torpede /toɾˈpe.ðe/ /toɾˈpɛ.ðə/ /turˈpɛ.ðə/ n masc
torpedo
Projectil aquàtic autopropulsat i sovint autodirigit.

torpedinar /tor.pe.ðiˈna/ /toɾ.pe.ðiˈna/ /toɾ.pe.ðiˈnaɾ/ /toɾ.pə.ðiˈna/ /tur.pə.ðiˈna/ v
torpedere

torrada /toˈra.ða/ /toˈra.ðə/ /tuˈra.ðə/ n fem
ristet brød
Llesca de pa torrat.

torre /ˈto.re/ n fem
tårn
Edificació militar amb una alçada superior a l'amplada per a la defensa o l'observació, que quan forma part d'una construcció més gran sobresurt dels elements que té al voltant.
(escacs) Peça dels escacs que es mou una o més cases per files o columnes del tauler.
Construcció mòbil de certa alçària utilitzada antigament per assaltar els castells i altres fortificacions.

tort /ˈtɔrt/ adj masc
skæv
Desviat o torçat.

tortera /toɾˈte.ɾa/ /toɾˈte.ɾə/ /turˈte.ɾə/ n fem
tenvægt

tortuga /toɾˈtu.ɣə/ /turˈtu.ɣə/ n fem
skildpadde
Rèptil que forma un ordre propi (testudines), caracteritzat per l'enorme closca que li cobreix quasi tot el cos (tant per dalt com per sota). Té quatre potes curtes, una cua i una boca en forma de bec.

tortura /toɾˈtu.ɾa/ /toɾˈtu.ɾə/ /turˈtu.ɾə/ n fem
tortur

torturar /tor.tuˈɾa/ /toɾ.tuˈɾa/ /toɾ.tuˈɾaɾ/ /tur.tuˈɾa/ v
tortere torturere
Infligir dolor excessiu a un presoner, usualment per obtenir una informació.

torxa /ˈtɔr.t͡ʃa/ /ˈtɔr.ʃə/ /ˈtɔɾ.t͡ʃa/ /ˈtɔɾ.t͡ʃɔ/ n fem
fakkel

tos /tos/ /tus/ /ˈtos/ /ˈtɔs/ n fem
hoste
Alliberament violent de l'aire dels pulmons produït per una contracció espasmòdica sobtada i acompanyat d'un so característic.

tos ferina /ˌtos.feˈɾi.na/ n fem
kighoste

tossar /toˈsa/ /toˈsaɾ/ /tuˈsa/ v
stange

tossir /toˈsi/ /toˈsiɾ/ /tuˈsi/ v
hoste

tossut /toˈsut/ /tuˈsut/ adj masc
stædig
Persona que s'entesta a tenir la raó o a fer una cosa d'una determinada manera malgrat els avisos d'altri.

tot /ˈtɔt/ adv
alt
enterament

tothom /toˈtɔm/ pronoun
alle

tou /ˈtow/ /ˈtɔw/ adj masc
sagte
De consistència fluixa, que en tocar-lo s'enfonsa el dit lleument.

tovalles /toˈva.ʎes/ /toˈva.ʎəs/ /toˈβa.ʎes/ /tuˈva.jəs/ /tuˈβa.ʎəs/ n fem
dug

tovallola /to.vaˈʎɔ.ɫa/ /to.vəˈʎɔ.ɫə/ /to.βaˈʎɔ.ɫa/ /to.βaˈʎɔ.ɫɔ/ /tu.vəˈjɔ.ɫə/ n fem
håndklæde papir

tovalló /to.vaˈʎo/ /to.vəˈʎo/ /to.βaˈʎo/ /tu.vəˈjo/ /tu.βəˈʎo/ n masc
serviet

toxina /tokˈsi.na/ /tokˈsi.nə/ /tukˈsi.nə/ n fem
giftstof toksin

trabuc /tɾaˈbuk/ /tɾəˈβuk/ n masc
espingol
Escopeta curta amb el canó molt ample i de boca de campana.

tractament /tɾak.taˈmen/ /tɾak.taˈment/ /tɾək.təˈmen/ /tɾək.təˈment/ n masc
behandling

tractar /tɾakˈta/ /tɾakˈtaɾ/ /tɾəkˈta/ v
behandle
Conversar, tenir amistat i tracte amb algú.
Procedir envers algú d'una manera o altra.
Aplicar un tractament pel guariment d'un malalt, d'una malaltia, o en una operació química.

tractor /tɾakˈto/ /tɾakˈtoɾ/ n masc
traktor

tradicional /tɾa.ði.si.oˈnaɫ/ /tɾə.ði.si.oˈnaɫ/ /tɾə.ði.si.uˈnaɫ/ adj
traditionel

tradicionalment /tɾa.ði.si.oˌnaɫˈmen/ /tɾa.ði.si.oˌnaɫˈment/ /tɾə.ði.si.oˌnaɫˈment/ /tɾə.ði.si.uˌnaɫˈmen/ adv
traditionelt

tradició /tɾa.ði.siˈo/ n fem
tradition overlevering
Tot allò que té origen en les generacions passades i que, mantenint un fort contingut social, es transmet a les següents generacions. Fa referència a l'herència que rebem dels avantpassats. Per tant, és l'objecte de culte del tradicionalisme.

traducció /tɾa.ðuk.siˈo/ n fem
oversættelse
Acte i efecte de traduir.
(genètica) Procés biològic en què se sintetitza una cadena de proteïnes a partir d'una seqüència d'ARN missatger.

traductor /tɾa.ðukˈto/ /tɾa.ðukˈtoɾ/ n masc
oversætter

traduir /tɾa.ðuˈi/ /tɾa.ðuˈiɾ/ /tɾə.ðuˈi/ v
oversætte

traduïble /tɾa.ðuˈi.bɫe/ /tɾa.ðuˈi.βɫe/ /tɾa.ðuˈi.βɾa/ /tɾa.ðuˈib.bɫe/ /tɾə.ðuˈi.βɫə/ /tɾə.ðuˈib.bɫə/ adj
oversættelig

traficant /tɾa.fiˈkan/ /tɾa.fiˈkant/ /tɾə.fiˈkan/ /tɾə.fiˈkant/ n neut
dealer

tragicòmic /tɾa.d͡ʒiˈkɔ.mik/ /tɾa.ʒiˈkɔ.mik/ /tɾə.ʒiˈkɔ.mik/ adj masc
tragikomisk

tragèdia /tɾaˈd͡ʒɛ.ði.a/ /tɾaˈʒɛ.ði.a/ /tɾəˈʒɛ.ði.ə/ n fem
tragedie

trair /tɾaˈi/ /tɾaˈiɾ/ v
forråde
Cometre traïció.

trajectòria /tɾa.d͡ʒekˈtɔ.ɾi.a/ /tɾa.ʒekˈtɔ.ɾi.a/ /tɾə.ʒəkˈtɔ.ɾi.ə/ n fem
bane

trametre /tɾaˈme.tɾe/ /tɾəˈmə.tɾə/ /tɾəˈmɛ.tɾə/ v
sende

trampa /ˈtɾam.pa/ /ˈtɾam.pə/ n fem
fælde
Enginy destinat a caçar animals.

tramvia /tɾamˈbi.a/ /tɾaɱˈvi.a/ /tɾəmˈbi.ə/ /tɾəɱˈvi.ə/ n masc
sporvogn

transcripció /tɾans.kɾip.siˈo/ /tɾəns.kɾip.siˈo/ n fem
transskription

transcriure /tɾansˈkɾiw.ɾe/ /tɾənsˈkɾiw.ɾə/ v
transskribere

transformar /tɾans.forˈma/ /tɾans.foɾˈma/ /tɾans.foɾˈmaɾ/ /tɾəns.foɾˈma/ /tɾəns.furˈma/ v
omdanne
Convertir una cosa en una altra de distinta forma.

transfòbia /tɾansˈfɔ.bi.a/ /tɾənsˈfɔ.βi.ə/ n fem
transfobi

transgènere /tɾanzˈd͡ʒɛ.ne.ɾe/ /tɾənzˈʒɛ.nə.ɾə/ adj
transperson

transició /tɾan.zi.siˈo/ /tɾən.zi.siˈo/ n fem
overgang

transitiu /tɾan.ziˈtiw/ /tɾən.ziˈtiw/ adj masc
transitiv
Que passa d'un a un altre.
(gramàtica) Característica sintàctica d'un verb que requereix un complement directe, amb preposició o sense.

transliteració /tɾanz.ɫi.te.ɾa.siˈo/ /tɾənz.ɫi.tə.ɾə.siˈo/ n fem
translitteration

transmetre /tɾanzˈme.tɾe/ /tɾənzˈmə.tɾə/ /tɾənzˈmɛ.tɾə/ v
sende
Fer arribar quelcom a un altre lloc.
(física) Conduir o ser el mitjà pel què passen vibracions o radicacions.
(pronominal) Passar, comunicar a altres persones.

transparència /tɾans.paˈɾɛn.si.a/ n fem
gennemsigtighed
Qualitat de transparent.

transport /tɾansˈpɔɾt/ /tɾənsˈpɔrt/ n masc
transport

transportar /tɾans.porˈta/ /tɾans.poɾˈta/ /tɾans.poɾˈtaɾ/ /tɾəns.poɾˈta/ /tɾəns.purˈta/ v
transportere
Portar una cosa d’un lloc a un altre.

transsexualitat /tɾan.sek.su.a.ɫiˈtat/ /tɾən.sək.su.ə.ɫiˈtat/ n fem
transseksualisme

trapa /ˈtɾa.pa/ /ˈtɾa.pə/ n fem
lem

trapezi /tɾaˈpɛ.zi/ /tɾəˈpɛ.zi/ n masc
trapez

trasplantar /tɾas.pɫanˈta/ /tɾas.pɫanˈtaɾ/ /tɾəs.pɫənˈta/ v
omplante
Mudar les plantes del terra on són a una altra part.
(medicina) Mudar un òrgan o teixit d’un individu a un altre o d’una part del cos a una altra.

trastorn /tɾasˈtoɾn/ /tɾəsˈtorn/ n masc
forstyrrelse

trastorn antisocial de la personalitat n masc
dyssocial personlighedsforstyrrelse

trastorn de la personalitat n masc
personlighedsforstyrrelse

trau /tɾaw/ n masc
knaphul
Forat o tall en una peça de roba per on ha de passar un botó.

travessa /tɾaˈve.sa/ /tɾaˈβe.sa/ /tɾəˈve.sə/ /tɾəˈβe.sə/ n fem
svelle
Peça que es posa perpendicular sota els raïls d’una via fèrria per tal d’assentar-los.

traïció /tɾa.i.siˈo/ /tɾə.i.siˈo/ n fem
forræderi

treball /tɾeˈbaʎ/ /tɾəˈbaj/ /tɾəˈbaʎ/ n masc
arbejde
Esforç per assolir una finalitat.
Resultat d'un esforç.
Allò a què una persona dedica la seva activitat professional.
Activitat, professional o no, que requereix esforç o no, que es desenvolupa per assolir una finalitat.

treballador /tɾe.ba.ʎaˈðoɾ/ /tɾe.βa.ʎaˈðo/ /tɾə.bə.jəˈðo/ /tɾə.bə.ʎəˈðo/ n masc
arbejder
Empleat, persona contractada per altri.

treballar /tɾe.baˈʎaɾ/ /tɾe.βaˈʎa/ /tɾə.bəˈja/ /tɾə.bəˈʎa/ v
arbejde

tremolar /tɾe.moˈɫa/ /tɾe.moˈɫaɾ/ /tɾə.moˈɫa/ /tɾə.muˈɫa/ v
ryste

trempera matinera n fem
morgenstivert

tren /ˈtɾen/ /ˈtɾen/ n masc
tog

trena /ˈtɾe.na/ /ˈtɾə.nə/ /ˈtɾɛ.nə/ n fem
fletning
Pentinat fet entrecreuant tres o més feixos de cabells.

trencaclosques /ˌtɾeŋ.kaˈkɫɔs.kes/ /ˌtɾəŋ.kəˈkɫɔs.kəs/ /ˌtɾɛŋ.kəˈkɫɔs.kəs/ n masc
gåde
Joc de pensar amb una solució no òbvia.

trencacolls /ˌtɾeŋ.kaˈkɔʎs/ /ˌtɾeŋ.kaˈkɔʎʃ/ /ˌtɾəŋ.kəˈkɔʎs/ /ˌtɾɛŋ.kəˈkɔʎs/ n masc
dødsfælde
Lloc de pas amb perill de caure.

trencador /tɾeŋ.kaˈðo/ /tɾeŋ.kaˈðoɾ/ /tɾəŋ.kəˈðo/ n masc
stenhugger
(professions) Persona que talla i treu pedres de la pedrera.

trencar /tɾeŋˈka/ /tɾeŋˈkaɾ/ /tɾəŋˈka/ v
sønderslå
Fer trossos una cosa a base de cops, de pressió.

trenta /ˈtɾen.ta/ /ˈtɾən.tə/ /ˈtɾɛn.tə/ number
tredive tredve

trenta-cinc /ˌtɾen.taˈsiŋ/ /ˌtɾen.taˈsiŋk/ /ˌtɾən.təˈsiŋk/ /ˌtɾɛn.təˈsiŋ/ /ˌtɾɛn.təˈsiŋk/ number
femogtredive

trenta-dos /ˌtɾen.taˈðos/ /ˌtɾən.təˈðos/ /ˌtɾɛn.təˈðos/ number
toogtredive

trenta-nou /ˌtɾen.taˈnɔw/ /ˌtɾən.təˈnɔw/ /ˌtɾɛn.təˈnɔw/ number
niogtredive

trenta-quatre /ˌtɾen.taˈkwa.tɾe/ /ˌtɾən.təˈkwa.tɾə/ /ˌtɾɛn.təˈkwa.tɾə/ number
fireogtredive

trenta-set /ˌtɾen.taˈsɛt/ /ˌtɾən.təˈsɛt/ /ˌtɾɛn.təˈsɛt/ number
syvogtredive

trenta-sis /ˌtɾen.taˈsis/ /ˌtɾən.təˈsis/ /ˌtɾɛn.təˈsis/ number
seksogtredive

trenta-tres /ˌtɾen.taˈtɾes/ /ˌtɾən.təˈtɾes/ /ˌtɾɛn.təˈtɾes/ number
treogtredive

trenta-un /ˌtɾen.taˈun/ /ˌtɾən.təˈun/ /ˌtɾɛn.təˈun/ number
enogtredive

trentè /tɾenˈte/ /tɾənˈtə/ /tɾənˈtɛ/ number
tredivte

trepant /tɾeˈpan/ /tɾeˈpant/ /tɾəˈpan/ /tɾəˈpant/ n masc
bor boremaskine

trepitjar /tɾe.piˈd͡ʒa/ /tɾe.piˈd͡ʒaɾ/ v
trampe
Menysprear l’honor, la dignitat.

tres /ˈtɾes/ /ˈtɾəs/ /ˈtɾɛs/ number
tre

tresor /tɾeˈzɔɾ/ /tɾəˈzɔ/ n masc
skat
Conjunt agrupat de diners o de coses de gran valor.

tresorer /tɾe.zoˈɾe/ /tɾe.zoˈɾeɾ/ /tɾə.zoˈɾe/ /tɾə.zuˈɾe/ n masc
kasserer

tresoreria /tɾe.zo.ɾeˈɾi.a/ /tɾə.zo.ɾəˈɾi.ə/ /tɾə.zu.ɾəˈɾi.ə/ n fem
skattekammer

tret /ˈtret/ n masc
skud
Tir, acció de disparar una arma.

tret /ˈtret/ preposition
medmindre
Expressió d'una excepció.

tretze /ˈtɾe.d͡ze/ number
tretten

tretzè /tɾeˈd͡ze/ /tɾəˈd͡zə/ /tɾəˈd͡zɛ/ number
trettende

treva /ˈtɾe.va/ /ˈtɾe.və/ /ˈtɾe.βa/ /ˈtɾe.βə/ n fem
våbenhvile
Acord per aturar temporalment les hostilitats en una guerra o conflicte.

tria /ˈtɾi.a/ /ˈtɾi.ə/ n fem
valg

triangle /tɾiˈaŋ.ɡɫe/ n masc
trekant
Figura geomètrica de tres costats i tres angles.
(billar) Marc rígid de forma triangular a l'interior del qual es col·loquen les boles, utilitzat al començament d'una partida de billar americà o de snooker per a disposar les boles regularment agrupades.
(hoquei sobre patins, hoquei sobre gel) Defensa de zona pròpia d'un equip en inferioritat numèrica per l'expulsió de jugadors, consistent a situar els tres jugadors de camp en els angles respectius d'un triangle imaginari, de manera que hi ha un davanter i dos defensors.
triangel trekant
Instrument idiòfon que consisteix en una vareta de metall doblegada en forma de triangle i que es toca colpejant-la amb una vareta metàl·lica.

triar /tɾiˈa/ /tɾiˈaɾ/ v
vælge
Separar un o més elements dins d'un conjunt segons unes característiques concretes.

triatló n masc
triatlon

tribu /ˈtɾi.βu/ n fem
stamme folkestamme

tribuna /tɾiˈbu.na/ /tɾiˈβu.nə/ n fem
talerstol

tribunal /tɾi.βuˈnaɫ/ n masc
tribunal

tridimensional /tɾi.ði.men.si.oˈnaɫ/ /tɾi.ði.mən.si.uˈnaɫ/ adj
tredimensional

trillar /tɾiˈʎa/ /tɾiˈʎaɾ/ v
tærske

trimestre /tɾiˈmes.tɾe/ /tɾiˈmɛs.tɾə/ n masc
kvartal

trineu /tɾiˈnew/ /tɾiˈnəw/ /tɾiˈnɛw/ n masc
slæde kælk

trinquet /tɾiŋˈket/ /tɾiŋˈkɛt/ n masc
forsejl
En embarcacions amb més d'un pal sense considerar el bauprès ni altre que pugui partir del bauprès, arbre i pal més proper a proa sempre que aquest no sigui el més alt de l'embarcació.
La més baixa de les vergues agafada al pal trinquet.
La més baixa del les veles quadrades agafada al pal trinquet.
(pilota) Pista de joc de pilota consistent en un espai rectangular, generalment amb sostre, tancat per quatre parets aptes també per al joc.

trinxera /tɾiɲˈt͡ʃe.ɾa/ /tɾiɲˈʃe.ɾə/ n fem
grøft

triomf /tɾiˈoɱf/ n masc
triumf

triple n masc
tredobbelt
(bowling) Conjunt de tres plens consecutius.

triplicar /tɾi.pɫiˈka/ /tɾi.pɫiˈkaɾ/ v
tredoble

tripulació /tɾi.pu.ɫa.siˈo/ /tɾi.pu.ɫə.siˈo/ n fem
mandskab
Conjunt de persones que viatgen en una embarcació i que estan encarregades de mantenir-la i dirigir-la.
Per extensió totes aquelles persones que viatgen en qualsevol vehicle i que estan encarregades de mantenir-lo i dirigir-lo, en especial quan el número d'aquestes persones és gran o bé quan el vehicle es considera de difícil maneig.

trist /ˈtɾist/ adj
trist
Que no té alegria.

tristesa /tɾisˈte.za/ /tɾisˈtə.zə/ /tɾisˈtɛ.zə/ n fem
tristhed

tro /ˈtɾo/ n masc
torden
So sobtat que acompanya un llampec que és conseqüència de l'expansió de l'aire al pas de la descàrrega elèctrica.

trobador /tɾo.baˈðoɾ/ /tɾo.bəˈðo/ /tɾo.βaˈðo/ /tɾu.bəˈðo/ /tɾu.βəˈðo/ n masc
troubadour
Poeta medieval que componia versos per a ser cantats en públic.

trobar /tɾoˈba/ /tɾoˈbaɾ/ /tɾoˈβa/ /tɾuˈba/ /tɾuˈβa/ v
finde
Veure alguna cosa que s'havia perdut.
møde
(pronominal) Coincidir dos o més que vénen de llocs diferents.

trofeu /tɾoˈfɛw/ /tɾuˈfɛw/ n masc
trofæ

troià /tɾoˈja/ /tɾuˈja/ adj masc
trojansk

trol /ˈtɾɔɫ/ n masc
trold
(mitologia nòrdica) Gegant o gnom que viu en llocs solitaris.

trol /ˈtɾɔɫ/ n neut
trold
(internet) Persona que publica continguts només amb intenció provocativa per generar polèmica.

trombe /ˈtɾom.be/ /ˈtɾom.bə/ n masc
blodprop

trombó /tɾomˈbo/ /tɾumˈbo/ n masc
basun

trompa /ˈtɾom.pa/ /ˈtɾom.pə/ n fem
snabel
Allargament muscular del nas o del llavi de l'elefant com a òrgan prènsil.

trompeta /tɾomˈpe.ta/ /tɾomˈpə.tə/ /tɾumˈpɛ.tə/ n fem
trompet
Instrument aeròfon de metall, amb broquet, que consisteix en un llarg tub cilíndric metàl·lic, comunament corbat dues vegades, amb embocadura en forma de copa, proveït de claus o pistons i terminat en pavelló.

tron /ˈtɾɔn/ n masc
trone

trona /ˈtɾɔ.na/ /ˈtɾɔ.nɔ/ /ˈtɾɔ.nə/ n fem
prædikestol
Plataforma elevada d'una església destinada a predicar o llegir les escriptures.

tronar /tɾoˈna/ /tɾoˈnaɾ/ /tɾuˈna/ v
tordne

tronc /ˈtɾoŋ/ /ˈtɾoŋk/ /ˈtɾoŋk/ n masc
stamme træstamme
(botànica) Part dels arbres entre l'arrel i la copa, equivalent a la tija d'altres vegetals.
(argot casteller) Part vertical central d'un castell per sota del pom de dalt.
overkrop
(anatomia) Part del cos entre les extremitats i el cap.

tropical /tɾo.piˈkaɫ/ /tɾu.piˈkaɫ/ adj
tropisk

tropopausa /ˌtɾo.poˈpaw.za/ /ˌtɾo.poˈpaw.zə/ /ˌtɾo.puˈpaw.zə/ n fem
tropopause

troposfera /ˌtɾo.posˈfe.ɾa/ /ˌtɾo.posˈfe.ɾə/ /ˌtɾo.pusˈfe.ɾə/ n fem
troposfære

tros /ˈtɾɔs/ n masc
stykke
Part, porció d'un tot.

truc /ˈtɾuk/ n masc
knep
Acció enginyosa que aconsegueix un efecte insospitat.

trucar /tɾuˈka/ /tɾuˈkaɾ/ v
banke
(intransitiu, central, nord-occidental) Donar cops per a demanar que obrin.

truita /ˈtɾuj.ta/ /ˈtɾwi.ta/ n fem
örred forel
Peix de la família dels salmònids, propi de rius cabalosos d'aigües fredes i ràpides. (Salmo trutta).
omelet
(cuina, metafòric) Ous batuts i fregits a la paella.

truita irisada n fem
regnbueørred

truja /ˈtɾu.d͡ʒa/ /ˈtɾu.ʒa/ /ˈtɾu.ʒə/ n fem
so
Porc femella

trumfar /tɾuɱˈfa/ /tɾuɱˈfaɾ/ v
overtrumpfe

trànsit /ˈtɾan.zit/ n masc
passage

trèmol /ˈtɾɛ.moɫ/ /ˈtɾɛ.muɫ/ n masc
asp

trèvol /ˈtɾe.voɫ/ /ˈtɾe.βoɫ/ /ˈtɾə.voɫ/ /ˈtɾɛ.vuɫ/ n masc
kløver
Planta silvestre caracteritzada per les seves fulles trifoliades (Trifolium).

tsar /ˈsaɾ/ /ˈtsar/ n masc
zar

tsarina /tsaˈɾi.na/ /tsəˈɾi.nə/ n fem
zarina
Forma femenina de tsar.

tu pronoun
du

tub /ˈtup/ n masc
rør

tuba /ˈtu.ba/ /ˈtu.βə/ n fem
tuba
Instrument aeròfon de metall, de tub cònic, amb broquet, que dóna les notes més baixes.
Complement de núvol del gènere cumulonimbus o cúmulus en forma de columna, de vegades en forma de conus invertit, que sobresurt de la base del núvol com la manifestació d'una vorticitat intensa.

tuberculosi /tu.beɾ.kuˈɫɔ.zi/ /tu.βər.kuˈɫɔ.zi/ n fem
tuberkulose

tudó /tuˈðo/ n masc
ringdue

tuit /ˈtujt/ /ˈtwit/ n masc
tweet

tuli n masc
thulium

tulipa /tuˈɫi.pa/ /tuˈɫi.pə/ n fem
tulipan

tumult /tuˈmuɫ/ /tuˈmuɫt/ n masc
tumult

tundra /ˈtun.dɾa/ /ˈtun.dɾə/ n fem
tundra

tungstè /tuŋsˈtɛ/ n masc
wolfram

tunisià /tu.ni.ziˈa/ adj masc
tunesisk
Relatiu o pertanyent a Tunísia.

tunisià /tu.ni.ziˈa/ n masc
tunesisk
Persona que habita o és originària de Tunísia.

turbant /turˈban/ /turˈβan/ /tuɾˈbant/ /tuɾˈβan/ n masc
turban

turbina /turˈbi.nə/ /tuɾˈbi.na/ n fem
turbine

turc adj masc
tyrkisk
Relatiu o pertanyent a Turquia, als turcs o a l'idioma turc.

turc n masc
tyrkisk
(masculí singular) Llengua turquesa parlada principalment a Turquia i Xipre.

turisme /tuˈɾiz.me/ n masc
turisme

turista /tuˈɾis.ta/ /tuˈɾis.te/ /tuˈɾis.tə/ n neut
turist

turmell /toɾˈmeʎ/ n masc
ankel

turmentar /tur.menˈta/ /tur.mənˈta/ /tuɾ.menˈta/ /tuɾ.menˈtaɾ/ v
pine
Causar turment a algú.

turquesa /turˈkɛ.zə/ /tuɾˈkə.zə/ n fem
turkis

turó n masc
bakke
Elevació moderada del terreny; muntanya o puig poc elevat; pujol.

tutejar /tu.teˈd͡ʒa/ /tu.teˈd͡ʒaɾ/ /tu.teˈʒa/ /tu.təˈd͡ʒa/ /tu.təˈʒa/ v
dusse

tutor /tuˈto/ /tuˈtoɾ/ n masc
hjælpelærer

txec /ˈt͡ʃɛk/ adj masc
tjekkisk
Relatiu o pertanyent a Txèquia.

txetxè /t͡ʃeˈt͡ʃe/ /t͡ʃəˈt͡ʃə/ /t͡ʃəˈt͡ʃɛ/ n masc
tjetjensk
(només singular) Llengua caucàsica del nord pròpia de Txetxènia.

tàlem /ˈta.ɫem/ /ˈta.ɫəm/ n masc
thalamus

tàmil /ˈta.miɫ/ adj
tamil
Relatiu al poble de l’Índia meridional i del nord de Sri Lanka o a la seva llengua.

tàmil /ˈta.miɫ/ n masc
tamil
Llengua dravídica parlada pels tàmils.

tàntal /ˈtan.təɫ/ n masc
tantal

tàvec /ˈta.vek/ /ˈta.vək/ /ˈta.βek/ /ˈta.βək/ n masc
klæg

tècnica /ˈtɛŋ.ni.ka/ /ˈtɛŋ.ni.kə/ /ˈtɛɡ.ni.ka/ n fem
teknik

témer /ˈte.me/ /ˈte.meɾ/ /ˈtə.mə/ /ˈtɛ.mə/ v
frygte
Sentir por.

tímid /ˈti.mit/ adj masc
genert

típic adj masc
typisk
propi o exclusiu d'un lloc o persona, característic

títol /ˈti.toɫ/ /ˈti.tuɫ/ n masc
titel

tòfona /ˈtɔ.fo.nə/ /ˈtɔ.fu.nə/ n fem
trøffel

tórtora /ˈtor.tu.ɾə/ /ˈtoɾ.to.ɾa/ /ˈtoɾ.to.ɾə/ n fem
turteldue

túmul /ˈtu.muɫ/ n masc
gravhøj
Mota de terra o pedres que cobreix una sepultura.

túnel /ˈtu.neɫ/ /ˈtu.nəɫ/ n masc
tunnel
Pas subterrani de comunicació o de conducció obert a través d'un accident geogràfic.
(esports de pilota) Driblatge en què el jugador fa passar la pilota o la bola entre les cames d'un adversari i la recupera darrere seu.

ubicació /u.bi.ka.siˈo/ /u.βi.kə.siˈo/ n fem
beliggenhed

ubiqüitat /u.βi.kwiˈtat/ n fem
allestedsnærværelse

ucraïnès /u.kɾa.iˈnes/ /u.kɾə.iˈnəs/ /u.kɾə.iˈnɛs/ n masc
ukrainsk
(només singular) Llengua eslava de la branca oriental parlada pels ucraïnesos.

udol /uˈðɔɫ/ n masc
hyl

udolar /u.ðoˈɫa/ /u.ðoˈɫaɾ/ /u.ðuˈɫa/ v
hyle

uigur /ujˈɣur/ /ujˈɣuɾ/ n masc
uighur
Llengua turquesa parlada pels uigurs.

uigur /ujˈɣur/ /ujˈɣuɾ/ n neut
uighur
Natural del poble turc de la regió xinesa Uigur i del Kazakhstan.

ulema /uˈɫe.ma/ /uˈɫɛ.mə/ n masc
ulama

ull /ˈuj/ /ˈuʎ/ n masc
øje
Òrgan dels éssers vius capaç de fixar imatges en el cervell a través de receptors de llum.

ullal /uˈjaɫ/ /uˈʎaɫ/ n masc
hugtand
(central, septentrional) Dent dels mamífers, de forma cònica, acabada en una punxa i amb una sola arrel, situada entre les incisives i les premolars.
stødtand
Dent amb forma de corn dels elefants.

ulleres /uˈje.ɾəs/ /uˈʎe.ɾes/ /uˈʎe.ɾəs/ n fem
briller
Lents que es col·loquen davant dels ulls per a corregir defectes de visió, per a protegir els ulls o per motius estètics.

ultimàtum n masc
ultimatum

ultramarins /ˌuɫ.tɾa.maˈɾins/ /ˌuɫ.tɾə.məˈɾins/ n masc
fødevarer
Queviures provinents d'ultramar.

un number
et
(cardinal) La unitat completa.

una mica adv
lidt

ungir /uɲˈd͡ʒi/ /uɲˈd͡ʒiɾ/ /uɲˈʒi/ v
salve

ungla /ˈuŋ.ɡɫa/ n fem
negl
Protecció còrnia formada per queratina del dit humà i d'altres animals.

unicel·lular /u.ni.se.ɫuˈɫaɾ/ /u.ni.seɫ.ɫuˈɫaɾ/ /u.ni.sə.ɫuˈɫar/ /u.ni.səɫ.ɫuˈɫar/ /u.ni.səɫ.ɫuˈɫaɾ/ adj
encellet

unificar /u.ni.fiˈka/ /u.ni.fiˈkaɾ/ v
forene

uniforme /u.niˈfor.mə/ /u.niˈfoɾ.me/ adj
ensformet

unilateral /u.ni.ɫa.teˈɾaɫ/ /u.ni.ɫə.təˈɾaɫ/ adj
ensidig

unitat /u.niˈtat/ n fem
enhed

univers /u.niˈvɛls/ /u.niˈvɛɾs/ /u.niˈvɛɾs/ /u.niˈβɛrs/ /u.niˈβɛɾs/ n masc
univers

universitat /u.ni.ver.siˈtat/ /u.ni.veɾ.siˈtat/ /u.ni.vəɾ.siˈtat/ /u.ni.βer.siˈtat/ /u.ni.βeɾ.siˈtat/ n fem
universitet

unió /u.niˈo/ n fem
union

ununocti n masc
ununoctium

urani n masc
uran

urbanització /ur.bə.ni.d͡zə.siˈo/ /ur.βa.ni.d͡za.siˈo/ /uɾ.ba.ni.za.siˈo/ n fem
urbanisering

urbà /urˈba/ adj masc
bymæssig

urdú /urˈdu/ adj
urdu
Relatiu o pertanyent a la llengua urdú

urdú /urˈdu/ n masc
urdu
Llengua indoirànica anàloga al hindi parlada al Pakistan i en algunes regions de l'Índia.

uretra /uˈɾɛ.tɾa/ /uˈɾɛ.tɾə/ /uˈɾɛ.tɾɛ/ n fem
urinrør

urgent /urˈd͡ʒen/ /urˈʒen/ /uɾˈd͡ʒen/ /uɾˈd͡ʒent/ /uɾˈʒent/ adj
presserende

urgència /urˈʒɛn.si.ə/ /uɾˈd͡ʒɛn.si.a/ n fem
Uopsættelighed
Precisió, necessitat de fer alguna cosa.
Instància, pressa.

urologia /u.ɾo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /u.ɾo.ɫoˈʒi.a/ /u.ɾo.ɫoˈʒi.ə/ /u.ɾu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
urologi

urpa /ˈur.pə/ /ˈuɾ.pa/ n fem
klo

uruguaià /u.ɾu.ɣwaˈja/ /u.ɾu.ɣwəˈja/ adj masc
uruguayansk
Relatiu o pertanyent a l'Uruguai.

usual /u.zuˈaɫ/ adj
admindelig

usuari /u.zuˈa.ɾi/ n masc
bruger

utensili /u.tenˈsi.li/ /u.tənˈsi.ɫi/ n masc
redskab

utilitari /u.ti.ɫiˈta.ɾi/ adj masc
funktionel

utilitzar /u.ti.ɫiˈd͡za/ /u.ti.ɫiˈza/ /u.ti.ɫiˈzaɾ/ v
bruge benytte

utopia /u.toˈpi.a/ /u.toˈpi.ə/ /u.tuˈpi.ə/ n fem
utopi

uzbek /uzˈbek/ adj masc
usbeker
Relatiu o pertanyent a l’Uzbekistan o la seva llengua.

uzbek /uzˈbek/ n masc
usbeker
Persona que habita o és originària de l’Uzbekistan.
(només singular) Llengua turquesa parlada a l’Uzbekistan.

va /ˈba/ /ˈva/ /ˈva/ adj masc
forgæves
Sense solidesa, realitat ni substància.
Inútil, de cap valor, infructuós, sense efecte, inepte.
Frívol, presumit, superb, orgullós, fals, fantasiós, fluix, inflat, ple de vanitat.

vaca /ˈba.ka/ /ˈba.kə/ /ˈva.ka/ /ˈva.kə/ n fem
ko
(mamífers) Mamífer remugant de granja que dóna llet, femella del bou.

vacances /baˈkan.ses/ /bəˈkan.səs/ /vaˈkan.ses/ /vəˈkan.səs/ n fem
ferie
Temps de repòs durant el qual cessa l'activitat habitual de treball o estudis.

vaccinar /bak.siˈna/ /bək.siˈna/ /vak.siˈnaɾ/ /vək.siˈna/ v
vaccinere
Administrar un vaccí per a provocar immunitat contra determinades infeccions.

vaccí /bakˈsi/ /bəkˈsi/ /vakˈsi/ /vəkˈsi/ n masc
vaccine
Preparat biològic que aconsegueix immunitzar una persona o animal contra una malaltia vírica.

vaga /ˈba.ɣa/ /ˈba.ɣə/ /ˈva.ɣa/ /ˈva.ɣə/ n fem
strejke

vagabund /ba.ɣaˈβun/ /bə.ɣəˈβun/ /va.ɣaˈbunt/ /və.ɣəˈbun/ /və.ɣəˈbunt/ n masc
vagabond

vagar /baˈɣa/ /vaˈɣaɾ/ /vəˈɣa/ v
strejfe om
Anar errant sense destinació concreta.

vagina /baˈd͡ʒi.na/ /baˈʒi.na/ /vaˈd͡ʒi.na/ /vəˈʒi.nə/ n fem
vagina skede

vaginal /ba.d͡ʒiˈnaɫ/ /ba.ʒiˈnaɫ/ /bə.ʒiˈnaɫ/ /va.d͡ʒiˈnaɫ/ /və.ʒiˈnaɫ/ adj
vaginal

vainilla /bajˈni.ʎa/ /bəjˈni.ʎə/ /vajˈni.ʎa/ /vəjˈni.ʎə/ n fem
vanilje

vaixell /bajˈʃeʎ/ /baˈʃeʎ/ /vajˈʃeʎ/ /vəˈʃeʎ/ n masc
skib

vaixella /bajˈʃe.ʎa/ /baˈʃe.ʎa/ /bəˈʃe.ʎə/ /vajˈʃe.ʎa/ /vəˈʃe.ʎə/ n fem
service

valencià /ba.ɫen.siˈa/ /bə.ɫən.siˈa/ /va.ɫen.siˈa/ /və.ɫən.siˈa/ n masc
valeciansk
Conjunt de parlars del català occidental propis del País Valencià.

valent /baˈɫen/ /bəˈɫen/ /vaˈɫent/ /vəˈɫen/ /vəˈɫent/ adj masc
modig

vall /ˈbaʎ/ /ˈvaʎ/ /ˈvaʎ/ n fem
dal
Depressió allargada entre dos vessants de muntanyes.

valor /baˈɫor/ /baˈɫoɾ/ /vaˈɫoɾ/ /vəˈɫo/ /vəˈɫoɾ/ n
værdi
Vàlua, estimació que una cosa produeix en una persona.
mod
Tret de la persona que és valenta.

vals /ˈbaɫs/ /ˈvaɫs/ /ˈvaɫs/ n masc
vals

valuós /ba.ɫuˈos/ /va.ɫuˈos/ /və.ɫuˈos/ adj masc
værdifuld

való /baˈɫo/ /bəˈɫo/ /vaˈɫo/ /vəˈɫo/ adj masc
vallonsk
Relatiu o pertanyent a Valònia.

való /baˈɫo/ /bəˈɫo/ /vaˈɫo/ /vəˈɫo/ n masc
vallonsk
Persona que habita o és originària de Valònia.

vampir /bamˈpir/ /bəmˈpir/ /vamˈpiɾ/ /vəmˈpiɾ/ n masc
vampyr
Personatge demoníac literari que xucla la sang i l'ànima de les persones.

vanadi /baˈna.ði/ /bəˈna.ði/ /vəˈna.ði/ n masc
vanadium

vanitós /ba.niˈtos/ /bə.niˈtos/ /va.niˈtos/ /və.niˈtos/ adj masc
forfængelig

vapor /baˈpor/ /baˈpoɾ/ /bəˈpor/ /vaˈpoɾ/ /vəˈpoɾ/ n masc
damp
Gas, especialment referit a l'aigua.
dampskib
Nau o màquina (especialment vaixells) propulsada per un motor de combustió amb vapor d'aigua.

vaquer /baˈke/ /baˈkeɾ/ /bəˈke/ /vaˈkeɾ/ /vəˈke/ n masc
kohyrde
Persona que mena vaques.

vara /ˈba.ɾa/ /ˈba.ɾə/ /ˈva.ɾa/ /ˈva.ɾə/ n fem
stok
Brancó net de fulles usat com a bastó o mànec.

vareta màgica n fem
tryllestav

variable /ba.ɾiˈa.βɫe/ /ba.ɾiˈab.bɫe/ /bə.ɾiˈa.βɫə/ /bə.ɾiˈab.bɫə/ /va.ɾiˈa.bɫe/ /və.ɾiˈab.bɫə/ adj
variabel
Que pot variar.
Que es pot diferenciar.

variable /ba.ɾiˈa.βɫe/ /ba.ɾiˈab.bɫe/ /bə.ɾiˈa.βɫə/ /bə.ɾiˈab.bɫə/ /va.ɾiˈa.bɫe/ /və.ɾiˈab.bɫə/ n fem
variabel
Element mesurable que pot prendre més d'un valor quantitatiu o qualitatiu.
(informàtica) Zona de memòria destinada a emmagatzemar informació útil per a un programa.

variació /ba.ɾi.a.siˈo/ /bə.ɾi.ə.siˈo/ /va.ɾi.a.siˈo/ /və.ɾi.ə.siˈo/ n masc
variation

varsovià /bar.so.βiˈa/ /baɾ.so.βiˈa/ /bər.su.βiˈa/ /vaɾ.so.viˈa/ /vər.su.viˈa/ /vəɾ.so.viˈa/ adj masc
warszawansk
Relatiu o pertanyent a Varsòvia.

varsovià /bar.so.βiˈa/ /baɾ.so.βiˈa/ /bər.su.βiˈa/ /vaɾ.so.viˈa/ /vər.su.viˈa/ /vəɾ.so.viˈa/ n masc
warszawansk
Persona que habita o és originària de Varsòvia.

vast /ˈbast/ /ˈvast/ /ˈvast/ adj masc
enorm

ve doble n fem
dobbelt-v

vedell /beˈðeʎ/ /bəˈðeʎ/ /veˈðeʎ/ /vəˈðeʎ/ n masc
kalv

vedella /beˈðe.ʎa/ /bəˈðe.ʎə/ /veˈðe.ʎa/ /vəˈðe.ʎə/ n fem
kalvekød
(no comptable) Carn per menjar preparada de vedell o de vedella.

vedellar /be.ðeˈʎa/ /bə.ðəˈʎa/ /ve.ðeˈʎaɾ/ /və.ðəˈʎa/ v
kælve

vegada /beˈɣa.ða/ /bəˈɣa.ðə/ /veˈɣa.ða/ /vəˈɣa.ðə/ n fem
gang

veganisme /be.ɣaˈniz.me/ /bə.ɣəˈniz.mə/ /ve.ɣaˈniz.me/ /və.ɣəˈniz.mə/ n masc
veganisme

vegetació /be.d͡ʒe.ta.siˈo/ /be.ʒe.ta.siˈo/ /bə.ʒə.tə.siˈo/ /ve.d͡ʒe.ta.siˈo/ /və.ʒə.tə.siˈo/ n fem
plantevækst

vegà /beˈɣa/ /veˈɣa/ /vəˈɣa/ adj masc
vegansk

vehicle /beˈi.kɫe/ /bəˈi.kɫə/ /veˈi.kɫe/ /vəˈi.kɫə/ n masc
køretøj
Objecte o màquina pensada per a fer transports de coses o persones.

vela /ˈbɛ.ɫa/ /ˈbɛ.ɫɛ/ /ˈvə.ɫə/ /ˈvɛ.ɫa/ /ˈvɛ.ɫə/ /ˈvɛ.ɾa/ n fem
sejl

vela cangrea n fem
gaffelsejl
Vela trapezial de forma asimètrica, que es desplega entre la botavara, el pal i l’antena o pic d’un veler.

velar /beˈɫa/ /beˈɫar/ /beˈɫaɾ/ /bəˈɫa/ /bəˈɫar/ /veˈɫaɾ/ /vəˈɫa/ /vəˈɫaɾ/ adj
velar
(fonètica) Articulat aproximant la part posterior de la llengua amb el vel del paladar.

velar /beˈɫa/ /beˈɫar/ /beˈɫaɾ/ /bəˈɫa/ /bəˈɫar/ /veˈɫaɾ/ /vəˈɫa/ /vəˈɫaɾ/ n fem
velar
Consonant articulada aproximant la part posterior de la llengua amb el vel del paladar.

velar /beˈɫa/ /beˈɫar/ /beˈɫaɾ/ /bəˈɫa/ /bəˈɫar/ /veˈɫaɾ/ /vəˈɫa/ /vəˈɫaɾ/ v
skjule
Cobrir amb un vel.
Perdre la claredat de percepció d’una cosa.

veler /beˈɫe/ /beˈɫeɾ/ /bəˈɫe/ /veˈɫeɾ/ /vəˈɫe/ adj masc
sejlbåd
Que té relació amb les veles.

veler /beˈɫe/ /beˈɫeɾ/ /bəˈɫe/ /veˈɫeɾ/ /vəˈɫe/ n masc
sejlbåd
Embarcació amb veles.
Fabricant de veles.

vell /ˈbeʎ/ /ˈvej/ /ˈveʎ/ adj masc
gammel
De llarga vida, gran.
Referit a objectes, antic o espatllat.

vellesa /beˈʎe.za/ /veˈʎe.za/ /vəˈjɛ.zə/ /vəˈʎə.zə/ n fem
alderdom
Edat avançada d'un ésser viu.

vellut /beˈʎut/ /bəˈʎut/ /veˈʎut/ /vəˈʎut/ n masc
fløjl

velocitat /be.ɫo.siˈtat/ /ve.ɫo.siˈtat/ /və.ɫo.siˈtat/ /və.ɫu.siˈtat/ n fem
hastighed hast

velocípede /be.ɫoˈsi.pe.ðe/ /bə.ɫuˈsi.pə.ðə/ /ve.ɫoˈsi.pe.ðe/ /və.ɫoˈsi.pə.ðə/ /və.ɫuˈsi.pə.ðə/ n masc
velociped

vena /ˈbe.na/ /ˈve.na/ /ˈvə.nə/ /ˈvɛ.nə/ n masc
vene

venda /ˈben.da/ /ˈben.də/ /ˈbɛn.də/ /ˈven.da/ /ˈven.də/ /ˈvən.də/ /ˈvɛn.də/ n fem
salg

vendre /ˈben.dɾe/ /ˈven.dɾe/ /ˈvən.dɾə/ /ˈvɛn.dɾə/ v
sælge

venecià /be.ne.siˈa/ /bə.nə.siˈa/ /ve.ne.siˈa/ /və.nə.siˈa/ adj masc
venetiansk
Relatiu o pertanyent a Venècia o al seu dialecte propi.

venecià /be.ne.siˈa/ /bə.nə.siˈa/ /ve.ne.siˈa/ /və.nə.siˈa/ n masc
venetiansk
Persona que habita o és originària de Venècia.

venedor /be.neˈðo/ /be.neˈðoɾ/ /ve.neˈðoɾ/ /və.nəˈðo/ n masc
sælger

veneçolà /be.ne.soˈɫa/ /bə.nə.suˈɫa/ /və.nə.soˈɫa/ /və.nə.suˈɫa/ adj masc
venezuelansk
Relatiu o pertanyent a Veneçuela.

veneçolà /be.ne.soˈɫa/ /bə.nə.suˈɫa/ /və.nə.soˈɫa/ /və.nə.suˈɫa/ n masc
venezuelansk
Persona que habita o és originària de Veneçuela.

venir /beˈni/ /veˈniɾ/ /vəˈni/ v
komme
Desplaçar-se vers el lloc on és l'interlocutor.

venjança /beɲˈd͡ʒan.sa/ /bəɲˈʒan.sə/ /veɲˈd͡ʒan.sa/ /vəɲˈʒan.sə/ n fem
hævn

venjar /beɲˈd͡ʒa/ /bəɲˈʒa/ /veɲˈd͡ʒaɾ/ /vəɲˈʒa/ v
hævne

vent /ˈben/ /ˈven/ /ˈvent/ n masc
vind blæst

ventall /benˈtaʎ/ /bənˈtaʎ/ /venˈtaʎ/ /vənˈtaj/ /vənˈtaʎ/ n masc
vifte

ventar /benˈta/ /bənˈta/ /venˈtaɾ/ /vənˈta/ v
vifte
Fer vent agitant l’aire.

ventilador /ben.ti.ɫaˈðo/ /ben.ti.ɫaˈðoɾ/ /bən.ti.ɫəˈðo/ /ven.ti.ɫaˈðoɾ/ /vən.ti.ɫəˈðo/ n masc
ventilator

ventosa /benˈto.za/ /bənˈto.zə/ /venˈto.za/ /vənˈto.zə/ n fem
sugekop

ventrada /benˈtɾa.ða/ /bənˈtɾa.ðə/ /venˈtɾa.ða/ /vənˈtɾa.ðə/ n fem
kuld

ventricle /benˈtɾi.kɫe/ /bənˈtɾi.kɫə/ /venˈtɾi.kɫe/ /vənˈtɾi.kɫə/ n masc
hjertekammer

ventós /benˈtos/ /bənˈtos/ /venˈtos/ /vənˈtos/ adj masc
blæsende

venós /beˈnos/ /bəˈnos/ /veˈnos/ /vəˈnos/ adj masc
venøs

veracitat /be.ɾa.siˈtat/ /bə.ɾə.siˈtat/ /ve.ɾa.siˈtat/ /və.ɾə.siˈtat/ n fem
oprigtighed

verat /beˈɾat/ /bəˈɾat/ /veˈɾat/ /vəˈɾat/ n masc
makrel

verb /ˈbɛrp/ /ˈbɛɾp/ /ˈvɛɾp/ /ˈvɛɾp/ n masc
verbum udsagnsord

verb intransitiu n masc
intransitivt verbum

verb reflexiu n masc
refleksiv verbum

verbal /berˈβaɫ/ /beɾˈβaɫ/ /bərˈbaɫ/ /veɾˈbaɫ/ /vəɾˈbaɫ/ adj
mundtlig
(gramàtica) Relatiu al verb.
Relatiu a la paraula.

verd /ˈbɛrt/ /ˈvelt/ /ˈvəɾt/ /ˈvɛɾt/ adj masc
grøn
De color verd.
Dit d'una fruita, que encara no és madura.

verd /ˈbɛrt/ /ˈvelt/ /ˈvəɾt/ /ˈvɛɾt/ n masc
grøn
Color de l'espectre entre el groc i el blau.

verdet /berˈðet/ /beɾˈðet/ /bərˈdɛt/ /vərˈðɛt/ /vəɾˈðət/ n masc
ir
Rovell verd que es forma a les superfícies de coure, i els seus aliatges com el bronze i el llautó, en contacte amb l’aire.
Pigment d’acetat bàsic de coure usat en la pintura.

verdum /berˈðum/ /beɾˈðum/ /bərˈdum/ /veɾˈðum/ /vəɾˈðum/ n masc
grønirisk
Ocell de l'espècie Carduelis chloris.

verdura /berˈðu.ɾa/ /beɾˈðu.ɾa/ /veɾˈðu.ɾa/ /vəɾˈðu.ɾə/ n fem
grøntsag

verdós /berˈðos/ /bərˈdos/ /veɾˈðos/ /vəɾˈðos/ adj masc
grønlig

verge /ˈbɛr.d͡ʒe/ /ˈbɛr.ʒə/ /ˈbɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.ʒə/ adj
jomfru
Persona que no ha mantingut relacions sexuals.
(figurat) Immaculat, pur, intacte.

verge /ˈbɛr.d͡ʒe/ /ˈbɛr.ʒə/ /ˈbɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.ʒə/ n fem
jomfru

vergonya /berˈɣo.ɲa/ /beɾˈɣo.ɲa/ /veɾˈɣo.ɲa/ /vəɾˈɣo.ɲə/ n fem
skam

verinós /be.ɾiˈnos/ /bə.ɾiˈnos/ /ve.ɾiˈnos/ /və.ɾiˈnos/ adj masc
giftig

veritat /be.ɾiˈtat/ /bɾiˈtat/ /ve.ɾiˈtat/ /və.ɾiˈtat/ n fem
sandhed
Qualitat de ser cert.

vermell /berˈmeʎ/ /beɾˈmeʎ/ /veɾˈmeʎ/ /vərˈmɛj/ /vəɾˈməʎ/ adj masc
rød
Franja de l'espectre solar entre el violat i el taronja, amb una llargada d'ona d'entre 627 i 770 nm.

vermelló /ber.meˈʎo/ /beɾ.meˈʎo/ /bər.məˈʎo/ /veɾ.meˈʎo/ /vər.məˈjo/ /vəɾ.məˈʎo/ n masc
cinnoberrød

vern /ˈbɛrn/ /ˈbɛɾn/ /ˈvɛɾn/ /ˈvɛɾn/ n masc
el

vernacle /berˈna.kɫe/ /beɾˈna.kɫe/ /veɾˈna.kɫe/ /vəɾˈna.kɫə/ adj masc
national sprog

vernís /berˈnis/ /beɾˈnis/ /veɾˈnis/ /vəɾˈnis/ n masc
fernis lak

verro /ˈbɛ.ro/ /ˈbɛ.ru/ /ˈvɛ.ro/ /ˈvɛ.ru/ n masc
orne
Porc semental.

vers /ˈbers/ /ˈbeɾs/ /ˈbɛrs/ /ˈbɛɾs/ /ˈveɾs/ /ˈveɾs/ /ˈvəs/ /ˈvɛls/ /ˈvɛrs/ /ˈvɛs/ /ˈvɛɾs/ /ˈvɛɾs/ n masc
vers
(literatura) Cadascuna de les línies d'un poema, usualment subjecte a les regles de la mètrica.

versió /ber.siˈo/ /beɾ.siˈo/ n fem
version

versàtil /berˈsa.tiɫ/ /beɾˈsa.tiɫ/ /bərˈsa.tiɫ/ /veɾˈsa.tiɫ/ /vəɾˈsa.tiɫ/ adj
alsidig
(sexualitat) Dit de l'home que, en la penetració anal amb d'altres, tant pot penetrar com deixar-se penetrar.

vertebrat /ber.teˈβɾat/ /beɾ.teˈβɾat/ /bər.təˈβɾat/ /veɾ.teˈbɾat/ /vəɾ.təˈbɾat/ n masc
hvirveldyr

vertical /ber.tiˈkaɫ/ /beɾ.tiˈkaɫ/ /bər.tiˈkaɫ/ /veɾ.tiˈkaɫ/ /vəɾ.tiˈkaɫ/ adj
lodret

verí /beˈɾi/ /veˈɾi/ /vəˈɾi/ n masc
gift
Substància que altera les funcions normals d'un organisme quan entra en contacte amb ell.

vesc /ˈbesk/ /ˈbɛsk/ /ˈvesk/ /ˈvɛsk/ n masc
mistelten

vescomtessa /bes.komˈte.sa/ /bəs.kumˈtɛ.sə/ /ves.komˈte.sa/ /vəs.komˈtə.sə/ /vəs.kumˈtɛ.sə/ n fem
vicegrevinde

vespa /ˈbes.pa/ /ˈves.pa/ /ˈves.pə/ n fem
hveps gedehams
Nom de diverses espècies d'insectes himenòpters del subordre dels apòcrits. Es caracteritzen pel seu cos groc i negre. Són temudes per la seva fiblada, verinosa, però rarament mortal.

vespra /ˈbes.pɾa/ /ˈves.pɾa/ /ˈves.pɾə/ n fem
dagen før

vespre /ˈbes.pɾe/ /ˈves.pɾe/ /ˈves.pɾə/ n masc
aften

vestit /besˈtit/ /vesˈtit/ /vəsˈtit/ n masc
kjole

vestuari /bes.tuˈa.ɾi/ /bəs.tuˈa.ɾi/ /ves.tuˈa.ɾi/ /vəs.tuˈa.ɾi/ n masc
garderobe
Conjunt de vestits de què disposa una persona.
omklædningsrum
Lloc on es guarden els vestits de diverses persones.

vesícula biliar n fem
galdeblære

veterinari /be.te.ɾiˈna.ɾi/ /bə.tə.ɾiˈna.ɾi/ /ve.te.ɾiˈna.ɾi/ /və.tə.ɾiˈna.ɾi/ n masc
dyrlæge
Persona que per professió o estudi es dedica a la veterinària.

veu /ˈbew/ /ˈvew/ /ˈvew/ /ˈvəw/ /ˈvɛw/ n fem
stemme
So humà que li permet comunicar-se amb altres fent passar l'aire per les cordes vocals, que vibren i sonen.

veure /ˈbew.ɾe/ /ˈbɛw.ɾe/ /ˈvew.ɾe/ /ˈvo.ɾə/ /ˈvəw.ɾə/ /ˈvɛw.ɾə/ v
se
Percebre amb la vista

vexil·lologia /bek.si.ɫo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /bek.si.ɫo.ɫoˈʒi.a/ /bek.siɫ.ɫo.ɫoˈʒi.a/ /bək.si.ɫu.ɫuˈʒi.ə/ /bək.siɫ.ɫu.ɫuˈʒi.ə/ /vek.siɫ.ɫo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /vək.siɫ.ɫo.ɫoˈʒi.ə/ /vək.siɫ.ɫu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
vexillologi

veí /beˈi/ /vaˈi/ /veˈi/ /vəˈi/ n masc
nabo
Habitant d'una casa propera.

vi /ˈbi/ /ˈvi/ /ˈvi/ n masc
vin
(normalment no comptable) Beguda creada de la fermentació del raïm.

vi negre /ˌbiˈne.ɣɾe/ /ˌviˈne.ɣɾe/ /ˌviˈnə.ɣɾə/ /ˌviˈnɛ.ɣɾə/ n masc
rødvin

vianant /bi.aˈnan/ /bi.əˈnan/ /vi.aˈnant/ /vi.əˈnan/ /vi.əˈnant/ n neut
fodgænger

viarany /bi.aˈɾaɲ/ /bi.əˈɾaɲ/ /vi.aˈɾaɲ/ /vi.əˈɾaɲ/ n masc
gangsti

viatge /biˈa.d͡ʒe/ /viˈa.d͡ʒe/ /viˈa.d͡ʒə/ n masc
rejse
Desplaçament a una destinació prou allunyada.
Cada anada i tornada que es fa per transportar quelcom o fer un encàrrec

viatger /bi.aˈd͡ʒe/ /bi.aˈd͡ʒeɾ/ /bi.əˈd͡ʒe/ /vi.aˈd͡ʒeɾ/ /vi.əˈd͡ʒe/ n masc
rejsende

viatjant /bi.aˈd͡ʒan/ /bi.əˈd͡ʒan/ /vi.aˈd͡ʒant/ /vi.əˈd͡ʒan/ /vi.əˈd͡ʒant/ n neut
forretningsrejsende

viatjar /bi.aˈd͡ʒa/ /vi.aˈd͡ʒaɾ/ /vi.əˈd͡ʒa/ v
rejse

vibració n fem
vibration

vibràfon /biˈβɾa.fon/ /biˈβɾa.fun/ /viˈbɾa.fon/ /viˈbɾa.fun/ n masc
vibrafon

vicepresident /ˌbi.se.pɾe.ziˈðen/ /ˌbi.sə.pɾə.ziˈðen/ /ˌvi.se.pɾe.ziˈðent/ /ˌvi.sə.pɾə.ziˈðen/ /ˌvi.sə.pɾə.ziˈðent/ n masc
vicepræsident

viceversa /bi.seˈβɛr.sa/ /bi.seˈβɛɾ.sɛ/ /bi.səˈβɛr.sə/ /vi.seˈvɛɾ.sa/ /vi.səˈvɛɾ.sə/ adv
omvendt

vici /ˈbi.si/ /ˈvi.si/ /ˈvi.si/ n masc
last

victorià /bik.to.ɾiˈa/ /bik.tu.ɾiˈa/ /vik.to.ɾiˈa/ /vik.tu.ɾiˈa/ adj masc
victoriansk

victòria /bikˈtɔ.ɾi.a/ /vikˈtɔ.ɾi.a/ /vikˈtɔ.ɾi.ə/ n fem
sejr

victòria pírrica n fem
pyrrhussejr

vida /ˈbi.ða/ /ˈvi.ða/ /ˈvi.ðə/ n fem
liv
Capacitat d'alguns éssers (vius) de complir les funcions vitals: néixer, créixer i reproduir-se.

videoclip /ˌbi.ðe.oˈkɫip/ /ˌbi.ðe.uˈkɫip/ /ˌvi.ðe.oˈkɫip/ /ˌvi.ðə.uˈkɫip/ n masc
musikvideo

videojoc /ˌbi.ðe.oˈd͡ʒɔk/ /ˌbi.ðe.oˈʒɔk/ /ˌbi.ðe.uˈʒɔk/ /ˌvi.ðe.oˈd͡ʒɔk/ /ˌvi.ðə.uˈʒɔk/ n masc
computerspil

videotrucada /ˌbi.ðe.o.tɾuˈka.ða/ /ˌbi.ðe.u.tɾuˈka.ðə/ /ˌvi.ðe.o.tɾuˈka.ða/ /ˌvi.ðe.o.tɾuˈka.ðə/ /ˌvi.ðə.u.tɾuˈka.ðə/ n fem
videomøde

videovigilància /ˌbi.ðe.o.βi.d͡ʒiˈɫan.si.a/ /ˌbi.ðe.o.βi.ʒiˈɫan.si.a/ /ˌbi.ðe.u.βi.ʒiˈɫan.si.ə/ /ˌvi.ðe.o.vi.d͡ʒiˈɫan.si.a/ /ˌvi.ðe.o.vi.ʒiˈɫan.si.ə/ /ˌvi.ðə.u.vi.ʒiˈɫan.si.ə/ n fem
videoovervågning

vidre /ˈbi.ðɾe/ /ˈvi.ðɾe/ /ˈvi.ðɾə/ n masc
glas rude

vidrier /bi.ðɾiˈe/ /bi.ðɾiˈeɾ/ /vi.ðɾiˈe/ /vi.ðɾiˈeɾ/ n masc
glarmester
(professions) Persona que treballa amb vidre.

vidu /ˈbi.ðu/ /ˈvi.ðu/ /ˈvi.ðu/ n masc
enkemand
Persona amb el cònjuge mort.

vietnamita /bi.ed.naˈmi.ta/ /bi.əd.nəˈmi.tə/ /vi.ed.naˈmi.ta/ /vi.əd.nəˈmi.tə/ adj
vietnameser

vigilància /bi.d͡ʒiˈɫan.si.a/ /bi.ʒiˈɫan.si.a/ /bi.ʒiˈɫan.si.ə/ /vi.d͡ʒiˈɫan.si.a/ /vi.ʒiˈɫan.si.ə/ n fem
årvågenhed

vigília /biˈd͡ʒi.ɫi.a/ /biˈʒi.ɫi.a/ /biˈʒi.ɫi.ə/ /viˈd͡ʒi.ɫi.a/ /viˈʒi.ɫi.ə/ n fem
vagt
Acció de vetllar, d'estar desvetllat durant la nit.

vila /ˈbi.ɫa/ /ˈbi.ɫə/ /ˈvi.ɫa/ /ˈvi.ɫə/ n fem
landsby

vil·la /ˈbi.ɫa/ /ˈbi.ɫə/ /ˈbiɫ.ɫa/ /ˈbiɫ.ɫə/ /ˈviɫ.ɫa/ /ˈviɫ.ɫə/ n fem
villa
Casa luxosa envoltada de jardí, situada als afores del nucli urbà d'una població.

vinagre /biˈna.ɣɾe/ /viˈna.ɣɾe/ /viˈna.ɣɾə/ n masc
eddike

vinificació /bi.ni.fi.ka.siˈo/ /bi.ni.fi.kə.siˈo/ /vi.ni.fi.ka.siˈo/ /vi.ni.fi.kə.siˈo/ n fem
vinifikation

vint /ˈbin/ /ˈvin/ /ˈvint/ number
tyve

vint-i-cinc /ˌbin.tiˈsiŋ/ /ˌvin.tiˈsiŋk/ /ˌvin.tiˈsiŋk/ number
femogtyve

vint-i-dos /ˌbin.tiˈðos/ /ˌvin.tiˈðos/ /ˌvin.tiˈðos/ number
toogtyve

vint-i-nou /ˌbin.tiˈnɔw/ /ˌvin.tiˈnɔw/ /ˌvin.tiˈnɔw/ number
niogtyve

vint-i-quatre /ˌbin.tiˈkwa.tɾe/ /ˌvin.tiˈkwa.tɾe/ /ˌvin.tiˈkwa.tɾə/ number
fireogtyve

vint-i-set /ˌbin.tiˈsɛt/ /ˌvin.tiˈsɛt/ /ˌvin.tiˈsɛt/ number
syvogtyve

vint-i-sis /ˌbin.tiˈsis/ /ˌvin.tiˈsis/ /ˌvin.tiˈsis/ number
seksogtyve

vint-i-tres /ˌbin.tiˈtɾes/ /ˌbin.tiˈtɾɛs/ /ˌvin.tiˈtɾes/ /ˌvin.tiˈtɾəs/ /ˌvin.tiˈtɾɛs/ number
treogtyve

vint-i-un /ˌbin.tiˈun/ /ˌvin.tiˈun/ /ˌvin.tiˈun/ number
enogtyve

vint-i-vuit /bin.tiˈβujt/ /vin.tiˈvujt/ /vin.tiˈvujt/ number
otteogtyve

vinya /ˈbi.ɲa/ /ˈbi.ɲə/ /ˈvi.ɲa/ /ˈvi.ɲə/ n fem
vingård
Planta del gènere Vitis, una variant de la qual, la Vitis vinifera, produeix el raïm.

viola /biˈɔ.ɫa/ /biˈɔ.ɫɔ/ /biˈɔ.ɫə/ /viˈɔ.ɫa/ /viˈɔ.ɫə/ n fem
bratsch
Instrument cordòfon de la família del violí, intermediari entre el violí i el violoncel.

violació /bi.o.ɫa.siˈo/ /bi.u.ɫə.siˈo/ /vi.o.ɫa.siˈo/ /vi.o.ɫə.siˈo/ /vi.u.ɫə.siˈo/ n fem
krænkning
Acció de violar una norma.
voldtægt
Relació sexual forçada sense consentiment.

violat /bi.oˈɫat/ /vi.oˈɫat/ /vi.uˈɫat/ n masc
violet
Color morat clar com la viola.

violent /bi.oˈɫen/ /bi.uˈɫen/ /vi.oˈɫent/ /vi.uˈɫen/ adj masc
voldsom
Que descarrega la ira en altres o en l'entorn.

violoncel /bi.o.ɫonˈsɛɫ/ /vi.o.ɫonˈsɛɫ/ /vi.u.ɫunˈsɛɫ/ n masc
cello

violència /bi.oˈɫɛn.si.a/ /bi.uˈɫɛn.si.ə/ /vi.oˈɫɛn.si.a/ /vi.oˈɫɛn.si.ə/ /vi.uˈɫɛn.si.ə/ n fem
vold

violència domèstica n fem
hustruvold

violí /bi.oˈɫi/ /vi.oˈɫi/ /vi.uˈɫi/ n masc
violin

virrei /biˈrej/ /viˈrej/ /viˈrej/ n masc
vicekonge

virtual /bir.tuˈaɫ/ /biɾ.tuˈaɫ/ /viɾ.tuˈaɫ/ /viɾ.tuˈaɫ/ adj
virtuel

virtut /birˈtut/ /biɾˈtut/ /viɾˈtut/ /viɾˈtut/ n fem
dyd

virtuós /bir.tuˈos/ /biɾ.tuˈos/ /viɾ.tuˈos/ /viɾ.tuˈos/ adj masc
dydig
Que posseeix bones qualitats o aptituds.

virus /ˈbi.ɾus/ /ˈvi.ɾus/ /ˈvi.ɾus/ n masc
virus

visibilitat n fem
synlighed

visible /biˈzi.βɫe/ /biˈzi.βɫə/ /biˈzib.bɫe/ /viˈzi.bɫe/ /viˈzib.bɫə/ adj
synlig

visir /biˈzir/ /biˈziɾ/ /viˈziɾ/ /viˈziɾ/ n masc
vesir

visita /biˈzi.ta/ /viˈzi.ta/ /viˈzi.tə/ n fem
visit besøg

visitar /bi.ziˈta/ /vi.ziˈta/ /vi.ziˈtaɾ/ v
besøge

vista /ˈbis.ta/ /ˈvis.ta/ /ˈvis.tə/ n fem
syn
Sentit que permet percebre mitjançant els ulls

visual /bi.zuˈaɫ/ /vi.zuˈaɫ/ /vi.zuˈaɫ/ adj
visuel

visualitzar /bi.zu.a.ɫiˈd͡za/ /bi.zu.a.ɫiˈza/ /bi.zu.ə.ɫiˈd͡za/ /vi.zu.a.ɫiˈzaɾ/ /vi.zu.ə.ɫiˈd͡za/ v
synliggøre

vitamina /bi.taˈmi.na/ /vi.taˈmi.na/ /vi.təˈmi.nə/ n fem
vitamin

vitrall /biˈtɾaʎ/ /viˈtɾaʎ/ /viˈtɾaʎ/ n masc
glasmaleri

viu /ˈbiw/ /ˈviw/ /ˈviw/ adj
levende
Que té vida.

viure /ˈbiw.ɾe/ /ˈviw.ɾe/ /ˈviw.ɾə/ v
leve
Existir, estar viu.
bo
Habitar en un lloc, tenir-hi la residència o la llar.

vocabulari /bo.ka.βuˈɫa.ɾi/ /bu.kə.βuˈɫa.ɾi/ /vo.ka.buˈɫa.ɾi/ /vo.kə.buˈɫa.ɾi/ /vu.kə.buˈɫa.ɾi/ n masc
ordforråd

vocació n fem
kald

vocal /boˈkaɫ/ /voˈkaɫ/ /vuˈkaɫ/ n fem
vokal

vodka /ˈbot.ka/ /ˈbɔt.kə/ /ˈvot.ka/ /ˈvɔk.kə/ n
vodka

vol /ˈbɔɫ/ /ˈvɔɫ/ /ˈvɔɫ/ n masc
flyvning
(handbol) Acció d'un jugador situat a prop de l'àrea de porteria contrària de saltar en direcció a la porteria per controlar una pilota procedent d'una passada i llançar-la immediatament per intentar marcar abans de tocar a terra.

volandera /bo.ɫanˈde.ɾa/ /bu.ɫənˈde.ɾə/ /vo.ɫanˈde.ɾa/ /vo.ɫənˈde.ɾə/ /vu.ɫənˈde.ɾə/ n fem
spændeskive

volant /boˈɫan/ /buˈɫan/ /voˈɫant/ /vuˈɫan/ n masc
rat
Peça d'un vehicle, normalment en forma circular, que permet dirigir-lo.

volapük /bo.ɫaˈpuk/ /bu.ɫəˈpuk/ /vo.ɫaˈpuk/ /vo.ɫəˈpuk/ /vu.ɫəˈpuk/ n masc
Volapük
Llengua planificada creada pel capellà alemany Johann Martin Schleyer el 1879 amb la intenció de facilitar la comprensió entre persones de distintes cultures.

volar /boˈɫa/ /voˈɫa/ /voˈɫaɾ/ /vuˈɫa/ v
flyve
Sostenir-se i moure's dins l'aire.

volcà /boɫˈka/ /voɫˈka/ /vuɫˈka/ n masc
vulkan

voler /boˈɫe/ /voˈɫeɾ/ /voˈɫə/ /vuˈɫɛ/ v
ville

voler és poder proverb
hvor der er vilje, er der vej

volt /ˈbɔɫ/ /ˈvɔɫ/ /ˈvɔɫt/ n masc
volt
Unitat diferència de potencial i de força electromotriu del sistema internacional quan un corrent d'un ampere dissipa un watt de potència, amb símbol V.

volta /ˈbɔɫ.ta/ /ˈbɔɫ.tɔ/ /ˈbɔɫ.tə/ /ˈvɔɫ.ta/ /ˈvɔɫ.tə/ n fem
dobbeltslag
Trajectòria completa girant al voltant d'un eix.

voltor /boɫˈto/ /boɫˈtoɾ/ /voɫˈto/ /voɫˈtoɾ/ /vuɫˈto/ n masc
grib

volum /boˈɫum/ /voˈɫum/ /vuˈɫum/ n masc
rumfang

voluntari /bo.ɫunˈta.ɾi/ /bu.ɫunˈta.ɾi/ /vo.ɫunˈta.ɾi/ /vu.ɫunˈta.ɾi/ n masc
frivillig
Persona que s'ofereix per fer quelcom pel qual no està obligat.

voluntat /bo.ɫunˈtat/ /bu.ɫunˈtat/ /vo.ɫunˈtat/ /vu.ɫunˈtat/ n fem
vilje

voluta /boˈɫu.ta/ /buˈɫu.tə/ /voˈɫu.ta/ /voˈɫu.tə/ /vuˈɫu.tə/ n fem
volut
Ornament en forma de caragol o espiral dels capitells jònics i compostos.

vomitar /bo.miˈta/ /vo.miˈta/ /vo.miˈtaɾ/ /vu.miˈta/ v
brække sig kaste op
Expulsar convulsivament per la boca.

vora /ˈbo.ɾə/ /ˈbɔ.ɾa/ /ˈbɔ.ɾɔ/ /ˈbɔ.ɾə/ /ˈvɔ.ɾa/ /ˈvɔ.ɾə/ n fem
rand

vorera /boˈɾe.ɾa/ /buˈɾe.ɾə/ /voˈɾe.ɾa/ /voˈɾe.ɾə/ /vuˈɾe.ɾə/ n fem
fortov

vori /ˈbɔ.ɾi/ /ˈvɔ.ɾi/ /ˈvɔ.ɾi/ n masc
elfenben
Substància de què consten els ullals de defensa de l'elefant i altres animals.

vosaltres /boˈza.tɾes/ /boˈzaɫ.tɾes/ /buˈza.tɾəs/ /voˈza.tɾes/ /voˈzaɫ.tɾes/ /voˈzaɫ.tɾəs/ /vuˈzal.trus/ /vuˈzaɫ.tɾəs/ pronoun
I

vot /ˈbot/ /ˈbɔt/ /ˈvɔt/ n masc
løfte
Prometença religiosa.
afstemning
Suport donat en una elecció a una proposta o persona, acte de votar.

votar /boˈta/ /buˈta/ /voˈta/ /voˈtaɾ/ /vuˈta/ v
stemme
Elegir amb el vot entre diverses persones una opció o candidat.

vuit /ˈbujt/ /ˈvujt/ /ˈvujt/ number
otte

vuitanta /bujˈtan.ta/ /bwiˈtan.ta/ /vujˈtan.ta/ /vujˈtan.tə/ number
firs

vuitè /bujˈte/ /bwiˈte/ /vujˈte/ /vujˈtə/ /vujˈtɛ/ number
ottende

vulcanologia /buɫ.ka.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /buɫ.ka.no.ɫoˈʒi.a/ /buɫ.kə.nu.ɫuˈʒi.ə/ /vuɫ.ka.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /vuɫ.kə.no.ɫoˈʒi.ə/ /vuɫ.kə.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
vulkanologi

vulgar /buɫˈɣar/ /buɫˈɣaɾ/ /vuɫˈɣa/ /vuɫˈɣaɾ/ adj
vulgær

vulnerable /buɫ.neˈɾa.βɫe/ /buɫ.neˈɾab.bɫe/ /buɫ.nəˈɾa.βɫə/ /buɫ.nəˈɾab.bɫə/ /vuɫ.neˈɾa.bɫe/ /vuɫ.nəˈɾab.bɫə/ adj
sårbar

vulva /ˈbuɫ.βa/ /ˈbuɫ.βə/ /ˈvuɫ.va/ /ˈvuɫ.və/ n fem
tissekone

vàlid /ˈba.ɫit/ /ˈva.ɫit/ /ˈva.ɫit/ adj masc
valid

vàter /ˈba.ter/ /ˈba.teɾ/ /ˈba.tər/ /ˈva.teɾ/ /ˈva.təɾ/ n masc
toilet
Receptacle de ceràmica col·locat damunt d'un tub, en què s'aboquen les deposicions humanes.
Petita habitació on hi ha un vàter i també un lavabo.

vèncer /ˈben.se/ /ˈven.seɾ/ /ˈvɛn.sə/ v
besejre
Imposar-se en una disputa.

vèrtebra /ˈbɛr.te.βɾa/ /ˈbɛɾ.te.βɾa/ /ˈvɛɾ.te.bɾa/ /ˈvɛɾ.tə.bɾə/ n fem
ryghvirvel

vèrtex /ˈbɛr.teks/ /ˈbɛr.təks/ /ˈbɛɾ.teks/ /ˈvɛɾ.teks/ /ˈvɛɾ.təks/ n masc
toppunkt

víctima /ˈbik.ti.ma/ /ˈbik.ti.mə/ /ˈvik.ti.ma/ /ˈvik.ti.mə/ n fem
offer

vídeo /ˈbi.ðe.o/ /ˈvi.ðe.o/ /ˈvi.ðə.u/ n masc
video

vídua /ˈbi.ðu.a/ /ˈvi.ðu.a/ /ˈvi.ðu.ə/ n fem
enke

waterpolo /ba.teɾˈpo.ɫo/ /bə.terˈpo.ɫo/ /wa.teɾˈpo.ɫo/ /wə.tərˈpɔ.ɫu/ /wə.təɾˈpɔ.ɫo/ n masc
vandpolo

watt n masc
watt

wiki /ˈwi.ki/ n masc
wiki

xa /t͡ʃa/ /ˈʃa/ /ˈʃa/ n masc
shah

xacal /t͡ʃaˈkaɫ/ n masc
sjakal

xador /t͡ʃaˈðoɾ/ /ʃəˈðor/ n masc
chador

xafardejar /t͡ʃa.far.ðeˈʒa/ /t͡ʃa.faɾ.ðeˈd͡ʒa/ /t͡ʃa.faɾ.ðeˈd͡ʒaɾ/ /ʃə.fər.dəˈʒa/ /ʃə.fər.ðəˈʒa/ /ʃə.fəɾ.ðəˈd͡ʒa/ v
sladre

xafarder /t͡ʃa.farˈðe/ /t͡ʃa.faɾˈðeɾ/ /ʃə.fərˈde/ adj masc
sladrehank

xampany /t͡ʃamˈpaɲ/ /ʃəmˈpaɲ/ n masc
champagne

xampinyó /t͡ʃam.piˈɲo/ n masc
champignon

xampú /t͡ʃamˈpu/ /ʃəmˈpu/ n masc
shampoo
Sabó per rentar els cabells.

xandall /t͡ʃanˈdaʎ/ /ʃənˈdaʎ/ n masc
træningsdragt

xarampió /t͡ʃa.ɾam.piˈo/ /ʃə.ɾəm.piˈo/ /ʃə.ɾəm.piˈo/ /ʃə.ɾəm.piˈu/ n masc
mæslinger

xarop /t͡ʃaˈɾɔp/ /ʃaˈɾɔp/ /ʃəˈɾɔp/ n masc
sirup

xarretera /t͡ʃa.reˈte.ɾa/ /ʃə.rəˈte.ɾə/ n fem
epaulet
Complement horitzontal dels uniformes militars que es col·loca sobre el muscle de la jaqueta o casaca, de la qual en les versions més clàssiques en cau un serrell de cordills (d'or, plata, seda, etc.) per l'extrem més allunyat del coll.

xarrupar /t͡ʃa.ruˈpa/ /t͡ʃa.ruˈpaɾ/ /ʃə.ruˈpa/ v
nippe

xarxa /ˈt͡ʃaɾ.t͡ʃa/ Interjection
net

xarxa /ˈt͡ʃaɾ.t͡ʃa/ n fem
net
Teixit de forma reticular que forma forats en forma de quadrats o rombes.
garn net
Tros d'aquest teixit fet servir per a pescar.
net netværk
Conjunt d'unitats funcionals autònomes interconnectades.

xarxet /t͡ʃaɾˈt͡ʃet/ /ʃərˈʃɛt/ /ʃəɾˈʃət/ n masc
petroleum

xec /ˈt͡ʃɛk/ /ˈʃɛk/ n masc
check

xeic /ˈt͡ʃejk/ /ˈʃejk/ /ˈʃɛjk/ n masc
sheik

xemeneia /t͡ʃe.meˈne.ja/ /t͡ʃe.meˈnɛ.ja/ n fem
skorsten skorstenspibe
Conducte destinat a ventilar o a treure fums o vapors.

xenofòbia /ksə.nuˈfɔ.βi.ə/ /ʃe.noˈfɔ.bi.a/ /ʃə.noˈfɔ.bi.ə/ /ʃə.nuˈfɔ.bi.ə/ /ʃə.nuˈfɔ.βi.ə/ n fem
xenofobi

xenó /kseˈno/ /ksəˈno/ /ʃəˈno/ n masc
xenon

xerigot /t͡ʃe.ɾiˈɣɔt/ /ʃə.ɾiˈɣɔt/ n masc
valle

xeringa /t͡ʃeˈɾiŋ.ɡa/ /ʃeˈɾiŋ.ɡa/ /ʃəˈɾiŋ.ɡə/ n fem
sprøjte

xerraire /t͡ʃeˈraj.ɾe/ /ʃəˈraj.ɾə/ adj
sladretaske
Que parla molt en va.

xerrar /t͡ʃaˈra/ /t͡ʃeˈra/ /t͡ʃeˈraɾ/ /ʃəˈra/ v
snakke

xerric /t͡ʃeˈrik/ /ʃəˈrik/ n masc
knagen

xerès /t͡ʃeˈɾes/ /ʃəˈɾəs/ /ʃəˈɾɛs/ n masc
sherry

xibòlet /t͡ʃiˈbɔ.ɫet/ /ʃiˈβɔ.ɫət/ n masc
shibbolet

xiclet /t͡ʃiˈkɫet/ /ʃiˈkɫɛt/ n masc
tyggegummi

xicot /t͡ʃiˈkɔt/ /ʃiˈkɔt/ n masc
kæreste
Noi que festeja, parella sentimental.

xifra /ˈt͡ʃi.fɾa/ /ˈʃi.fɾa/ n fem
ciffer

xifrar /t͡ʃiˈfɾa/ /ʃiˈfɾa/ /ʃiˈfɾaɾ/ v
kode

xilòfon /ksiˈɫɔ.fon/ /ksiˈɫɔ.fun/ /ʃiˈɫɔ.fon/ /ʃiˈɫɔ.fun/ n masc
xylofon

ximpanzé /t͡ʃim.panˈze/ /ʃim.pənˈze/ n masc
chimpanse

ximple /ˈt͡ʃim.pɫe/ /ˈʃim.pɫə/ adj
tåbelig dum
D'escassa intel·ligència o perspicàcia

ximple /ˈt͡ʃim.pɫe/ /ˈʃim.pɫə/ n neut
tåbelig dum
Persona que diu o fa ximpleries.

xinès /ʃiˈnəs/ /ʃiˈnɛs/ adj masc
kinesisk
Relatiu o pertanyent a la Xina, als seus habitants, la cultura o la llengua.

xinès /ʃiˈnəs/ /ʃiˈnɛs/ n masc
kineser kinesisk
Individu de la Xina.
kinesisk
(masculí singular) Grup de llengües sinotibetanes originàries de la Xina.

xiprer /t͡ʃiˈpɾe/ /t͡ʃiˈpɾeɾ/ /ʃiˈpɾe/ n masc
cypres

xipriota /t͡ʃi.pɾiˈɔ.ta/ /t͡ʃi.pɾiˈɔ.tɔ/ adj
cypriot
Relatiu o pertanyent a Xipre.

xipriota /t͡ʃi.pɾiˈɔ.ta/ /t͡ʃi.pɾiˈɔ.tɔ/ n neut
cypriot
Habitant de Xipre.

xirivia /t͡ʃi.ɾiˈvi.a/ /t͡ʃi.ɾiˈβi.a/ /ʃi.ɾiˈvi.ə/ /ʃi.ɾiˈβi.ə/ n fem
pastinak

xiulada /t͡ʃiwˈɫa.ða/ /ʃiwˈɫa.ðə/ n fem
fløjt

xiular /t͡ʃiwˈɫa/ /t͡ʃiwˈɫaɾ/ /ʃiwˈɫa/ v
fløjte

xiulet /t͡ʃiwˈɫet/ /ʃiwˈɫət/ /ʃiwˈɫɛt/ n masc
fløjte
So que resulta de l’acció de xiular.
Petit instrument de vent que produeix un únic so agut, usat per cridar l'atenció dels oients.

xiuxiueig /t͡ʃiw.t͡ʃiˈwet͡ʃ/ /ʃiw.ʃiˈwət͡ʃ/ /ʃiw.ʃiˈwɛt͡ʃ/ n masc
hvisken

xiuxiuejar /t͡ʃiw.t͡ʃi.weˈd͡ʒa/ /t͡ʃiw.t͡ʃi.weˈd͡ʒaɾ/ /t͡ʃiw.t͡ʃi.weˈʒa/ /ʃiw.ʃi.wəˈd͡ʒa/ /ʃiw.ʃi.wəˈʒa/ v
hviske

xoc /ˈt͡ʃɔk/ /ˈʃɔk/ n masc
chok
(anglicisme, patologia) trauma

xocolata /t͡ʃo.koˈɫa.ta/ /ʃo.koˈɫa.tə/ /ʃu.kuˈɫa.tə/ n fem
chokolade
Llaminadura que té aquesta substància com a ingredient principal.

xofer /t͡ʃoˈfe/ /t͡ʃoˈfeɾ/ /ʃoˈfe/ /ʃuˈfe/ n masc
chauffør

xop /ˈt͡ʃop/ /ˈt͡ʃɔp/ /ˈʃop/ /ˈʃɔp/ adj masc
gennemblødt
Completament moll, ben mullat.

xoriguer /t͡ʃo.ɾiˈɣe/ /t͡ʃo.ɾiˈɣeɾ/ /ʃo.ɾiˈɣe/ /ʃu.ɾiˈɣe/ n masc
tårnfalk
(ocells) Ocell de la família dels falcònids (Falco tinnunculus), de color marronós, que s'alimenta de petits mamífers i insectes grossos.

xuclar /t͡ʃuˈkɫa/ /t͡ʃuˈkɫaɾ/ /ʃuˈkɫa/ v
suge

xucrut /t͡ʃuˈkɾut/ /ʃuˈkɾut/ n fem
surkål

xumet /t͡ʃuˈmet/ /ʃuˈmət/ /ʃuˈmɛt/ n masc
sut

xutar /t͡ʃuˈta/ /t͡ʃuˈtaɾ/ /ʃuˈta/ v
sparke
Colpejar fort la pilota amb el peu.

zambià /zam.biˈa/ adj masc
zambier
Relatiu o pertanyent a Zàmbia.

zambià /zam.biˈa/ n masc
zambier
Persona que habita o és originària de Zàmbia.

zebra /ˈze.bɾa/ n fem
zebra

zel /ˈzɛɫ/ n masc
iver
Apetit sexual animal, especialment quan és temporal.

zelós /zeˈɫos/ /zəˈɫos/ adj masc
entusiastisk

zenit /zeˈnit/ /zəˈnit/ n masc
zenit

zero /ˈzɛ.ɾo/ /ˈzɛ.ɾu/ n masc
nul
Xifra que no suma ni resta, però dona valor de desena situat a la dreta d'una altra xifra.
Buit, el no res.

zinc /ˈziŋ/ /ˈziŋk/ n masc
zink

zirconi n masc
zirconium

zloty /ezˈɫɔ.ti/ /əzˈɫɔ.ti/ /ˈzwɔ.ti/ n masc
zloty

zona /ˈzo.na/ n fem
zone
Àrea delimitada, part d'un espai.

zoologia /zo.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /zo.o.ɫoˈʒi.a/ /zo.o.ɫoˈʒi.ə/ /zu.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
zoologi

zuau /zuˈaw/ n masc
zuav

zífid becut de Shepherd n masc
mangetandet næbhval

zífid cap d'olla boreal n masc
andehval

zífid de Gervais n masc
Gervais' næbhval

zífid de Gray n masc
Grays næbhval

zífid de Hubbs n masc
Hubbs næbhval

zífid de Layard n masc
Layards næbhval

zífid de Stejneger n masc
Stejnegers næbhval

zífid pigmeu n masc
lille næbhval

Àfrica /ˈa.fɾi.ka/ pn
Afrika
Continent situat al sud d'Europa.

Àries /ˈa.ɾi.es/ /ˈa.ɾi.əs/ pn
Vædderen

Àsia /ˈa.zi.a/ pn
Asien
Continent situat entre Europa i l'oceà Pacífic.

Àtila /ˈa.ti.ɫa/ /ˈa.ti.ɫə/ pn
Attila

Àustria /ˈaws.tɾi.ə/ pn
Østrig
Estat muntanyós centreeuropeu fronterer amb Txèquia, Eslovàquia, Hongria, Eslovènia, Itàlia, Suïssa, Liechtenstein i Alemanya. El nom complet és República d'Àustria.

Ícar /ˈi.kaɾ/ /ˈi.kər/ pn
Ikaros

Índia /ˈin.di.ə/ pn
Indien
Península asiàtica situada al sud del continent. Està ocupada principalment pel país homònim però també per Pakistan i Bangla Desh.

Ístria /ˈis.tɾi.a/ /ˈis.tɾi.ə/ pn
Istrien

Òscar /ˈɔs.kaɾ/ /ˈɔs.kər/ pn
Oskar

àbac /ˈa.bak/ n masc
kugleramme abacus
Aparell de càlcul que consisteix en una vasa amb filferros paral·lels dins pels quals es fan córrer unes boles que simbolitzen els nombres.
abacus kugleramme
(arquitectura) Peça amb forma prismàtica usada per a coronar el capitell d'una columna i augmentar la superfície on recolza l'arquitrau.

àcid adj masc
sur syre
De sabor picant com el vinagre o la llimona.

àcid n masc
syre sur
Tota substància, molecular o iònica, que pot acceptar un parell d'electrons.

àcid desoxiribonucleic n masc
deoxyribonukleinsyre

àgil /ˈa.d͡ʒiɫ/ /ˈa.ʒiɫ/ adj
adræt

àguila /ˈa.ɣi.ɫa/ n fem
ørn
Nom referit a quatre gèneres diferents, però d'aspecte semblant, d'aus rapinyaires de la família dels accipítrids.

àlbum /ˈaɫ.βum/ n masc
album

àlgebra /ˈaɫ.d͡ʒe.bɾa/ /ˈaɫ.ʒə.bɾə/ n fem
algebra

àlibi /ˈa.ɫi.βi/ n masc
alibi

àncora /ˈaŋ.ko.ɾa/ /ˈaŋ.ko.ɾə/ /ˈaŋ.ku.ɾə/ n fem
anker

ànec /ˈa.nek/ /ˈa.nək/ n masc
and

àngel /ˈaɲ.d͡ʒeɫ/ n masc
engel
Ésser no corpori que habita al cel amb Déu, ànima salvada que es manifesta a la Terra.

àngstrom /ˈaŋs.tɾom/ /ˈaŋs.tɾum/ n masc
ångstrøm

ànim n masc
humør

ànima /ˈa.ni.ma/ n fem
sjæl
Part immaterial de la persona.
Esperit.

àpat /ˈa.pat/ /ˈa.pət/ n masc
måltid

àrab /ˈa.ɾap/ /ˈa.ɾəp/ adj
arabisk
Relatiu a Aràbia, la seva cultura o la llengua.

àrab /ˈa.ɾap/ /ˈa.ɾəp/ n neut
araber
Natural d'Aràbia
arabisk
(només en singular) Llengua parlada pels pobles originaris de la península Aràbiga. És la llengua en la que es va escriure l'Alcorà.

àrea /ˈa.ɾe.a/ /ˈa.ɾe.ə/ n fem
areal
Extensió que ocupa una superfície, objecte d'estudi de la geometria.
(esports de pilota) Sector d'un camp de joc delimitat per línies que és objecte d'una reglamentació específica.
ar
Unitat de mesura per a terrenys grans, equivalent a 10 m d'ample per 10 m de llarg.

ària /ˈa.ɾi.a/ /ˈa.ɾi.ə/ n fem
arie
Peça musical consistent en una melodia expressiva executada per veus solistes amb acompanyament orquestral.

àries /ˈa.ɾi.es/ /ˈa.ɾi.əs/ n neut
vædder

àrtic adj masc
arktisk
Relatiu o pertanyent a l'Àrtida o l'oceà Àrtic.

àstat /ˈas.tət/ n masc
astat

àtic /ˈa.tik/ n masc
loft
Pis superior d'un edifici, situat per sobre la cornisa.

àtom /ˈa.tom/ /ˈa.tum/ n masc
atom

àvia /ˈa.vi.a/ /ˈa.vi.ə/ /ˈa.βi.a/ /ˈa.βi/ n fem
bedstemor bedstemoder
Forma femenina de avi.

èider /ˈɛj.ðeɾ/ /ˈɛj.ðər/ n masc
edderfugl

èpic /ˈɛ.pik/ adj masc
episk

èster /ˈes.teɾ/ /ˈɛs.tər/ n masc
ester

ètic adj masc
etisk
Relatiu als principis morals.

ètica /ˈɛ.ti.ka/ /ˈɛ.ti.kə/ n fem
etik

ètnia /ˈɛd.ni.a/ /ˈɛd.ni.ə/ n fem
etnisk gruppe

èxit /ˈɛɡ.zit/ n masc
succes
Bon resultat, reeiximent.
Producte que ha obtingut una bona acceptació popular o rendiment comercial.

èxtasi /ˈɛks.ta.zi/ /ˈɛks.tə.zi/ n masc
ekstase
Estat de transcendència on se surt del propi jo, motivat per un encontre amorós, la unió divina o una experiència molt forta emocionalment.

és a dir /ˌe.zaˈði/ /ˌe.zaˈðiɾ/ conjunction
nemlig

és clar Interjection
selvfølgelig

ídix /ˈi.ðiʃ/ n masc
jiddisch
Llengua germànica parlada originàriament pels jueus establerts a l'Europa central i actualment arreu del món. Utilitza l'alfabet hebreu.

ídol /ˈi.ðoɫ/ /ˈi.ðuɫ/ n masc
idol

índex /ˈin.deks/ /ˈin.dəks/ n masc
pegefinger
(anatomia) Segon dit de la mà, entre el polze i el dit del cor.

ípsilon /ˈip.si.ɫon/ /ˈip.si.ɫun/ n fem
ypsilon

òbviament /ˌɔb.bi.aˈmen/ /ˌɔb.bi.əˈmen/ /ˌɔb.vi.aˈment/ /ˌɔb.vi.əˈmen/ /ˌɔb.vi.əˈment/ adv
naturligvis

òliba /ˈo.ɫi.βə/ /ˈɔ.ɫi.ba/ n fem
ugle

òpera /ˈɔ.pe.ɾa/ /ˈɔ.pə.ɾə/ n fem
opera

òptic adj masc
optisk
Relacionat amb la percepció visual.

òptic n masc
optiker
(professions) Persona que fabrica o ven instruments òptics.

òrbita /ˈɔɾ.bi.ta/ n fem
kredsløb omløbsbane

òrgan /ˈɔɾ.ɣan/ n masc
organ

òvul /ˈɔ.vuɫ/ /ˈɔ.vuɫ/ /ˈɔ.βuɫ/ n masc
ægcelle
Gàmeta femení que, en la reproducció sexual, s'uneix a un gàmeta masculí per a desenvolupar un nou organisme.

únic /ˈu.nik/ adj masc
eneste

úter /ˈu.teɾ/ /ˈu.tər/ n masc
livmoder

útil adj
nyttig