-cit prefix
-cyt

ció /siˈo/ suffix
ce

ificar /i.fiˈka/ /i.fiˈkaɾ/ suffix
fikovat

itzar /iˈd͡za/ /iˈd͡za/ /iˈza/ /iˈzaɾ/ suffix
izovat

logia /ɫoˈd͡ʒi.a/ /ɫoˈʒi.a/ /ɫoˈʒi.ə/ /ɫuˈʒi.ə/ suffix
logie

ment /ˈmen/ /ˈment/ suffix
ě
Aplicat a un verb, genera un substantiu indicant-ne «acte o efecte».

AFI /ˈa.fi/ acronym
MFA

Abel /aˈbɛɫ/ /əˈβɛɫ/ pn
Ábel

Abkhàzia /aˈpa.zi.a/ /aˈβa.zi.a/ /əˈpa.zi.ə/ pn
Abcházie

Abraham /a.bɾaˈam/ /ə.βɾəˈam/ pn
Abrahám

Adam /aˈðam/ /əˈðam/ pn
Adam

Adela /aˈðɛ.ɫa/ /aˈðɛ.ɫɛ/ /əˈðɛ.ɫə/ pn
Adéla

Adolf /aˈðɔɫf/ /əˈðɔɫf/ pn
Adolf

Adonis /aˈðɔ.nis/ /əˈðɔ.nis/ pn
Adónis
(mitologia grega) Divinitat de gran bellesa disputat per Afrodita i per Persèfone.

Afganistan /əv.ɣə.nisˈtan/ pn
Afghánistán Afgánistán
Estat localitzat a Àsia que limita amb l'Iran a l'oest, amb el Pakistan al sud i a l'est, amb el Turkmenistan, l'Uzbekistan i el Tadjikistan al nord i la Xina a l'extrem més oriental. El nom oficial és República Islàmica de l'Afganistan.

Agnès /aŋˈnes/ /aɡˈnes/ /əŋˈnəs/ /əŋˈnɛs/ pn
Anežka

Agustí /a.ɣusˈti/ /ə.ɣusˈti/ pn
Augustýn
Prenom masculí, popularitzat per * Wikipedia tiene un artículo sobre sant Agustí d'Hipona..

Ais de Provença pn
Aix-en-Provence

Albert /aɫˈbɛɾt/ /əɫˈβɛrt/ pn
Albert

Albània /əɫˈβa.ni.ə/ pn
Albánie
Estat independent situat a la península balcànica i fronterer amb Montenegro, Kosovo, Macedònia (l'estat independent) i Grècia. El nom complet és República d'Albània.

Alcorà /aɫ.koˈɾa/ /əɫ.koˈɾa/ /əɫ.kuˈɾa/ pn
Korán

Alemanya /ə.ɫəˈma.ɲə/ pn
Německo

Alexandre /a.ɫekˈsan.dɾe/ /ə.ɫəkˈsan.dɾə/ pn
Alexandr

Alfons pn
Alfons

Alger /aɫˈd͡ʒe/ /aɫˈd͡ʒeɾ/ /əɫˈʒe/ /əʎˈʒe/ pn
Alžír

Algèria /əɫˈʒɛ.ɾi.ə/ /əʎˈʒɛ.ɾi.ə/ pn
Alžírsko
Estat africà i mediterrani situat al nord del continent. És fronterer amb Tunísia, Líbia, el Marroc, el Sàhara Occidental, Mauritània, Mali i el Níger. El nom complet és República Democràtica Popular d'Algèria.
Asteroide número 1213 descobert des d'un observatori d'Alger.

Alps /ˈaɫps/ pn
Alpy

Altíssim /aɫˈti.sim/ /əɫˈti.sim/ pn
Nejvyšší

Alícia /aˈɫi.si.a/ /əˈɫi.si.ə/ pn
Alice
Prenom femení

Amazones /a.maˈzo.nes/ /ə.məˈzo.nəs/ pn
Amazonka
Gran riu de l'Amèrica del Sud, el més gran del continent i el més cabalós del món, que desemboca en l'Atlàntic. Neix al Perú i, a més, també fa el recorregut per terres del Brasil (per on també desemboca), Bolívia, Colòmbia i Equador.

Amazònia /a.maˈzɔ.ni.a/ /ə.məˈzɔ.ni.ə/ pn
Amazonie

Amfitrite /aɱ.fiˈtɾi.te/ /əɱ.fiˈtɾi.tə/ pn
Amfitríta

Amèrica /aˈmɛ.ɾi.ka/ pn
Amerika

Amèrica del Nord /aˌmɛ.ɾi.ka.ðeɫˈnɔɾt/ pn
Severní Amerika

Amèrica del Sud /aˌmɛ.ɾi.ka.ðeɫˈsut/ pn
Jižní Amerika

Anastasi /a.nasˈta.zi/ /ə.nəsˈta.zi/ pn
Anastáz

Andorra /anˈdɔ.ra/ /anˈdɔ.rɔ/ /ənˈdɔ.rə/ pn
Andorra
Estat europeu dels Pirineus, que fa frontera amb França i Espanya. Per raons històriques encara té una relació política i militar amb els dos estats veïns i en concret per mitjà dels seus representants oficials, cadascun dels quals té el càrrec de copríncep, el bisbe d'Urgell i el president de la república francesa. El nom oficial és Principat d'Andorra.

Andreu /anˈdɾew/ /ənˈdɾew/ pn
Ondřej Andrej

Andròmaca /anˈdɾɔ.ma.ka/ /ənˈdɾɔ.mə.kə/ pn
Andromaché

Anglaterra /aŋ.ɡɫaˈtɛ.ra/ /aŋ.ɡɫaˈtɛ.rɛ/ pn
Anglie
País de la Gran Bretanya, un dels constituents del Regne Unit.

Angola /əŋˈɡo.ɫə/ pn
Angola
Població dels Estats Units d'Amèrica, en l'estat d'Indiana.

Anguilla /aŋˈɡwi.ɫa/ /əŋˈɡwi.ɫə/ pn
Anguilla

Ankara /aŋˈka.ɾa/ /əŋˈka.ɾə/ pn
Ankara

Anna /ˈan.na/ /ˈan.nə/ pn
Anna
Prenom femení

Antananarivo /an.ta.na.naˈɾi.vo/ /an.ta.na.naˈɾi.βo/ /ən.tə.nə.nəˈɾi.vo/ /ən.tə.nə.nəˈɾi.vu/ /ən.tə.nə.nəˈɾi.βu/ pn
Antananarivo

Antigua i Barbuda /ənˌti.ɣwəj.βərˈbu.ðə/ pn
Antigua a Barbuda
Estat americà del Carib que ocupa tres illes, dues de principals, Antigua i Barbuda, una de molt menor, Redonda. Es troba al nord de Guadalupe.

Antoni /anˈtɔ.ni/ /ənˈtɔ.ni/ pn
Antonín

Antàrtida /anˈtaɾ.ti.ða/ pn
Antarktida

Anvers /amˈbɛrs/ /amˈbɛɾs/ /aɱˈvɛɾs/ /əmˈbɛrs/ /əɱˈvɛɾs/ pn
Antverpy

Apol·lo /aˈpo.ɫo/ /aˈpoɫ.ɫo/ /əˈpɔ.ɫu/ /əˈpɔɫ.ɫo/ /əˈpɔɫ.ɫu/ pn
Apollón

Aquari /aˈkwa.ɾi/ /əˈkwa.ɾi/ pn
Vodnář

Aquisgrà /a.kizˈɣɾa/ /ə.kizˈɡɾa/ pn
Cáchy

Aquitània /a.kiˈta.ni.a/ /ə.kiˈta.ni.ə/ pn
Akvitánie

Aragó /a.ɾaˈɣo/ /ə.ɾəˈɣo/ pn
Aragonie

Argentina /ər.ʒənˈti.nə/ pn
Argentina
Estat de l'Amèrica del Sud, situat a l'extrem sud i en la costa atlàntica d'aquest subcontinent. És fronterer amb Bolívia, el Paraguai, el Brasil, l'Uruguai i Xile. El nom oficial és República Argentina.

Arieja /a.ɾiˈe.d͡ʒa/ /a.ɾiˈe.ʒa/ /ə.ɾiˈə.ʒə/ /ə.ɾiˈɛ.ʒə/ pn
Ariège

Armènia /ərˈmɛ.ni.ə/ pn
Arménie
Estat asiàtic fronterer amb Geòrgia, l'Azerbaidjan, Turquia i l'Iran. El nom oficial és República d'Armènia.

Arnau /aɾˈnaw/ /ərˈnaw/ pn
Arnold

Arquimedes /aɾ.kiˈme.ðes/ /ər.kiˈmɛ.ðəs/ pn
Archimédés

Artur /aɾˈtuɾ/ /ərˈtur/ pn
Artur

Astúries /asˈtu.ɾi.es/ /əsˈtu.ɾi.əs/ pn
Asturie

Austràlia /əwsˈtɾa.ɫi.ə/ pn
Austrálie
Estat que inclou les illes d’Austràlia, Tasmània i d'altres de menors, en especial Christmas i l'arxipèlag Cocos.

Avinyó /a.viˈɲo/ /a.βiˈɲo/ /ə.viˈɲo/ /ə.βiˈɲo/ pn
Avignon
Ciutat de la Provença situada al marge esquerre del riu Roine.

Azerbaidjan /ə.zər.βəjˈd͡ʒan/ pn
Ázerbájdžán
Estat asiàtic fronterer amb Rússia, Geòrgia, Armènia i l'Iran. El nom oficial és República de l'Azerbaidjan.

Açores /aˈso.ɾes/ /əˈsɔ.ɾəs/ pn
Azory

Bahames /bəˈa.məs/ pn
Bahamy
Arxipèlag i estat americà, situat a l'est de Florida i al nord de Cuba i molt proper al Carib.

Bahrain /bəˈɾajn/ pn
Bahrajn
Arxipèlag i estat asiàtic del golf Pèrsic situat al nord de Qatar i a l'est de l'Aràbia Saudita.

Balança /baˈɫan.sa/ /bəˈɫan.sə/ pn
Váhy

Bangladesh /ˌbaŋ.ɡɫəˈðɛʃ/ pn
Bangladéš
Estat asiàtic del golf de Bengala fronterer amb l'Índia i Birmània, amb nom oficial República Popular de Bangladesh.

Barbados pn
Barbados
Illa de l'arxipèlag de les Antilles, al Carib. Es troba a l'extrem est d'aquest arxipèlag.
Estat americà del Carib que ocupa l'illa homònima.

Barcelona /bal.sa'ro.na/ /baɾ.seˈɫo.na/ /bɐr.sɐˈɫo.nɐ/ /bəɾ.səˈɫo.nə/ pn
Barcelona
Capital de Catalunya i de la província homònima.

Bartomeu /baɾ.toˈmew/ /bər.tuˈmew/ /bəɾ.toˈmew/ pn
Bartoloměj

Baviera /ba.viˈe.ɾa/ /ba.βiˈe.ɾa/ /bə.viˈe.ɾə/ /bə.βiˈe.ɾə/ pn
Bavorsko

Beatriu /be.aˈtɾiw/ /be.əˈtɾiw/ pn
Beatrice

Belize /beˈlis/ pn
Belize
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb Mèxic i Guatemala.
Districte de l'estat independent homònim.

Benet /beˈnet/ /bəˈnət/ /bəˈnɛt/ pn
Benedikt
Prenom masculí, particularment per sant Benet (480-547), fundador de l’orde benedictí.

Benín /bəˈnin/ pn
Benin

Berlín /beɾˈɫin/ /bərˈɫin/ pn
Berlín

Bermudes /beɾˈmu.ðes/ /bərˈmu.ðəs/ pn
Bermudy

Bernabé /beɾ.naˈbe/ /bər.nəˈβe/ pn
Barnabáš

Bessons /beˈsons/ /bəˈsons/ pn
Blíženci

Betlem /beɫˈɫem/ /beˈɫem/ /bəɫˈɫɛm/ pn
Betlém

Bhutan pn
Bhútán

Bielorússia /biˌɛ.ɫoˈru.si.ə/ /biˌɛ.ɫuˈru.si.ə/ pn
Bělorusko
Estat del nord d'Europa fronterer amb Ucraïna, Polònia, Lituània, Letònia i Rússia. El nom complet és República de Bielorússia.

Birmània /birˈma.ni.ə/ pn
Barma
(tradicional, informal) Forma alternativa de Myanmar.

Blai /ˈbɫaj/ pn
Blažej
Prenom masculí

Blanca /ˈbɫaŋ.ka/ /ˈbɫaŋ.kə/ pn
Běla
Prenom femení

Bohèmia /boˈɛ.mi.a/ /boˈɛ.mi.ə/ /buˈɛ.mi.ə/ pn
Čechy

Bolívia /boˈɫi.vi.ə/ /boˈɫi.βi.a/ /buˈɫi.vi.ə/ /buˈɫi.βi.ə/ pn
Bolívie
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb el Brasil, el Paraguai, l'Argentina, Xile i el Perú.

Borgonya /boɾˈɣo.ɲə/ /burˈɡo.ɲə/ /burˈɣo.ɲə/ pn
Burgundsko

Botswana pn
Botswana
Estat africà fronterer amb Namíbia, Sud-àfrica, Zàmbia, i Zimbabwe.

Brandenburg /ˌbɾan.demˈbuɾk/ /ˌbɾan.dəmˈburk/ pn
Braniborsko Braniboř

Brasil /bɾəˈziɫ/ pn
Brazílie
Estat de l'Amèrica del Sud, situat al costat est d'aquest subcontinent, a la vora de l'Atlàntic. És fronterer amb la Guaiana Francesa, Surinam, la Guyana, Veneçuela, Colòmbia, el Perú, Bolívia, el Paraguai, l'Argentina i l'Uruguai. El nom oficial és República Federal del Brasil.

Bratislava /bɾa.tizˈɫa.va/ /bɾa.tizˈɫa.βa/ /bɾə.tizˈɫa.və/ /bɾə.tizˈɫa.βə/ pn
Bratislava

Bremen /ˈbɾe.men/ /ˈbɾe.mən/ pn
Brémy

Bruges /ˈbɾu.d͡ʒes/ /ˈbɾu.ʒes/ /ˈbɾu.ʒəs/ pn
Bruggy

Brunei pn
Brunej
Estat independent del sud-est asiàtic que ocupa part de l'illa de Borneo a més d'algunes illes menors. És fronterer amb Malàisia. El nom oficial és Soldanat de Brunei.

Brussel·les /bɾuˈsɛ.ɫes/ /bɾuˈsɛ.ɫəs/ /bɾuˈsɛɫ.ɫes/ /bɾuˈsɛɫ.ɫəs/ pn
Brusel

Buda /ˈbu.ða/ /ˈbu.ðə/ pn
Buddha

Bulgària /buɫˈɣa.ɾi.ə/ pn
Bulharsko

Burkina Faso pn
Burkina Faso
Estat de l'Àfrica Occidental, fronterer amb Mali, el Níger, el Benín, el Togo, Ghana i la Costa d'Ivori.

Burundi pn
Burundi
Estat africà fronterer amb Ruanda, República Democràtica del Congo i Tanzània. El nom oficial és República de Burundi.

Bàrbara /ˈbar.bə.ɾə/ /ˈbaɾ.ba.ɾa/ pn
Barbara
Prenom femení

Bèlgica /ˈbɛɫ.ʒi.kə/ /ˈbɛʎ.ʒi.kə/ pn
Belgie
Estat del centre d'Europa situat a la costa atlàntica, fronterer amb França, Luxemburg, Països Baixos i Alemanya. El nom complet és Regne de Bèlgica.

Bíblia /ˈbi.bɫi.a/ /ˈbi.βɫi.ə/ pn
Bible
Llibre sagrat dels cristians.

Bòsnia i Hercegovina /ˈbɔz.ni.a /ˈbɔz.ni.ə pn
Bosna a Hercegovina
Estat situat a la península balcànica i fronterer amb Croàcia, Sèrbia i Montenegro.

CV acronym
ks
Sigles de cavall de vapor.

Caire /ˈkaj.ɾe/ /ˈkaj.ɾə/ pn
Káhira

Cambodja /kamˈbɔ.d͡ʒa/ /kamˈbɔ.d͡ʒɔ/ /kəmˈbɔ.d͡ʒə/ pn
Kambodža
Estat independent del sud-est asiàtic situat a la península d'Indoxina i fronterer amb Tailàndia, Laos i el Vietnam. El nom complet és Regne de Cambodja.

Camerun /kə.məˈɾun/ pn
Kamerun
Estat africà fronterer amb Nigèria, el Txad, la República Centreafricana, la República del Congo, el Gabon i la Guinea Equatorial, a més és costaner amb el golf de Guinea. El nom complet és República del Camerun.

Canadà /kə.nəˈða/ pn
Kanada
Estat independent de l'Amèrica del nord, situat a l'extrem nord d'aquest subcontinent, fronterer directament amb els Estats Units. El nom oficial és el mateix sense afegits ni variacions.

Cap Verd /ˌkabˈbɛrt/ /ˌkabˈvɛɾt/ /ˌkabˈvɛɾt/ pn
Kapverdy
Arxipèlag africà que es troba en l'Atlàntic, a l'oest de Mauritània i del Senegal.
Estat independent que ocupa l'arxipèlag anterior. El nom oficial és Unió de les Comores.

Cap d'Any pn
Nový rok

Capricorn /ka.pɾiˈkɔɾn/ /kə.pɾiˈkorn/ /kə.pɾiˈkɔɾn/ pn
Kozoroh
(astronomia) Constel·lació zodiacal situada entre Aquari i Sagitari.
(astrologia) Desena zona del zodíac ocupada pel Sol entre el 21 de desembre i el 19 de gener.

Carlemany /kaɾ.ɫeˈmaɲ/ /kər.ɫəˈmaɲ/ pn
Karel Veliký

Carles /ˈkar.ɫəs/ /ˈkaɾ.ɫes/ pn
Karel

Castella /kasˈte.ʎa/ /kəsˈte.ʎə/ pn
Kastilie

Catalunya /ka.taˈɫu.ɲa/ pn
Katalánsko Katalánie
País de la Mediterrània occidental que comprèn part del territori del nord-est d'Espanya i del sud-est de la França continental.

Catalunya del Nord pn
Severní Katalánsko

Caterina /ka.taˈɾi.na/ /ka.teˈɾi.na/ /kə.təˈɾi.nə/ /kəˈtɾi.nə/ pn
Kateřina
Prenom femení

Caucas /ˈkaw.kas/ /ˈkaw.kəs/ pn
Kavkaz

Caín /kaˈin/ /kəˈin/ pn
Kain

Ceilan pn
Cejlon
Antic nom de Sri Lanka

Cigne /ˈsiŋ.ne/ /ˈsiɡ.ne/ pn
Labuť

Ciutat del Vaticà /siwˌta.ðeɫ.βa.tiˈka/ /siwˌtad.deɫ.βa.tiˈka/ /siwˌtad.dəɫ.və.tiˈka/ /siwˌtad.dəɫ.βə.tiˈka/ pn
Vatikán
El Vaticà.

Clara pn
Klára
Prenom femení

Cleòpatra /kɫeˈɔ.pa.tɾa/ /kɫeˈɔ.pə.tɾə/ pn
Kleopatra
Prenom femení, de la dinastia egípcia dels Ptolomeu, especialment la darrera reina * Wikipedia tiene un artículo sobre Cleòpatra VII..

Climent /kɫiˈmen/ /kɫiˈment/ pn
Klement
Prenom masculí

Colòmbia /koˈɫɔm.bi.ə/ /kuˈɫɔm.bi.ə/ pn
Kolumbie
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb Veneçuela, Brasil, Perú, Equador i Panamà. El nom oficial és República de Colòmbia.

Comores pn
Komory
Estat independent que inclou tres illes de l'arxipèlag anterior (Grande Comore o Ngazidja, Mohéli o Mwali i Anjouan o Nzwani) a més d'un munt d'illots. El nom oficial és Unió de les Comores.

Constantí /kons.tanˈti/ /kons.tənˈti/ /kuns.tənˈti/ pn
Konstantin
Prenom masculí

Constança /konsˈtan.sa/ /konsˈtan.sə/ /kunsˈtan.sə/ pn
Kostnice
Ciutat del sud de * Wikipedia tiene un artículo sobre Baden-Württemberg. a Alemanya.

Corea del Nord /koˌɾe.ə.ðəɫˈnɔɾt/ /kuˌɾe.ə.ðəɫˈnɔrt/ pn
Severní Korea
Estat asiàtic que ocupa la meitat nord de la península de Corea. Es fronterer amb Corea del Sud i la Xina. El nom complet és República Democràtica Popular de Corea.

Corea del Sud /koˌɾe.ə.ðəɫˈsut/ /kuˌɾe.ə.ðəɫˈsut/ pn
Jižní Korea
Estat asiàtic que ocupa la meitad sud de la península de Corea. Es fronterer amb Corea del Nord. El nom complet és República de Corea.

Corfú /koɾˈfu/ /kurˈfu/ pn
Korfu

Cosme /ˈkɔz.me/ /ˈkɔz.mə/ pn
Kosma

Costa Rica /ˌkɔs.təˈri.kə/ pn
Kostarika
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb Panamà i Nicaragua. El nom oficial és República de Costa Rica.

Costa d'Ivori /ˌkɔs.ta.ðiˈvɔ.ɾi/ /ˌkɔs.ta.ðiˈβɔ.ɾi/ /ˌkɔs.tə.ðiˈvɔ.ɾi/ /ˌkɔs.tə.ðiˈβɔ.ɾi/ pn
Pobřeží slonoviny
Estat de l'Àfrica Occidental, fronterer amb Libèria, Guinea, Mali, Burkina Faso i Ghana i que és costaner amb el golf de Guinea. El nom oficial és República de la Costa d'Ivori.

Cotxer /koˈt͡ʃe/ /koˈt͡ʃeɾ/ /kuˈt͡ʃe/ pn
Vozka

Cranc /ˈkɾaŋ/ /ˈkɾaŋk/ /ˈkɾaŋk/ pn
Raka

Creta /ˈkɾe.ta/ /ˈkɾɛ.tə/ pn
Kréta
Illa grega de la Mediterrània oriental, situada a l'extrem sud del país.

Crist /ˈkɾist/ pn
Kristus

Cristina /kɾisˈti.nə/ pn
Kristýna
Prenom femení

Cristòfol /kɾisˈtɔ.foɫ/ /kɾisˈtɔ.fuɫ/ pn
Kryštof
Prenom masculí

Croàcia /kɾoˈa.si.ə/ /kɾuˈa.si.ə/ pn
Chorvatsko
Estat situat a la península balcànica i fronterer amb Eslovènia, Hongria, Sèrbia, Montenegro i Bòsnia i Hercegovina. El nom complet és República de Croàcia.

Cuba /ˈku.βə/ pn
Kuba
Principal illa de l'arxipèlag de les Antilles, al Carib. Es troba a l'est de l'extrem nord de la península del Yucatán, al sud de Florida i les Bahames, al nord-oest de la Hispaniola i al nord de Jamaica i de les illes Caiman.

Cunegunda pn
Kunhuta
Prenom femení

Còrsega /ˈkɔr.sə.ɣə/ /ˈkɔɾ.se.ɣa/ pn
Korsika

Dalmàcia /daɫˈma.si.a/ /dəɫˈma.si.ə/ pn
Dalmácie

Damasc /daˈmask/ /dəˈmask/ pn
Damašek

Daniel /da.niˈɛɫ/ /də.niˈɛɫ/ pn
Daniel

Danubi /daˈnu.bi/ /dəˈnu.βi/ pn
Dunaj

David /daˈvit/ /daˈβit/ /dəˈvit/ /dəˈβit/ pn
David
Prenom masculí

Diana /diˈa.na/ /diˈa.nə/ pn
Diana

Dinamarca /di.nəˈmar.kə/ pn
Dánsko
Estat escandinau que ocupa la península de Jutlàndia llevat de l'extrem sud, diverses illes properes, les illes Fèroe i Grenlàndia. El nom complet és Regne de Dinamarca.

Dione /diˈo.ne/ /diˈo.nə/ pn
Dione

Dionís /di.oˈnis/ /di.uˈnis/ pn
Dionýsos
(mitologia grega) Déu del vi i de la vinya, patró de l’agricultura i del teatre.
Denis
Prenom masculí

Djibouti pn
Džibutsko
Estat africà fronterer amb Eritrea, Etiòpia i Somàlia. El nom oficial és República de Djibouti.

Dominica /do.miˈni.kə/ /du.miˈni.kə/ pn
Dominika

Déu pn
Bůh Hospodin

EUA acronym
SSA

Ebre /ˈe.bɾe/ /ˈe.βɾə/ pn
Ebro

Eduard /e.ðuˈaɾt/ /ə.ðuˈart/ pn
Edvard
Prenom masculí

Egipte /eˈʒip.te/ /əˈʒip.tə/ pn
Egypt
Estat africà i mediterrani situat a l'extrem nord-oriental del continent i que també ocupa una petita part d'Àsia, la península del Sinaí. És fronterer amb Líbia, el Sudan i Israel. És especialment famós pel seu passat antic i les restes arqueològiques que ha deixat. El nom oficial és República Àrab d'Egipte.

El Salvador /eɫ.saɫ.vaˈðoɾ/ /eɫ.saɫ.βaˈðo/ /əɫ.səɫ.vəˈðo/ /əɫ.səɫ.βəˈðo/ pn
Salvador
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb Hondures i Guatemala. El nom oficial és República d'El Salvador.

Elisabet /e.ɫi.zaˈbɛt/ /ə.ɫi.zəˈβɛt/ pn
Alžběta

Eliseu /e.ɫiˈzɛw/ /ə.ɫiˈzɛw/ pn
Elíša

Emili /eˈmi.ɫi/ /əˈmi.ɫi/ pn
Emil

Emirats Àrabs Units /ə.miˈɾatsˈa.ɾəps.uˈnits/ pn
Spojené arabské emiráty

Emília /eˈmi.ɫi.a/ /əˈmi.ɫi.ə/ pn
Emílie
Prenom femení

Enric /enˈrik/ /ənˈrik/ pn
Jindřich
Prenom masculí

Eos /ˈɛ.os/ /ˈɛ.us/ pn
Éós

Equador /ə.kwəˈðo/ /ə.kwəˈðor/ pn
Ekvádor
Estat de Sud-amèrica situat a la costa del Pacífic i fronterer amb Colòmbia i el Perú. El nom oficial és República de l'Equador.

Eritrea /e.ɾiˈtɾɛ.a/ /e.ɾiˈtɾɛ.ɛ/ /ə.ɾiˈtɾɛ.ə/ pn
Eritrea
Estat africà fronterer amb Djibouti, Etiòpia i Sudan.

Ernest /eɾˈnest/ /ərˈnest/ pn
Arnošt
Prenom masculí d’origen germànic

Esaú pn
Ezau
Prenom masculí

Escorpió /es.koɾ.piˈo/ /əs.koɾ.piˈo/ /əs.kur.piˈo/ pn
Štír

Escòcia /esˈkɔ.si.a/ pn
Skotsko

Eslovàquia /ez.ɫoˈva.ki.a/ /ez.ɫoˈβa.ki.a/ /əz.ɫoˈva.ki.ə/ /əz.ɫuˈva.ki.ə/ /əz.ɫuˈβa.ki.ə/ pn
Slovensko
Estat del centre d'Europa fronterer amb Polònia, Ucraïna, Hongria, Àustria i Txèquia. El nom complet és República Eslovaca.

Eslovènia /ez.ɫoˈvɛ.ni.a/ /ez.ɫoˈβɛ.ni.a/ /əz.ɫoˈvɛ.ni.ə/ /əz.ɫuˈvɛ.ni.ə/ /əz.ɫuˈβɛ.ni.ə/ pn
Slovinsko
País de l'Europa central, encerclat per Itàlia, Àustria, Hongria i Croàcia. Disposa d'una petita zona costera al nord del mar Adriàtic.

Espanya /əsˈpa.ɲə/ pn
Španělsko
Estat europeu de la península Ibèrica, que fa frontera amb Andorra, França, Portugal i Gibraltar, i a l'Àfrica inclou les illes Canàries i els enclavaments de Ceuta i Melilla. El nom oficial és Regne d'Espanya.

Estats Federats de Micronèsia pn
Federativní státy Mikronésie
Estat independent oceànic que ocupa part de l'arxipèlag de la Micronèsia.

Estats Units /esˌtad.zuˈnits/ pn
Spojené státy
Estats Units

Estats Units d'Amèrica /əs.təts pn
Spojené státy americké
Estat independent de l'Amèrica del Nord, format per una federació d'estats no independents. És fronterer amb el Canadà i Mèxic.

Ester /esˈteɾ/ /əsˈter/ pn
Ester

Esteve /asˈte.va/ /esˈte.ve/ /esˈte.βe/ /əsˈte.və/ /əsˈte.βə/ pn
Štěpán Štefan
Prenom masculí

Estocolm /es.toˈkɔɫm/ /əs.toˈkɔɫm/ /əs.tuˈkɔɫm/ pn
Stockholm

Estònia /əsˈtɔ.ni.ə/ pn
Estonsko
Estat bàltic fronterer amb Letònia i Rússia. El nom complet és República d'Estònia.

Etiòpia /ə.tiˈɔ.pi.ə/ pn
Etiopie
Estat africà fronterer amb Djibouti, Eritrea, Kenya, Somàlia i Sudan. El nom oficial és República Federal Democràtica d'Etiòpia.

Eufrates /ewˈfɾa.tes/ /əwˈfɾa.təs/ pn
Eufrat

Eugeni /ewˈd͡ʒɛ.ni/ /əwˈʒɛ.ni/ pn
Evžen

Europa /ewˈɾo.pa/ /əwˈɾɔ.pə/ pn
Evropa

Eva /ˈe.va/ /ˈe.və/ /ˈe.βa/ /ˈe.βə/ pn
Eva

Felip /feˈɫip/ /fəˈɫip/ pn
Filip

Fenícia /feˈni.si.a/ /fəˈni.si.ə/ pn
Fénicie

Ferran pn
Ferdinand

Ferrer /feˈre/ /feˈreɾ/ pn
Kovář
Cognom d’origen d’ofici

Fiji /ˈfi.ʒi/ pn
Fidži
Estat independent oceànic que ocupa l'arxipèlag de les illes Fiji. El nom oficial és República de les Illes Fiji.

Filipines /fi.ɫiˈpi.nəs/ pn
Filipíny
Estat insular del sud-est asiàtic que ocupa l'extrem nord de l'arxipèlag d'Insulíndia. El nom complet és República de les Filipines.

Finlàndia /finˈɫan.di.ə/ pn
Finsko
Estat escandinau fronterer amb Noruega, Suècia i Rússia. El nom complet és República de Finlàndia.

Flandes /ˈfɫan.des/ /ˈfɫan.dəs/ pn
Flandry Vlámsko

Florida /fɫoˈɾi.ða/ /fɫoˈɾi.ðə/ /fɫuˈɾi.ðə/ pn
Florida

Florència /fɫoˈɾɛn.si.a/ /fɫoˈɾɛn.si.ə/ /fɫuˈɾɛn.si.ə/ pn
Florencie
La ciutat d'Itàlia, capital de Toscana.

Forner /forˈne/ /foɾˈne/ /foɾˈneɾ/ /furˈne/ pn
Pekař
Cognom d’origen d’ofici

Francesc /fɾanˈsesk/ /fɾənˈsəsk/ /fɾənˈsɛsk/ pn
František

França /ˈfɾan.sə/ pn
Francie
Estat europeu situat al nord dels Pirineus, que a Europa fa frontera amb Andorra, Espanya, Mònaco, Itàlia, Suïssa, Alemanya, Luxemburg i Bèlgica, i que té diversos territoris d’ultramar. El nom complet és República Francesa.

Fèlix /ˈfɛ.ɫiks/ pn
Felix

Gabon /ɡəˈβon/ pn
Gabon
Estat africà fronterer amb la Guinea Equatorial, el Camerun i la República del Congo, a més és costaner amb el golf de Guinea. El nom oficial és República Gabonesa.

Gall Dindi pn
Páva

Gant /ˈɡan/ /ˈɡant/ pn
Gent

Garona /ɡaˈɾo.na/ /ɡəˈɾo.nə/ pn
Garonna

Gascunya /ɡasˈku.ɲa/ /ɡəsˈku.ɲə/ pn
Gaskoňsko

Geòrgia /ʒeˈɔr.ʒi.ə/ pn
Georgie
Estat federat dels Estats Units.

Ghana /ˈɡa.nə/ pn
Ghana
Estat de l'Àfrica Occidental, fronterer amb la Costa d'Ivori, Burkina Faso i el Togo i que és costaner amb el golf de Guinea. El nom oficial és República de Ghana.

Gibraltar /d͡ʒi.bɾaɫˈtaɾ/ /d͡ʒi.βɾaɫˈta/ /ʒi.βɾəɫˈta/ pn
Gibraltar

Ginebra /d͡ʒiˈne.bɾa/ pn
Ženeva
Ciutat i cantó de Suïssa a l’extrem sud-oest del llac Léman.

Girona /d͡ʒiˈɾo.na/ /ʒiˈɾo.nə/ pn
Girona

Gran Bretanya pn
Velká Británie
Illa europea a l'est d'Irlanda i amb la qual i amb d'altres més petites forma l'arxipèlag de les illes Britàniques. Aquesta illa pertany íntegrament al Regne Unit i en ella s'hi troba Anglaterra, Escòcia i Gal·les.

Gregori /ɡɾeˈɣɔ.ɾi/ /ɡɾəˈɣɔ.ɾi/ pn
Řehoř

Grècia /ˈɡɾɛ.si.ə/ pn
Řecko
Estat europeu situat a la península Balcànica i fronterer amb Albània, la República de Macedònia, Bulgària i Turquia. El nom complet és República Hel·lènica.

Guaiana Francesa pn
Francouzská Guyana

Guam /ˈɡwam/ pn
Guam

Guatemala /ɡwə.təˈma.ɫə/ pn
Guatemala
Capital de l'estat independent homònim i també del departament homònim.

Guernsey /ˈɡɛrn.si/ pn
Guernsey

Guillem /ɡiˈjem/ /ɡiˈʎem/ pn
Vilém
Prenom masculí d’origen germànic

Guinea Equatorial /ɡi.ne.ə pn
Rovníková Guinea
Estat africà fronterer amb el Camerun i el Gabon, a més, és costaner amb l'Atlàntic. El nom oficial és República de Guinea Equatorial.

Guineueta /ɡi.neˈwe.ta/ /ɡi.nəˈwə.tə/ /ɡi.nəˈwɛ.tə/ pn
Lištičky
(astronomia) Constel·lació boreal situada entre Cigne, la Lira, la Sageta, el Dofí i el Pegàs.

Guiu /ˈɡiw/ pn
Kvido
Prenom masculí

Guyana /ɡuˈja.nə/ pn
Guyana
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb Surinam, Brasil i Veneçuela. El nom oficial és República de Guyana.

Gàmbia /ˈɡam.bi.ə/ pn
Gambie
Estat africà fronterer únicament amb el Senegal i costaner amb l'Atlàntic. El nom oficial és República del Gàmbia.

Gòl·lum /ˈɡɔ.ɫum/ /ˈɡɔɫ.ɫum/ pn
Glum

Haití /əjˈti/ pn
Haiti
Estat americà del Carib que ocupa el costat oest de l'illa Hispaniola i és fronterer amb la República Dominicana. El nom oficial és República d'Haití.

Helena /eˈɫe.na/ /əˈɫə.nə/ /əˈɫɛ.nə/ pn
Helena

Hera /ˈe.ɾa/ /ˈɛ.ɾə/ pn
Héra

Hondures /onˈdu.ɾəs/ /unˈdu.ɾəs/ pn
Honduras
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb El Salvador, Nicaragua i Guatemala. El nom oficial és República d'Hondures.

Hong Kong /ˌhɔŋˈkɔŋ/ pn
Hongkong
Illa, ciutat i regió administrativa especial situada al sud de la Xina en el litoral de Canton.

Hongria /oŋˈɡɾi.ə/ /uŋˈɡɾi.ə/ pn
Maďarsko Uhersko
País del centre d'Europa, fronterer amb Àustria, Eslovàquia, Ucraïna, Romania, Sèrbia, Croàcia i Eslovènia. El nom complet és República d'Hongria.

Hèrcules /ˈɛr.ku.ɫəs/ /ˈɛɾ.ku.ɫes/ pn
Herkules

IA /ˌiˈa/ acronym
UI

IVA /ˈi.va/ /ˈi.və/ /ˈi.βa/ /ˈi.βə/ acronym
DPH

Iemen /ˈjɛ.mən/ pn
Jemen
Estat asiàtic fronterer amb l'Aràbia Saudí i Oman, a més, és costaner amb el golf d'Aden i la mar Roja. El nom complet és República del Iemen.

Ignasi /iŋˈna.zi/ /iɡˈna.zi/ pn
Ignác

Il·lustració /i.ɫus.tɾa.siˈo/ /i.ɫus.tɾə.siˈo/ /iɫ.ɫus.tɾa.siˈo/ /iɫ.ɫus.tɾə.siˈo/ pn
osvícenství

Indonèsia /in.doˈnɛ.zi.ə/ /in.duˈnɛ.zi.ə/ pn
Indonésie
Estat insular del sud-est asiàtic que ocupa la marjor part de l'arxipèlag d'Insulíndia. El nom complet és República d'Indonèsia.

Internet /in.teɾˈnet/ /in.tərˈnɛt/ pn
Internet
Xarxa informàtica descentralitzada d'abast global per a l'intercanvi de dades seguint un protocol estandarditzat TCP/IP mitjançant la commutació de paquets.

Iran pn
Írán
Estat independent asiàtic fronterer amb el Turkmenistan, l'Afganistan, el Pakistan, l'Iraq, Turquia, l'Azerbaidjan i Armènia. Al nord és banyat pel mar Caspi i al sud pel Golf Pèrsic i pel Golf d'Oman. El nom complet és República Islàmica de l'Iran.

Iraq pn
Irák
Estat asiàtic fronterer amb l'Iran, Kuwait, l’Aràbia Saudita, Jordània, Síria i Turquia. El nom complet és República de l'Iraq.

Irlanda /irˈɫan.də/ pn
Irsko
Illa europea a l'oest de l'illa de la Gran Bretanya i amb la qual i amb d'altres (de mida molt inferior) forma l'arxipèlag de les illes Britàniques.

Isabel pn
Izabela
Prenom femení

Isis /ˈi.zis/ pn
Eset

Islàndia /izˈɫan.di.ə/ pn
Island
Estat europeu que ocupa principalment l'illa homònima, però també diverses illes menors properes. El nom complet és República d'Islàndia.

Israel /iz.rəˈɛɫ/ pn
Izrael
Estat asiàtic i mediterrani situat a l'extrem occidental del continent. És fronterer amb el Líban, Síria, Jordània i Egipte. El nom complet és Estat d'Israel.

Itàlia /iˈta.ɫi.ə/ pn
Itálie
Estat europeu situat a la península Itàlica. El nom oficial és República Italiana.

Ixíon /iˈʃi.on/ /iˈʃi.un/ pn
Ixión

Jamaica /ʒəˈmaj.kə/ pn
Jamajka

Japó /ʒəˈpo/ pn
Japonsko
Estat que ocupa l'arxipèlag anterior.

Jaume /ˈd͡ʒaw.me/ /ˈʒaw.mə/ pn
Jakub
Prenom masculí

Jehovà /d͡ʒe.oˈva/ /d͡ʒe.oˈβa/ /ʒə.oˈva/ /ʒə.uˈva/ /ʒə.uˈβa/ pn
Jehova

Jeroni /d͡ʒeˈɾɔ.ni/ /ʒəˈɾɔ.ni/ n
Jeroným

Jersey /ˈd͡ʒɛr.si/ pn
Jersey

Jesús /d͡ʒeˈzus/ /ʒəˈzus/ pn
Ježíš

Joan /d͡ʒuˈan/ /ʒuˈan/ pn
Jan Johan
Prenom masculí d’origen cristià

Joana /d͡ʒuˈa.na/ /ʒuˈa.nə/ pn
Jana
Prenom femení

Joaquim /d͡ʒo.aˈkim/ /ʒu.əˈkim/ pn
Jáchym

Jordi /ˈd͡ʒɔɾ.ði/ /ˈʒɔr.di/ pn
Jiří Jirka

Jordània /ʒoɾˈða.ni.ə/ /ʒurˈda.ni.ə/ /ʒurˈða.ni.ə/ pn
Jordánsko
Estat asiàtic fronterer amb l'Iraq i l'Aràbia Saudita, a més, és costaner amb el golf Pèrsic. El nom complet és Regne Haiximita de Jordània.

Josep /d͡ʒuˈzɛp/ /ʒuˈzep/ /ʒuˈzɛp/ pn
Josef

Juli /ˈd͡ʒu.ɫi/ /ˈʒu.ɫi/ pn
Julius

Júlia /ˈd͡ʒu.ɫi.a/ /ˈʒu.ɫi.ə/ pn
Julie

Júpiter /ˈd͡ʒu.pi.teɾ/ /ˈʒu.pi.tər/ pn
Jupiter
Planeta més gran del Sistema Solar, el cinquè segons la seva proximitat al Sol.
Déu del raig i les tempestes a la mitologia romana, equivalent a Zeus de la mitologia grega.

Kabul /kaˈbuɫ/ /kəˈβuɫ/ pn
Kábul

Kaliningrad /ka.ɫi.niŋˈɡɾat/ /kə.ɫi.niŋˈɡɾat/ pn
Kaliningrad

Kazakhstan /kə.zəχsˈtan/ pn
Kazachstán
Estat asiàtic fronterer amb Rússia, la Xina, el Kirguizstan, l'Uzbekistan i el Turkmenistan, a més, és costaner amb la mar Càspia. El nom complet és República del Kazakhstan.

Kenya /ˈkɛ.ni.ə/ pn
Keňa
Estat africà fronterer amb Etiòpia, Somàlia, Sudan, Tanzània i Uganda. El nom oficial és República de Kenya.

Kirguizistan pn
Kyrgyzstán
Estat asiàtic fronterer amb el Kazakhstan, la Xina, el Tadjikistan i l'Uzbekistan. El nom complet és República Kirguís.

Kosovo /ˈko.zo.vo/ /ˈko.zo.vo/ /ˈko.zo.βo/ pn
Kosovo

Laci /ˈɫa.si/ pn
Lazio
(topònim) Regió administrativa d'Itàlia.
(història) Antiga regió d'Itàlia.

Laos /ˈɫa.os/ /ˈɫa.us/ pn
Laos
Estat asiàtic fronterer amb Tailàndia, Birmània, la Xina, el Vietnam i Cambodja. El nom complet és República Popular Democràtica de Laos.

Lesotho pn
Lesotho
Estat i enclavament dins de Sud-àfrica. El nom oficial és Regne de Lesotho.

Letònia /ɫəˈtɔ.ni.ə/ pn
Lotyšsko
Estat independent del nord-oest Europa fronterer amb Estònia, Lituània, Rússia i Bielorússia. El nom complet és República de Letònia.

Libèria /ɫiˈβɛ.ɾi.ə/ pn
Libérie
Estat africà fronterer amb Sierra Leone, Guinea i Costa d'Ivori, a més és costaner amb l'Atlàntic. El nom oficial és República de Libèria.

Liechtenstein pn
Lichtenštejnsko
Minúscul estat alpí situat entre Suïssa i Àustria. El nom complet és Principat de Liechtenstein.

Lieja /ɫiˈɛ.d͡ʒa/ /ɫiˈɛ.d͡ʒɛ/ /ɫiˈɛ.ʒa/ /ɫiˈɛ.ʒə/ pn
Liège

Lisboa /ɫizˈbo.a/ /ɫizˈbɔ.ə/ pn
Lisabon

Lituània /ɫi.tuˈa.ni.ə/ pn
Litva
Estat bàltic fronterer amb Polònia, Bielorússia, Letònia i Rússia (per l'enclavament de Kaliningrad). El nom oficial és República de Lituània.

Lleó /ʎəˈo/ pn
Lev
(astronomia) Constel·lació zodiacal situada entre la Verge i el Cranc.

Llorenç /ʎoˈɾɛns/ /ʎuˈɾɛns/ pn
Vavřinec
Prenom masculí

Lluc /ˈʎuk/ pn
Lukáš
Prenom masculí

Lluna /ˈʎu.na/ pn
měsíc

Lluís /ʎuˈis/ pn
Ludvík

Londres /ˈɫon.dɾes/ pn
Londýn

Lovaina /ɫoˈvaj.na/ /ɫoˈvaj.nə/ /ɫoˈβaj.na/ /ɫuˈvaj.nə/ /ɫuˈβaj.nə/ pn
Lovaň

Luxemburg /ɫuk.səmˈburk/ pn
Lucembursko
Estat de l'Europa central rodejat de França, Alemanya i Bèlgica. El nom complet és Gran Ducat de Luxemburg.

Líban /ˈɫi.βən/ pn
Libanon
Estat asiàtic i mediterrani situat a l'extrem occidental del continent, fronterer amb Israel i Síria. El nom oficial és República Libanesa.

Líbia /ˈɫi.βi.ə/ pn
Libye
Estat africà i mediterrani situat al nord del continent. És fronterer Tunísia, Algèria, el Níger, el Txad, el Sudan i Egipte. El nom oficial és Gran República Àrab Líbia Popular Socialista o bé Gran Jamahiriyya Àrab Líbia Popular Socialista, segons la traducció.

Lídia /ˈɫi.ði.a/ /ˈɫi.ði.ə/ pn
Lýdie
Prenom femení

Macau /maˈkaw/ /məˈkaw/ pn
Macao

Macedònia /mə.səˈðɔ.ni.ə/ pn
Makedonie
Regió romana que abastava bona part de la Grècia actual.
Regió grega al nord del país fronterera amb Macedònia del Nord.
(obsolet) Nom antic de Macedònia del Nord (1991-2019).

Macedònia del Nord pn
Severní Makedonie
Estat independent situat a la península balcànica i fronterer amb Bulgària, Sèrbia, Kosovo, Albània i Grècia, conegut abans del 2019 com a República de Macedònia.

Madagascar /mə.ðə.ɣəsˈkar/ pn
Madagaskar
Estat africà que ocupa l'illa homònima. El nom oficial és República de Madagascar.

Madrid /maˈðɾit/ /məˈðɾit/ pn
Madrid

Magúncia /maˈɣun.si.a/ /məˈɣun.si.ə/ pn
Mohuč

Malawi /məˈɫa.wi/ pn
Malawi
Estat africà fronterer amb Tanzània, Moçambic i a Zàmbia.. El nom oficial és República de Malawi.

Maldives /maɫˈdi.βes/ /məɫˈdi.vəs/ /məɫˈdi.βəs/ pn
Maledivy
Estat asiàtic que ocupa l'arxipèlag homònim. El nom oficial és República de les Maldives.

Mallorca /maˈʎɔr.ka/ /maˈʎɔɾ.ka/ /maˈʎɔɾ.kɔ/ /məˈʎɔr.kə/ pn
Mallorca

Malta /ˈmaɫ.tə/ pn
Malta
Arxipèlag de la Mediterrània compost per tres illes principals, Malta (l'illa homònima), Gozo i Comino, i dues illes desertes, Cominotto i Filforta. Es troba en el centre de la Mediterrània, prop de Sicília. Sovint es considera europeu malgrat pertànyer a la placa tectònica africana.
Illa i estat europeu amb el nom oficial de República de Malta.

Malàisia /məˈɫaj.zi.ə/ pn
Malajsie
Estat independent del sud-est asiàtic que ocupa l'extrem sud de la península de Malaca i dos territoris continus a l'illa de Borneo a més d'algunes illes menors. És fronterer amb Tailàndia, Singapur, Indonèsia i Brunei.

Man /ˈman/ pn
Ostrov Man

Marc pn
Marek

Maria /maˈɾi.a/ /məˈɾi.ə/ pn
Marie
Prenom femení d’origen cristià

Marina /məˈɾi.nə/ pn
Marina
Prenom femení

Marroc /məˈrɔk/ pn
Maroko
Estat africà situat a l'extrem nord-oest del continent. És fronterer amb Algèria, Mauritània i les ciutats espanyoles de Ceuta i Melilla. Ocupa de fet el territori disputat del Sàhara Occidental. El nom oficial és Regne del Marroc.

Marràqueix /maˈra.kejʃ/ /məˈra.kəʃ/ pn
Marrákeš

Marsella /maɾˈse.ʎa/ /mərˈsɛ.ʎə/ pn
Marseille

Mart pn
Mars
Quart planeta del sistema Solar.
Déu romà de la guerra.

Martina /maɾˈti.na/ /mərˈti.nə/ pn
Martina
Prenom femení

Martinica /maɾ.tiˈni.ka/ /mər.tiˈni.kə/ pn
Martinik

Martí /maɾˈti/ /mərˈti/ pn
Martin

Mateu /maˈtew/ /məˈtew/ pn
Matouš Matěj
Prenom masculí, d’origen bíblic per * Wikipedia tiene un artículo sobre Mateu l'Evangelista.
Cognom d’origen patronímic

Matusalem /ma.tu.zaˈɫem/ /mə.tu.zəˈɫɛm/ pn
Metuzalém

Maurici /məwˈɾi.si/ pn
Moric
Prenom masculí
Mauricius
Illa principal de l'estat homònim.

Mauritània /məw.ɾiˈta.ni.ə/ pn
Mauritánie
Estat africà fronterer amb el Senegal, Mali, Algèria i el Sàhara Occidental (annexionat pel Marroc). El nom oficial és República Islàmica de Mauritània.

Mayotte /maˈjɔt/ pn
Mayotte

Medea /meˈðe.a/ /məˈðə.ə/ /məˈðɛ.ə/ pn
Médea

Melquisedec pn
Melchisedech
Prenom masculí

Mercader /mer.kaˈðe/ /meɾ.kaˈðeɾ/ /mər.kəˈðe/ pn
Kupec
Cognom d’origen d’ofici

Miquel /miˈkɛɫ/ pn
Michal
Prenom masculí d’origen hebreu

Mississipí /mi.si.siˈpi/ pn
Mississippi

Moldàvia /moɫˈda.vi.a/ /moɫˈda.vi.ə/ /moɫˈda.βi.a/ /muɫˈda.vi.ə/ /muɫˈda.βi.ə/ pn
Moldavsko
Estat situat a l'est d'Europa i fronterer amb Ucraïna i Romania. El nom oficial és República de Moldàvia.

Moliner /mo.ɫiˈne/ /mo.ɫiˈneɾ/ /mu.ɫiˈne/ pn
Mlynář
Cognom d’origen d’ofici

Mongòlia /moŋˈɡɔ.ɫi.ə/ /muŋˈɡɔ.ɫi.ə/ pn
Mongolsko
Estat asiàtic fronterer amb Rússia i Xina. El nom complet és República Popular de Mongòlia.

Mont-real pn
Montreal

Montenegro pn
Černá Hora

Montevideo /mon.te.viˈðe.o/ /mon.te.viˈðe.o/ /mon.te.βiˈðe.o/ pn
Montevideo

Moscou /mosˈkɔw/ /musˈkɔw/ pn
Moskva

Moçambic /mo.səmˈbik/ /mu.səmˈbik/ pn
Mosambik
Estat africà fronterer amb Malawi, Sud-àfrica, Swazilàndia, Tanzània, Zàmbia i Zimbàbue. El nom oficial és República de Moçambic.

Myanmar /mi.amˈmaɾ/ /mi.əmˈmar/ pn
Myanmar
Estat asiàtic fronterer amb la Xina, Laos, Tailàndia, Bangla Desh i l'Índia, a més, és costaner amb el mar d'Andaman i el golf de Bengala. El nom complet és Unió de Myanmar.

Mèxic /ˈmɛ.ʒik/ pn
Mexiko
Estat de l'Amèrica del Nord, situat a l'extrem sud d'aquest subcontinent i que també abasta una petita part de l'Amèrica Central. És fronterer amb els Estats Units, Guatemala i Belize. El nom oficial és Estats Units Mexicans.
Estat federat dels Estats Units Mexicans.

Mònaco /ˈmɔ.nə.ko/ /ˈmɔ.nə.ku/ pn
Monako
Estat europeu situat a la Mediterrània, a la Costa Blava, envoltat per terra de territori francès. El nom oficial és Principat de Mònaco.

Nadal /nəˈðaɫ/ pn
Vánoce Boží hod
Festivitat cristiana celebrada el 25 de desembre per a commemorar el naixement de Jesús.

Namíbia /nəˈmi.βi.ə/ pn
Namibie
Estat africà fronterer amb Angola, Botswana i Zàmbia. El nom oficial és República de Namíbia.

Napoleó /na.po.ɫeˈo/ /nə.po.ɫəˈo/ /nə.pu.ɫəˈo/ pn
Napoleon

Natzaret /na.d͡zaˈɾet/ /nə.d͡zəˈɾɛt/ pn
Nazaret

Nauru pn
Nauru
Illa de la Polinèsia on es troba l'estat anterior.

Nepal /nəˈpaɫ/ pn
Nepál
Estat asiàtic fronterer amb la Índia i la Xina. El nom complet és República Federal Democràtica del Nepal.

Nicaragua /ni.kəˈɾa.ɣwə/ pn
Nikaragua
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb Costa Rica i Hondures. El nom oficial és República de Nicaragua.

Nicolau /ni.koˈɫaw/ /ni.kuˈɫaw/ pn
Mikuláš
Prenom masculí

Nicòsia /niˈkɔ.zi.a/ /niˈkɔ.zi.ə/ pn
Nikósie

Nigèria /niˈʒɛ.ɾi.a/ /niˈʒɛ.ɾi.ə/ pn
Nigérie
País d'Àfrica situat a la costa nord-est del golf de Guinea. El nom oficial és República Federal de Nigèria.

Nil /ˈniɫ/ pn
Nil
Gran riu africà, el més gran del continent i potser del món, que desemboca en la Mediterrània. Neix a Burundi i passa per Uganda, la República Democràtica del Congo, el Sudan, Etiòpia i Egipte.

Niue /ˈni.we/ /ˈni.wə/ pn
Niue

Niça /ˈni.sa/ /ˈni.sə/ pn
Nice

Noruega /no.ɾuˈɛ.ɣə/ /nu.ɾuˈɛ.ɣə/ pn
Norsko
País escandinau fronterer amb Suècia, Finlàndia i Rússia. El nom oficial és Regne de Noruega.

Nova Caledònia /ˌnɔ.va.ka.ɫeˈðɔ.ni.a/ /ˌnɔ.və.kə.ɫəˈðɔ.ni.ə/ /ˌnɔ.βa.ka.ɫeˈðɔ.ni.a/ /ˌnɔ.βə.kə.ɫəˈðɔ.ni.ə/ pn
Nová Kaledonie

Nova York /ˌnɔ.vaˈjɔɾk/ /ˌnɔ.vəˈjɔɾk/ /ˌnɔ.βaˈjɔrk/ /ˌnɔ.βaˈjɔɾk/ /ˌnɔ.βəˈjɔrk/ pn
New York

Nova Zelanda /ˌnɔ.va.zeˈɫan.da/ /ˌnɔ.və.zəˈɫan.də/ /ˌnɔ.βa.zeˈɫan.da/ /ˌnɔ.βə.zəˈɫan.də/ pn
Nový Zéland
Arxipèlag oceànic situat als sud-est d'Austràlia i format per dues illes principals (la del Nord i la del Sud) i per d'altres de menors.

Nuremberg /ˈnu.ɾemˌbɛrk/ pn
Norimberk

OTAN /oˈtan/ /uˈtan/ acronym
NATO

Odessa /oˈðe.sa/ /oˈðɛ.sa/ /oˈðɛ.sə/ /oˈðɛ.sɛ/ /uˈðɛ.sə/ pn
Oděsa

Oliver /o.ɫiˈve/ /o.ɫiˈveɾ/ /o.ɫiˈβe/ /o.ɫiˈβeɾ/ /u.ɫiˈve/ /u.ɫiˈβe/ pn
Oliver
Prenom masculí

Oman /oˈman/ /uˈman/ pn
Omán
Estat asiàtic fronterer amb l'Aràbia Saudí, els Emirats Àrabs Units i el Iemen, a més, és costaner amb el golf d'Oman i el mar d'Aràbia. El nom complet és Sultanat d’Oman.

Orinoco /o.ɾiˈno.ko/ /u.ɾiˈno.ku/ pn
Orinoko
Gran riu de l'Amèrica del Sud, un dels més cabalosos del continent, que desemboca en l'Atlàntic. Neix a Veneçuela on fa bona part del seu recorregut i per on també desemboca i fa de frontera entre aquest país i Colòmbia d'on neixen molts dels seus afluents.

Orió /o.ɾiˈo/ /u.ɾiˈo/ pn
Souhvězdí Orionu

Oslo /ˈoz.ɫo/ /ˈɔz.ɫo/ /ˈɔz.ɫu/ pn
Oslo

PIB /ˈpip/ acronym
HDP

PMF /ˌpeˌe.maˈe.fa/ /ˌpeˌe.məˈe.fə/ acronym
ČKD

PS acronym
P.S.

Pakistan /pə.kisˈtan/ pn
Pákistán
Estat independent asiàtic i fronterer amb l'Índia, l'Iran, l'Afganistan, la Xina i que té costa amb mar Aràbic. El nom complet és República Islàmica del Pakistan.

Palau /pəˈɫaw/ pn
Palau
Arxipèlag de l’Oceania, i estat associat als Estats Units d'Amèrica, situat entre les Filipines, Nova Guinea i Guam (República de Palau).

Panamà /pə.nəˈma/ pn
Panama
Estat independent de l'Amèrica Central fronterer amb Colòmbia i Costa Rica; el nom complet és República de Panamà.

Papua Nova Guinea /paˌpu.aˌnɔ.βa.ɣiˈne.a/ /pəˌpu.əˌnɔ.və.ɣiˈne.ə/ /pəˌpu.əˌnɔ.βə.ɣiˈne.ə/ pn
Papua-Nová Guinea

París /paˈɾis/ pn
Paříž

Pasqua /ˈpas.kwə/ n fem
Velikonoce

Pau /ˈpaw/ pn
Pavel

País Basc pn
Baskicko

Països Baixos /paˌi.zozˈβa.ʃos/ /paˌi.zozˈβaj.ʃos/ /pəˌi.zozˈba.ʃos/ /pəˌi.zuzˈba.ʃus/ pn
Nizozemsko
Estat europeu fronterer amb Alemanya i Bèlgica. El nom oficial és Regne dels Països Baixos.

Països Catalans /paˌi.zos.ka.taˈɫans/ /pəˌi.zos.kə.təˈɫans/ /pəˌi.zus.kə.təˈɫans/ pn
Katalánské země

Peixos /ˈpe.ʃos/ /ˈpe.ʃus/ /ˈpej.ʃos/ pn
Ryby

Pequín /peˈkin/ pn
Peking

Pere /ˈpe.ɾa/ /ˈpe.ɾe/ /ˈpe.ɾə/ /ˈpe.ɾə/ pn
Petr

Perseu /peɾˈsɛw/ /pərˈsɛw/ pn
Perseus

Perú /pəˈɾu/ pn
Peru
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb l’Equador, Colòmbia, el Brasil, Bolívia, i Xile. El nom oficial és República del Perú.

Pirineus /pi.ɾiˈnɛws/ pn
Pyreneje

Plutó /pɫuˈto/ pn
Pluto

Polinèsia /po.ɫiˈnɛ.zi.a/ /po.ɫiˈnɛ.zi.ə/ /pu.ɫiˈnɛ.zi.ə/ pn
Polynésie

Polinèsia Francesa pn
Francouzská Polynésie

Polímnia /poˈɫim.ni.a/ /poˈɫim.ni.ə/ /puˈɫim.ni.ə/ pn
Polîmniya

Polònia /poˈɫɔ.ni.ə/ /puˈɫɔ.ni.ə/ pn
Polsko
Estat europeu fronterer amb Alemanya, Txèquia, Eslovàquia, Ucraïna, Bielorússia, Lituània i amb Rússia (per l'enclavament de Kaliningrad). El nom oficial és República de Polònia.

Porto /ˈpɔr.tu/ /ˈpɔɾ.to/ pn
Porto

Portugal /poɾ.tuˈɣaɫ/ /pur.tuˈɣaɫ/ pn
Portugalsko
País situat al sud-oest d'Europa, membre de la Unió Europea. El nom oficial és República Portuguesa.

Ptolemeu /ptu.ɫəˈmɛw/ /to.ɫeˈmɛw/ /to.ɫəˈmɛw/ /tu.ɫəˈmɛw/ pn
Ptolemaios

Puerto Rico pn
Portoriko
Illa i estat de les Antilles associat als Estats Units.

Pèricles pn
Perikles

Qatar /kəˈtar/ pn
Katar
Estat asiàtic que ocupa la península homònima i que és fronterer amb l'Aràbia Saudí. El nom complet és Estat de Qatar.

Quaresma /kwaˈɾez.ma/ /kwəˈɾəz.mə/ /kwəˈɾɛz.mə/ pn
Velký půst

Quebec /keˈbɛk/ /kəˈβɛk/ pn
Québec

Quiró /kiˈɾo/ pn
Cheirón
(astronomia) Cos celeste en òrbita entre Saturn i Urà.

Raquel pn
Ráchel
Prenom femení

Ratisbona /ra.tizˈbɔ.na/ /ra.tizˈβɔ.na/ /ra.tizˈβɔ.nɔ/ /rə.tizˈbɔ.nə/ pn
Řezno

Rea pn
Rhea
Prenom femení

Regne Unit /ˌreŋ.newˈnit/ /ˌreŋ.nəwˈnit/ pn
Spojené království
Estat europeu que forma part de l'arxipèlag de les illes Britàniques, que abasta principalment l'illa de la Gran Bretanya i Irlanda del Nord, a més de diverses colònies. El nom oficial és Regne Unit de la Gran Bretanya i Irlanda del Nord.

Rei pn
Král
Cognom

República Centreafricana /reˌpu.βɫi.kaˌsen.tɾe.a.fɾiˈka.na/ /reˌpub.bɫi.kaˌsen.tɾe.a.fɾiˈka.na/ /rəˌpu.βɫi.kəˌsen.tɾe.ə.fɾiˈka.nə/ /rəˌpub.bɫi.kəˌsen.tɾe.ə.fɾiˈka.nə/ pn
Středoafrická republika
Estat africà fronterer amb el Txad, el Sudan, el Sudan del Sud, la República del Congo, la República Democràtica del Congo i el Camerun. El nom oficial és el mateix, sense modificacions ni més afegits.

República Democràtica del Congo pn
Demokratická republika Kongo
Estat africà fronterer amb la República Centreafricana, el Sudan, Uganda, Ruanda, Burundi, Tanzània, Zàmbia, Angola i la República del Congo, a més, és costaner amb l'Atlàntic.

República Dominicana pn
Dominikánská republika
Estat americà del Carib que ocupa el costat est de l'illa Hispaniola i és fronterer amb la Haití.

Ricard /riˈkart/ pn
Richard

Riga /ˈri.ɣa/ /ˈri.ɣə/ pn
Riga

Rin /ˈrin/ pn
Rýn

Robert /roˈbɛɾt/ /ruˈbɛrt/ /ruˈβɛrt/ pn
Robert
Prenom masculí d’origen germànic

Roma /ˈro.ma/ pn
Řím
Ciutat a la riba del Tíber, capital d’Itàlia.

Romania /ro.məˈni.ə/ /ru.məˈni.ə/ pn
Rumunsko
Estat situat al sud-est d'Europa i fronterer amb Ucraïna, Moldàvia, Hongria, Sèrbia i Bulgària.

Rússia /ˈru.si.ə/ pn
Rusko
Estat format per una federació de repúbliques i altres divisions territorials, que abasta una enorme extensió al nord d'Europa i d'Àsia, per la qual cosa és l'estat més gran del món. És fronterer amb Noruega, Finlàndia, Estònia, Letònia, Bielorússia, Ucraïna, Geòrgia, Azerbaidjan, Kazakhstan, Xina, Mongòlia i Corea del Nord a més de Lituània i Polònia per l'enclavament de Kaliningrad. El nom oficial és Federació Russa.

Sabater /sa.baˈteɾ/ /sa.βaˈte/ /sə.βəˈte/ pn
Švec
Cognom d’origen d’ofici

Sabina pn
Sabina
Prenom femení

Sagitari /sa.d͡ʒiˈta.ɾi/ /sa.ʒiˈta.ɾi/ /sə.ʒiˈta.ɾi/ pn
Střelec

Salomó /sə.ɫoˈmo/ /sə.ɫuˈmo/ pn
Šalamoun
Prenom masculí

Samoa /səˈmo.ə/ pn
Samoa

Samoa Nord-americana pn
Americká Samoa

San Marino /ˌsam.maˈɾi.no/ /ˌsam.məˈɾi.nu/ pn
San Marino
Estat europeu de la península Itàlica, enclavament italià prop del mar Adriàtic. El nom oficial és República de San Marino.

Sara pn
Sára

Saragossa /sə.ɾəˈɣo.sə/ pn
Zaragoza

Sastre /ˈsas.tɾe/ /ˈsas.tɾə/ pn
Krejči
Cognom d’origen d’ofici

Saxònia /sakˈsɔ.ni.a/ /səkˈsɔ.ni.ə/ pn
Sasko

Sebastià /se.bas.tiˈa/ /sə.βəs.tiˈa/ pn
Šebestián
Prenom masculí

Senegal /sə.nəˈɣaɫ/ pn
Senegal
Estat africà fronterer amb Mauritània, Mali, la República de Guinea, Guinea Bissau i Gàmbia. El nom oficial és República del Senegal.

Senyor /seˈɲo/ /seˈɲoɾ/ /səˈɲo/ pn
Pán

Seychelles /səjˈʃɛɫs/ pn
Seychely
Arxipèlag i estat africà situat al nord de Madagascar.

Seül /seˈuɫ/ /səˈuɫ/ pn
Soul

Sicília /siˈsi.ɫi.a/ /siˈsi.ɫi.ə/ pn
Sicílie

Sierra Leone pn
Sierra Leone
Estat africà fronterer amb Guinea i Libèria, a més és costaner amb l'Atlàntic. El nom oficial és República de Sierra Leone.

Silvestre /siɫˈves.tɾe/ /siɫˈves.tɾə/ /siɫˈβes.tɾe/ /siɫˈβes.tɾə/ pn
Silvestr
Prenom masculí

Silèsia /siˈɫɛ.zi.a/ /siˈɫɛ.zi.ə/ pn
Slezsko

Simó /siˈmo/ pn
Šimon
Prenom masculí

Singapur /siŋ.ɡəˈpur/ pn
Singapur
Estat asiàtic que ocupa l'illa homònima a més de diverses illes menors. El nom complet és República de Singapur.

Siracusa /si.ɾaˈku.za/ /si.ɾəˈku.zə/ pn
Syrakusy

Sol /ˈsɔɫ/ pn
Slunce
Estel entorn del qual gira la Terra i els altres planetes del sistema solar.

Somàlia /soˈma.ɫi.ə/ /suˈma.ɫi.ə/ pn
Somálsko
Estat africà fronterer amb Djibouti, Etiòpia i Kenya, a més és costaner amb el golf d'Aden i a l'oceà Índic. El nom oficial és República Democràtica Somali.

Sri Lanka /əzˌriˈɫaŋ.kə/ pn
Srí Lanka
Estat asiàtic que ocupa l'illa homònima. El nom complet és República Socialista Democràtica de Sri Lanka.

Sud-àfrica /suˈta.fɾi.ka/ /suˈta.fɾi.kə/ pn
Jihoafrická republika
Estat africà fronterer amb Botswana, Lesotho, Moçambic, Namíbia, Swazilàndia i Zimbabwe. El nom oficial és República de Sud-àfrica.
Territori plurinacional que fa referència a l'extrem sud del continent africà i que inclou, a més de la República de Sud-àfrica, els següents estats: Botswana, Lesotho, Namíbia, Swazilàndia i Zimbabwe. De vegades, però, també s'inclouen els següents estats: Angola, Comores, Madagascar, Malawi, Maurici, Moçambic i Zàmbia, a més de les següents dependències: Mayotte, Reunió i Santa Helena.

Sudan pn
Súdán
Estat africà fronterer amb Egipte, Eritrea, Etiòpia, el Sudan del Sud, la República Centreafricana, el Txad i Líbia. El nom oficial és República del Sudan.

Sudan del Sud /suˌðan.dəɫˈsut/ pn
Jižní Súdán
Estat africà fronterer amb el Sudan, Etiòpia, Kenya, Uganda, la República Democràtica del Congo, la República Centreafricana. El nom oficial és República del Sudan del Sud.

Surinam pn
Surinam
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb Guyana, el Brasil i la Guaiana Francesa. El nom oficial és República de Surinam.

Suècia /suˈɛ.si.ə/ pn
Švédsko
Estat escandinau fronterer amb Noruega i Finlàndia. El nom oficial és Regne de Suècia.

Suïssa /suˈi.sə/ pn
Švýcarsko
Estat muntanyós centreeuropeu fronterer amb Alemanya, França, Itàlia, Àustria i Liechtenstein. El nom oficial és Confederació Suïssa.

Swazilàndia /swə.ziˈɫan.di.ə/ pn
Svazijsko
Estat africà fronterer amb Moçambic i Sud-àfrica. El nom oficial és Regne d’Eswatini.

Sàhara /ˈsa.ha.ɾa/ /ˈsa.hə.ɾə/ pn
Sahara

Sàhara Occidental pn
Západní Sahara

Sèrbia /ˈsɛr.bi.ə/ pn
Srbsko

Síria /ˈsi.ɾi.ə/ pn
Sýrie
Estat asiàtic i mediterrani situat a l'extrem occidental del continent. És fronterer amb Turquia, l'Iraq, Jordània, Israel i el Líban. El nom oficial és República Àrab Siriana.
Antiga província romana que ocupava aproximadament l'estat actual homònim i també el Líban.

Sísif /ˈsi.zif/ pn
Sisyfos

Tadjikistan /təd.ʒi.kisˈtan/ pn
Tádžikistán
Estat asiàtic fronterer amb el Kirguizstan, la Xina, l'Afganistan i l’Uzbekistan. El nom complet és República del Tadjikistan.

Tailàndia /təjˈɫan.di.ə/ pn
Thajsko
Estat asiàtic fronterer amb Laos, Cambodja, Malàisia i Birmània, a més, és costaner amb el golf de Siam i el mar d'Andaman. El nom complet és Regne de Tailàndia.

Taiwan /təjˈwan/ pn
Taiwan
Illa asiàtica costanera amb el mar de la Xina Oriental, el mar de la Xina Meridional i l'oceà Pacífic.
Estat asiàtic que ocupa l'illa anterior. El nom complet és República de la Xina.

Tanzània /tənˈza.ni.ə/ pn
Tanzanie
Estat africà fronterer amb Burundi, Kenya, Malawi, Moçambic, la República Democràtica del Congo, Ruanda, Uganda i Zàmbia. El nom oficial és República Unida de Tanzània.

Taure /ˈtaw.ɾe/ /ˈtaw.ɾə/ pn
Býk

Teresa /teˈɾe.za/ /təˈɾə.zə/ /təˈɾɛ.zə/ /ˈtɾɛ.zə/ pn
Tereza

Terra /ˈtɛ.ra/ /ˈtɛ.rə/ /ˈtɛ.rɛ/ pn
Země
Planeta on viuen els humans i altres criatures.

Thor /ˈtor/ pn
Thór

Tibet /tiˈbet/ /tiˈβɛt/ pn
Tibet

Timoteu pn
Timoteus
Prenom masculí

Tirana /tiˈɾa.na/ /tiˈɾa.nə/ pn
Tirana

Togo pn
Togo
Estat de l'Àfrica Occidental, fronterer amb Ghana, Benín i Burkina Faso i que és costaner amb el golf de Guinea. El nom oficial és República Togolesa.

Tokelau /to.keˈɫaw/ pn
Tokelau

Tomàs /toˈmas/ /tuˈmas/ pn
Tomáš
Prenom masculí

Tonga /ˈtoŋ.ɡə/ pn
Tonga
Estat independent oceànic que ocupa l'arxipèlag de les illes Tonga.

Trinitat i Tobago pn
Trinidad a Tobago
Estat americà de les Antilles que ocupa principalment les illes de Trinitat i Tobago, a més d'un munt d'illes menors. El nom complet és República de Trinitat i Tobago.

Trèveris /ˈtɾɛ.ve.ɾis/ /ˈtɾɛ.və.ɾis/ /ˈtɾɛ.βe.ɾis/ /ˈtɾɛ.βə.ɾis/ pn
Trevír

Tunísia /tuˈni.zi.ə/ pn
Tunisko
Estat africà i mediterrani situat al nord del continent. És fronterer Algèria i Líbia. El nom oficial és República de Tunísia.

Turkmenistan /turɡ.mə.nisˈtan/ pn
Turkmenistán
Estat asiàtic fronterer amb el Kazakhstan, l’Uzbekistan, l'Afganistan i l'Iran, a més, és costaner amb la mar Càspia. El nom complet és República del Turkmenistan.

Turquia /turˈki.ə/ pn
Turecko
Estat situat principalment a la península d'Anatòlia on té la capital, però que també ocupa una petita part d'Europa on es troba la principal ciutat del país Istanbul. És fronterer amb Bulgària, Grècia, Geòrgia, Armènia, l’Azerbaidjan, l’Iran, l’Iraq i Síria. El nom oficial és República de Turquia.

Turíngia /tuˈɾiɲ.d͡ʒi.a/ /tuˈɾiɲ.ʒi.ə/ pn
Durynsko

Tuvalu /tuˈva.ɫu/ /tuˈva.ɫu/ /tuˈβa.ɫu/ pn
Tuvalu
Estat format per un petit nombre de minúscules illes de la Polinèsia.

Txad pn
Čad
Estat africà fronterer amb Líbia, el Sudan, República Centreafricana, el Camerun, Nigèria i el Níger. El nom oficial és República del Txad.

Txèquia /ˈt͡ʃɛ.ki.ə/ pn
Česká republika
Estat del centre d'Europa fronterer amb Polònia, Alemanya, Àustria i Eslovàquia. El nom oficial és República Txeca.

UCI /ˈu.si/ acronym
JIP

URSS /ˈurs/ acronym
SSSR

Ucraïna /u.kɾəˈi.nə/ pn
Ukrajina
Estat de l'Est d'Europa fronterer amb Bielorússia, Rússia, Romania, Moldàvia, Hongria, Eslovàquia i Polònia.

Uganda /uˈɣan.də/ pn
Uganda
Estat africà fronterer amb Kenya, el Sudan, la República Democràtica del Congo, Ruanda i Tanzània. El nom oficial és República d'Uganda.

Uruguai pn
Uruguay

Uzbekistan /uz.bə.kisˈtan/ pn
Uzbekistán
Estat asiàtic fronterer amb el Kazakhstan, el Tadjikistan, el Kirguizstan, l'Afganistan i el Turkmenistan, a més, és costaner amb la mar d'Aral. El nom complet és República de l'Uzbekistan.

València /baˈɫen.si.a/ /baˈɫɛn.si.a/ /vaˈɫen.si.a/ /vəˈɫɛn.si.ə/ pn
Valencie

Valònia /baˈɫɔ.ni.a/ /bəˈɫɔ.ni.ə/ /vaˈɫɔ.ni.a/ /vəˈɫɔ.ni.ə/ pn
Valonsko

Varsòvia /barˈsɔ.βi.a/ /baɾˈsɔ.βi.a/ /vaɾˈsɔ.vi.a/ /vəɾˈsɔ.vi.ə/ pn
Varšava

Vaticà /ba.tiˈka/ /bə.tiˈka/ /va.tiˈka/ /və.tiˈka/ pn
Vatikán

Veneçuela /be.ne.suˈɛ.ɫɛ/ /bə.nə.suˈɛ.ɫə/ /ve.ne.suˈɛ.ɫa/ /və.nə.suˈɛ.ɫə/ pn
Venezuela
Estat independent de l'Amèrica del Sud fronterer amb Guyana, Brasil i Colòmbia. El nom complet és República Bolivariana de Veneçuela.

Ventafocs /ˌben.taˈfɔks/ /ˌben.təˈfɔks/ /ˌven.taˈfɔks/ /ˌven.təˈfɔks/ pn
Popelka

Venus /ˈbɛ.nus/ /ˈvɛ.nus/ /ˈvɛ.nus/ pn
Venuše

Verge /ˈbɛr.d͡ʒe/ /ˈbɛr.ʒə/ /ˈbɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.ʒə/ pn
Panna
La Verge Maria, Mare de Déu.
(astronomia) Constel·lació zodiacal situada entre Cabellera de Berenice, el Lleó, la Copa, el Corb, l’Hidra femella, la Balança, el Serpent i Bover.

Verònica /beˈɾɔ.ni.ka/ /bəˈɾɔ.ni.kə/ /veˈɾɔ.ni.ka/ /vəˈɾɔ.ni.kə/ pn
Veronika
Prenom femení

Viccionari /bik.si.oˈna.ɾi/ /vik.si.oˈna.ɾi/ /vik.si.uˈna.ɾi/ pn
Wikcionář Wikislovník

Vicenç /biˈsɛns/ /viˈsɛns/ /viˈsɛns/ pn
Vincenc
Prenom masculí d’origen llatí

Victòria /bikˈtɔ.ɾi.a/ /vikˈtɔ.ɾi.a/ /vikˈtɔ.ɾi.ə/ pn
Viktorie
Prenom femení

Viena /biˈe.na/ /biˈɛ.nə/ /viˈe.na/ /viˈɛ.nə/ pn
Vídeň

Vietnam /bi.edˈnam/ /vi.ədˈnam/ pn
Vietnam
Estat asiàtic fronterer amb la Xina, Laos i Cambodja, a més, és costaner amb el Golf de Tonquín. El nom complet és República Socialista del Vietnam.

Vilaine /biˈɫɛn/ /viˈɫɛn/ /viˈɫɛn/ pn
Vilaine

Viquipèdia /bi.kiˈpɛ.ði.a/ /vi.kiˈpɛ.ði.a/ /vi.kiˈpɛ.ði.ə/ pn
Wikipedie

Wallis i Futuna pn
Wallis a Futuna

Xavier /ʃa.viˈeɾ/ /ʃa.βiˈe/ /ʃa.βiˈeɾ/ /ʃə.viˈe/ /ʃə.βiˈe/ pn
Xaver

Xile /ˈʃi.ɫə/ pn
Chile
República situada a l'oest de l'extrem sud d'Amèrica. Té forma allargassada i és limítrof amb l'Argentina a l'est, i amb Bolívia i el Perú al nord. El nom complet és República de Xile.

Xina /ˈʃi.nə/ pn
Čína Čínská lidová republika

Xipre /ˈʃi.pɾə/ pn
Kypr
País que ocupa l'illa homònima i que està dividit en dos estats. L'occidental, d'influència grega, ocupa el seixanta per cent del país, està reconegut internacionalment i el seu nom oficial és República de Xipre. L'oriental és el resultat de la intervenció militar turca, només està reconegut per Turquia i el seu nom oficial és República Turca de Xipre del Nord. Es considera pertanyent geogràficament a l'Àsia, però, sovint es tracta políticament com a part d'Europa.

Xipre del Nord pn
Severní Kypr

Zimbàbue pn
Zimbabwe

Zàmbia /ˈzam.bi.ə/ pn
Zambie
Estat africà fronterer amb Angola, Botswana, Malawi, Moçambic, Namíbia, la República Democràtica del Congo, Tanzània i Zimbàbue. El nom oficial és República de Zàmbia.

a /a/ /ə/ preposition
ku
Direcció del moviment.
El terme del moviment o la distància.

a causa de preposition
kvůli

a força de preposition
pomocí

a l'engròs /a.ɫeŋˈgɾɔs/ /ə.ɫəŋˈgɾɔs/ adv
velkoobchod
(comerç) Venda en gran quantitat o a clients majoristes.

a poc a poc /aˌpɔ.kaˈpɔk/ adv
pomalu

a reveure Interjection
naschledanou

abacà /a.baˈka/ /ə.βəˈka/ n masc
manilské konopí
Fibra tèxtil obtinguda de la planta del mateix nom.

abadejo /a.baˈðe.d͡ʒo/ /a.βaˈðe.ʒo/ /ə.bəˈðɛ.ʒo/ /ə.bəˈðɛ.ʒu/ /ə.βəˈðɛ.ʒu/ n masc
treska
Peix de l'ordre dels gadiformes, molt semblant al bacallà, però més petit (Pollachius pollachius).

abadessa /a.baˈðe.sa/ /ə.bəˈðə.sə/ /ə.bəˈðɛ.sə/ n fem
abatyše

abadia /a.baˈði.a/ n fem
opatství

abaixar /a.bajˈʃaɾ/ /a.βajˈʃa/ /a.βaˈʃa/ v
snížit
Posar quelcom més baix d'on és.

abandonar /a.ban.doˈnaɾ/ /a.βan.doˈna/ /ə.bən.doˈna/ /ə.bən.duˈna/ v
opustit
Deixar de banda, desemparar, no fer cas d'una cosa o persona.

abandó /a.banˈdo/ n masc
opuštění

abans /aˈbans/ adv
před

abast /aˈbast/ /əˈβast/ n masc
dosah

abat /aˈbat/ n masc
opat

abdicar /ab.diˈka/ /ab.diˈkaɾ/ /əb.diˈka/ v
abdikovat

abdomen /abˈdɔ.men/ /əbˈdɔ.mən/ n masc
břicho

abdominal /ab.do.miˈnaɫ/ /əb.do.miˈnaɫ/ /əb.du.miˈnaɫ/ adj
břišní

abdominals /ab.do.miˈnaɫs/ /əb.du.miˈnaɫs/ n masc
lehsed

abducció /ab.duk.siˈo/ /əb.duk.siˈo/ n fem
abdukce

abecedari /a.βe.seˈða.ɾi/ /ə.βə.səˈða.ɾi/ n masc
abeceda

abella /aˈbe.ʎa/ /əˈbə.ʎə/ /əˈbɛ.jə/ n fem
včela
Insecte que vola i produeix mel (Apis mellifera).

abella reina n fem
včelí královna

abellerol /a.be.ʎeˈɾɔɫ/ /ə.bə.jəˈɾɔɫ/ /ə.bə.ʎəˈɾɔɫ/ /ə.βə.ʎəˈɾɔɫ/ n masc
vlha

abellot /a.beˈʎɔt/ /ə.bəˈjɔt/ /ə.bəˈʎɔt/ n masc
trubec
Abella mascle.

aberració /a.be.ra.siˈo/ /ə.βə.rə.siˈo/ n fem
aberace

aberrant /a.beˈrant/ /a.βeˈran/ /ə.bəˈran/ /ə.bəˈrant/ /ə.βəˈran/ adj
aberující

abeurador /a.bew.ɾaˈðoɾ/ /a.βew.ɾaˈðo/ n masc
napajedlo

abeurar /a.bewˈɾaɾ/ /a.βewˈɾa/ /ə.βəwˈɾa/ v
napájet
Donar beure al bestiar.

abiotròfia /a.bi.oˈtɾɔ.fi.a/ /ə.bi.oˈtɾɔ.fi.ə/ /ə.bi.uˈtɾɔ.fi.ə/ /ə.βi.uˈtɾɔ.fi.ə/ n fem
abiotrofie

abisme /aˈbiz.me/ /əˈβiz.mə/ n masc
propast
Fondària immensa.

abiòtic /a.biˈɔ.tik/ /ə.βiˈɔ.tik/ adj masc
abiotický
Que no forma part dels éssers vius o no és producte d'ells.

abjurar /ab.d͡ʒuˈɾa/ /ab.d͡ʒuˈɾaɾ/ /əb.ʒuˈɾa/ v
zříci se

abkhaz /aˈpas/ /aˈβas/ /əˈpas/ adj
abcházský abcházština
Propi d'Abkhàzia, els seus habitants o la seva llengua.

abkhaz /aˈpas/ /aˈβas/ /əˈpas/ n masc
Abchaz
Individu del poble del Caucas establert a Abkhàzia i Adjària (Geòrgia).
abcházština abcházský
Llengua caucàsica del nord-oest pròpia d'Abkhàzia.

ablatiu /a.bɫaˈtiw/ /ə.βɫəˈtiw/ n masc
ablativ

abocador /a.bo.kaˈðoɾ/ /a.βo.kaˈðo/ /ə.bo.kəˈðo/ /ə.bu.kəˈðo/ n masc
skládka

abocar /a.boˈkaɾ/ /a.βoˈka/ /ə.boˈka/ /ə.buˈka/ v
lít
Fer passar un líquid d'un recipient a un altre.

abolir /a.boˈɫiɾ/ /a.βoˈɫi/ /ə.boˈɫi/ /ə.buˈɫi/ /ə.βuˈɫi/ v
zrušit

abominable /a.bo.miˈna.bɫe/ /a.βo.miˈna.βɫe/ /a.βo.miˈnab.bɫe/ /ə.bo.miˈnab.bɫə/ /ə.bu.miˈnab.bɫə/ /ə.βu.miˈna.βɫə/ /ə.βu.miˈnab.bɫə/ adj
hnusný

abonyegar /a.bo.ɲeˈɣaɾ/ /a.βo.ɲeˈɣa/ /ə.bo.ɲəˈɣa/ /ə.bu.ɲəˈɣa/ /ə.βu.ɲəˈɣa/ v
promáčknout

abraçada /a.bɾaˈsa.ða/ /ə.βɾəˈsa.ðə/ n fem
objetí

abraçar /a.bɾaˈsaɾ/ /a.βɾaˈsa/ /ə.βɾəˈsa/ v
obejmout objímat
Estrènyer amb els braços.
Seguir una causa, opinió o partit.

abreviatura /a.bɾe.vi.aˈtu.ɾa/ /a.βɾe.βi.aˈtu.ɾa/ /ə.bɾə.vi.əˈtu.ɾə/ n fem
zkratka
Escurçament d'una paraula, representada amb la lletra inicial o les més significatives.

abric /aˈbɾik/ n masc
kabát
Peça llarg de roba destinada a combatre el fred que cobreix més de mig cos, es col·loca com una jaqueta i és gruixuda.

abril n masc
duben
Quart mes de l'any.

absent /apˈsen/ /apˈsent/ /əpˈsen/ /əpˈsent/ adj
nepřítomný
Que no està atent a la situació present.

absenta /apˈsen.ta/ /əpˈsen.tə/ n fem
absint

absis n masc
apsida

absolut /ap.soˈɫut/ /əp.soˈɫut/ /əp.suˈɫut/ adj masc
absolutní

absolutament /ap.soˌɫu.taˈmen/ /ap.soˌɫu.taˈment/ /əp.soˌɫu.təˈment/ /əp.suˌɫu.təˈmen/ adv
naprosto

absorbir /ap.sorˈβi/ /ap.soɾˈbiɾ/ /ap.soɾˈβi/ /əp.soɾˈbi/ /əp.surˈbi/ v
vstřebat
Amarar, penetrar dins.

abstemi /apsˈtɛ.mi/ /əpsˈtɛ.mi/ n masc
abstinent
Persona que mai ingereix begudes alcohòliques.

abstenir-se /aps.teˈniɾ.se/ /əps.tə.niɾˈsə/ /əps.təˈnir.sə/ v
zdržet

abstinent /aps.tiˈnen/ /aps.tiˈnent/ /əps.tiˈnen/ /əps.tiˈnent/ adj
abstinent

abstracte /apsˈtɾak.te/ /əpsˈtɾak.tə/ adj masc
abstraktní

absurdament /apˌsur.ðaˈmen/ /apˌsuɾ.ðaˈmen/ /apˌsuɾ.ðaˈment/ /əpˌsur.dəˈmen/ /əpˌsur.ðəˈmen/ /əpˌsuɾ.ðəˈment/ adv
absurdně

absència /apˈsɛn.si.a/ /apˈsɛn.sja/ /əpˈsɛn.sjə/ n fem
nepřítomnost

abundant /a.βunˈdan/ /a.βunˈdant/ /ə.βunˈdan/ /ə.βunˈdant/ adj
hojný

abundància /a.bunˈdan.si.a/ /ə.βunˈdan.si.ə/ n fem
hojnost

abús /aˈbus/ n masc
zneužití

acabar /a.kaˈbaɾ/ /a.kaˈβa/ v
dokončit

acadèmia /a.kaˈðɛ.mi.a/ n fem
akademie akademi
Societat literària, artística o científica constituïda per a l'avançament de les bones lletres, de les arts o les ciències.
akademie
Institució educativa de caràcter privat on es porten a terme estudis complementaris als de l'educació regular i formal.

acadèmic /a.kaˈðɛ.mik/ /ə.kəˈðɛ.mik/ adj masc
akademický
Relatiu o pertanyent a l'ensenyament, particularment universitari.

acadèmic /a.kaˈðɛ.mik/ /ə.kəˈðɛ.mik/ n masc
akademický
Membre d'una acadèmia.

acampar /a.kamˈpa/ /a.kamˈpaɾ/ /ə.kəmˈpa/ v
kempovat

acariciar /a.ka.ɾi.siˈa/ /a.ka.ɾi.siˈaɾ/ v
laskat
Fer carícies, tractar amb afecte.
hladit
Passar els dits suaument per una superfície.

acceleració /ak.se.ɫe.ɾa.siˈo/ n fem
zrychlení
Magnitud física que indica com canvia la velocitat d'un cos en relació amb el temps.

accelerar /ak.se.ɫeˈɾa/ /ak.se.ɫeˈɾaɾ/ /ək.sə.ɫəˈɾa/ v
urychlit
Fer amb promptitud, més ràpid.
Donar més velocitat

accent /akˈsen/ /akˈsent/ /əkˈsen/ /əkˈsent/ n masc
přízvuk
Signe gràfic que es col·loca sobre una vocal per marcar-ne alguna qualitat.

acceptable /ak.sepˈta.bɫe/ /ak.sepˈta.βɫe/ /ak.sepˈtab.bɫe/ /ək.səpˈta.βɫə/ /ək.səpˈtab.bɫə/ adj
přijatelný

acceptació /ak.sep.ta.siˈo/ /ək.səp.tə.siˈo/ n fem
přijetí

acceptar /ak.sepˈta/ /ak.sepˈtaɾ/ /ək.səpˈta/ v
přijímat přijmout
Admetre el que algú ofereix, dóna o encarrega.

accessibilitat /ak.se.si.bi.ɫiˈtat/ /ək.sə.si.βi.ɫiˈtat/ n fem
dostupnost
Qualitat de ser accessible, receptivitat

accident /ak.siˈðen/ /ak.siˈðent/ /ək.siˈðen/ /ək.siˈðent/ n masc
nehoda
Sinistre, esdeveniment, generalment violent i sobtat, de conseqüències funestes o negatives.

accidental /ak.si.ðenˈtaɫ/ /ək.si.ðənˈtaɫ/ adj
nahodilý

accidentalment /ak.si.ðenˌtaɫˈmen/ /ak.si.ðenˌtaɫˈment/ /ək.si.ðənˌtaɫˈmen/ /ək.si.ðənˌtaɫˈment/ adv
náhodou

acció /akˈsjo/ /ək.siˈo/ /əkˈsjo/ n fem
čin
Efecte produït per l'actuació d'una cosa sobre una altra.
akcie
Participació en la propietat d'una empresa, negociada en el mercat borsari o no.

accés /akˈses/ n masc
přístup
Zona que permet entrar a un lloc.
Possibilitat que una persona pugui relacionar-se amb un entorn, un objecte, un material, una activitat o un procés amb finalitats de participació, d'aprenentatge o de progrés personal.

acer /aˈse/ /aˈser/ /aˈseɾ/ /əˈse/ /əˈser/ /əˈseɾ/ n masc
ocel

acerar /a.seˈɾa/ /a.seˈɾaɾ/ /ə.səˈɾa/ v
obrnit se
Posar acer a la punta i al tall dels instruments de ferro que serveixen per a tallar.

acetàbul /a.seˈta.buɫ/ /ə.səˈta.βuɫ/ n masc
octenka
(anatomia) Cavitat òssia on encaixa el cap del coxal de la cuixa.

acidesa /a.siˈðe.a/ /a.siˈðe.za/ /ə.siˈðə.zə/ /ə.siˈðɛ.zə/ n fem
kyselost

acidosi /a.siˈðɔ.zi/ /ə.siˈðɔ.zi/ n fem
acidóza

aclarir /a.kɫaˈɾi/ /a.kɫaˈɾiɾ/ /ə.kɫəˈɾi/ v
objasnit
Posar en clar, declarar, explicar alguna cosa.

acme /ˈaɡ.me/ /ˈaɡ.mə/ n fem
vrchol

acne /ˈaŋ.ne/ /ˈaŋ.nə/ /ˈaɡ.ne/ n fem
akné

acollir /a.koˈʎi/ /a.koˈʎiɾ/ /ə.koˈʎi/ /ə.kuˈji/ v
vítat
Admetre a algú en la seva casa o companyia.

acomiadar /a.ko.mi.aˈða/ /a.ko.mi.aˈðaɾ/ /ə.ko.mi.əˈða/ /ə.ku.mi.əˈða/ v
vyhodit
Despatxar de la feina, donar comiat.

acomodació /a.ko.mo.ða.siˈo/ /ə.ko.mo.ðə.siˈo/ /ə.ku.mu.ðə.siˈo/ n fem
akomodace
Procés d'adaptació al medi mitjançant el qual una persona modifica els seus esquemes de comportament per adaptar-se a una situació nova.

aconseguir /a.kon.seˈɣi/ /a.kon.seˈɣiɾ/ /ə.kon.səˈɣi/ /ə.kun.səˈɣi/ v
dostat
Arribar a assolir un objectiu.

aconsellable /a.kon.seˈʎa.bɫe/ /a.kon.seˈʎa.βɫe/ /a.kon.seˈʎab.bɫe/ /ə.kon.səˈʎab.bɫə/ /ə.kun.səˈjab.bɫə/ /ə.kun.səˈʎa.βɫə/ /ə.kun.səˈʎab.bɫə/ adj
doporučeníhodný

aconsellar /a.kon.seˈʎa/ /a.kon.seˈʎaɾ/ /ə.kon.səˈʎa/ /ə.kun.səˈja/ /ə.kun.səˈʎa/ v
radit poradit

acord /aˈkɔɾt/ n masc
dohoda
El resultat d'una negociació, quan les diverses parts han arribat a una decisió acceptada per tots.
akord
Diverses notes que sonen simultàniament.

acordar /a.korˈða/ /a.koɾˈða/ /a.koɾˈðaɾ/ /ə.koɾˈða/ /ə.kurˈda/ /ə.kurˈða/ v
shodovat
(pronominal) Posar-se d'acord.

acordió /a.koɾ.ðiˈo/ /ə.koɾ.ðiˈo/ /ə.kur.ðiˈo/ n masc
akordeon harmonika

acre /ˈa.kɾe/ /ˈa.kɾə/ n masc
akr

acreció /a.kɾe.siˈo/ /ə.kɾə.siˈo/ n fem
akrece
(economia) Increment dels beneficis per acció o del valor d'un actiu financer com a resultat d'una operació.

acreditació /a.kɾe.ði.ta.siˈo/ /ə.kɾə.ði.tə.siˈo/ n fem
akreditace

acrobàcia /a.kɾoˈba.si.a/ /ə.kɾoˈba.si.ə/ /ə.kɾuˈba.si.ə/ /ə.kɾuˈβa.si.ə/ n fem
akrobacie
Art consistent a fer demostracions d'exercicis arriscats d'equilibri.

acrofòbia /a.kɾoˈfɔ.bi.a/ /ə.kɾoˈfɔ.bi.ə/ /ə.kɾuˈfɔ.bi.ə/ /ə.kɾuˈfɔ.βi.ə/ n fem
akrofobie

acromegàlia /a.kɾo.meˈɣa.ɫi.a/ /ə.kɾo.məˈɣa.ɫi.ə/ /ə.kɾu.məˈɣa.ɫi.ə/ n fem
akromegalie

acromi /aˈkɾɔ.mi/ /əˈkɾɔ.mi/ n masc
nadpažek

acromàtic /a.kɾoˈma.tik/ /ə.kɾoˈma.tik/ /ə.kɾuˈma.tik/ adj masc
achromatický

acròbata /aˈkɾɔ.ba.ta/ /əˈkɾɔ.βə.tə/ n neut
akrobat

acrònim /aˈkɾɔ.nim/ /əˈkɾɔ.nim/ n masc
akronym
Abreviació formada per fragments d'una expressió de forma que es pot llegir com un mot.

acròstic /aˈkɾɔs.tik/ /əˈkɾɔs.tik/ n masc
akrostich

acta /ˈak.ta/ n fem
protokol

acte /ˈak.te/ n masc
skutek čin
Fet realitzat per la voluntat d'una persona o per un grup.

actini /əkˈti.ni/ n masc
actinium aktinium

actitud /a.tiˈtut/ /ak.tiˈtut/ /ək.tiˈtut/ /ək.tiˈtut/ n fem
postoj

actiu /akˈtiw/ /əkˈtiw/ adj masc
aktivní
Dit de la persona amb tendència a moure's o amb preferència per fer coses més que a observar-les.

activament /akˌti.vaˈment/ /akˌti.βaˈmen/ /əkˌti.vəˈmen/ /əkˌti.vəˈment/ /əkˌti.βəˈmen/ adv
aktivně

activar /ak.tiˈvaɾ/ /ak.tiˈβa/ /ək.tiˈva/ /ək.tiˈβa/ v
aktivovat
Fer que una cosa o persona passiva, tranquil·la o quieta prengui excitació, nervi.

activisme /ak.tiˈviz.me/ /ak.tiˈβiz.me/ /ək.tiˈviz.mə/ /ək.tiˈβiz.mə/ n masc
aktivismus

activitat /ak.ti.viˈtat/ /ak.ti.βiˈtat/ /ək.ti.viˈtat/ /ək.ti.βiˈtat/ n fem
činnost aktivita

activitat sexual /ak.ti.viˌtat /ak.ti.βiˌtat /ək.ti.viˌtat /ək.ti.βiˌtat n fem
soulož

actor /akˈto/ /akˈtoɾ/ /əkˈto/ n masc
herec

actriu /akˈtɾiw/ n fem
herečka

actuació /ak.tu.a.siˈo/ /ək.tu.ə.siˈo/ n fem
představení
La interpretació d'un actor de teatre o d'un grup d'actors.

actual /ak.tuˈaɫ/ /ək.tuˈaɫ/ adj
současný

actualitzable /ak.tu.a.ɫiˈd͡za.βɫe/ /ak.tu.a.ɫiˈd͡zab.bɫe/ /ak.tu.a.ɫiˈza.bɫe/ /ək.tu.ə.ɫiˈd͡za.βɫə/ /ək.tu.ə.ɫiˈd͡zab.bɫə/ adj
aktualizovatelný

actualitzar /ak.tu.a.ɫiˈd͡za/ /ak.tu.a.ɫiˈza/ /ak.tu.a.ɫiˈzaɾ/ /ək.tu.ə.ɫiˈd͡za/ v
aktualizovat

actualment /ak.tuˌaɫˈmen/ /ak.tuˌaɫˈment/ /ək.tuˌaɫˈmen/ /ək.tuˌaɫˈment/ adv
momentálně

actuar /ak.tuˈa/ /ak.tuˈaɾ/ /ək.tuˈa/ v
dělat

acudit n masc
vtip
Dita aguda, enginyosa.
Història breu còmica d’intenció humorística.

acumular /a.ku.muˈɫa/ /a.ku.muˈɫaɾ/ /ə.ku.muˈɫa/ v
akumulovat
Ajuntar i amuntonar.

acupuntura /a.ku.punˈtu.ɾa/ /ə.ku.punˈtu.ɾə/ n fem
akupunktura

acuradament /a.kuˌɾa.ðaˈmen/ /a.kuˌɾa.ðaˈment/ /ə.kuˌɾa.ðəˈmen/ /ə.kuˌɾa.ðəˈment/ adv
opatrně

acusació /a.ku.za.siˈo/ n fem
obvinění

acusador /a.ku.zaˈðo/ /a.ku.zaˈðoɾ/ /ə.ku.zəˈðo/ adj masc
vyčítavý
Relatiu a l'acusació.
(també substantivat) El qui fa una acusació.

acusar /a.kuˈza/ /a.kuˈzaɾ/ v
obvinit
Encausar, posar una demanda.

acusatiu /a.ku.zaˈtiw/ adj masc
akuzativ
Que delata la culpabilitat d'algú.

acusatiu /a.ku.zaˈtiw/ n masc
akuzativ
Cas gramatical que adopta una paraula que expressa l'objecte d'un verb transitiu, és a dir, sobre qui o què recau l'acció del subjecte en una frase.

acàcia /aˈka.si.a/ n fem
akácie

acètic /aˈsɛ.tik/ /əˈsɛ.tik/ adj masc
octový

acòlit /aˈkɔ.ɫit/ /əˈkɔ.ɫit/ n masc
akolyta

adaptació /a.ðap.ta.siˈo/ /ə.ðəp.tə.siˈo/ n fem
adaptace
Procés pel qual una persona, un grup o una institució adquireix l'aptitud per viure en un medi determinat, la qual afavoreix la seva existència, supervivència i progrés.

adaptar /a.ðapˈta/ /a.ðapˈtaɾ/ v
adaptovat

addicció /a.ðik.siˈo/ /ad.dik.siˈo/ /əd.dik.siˈo/ n fem
závislost

addició /a.ði.siˈo/ /ad.di.siˈo/ /əd.di.siˈo/ n fem
přídavek
Acció d’addicionar, d’afegir.
Operació aritmètica de suma.

addicte /adˈdik.te/ /aˈðik.te/ /ədˈdik.tə/ n masc
závislák
Persona molt inclinada a alguna cosa.

addictiu /a.ðikˈtiw/ /ad.dikˈtiw/ /əd.dikˈtiw/ adj masc
návykový

adduir /a.ðuˈi/ /a.ðuˈiɾ/ /ad.duˈi/ /əd.duˈi/ v
předložit

adenocarcinoma /a.ðe.no.kaɾ.siˈno.ma/ /ə.ðə.no.kəɾ.siˈno.mə/ /ə.ðə.nu.kər.siˈno.mə/ n masc
adenokarcinom

adenohipòfisi /a.ðe.no.iˈpɔ.fi.zi/ /ə.ðə.no.iˈpɔ.fi.zi/ /ə.ðə.nu.iˈpɔ.fi.zi/ n fem
adenohypofýza

adequat /a.ðeˈkwat/ /ə.ðəˈkwat/ adj masc
přiměřený

adeu /əˈðew/ Interjection
na shledanou
Expressió de comiat utilitzada entre dues persones amb tractament de tu, sense importar el moment del dia ni les circumstàncies.

adhesiu /a.ðeˈziw/ n masc
nálepka
Paper, normalment de dimensions petites, amb una cara que enganxa.
Substància que s'aplica entre dues superfícies per enganxar-les.

adiabàtic /a.ði.aˈba.tik/ /ə.ði.əˈβa.tik/ adj masc
adiabatický

adjacent /ad.d͡ʒaˈsen/ /ad.d͡ʒaˈsent/ /əd.ʒəˈsen/ /əd.ʒəˈsent/ adj
přilehlý

adjectiu /ad.d͡ʒekˈtiw/ n masc
přídavné jméno adjektivum

adjectival /ad.d͡ʒek.tiˈvaɫ/ /ad.d͡ʒek.tiˈβaɫ/ /əd.ʒək.tiˈvaɫ/ /əd.ʒək.tiˈβaɫ/ adj
adjektivní

admetre /adˈme.tɾe/ /ədˈmɛ.tɾə/ v
přijmouti
Rebre, donar entrada o audiència.

administració /ad.mi.nis.tɾa.siˈo/ /əd.mi.nis.tɾə.siˈo/ n fem
správa administrace

administrar /ad.mi.nisˈtɾa/ /ad.mi.nisˈtɾaɾ/ /əd.mi.nisˈtɾa/ v
podat

administratiu /ad.mi.nis.tɾaˈtiw/ /əd.mi.nis.tɾəˈtiw/ adj masc
administrativní

admiració /ad.mi.ɾa.siˈo/ /əd.mi.ɾə.siˈo/ n fem
obdiv

admirar /ad.miˈɾa/ /ad.miˈɾaɾ/ /əd.miˈɾa/ v
obdivovat
Mirar, contemplar amb admiració.

adob /aˈðop/ /əˈðop/ n masc
hnojivo
En agricultura, fems o qualsevol altra cosa que amb què s’engreixen les terres a fi que produeixin més.

adoberia /a.ðo.βeˈɾi.a/ /ə.ðu.βəˈɾi.ə/ n fem
koželužna

adoctrinament /a.ðok.tɾi.naˈmen/ /a.ðok.tɾi.naˈment/ /ə.ðok.tɾi.nəˈment/ /ə.ðuk.tɾi.nəˈmen/ n masc
indoktrinace

adoctrinar /a.ðok.tɾiˈna/ /a.ðok.tɾiˈnaɾ/ /ə.ðok.tɾiˈna/ /ə.ðuk.tɾiˈna/ v
indoktrinovat
Instruir algú en alguna cosa.

adolescent /a.ðo.ɫeˈsen/ /a.ðo.ɫeˈsent/ /ə.ðo.ɫəsˈsent/ /ə.ðu.ɫəsˈsen/ adj
dospívající puberťák
Relatiu a l’adolescència.

adolescent /a.ðo.ɫeˈsen/ /a.ðo.ɫeˈsent/ /ə.ðo.ɫəsˈsent/ /ə.ðu.ɫəsˈsen/ n neut
dospívající puberťák
Jove que està en l’adolescència, que ha començat la pubertat i encara no és adult.

adolescència /a.ðo.ɫeˈsɛn.si.a/ /ə.ðo.ɫəsˈsɛn.si.ə/ /ə.ðu.ɫəsˈsɛn.si.ə/ n fem
adolescence

adolorit /a.ðo.ɫoˈɾit/ /ə.ðo.ɫoˈɾit/ /ə.ðu.ɫuˈɾit/ adj masc
bolavý

adonar-se /a.ðoˈnaɾ.se/ /ə.ðoˈnaɾ.sə/ /ə.ðu.nərˈsə/ /ə.ðuˈnar.sə/ v
uvědomit si

adopció /a.ðop.siˈo/ /ə.ðop.siˈo/ /ə.ðup.siˈo/ n fem
adopce osvojení

adoptar /a.ðopˈta/ /a.ðopˈtaɾ/ /ə.ðopˈta/ /ə.ðupˈta/ v
adoptovat
Afillar un estrany.
Admetre, aprovar, seguir una opinió.

adquirir /at.kiˈɾi/ /at.kiˈɾiɾ/ /ək.kiˈɾi/ /ət.kiˈɾi/ v
získat
Posseir una cosa perquè s'ha comprat o guanyat.

adquisició /at.ki.zi.siˈo/ /ək.ki.zi.siˈo/ /ət.ki.zi.siˈo/ n fem
nabývaní
Acció d’adquirir.

adrenalina /a.ðɾe.naˈɫi.na/ /ə.ðɾə.nəˈɫi.nə/ n fem
adrenalin

adreça /aˈðɾe.sa/ /əˈðɾə.sə/ /əˈðɾɛ.sə/ n fem
adresa
Indicació de qualsevol mena que fa referència a un edifici concret i, sovint, a una part d'aquest edifici (habitatge, oficina, etc.), en especial quan s'indica la població, el carrer i dins del carrer el número.

adroguer /a.ðɾoˈɣe/ /a.ðɾoˈɣeɾ/ /ə.ðɾoˈɣe/ /ə.ðɾuˈɣe/ n masc
potravinář

adstrat /asˈtɾat/ /atsˈtɾat/ /ətsˈtɾat/ n masc
adstrát

adult /aˈðuɫ/ /aˈðuɫt/ /əˈðuɫ/ /əˈðuɫt/ adj masc
dospělý
No apte per a menors.

adult /aˈðuɫ/ /aˈðuɫt/ /əˈðuɫ/ /əˈðuɫt/ n masc
dospělý
Persona ja madura i crescuda, que no és un infant.

adulteri /a.ðuɫˈtɛ.ɾi/ /ə.ðuɫˈtɛ.ɾi/ n masc
cizoložství

adventista /ad.benˈtis.ta/ /ad.benˈtis.te/ /ad.venˈtis.ta/ /ad.venˈtis.te/ /əb.vənˈtis.tə/ /əd.bənˈtis.tə/ n neut
adventista

adverbi /adˈbɛr.βi/ /adˈbɛɾ.βi/ /adˈvɛɾ.bi/ /əbˈvɛɾ.bi/ n masc
příslovce

adverbialment /ad.ber.βiˌaɫˈmen/ /ad.beɾ.βiˌaɫˈmen/ /ad.veɾ.biˌaɫˈment/ /əb.vər.biˌaɫˈmen/ /əb.vəɾ.biˌaɫˈment/ /əd.bər.biˌaɫˈmen/ adv
adverbiálně

adversari /ad.berˈsa.ɾi/ /ad.beɾˈsa.ɾi/ /ad.veɾˈsa.ɾi/ /əb.vəɾˈsa.ɾi/ /əd.bərˈsa.ɾi/ n masc
protivník

advertir /ad.berˈti/ /ad.beɾˈti/ /ad.veɾˈtiɾ/ /əb.vəɾˈti/ /əd.bərˈti/ v
varovat
Prevenir, avisar, aconsellar.

advertència /ad.berˈtɛn.si.a/ /ad.beɾˈtɛn.si.a/ /ad.veɾˈtɛn.si.a/ /əb.vəɾˈtɛn.si.ə/ /əd.bərˈtɛn.si.ə/ n fem
varování

advocat /ad.boˈkat/ /ad.voˈkat/ /əb.voˈkat/ /əb.vuˈkat/ n masc
advokát právník

adúlter /aˈðuɫ.teɾ/ /əˈðuɫ.tər/ adj masc
nevěrný
Que comet o implica adulteri.

aerolliscador /aˌe.ɾo.ʎis.kaˈðo/ /aˌe.ɾo.ʎis.kaˈðoɾ/ /əˌe.ɾo.ʎis.kəˈðo/ /əˌe.ɾu.ʎis.kəˈðo/ n masc
vznášedlo

aeronau /aˌe.ɾoˈnaw/ /əˌe.ɾoˈnaw/ /əˌe.ɾuˈnaw/ n fem
letadlo
Vehicle amb capacitat per a viatjar per l'aire (avió, helicòpter, autogir, dirigible, etc).

aeroport /aˌe.ɾoˈpɔɾt/ /əˌe.ɾoˈpɔɾt/ /əˌe.ɾuˈpɔrt/ n masc
letiště

aerosol /aˌe.ɾoˈsɔɫ/ /əˌe.ɾoˈsɔɫ/ /əˌe.ɾuˈsɔɫ/ n masc
aerosol

afaitar /a.fajˈta/ /a.fajˈtaɾ/ v
holit se
Raspar per llevar el pèl, especialment de la barba.

afeblir /a.febˈbɫi/ /a.feˈbɫiɾ/ /a.feˈβɫi/ /ə.fəbˈbɫi/ /ə.fəˈβɫi/ v
oslabit

afectar /a.fekˈta/ /a.fekˈtaɾ/ /ə.fəkˈta/ v
ovlivnit
Parlar o obrar amb afectació.
Fingir ignorància, zel d'alguna cosa.
Fer impressió una cosa en altra, causant alteració.

afegir /a.feˈd͡ʒi/ /a.feˈd͡ʒiɾ/ /a.feˈʒi/ /ə.fəˈʒi/ v
přidat
Augmentar, posar-ne més.

afer /aˈfeɾ/ /əˈfer/ n masc
poměr
Cosa rellevant a fer.
Ocupació que requereix treball o atenció.

afganès /av.ɣaˈnes/ /əv.ɣəˈnəs/ /əv.ɣəˈnɛs/ adj masc
afghánský

afilar /a.fiˈɫa/ /a.fiˈɫaɾ/ /ə.fiˈɫa/ v
ostřit

afinar /a.fiˈna/ /a.fiˈnaɾ/ /ə.fiˈna/ v
ladit
Trempar els instruments dels músics.

afinitat /a.fi.niˈtat/ /ə.fi.niˈtat/ n fem
švagrovství

afix /aˈfiks/ /əˈfiks/ n masc
afix
(gramàtica) Morfema que es fusiona amb una paraula o la seva arrel per formar-ne una altra. Un afix pot ser un prefix, un sufix, un interfix o un infix.

afluent /a.fɫuˈen/ /a.fɫuˈent/ /ə.fɫuˈen/ /ə.fɫuˈent/ adj
přítok
Que aflueix.

afluent /a.fɫuˈen/ /a.fɫuˈent/ /ə.fɫuˈen/ /ə.fɫuˈent/ n masc
přítok
Curs d’aigua que aboca les seves aigües en un altre de més important.

aforisme /a.foˈɾiz.me/ /ə.foˈɾiz.mə/ /ə.fuˈɾiz.mə/ n masc
aforismus

afortunadament /a.for.tuˌna.ðaˈmen/ /a.foɾ.tuˌna.ðaˈmen/ /a.foɾ.tuˌna.ðaˈment/ /ə.foɾ.tuˌna.ðəˈment/ /ə.fur.tuˌna.ðəˈmen/ adv
naštěstí

africà /ə.fɾiˈka/ adj masc
africký
Relacionat amb Àfrica.

africà /ə.fɾiˈka/ n masc
Afričan
Habitant d'Àfrica.

afrikaans n masc
afrikánština

agafar /a.ɣaˈfa/ /a.ɣaˈfaɾ/ v
brát
Prendre amb la mà alguna cosa.

agapornis /a.ɣaˈpɔɾ.nis/ /ə.ɣəˈpɔr.nis/ n masc
agapornis

agar-agar /aˌɣaɾ.aˈɣaɾ/ /əˌɣar.əˈɣar/ n masc
agar

agenda /aˈd͡ʒen.da/ /aˈʒen.da/ n fem
diář

agenollar-se /a.d͡ʒe.noˈʎaɾ.se/ /a.ʒe.noˈʎar.se/ /ə.ʒə.noˈʎaɾ.sə/ /ə.ʒə.nu.jərˈsə/ /ə.ʒə.nuˈʎar.sə/ v
kleknout klečet

agent /aˈd͡ʒen/ /aˈd͡ʒent/ /aˈʒen/ /əˈʒen/ /əˈʒent/ n masc
agent
Allò que obra i que té la facultat de produir algun efecte.

agent /aˈd͡ʒen/ /aˈd͡ʒent/ /aˈʒen/ /əˈʒen/ /əˈʒent/ n neut
agent
Aquell qui té la facultat d'obrar per algú, per exemple en els seus negocis (agent de negocis), o fent mantenir l'ordre al seu entorn (agent de l'autoritat), o ajudant al fiscal (agent fiscal), etc.

agitació /a.d͡ʒi.ta.siˈo/ /a.ʒi.ta.siˈo/ /ə.ʒi.tə.siˈo/ n fem
agitace

agitar /a.d͡ʒiˈta/ /a.d͡ʒiˈtaɾ/ /a.ʒiˈta/ /ə.ʒiˈta/ v
třást

aglomeració /a.ɣɫo.me.ɾa.siˈo/ /ə.ɣɫo.mə.ɾə.siˈo/ /ə.ɣɫu.mə.ɾə.siˈo/ n fem
aglomerace
Acció i efecte d’aglomerar o aglomerar-se.

agnat /aŋˈnat/ /aɡˈnat/ /əŋˈnat/ n masc
agnát

agnosticisme /aŋ.nos.tiˈsiz.me/ /aɡ.nos.tiˈsiz.me/ /əŋ.nos.tiˈsiz.mə/ /əŋ.nus.tiˈsiz.mə/ n masc
agnosticismus

agnotologia /aŋ.no.to.ɫoˈʒi.a/ /aɡ.no.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /əŋ.no.to.ɫoˈʒi.ə/ /əŋ.nu.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
agnotologie

agnòstic /aŋˈnɔs.tik/ /aɡˈnɔs.tik/ /əŋˈnɔs.tik/ adj masc
agnostik

agonia /a.ɣoˈni.a/ /ə.ɣoˈni.ə/ /ə.ɣuˈni.ə/ n fem
muka

agost n masc
srpen
Vuitè mes de l'any.

agradable /a.ɣɾaˈða.bɫe/ /a.ɣɾaˈða.βɫe/ /a.ɣɾaˈðab.bɫe/ /ə.ɣɾəˈða.βɫə/ /ə.ɣɾəˈðab.bɫə/ adj
příjemný

agradar /a.ɣɾaˈða/ /a.ɣɾaˈðaɾ/ v
líbit
Complaure, acontentar, donar gust.

agrair /a.ɣɾaˈi/ /a.ɣɾaˈiɾ/ v
děkovat poděkovat

agrament /ˌa.ɣɾaˈmen/ /ˌa.ɣɾaˈment/ /ˌa.ɣɾəˈmen/ /ˌa.ɣɾəˈment/ adv
kysele

agrari /aˈɣɾa.ɾi/ /əˈɣɾa.ɾi/ adj masc
agrární

agre /ˈa.ɣɾe/ /ˈa.ɣɾə/ adj masc
kyselý

agregat /a.ɣɾeˈɣat/ /ə.ɣɾəˈɣat/ n masc
atašé
Funcionari adjunt a una plaça fixa.

agressiu /a.ɣɾeˈsiw/ /ə.ɣɾəˈsiw/ adj masc
agresivní

agressivament /a.ɣɾeˌsi.vaˈment/ /a.ɣɾeˌsi.βaˈmen/ /ə.ɣɾəˌsi.vəˈmen/ /ə.ɣɾəˌsi.vəˈment/ /ə.ɣɾəˌsi.βəˈmen/ adv
agresivně

agressivitat /a.ɣɾe.si.viˈtat/ /a.ɣɾe.si.βiˈtat/ /ə.ɣɾə.si.viˈtat/ /ə.ɣɾə.si.βiˈtat/ n fem
agresivita

agressió /a.ɣɾe.siˈo/ /ə.ɣɾə.siˈo/ n fem
agrese

agreujar /a.ɣɾewˈd͡ʒa/ /a.ɣɾewˈd͡ʒaɾ/ /ə.ɣɾəwˈʒa/ v
zhoršit
Fer tornar més greu una situació.

agricultura /a.ɣɾi.kuɫˈtu.ɾa/ n fem
zemědělství

agrimensor /a.ɣɾi.menˈso/ /a.ɣɾi.menˈsoɾ/ /ə.ɣɾi.mənˈso/ n masc
zeměměřič

agronomia /a.ɣɾo.noˈmi.a/ /ə.ɣɾo.noˈmi.ə/ /ə.ɣɾu.nuˈmi.ə/ n fem
agronomie

agrícola /aˈɣɾi.ko.ɫa/ /əˈɣɾi.ko.ɫə/ /əˈɣɾi.ku.ɫə/ adj
zemědělský

agrònom /aˈɣɾɔ.nom/ /əˈɣɾɔ.nom/ /əˈɣɾɔ.num/ n masc
agronom

aguaitar /a.ɣwajˈta/ /a.ɣwajˈtaɾ/ /ə.ɣwəjˈta/ v
číhat

agulla /aˈu.ʎa/ /aˈɣu.ʎa/ /əˈɣu.jə/ /əˈɣu.ʎə/ /ˈɡu.jə/ n fem
jehla jehlice
Barreta punxeguda de metall, de fusta o d'os amb un ull per on es passa el fil, corda, etc., amb la qual es cus, teixeix o broda.

agulla de cap n fem
špendlík

agulló /a.ɣuˈʎo/ /ə.ɣuˈjo/ /ə.ɣuˈʎo/ n masc
žihadlo
(figuradament) Estímul, incitació a obrar.

agut /əˈɣut/ adj masc
akutní

agà /aˈɣa/ /əˈɣa/ n masc
aga

agència /aˈd͡ʒɛn.si.a/ /aˈʒɛn.si.a/ n masc
agentura

agència de viatges n fem
cestovní kancelář

ahir /aˈi/ /aˈiɾ/ adv
včera včerejšek
En el dia antecedent i immediat al dia en què es parla, és a dir, al dia d'avui.
včera
Poc temps fa, fa poc, poc ha.

aiatol·là /a.ja.toɫˈɫa/ /a.ja.toˈɫa/ /ə.jə.toɫˈɫa/ /ə.jə.tuɫˈɫa/ /ə.jə.tuˈɫa/ n masc
ajatolláh ájatolláh

aigua /ˈaj.ɣwə/ /ˈal.ɡwa/ n fem
voda
(no comptable) Líquid format per molècules que contenen un àtom d'oxigen i dos d'hidrogen.

aiguafort /ˌaj.ɣwaˈfɔɾt/ /ˌaj.ɣwəˈfɔrt/ n masc
lept

aiguamarina /ˌaj.ɣwə.məˈɾi.nə/ n fem
akvamarín

aiguamoll /ˌaj.ɣwaˈmɔʎ/ n masc
bažina

aiguardent /ˌaj.ɣwarˈðen/ /ˌaj.ɣwaɾˈðen/ /ˌaj.ɣwaɾˈðent/ /ˌaj.ɣwərˈðen/ /ˌaj.ɣwəɾˈðent/ n masc
kořalka

aiguarràs /ˌaj.ɣwaˈras/ n masc
terpentýn

aimara /ajˈma.ɾa/ /əjˈma.ɾə/ n masc
ajmarština
Llengua ameríndia de l'altiplà entre Bolívia, Perú i Xile.

aire /ˈaj.ɾe/ n masc
vzduch
(normalment incomptable) Gasos de l’atmosfera.

aire condicionat n masc
klimatizace

aixa /ˈa.ʃa/ /ˈa.ʃə/ /ˈaj.ʃa/ n fem
skoble

aixada /ajˈʃa.ða/ /aˈʃa.ða/ /əˈʃa.ðə/ n fem
motyka

aixecar /a.ʃeˈka/ /aj.ʃeˈka/ /aj.ʃeˈkaɾ/ /ə.ʃeˈka/ /ə.ʃəˈka/ v
zvednout
Separar una cosa del lloc on reposava, elevant-la.

aixella /ajˈʃe.ʎa/ /aˈʃe.ʎa/ n fem
podpaží

aixeta /ajˈʃe.ta/ /aˈʃe.ta/ /əˈʃə.tə/ /əˈʃɛ.tə/ n fem
kohout kohoutek
Vàlvula a l’extrem d’una conducció, o a l’orifici d’un recipient, per a regular manualment la sortida del líquid.

aixopluc /a.ʃoˈpɫuk/ /aj.ʃoˈpɫuk/ /ə.ʃoˈpɫuk/ /ə.ʃuˈpɫuk/ n masc
útočiště

així /ajˈʃi/ /aˈʃi/ adv
tak
D’aquesta manera.
De la mateixa manera, en conseqüència.

així així adv
všelijaký

això rai /ajˌʃɔ /aˌʃɔ /əˌʃɔ Interjection
žádný problém

ajornar /a.d͡ʒoɾˈna/ /a.d͡ʒoɾˈnaɾ/ /a.ʒorˈna/ /ə.ʒoɾˈna/ /ə.ʒurˈna/ v
odložit
Posposar, traslladar per més endavant una tasca o esdeveniment

ajuda /aˈʒu.ða/ /əˈʒu.ðə/ n fem
pomoc
(antigament) Socors, favor.

ajudant /a.d͡ʒuˈðan/ /a.d͡ʒuˈðant/ /a.ʒuˈðan/ /ə.ʒuˈðan/ /ə.ʒuˈðant/ n masc
pomocník
Persona la feina de la qual és ajudar un altre professional, auxiliar.

ajudar /a.d͡ʒuˈða/ /a.d͡ʒuˈðaɾ/ /a.ʒuˈða/ v
pomoct pomáhat

ajuntament /a.d͡ʒun.taˈmen/ /a.d͡ʒun.taˈment/ /a.ʒun.taˈmen/ /ə.ʒun.təˈmen/ /ə.ʒun.təˈment/ n masc
radnice
Edifici principal on es troba l'òrgan que governa un municipi.

ajuntar /a.d͡ʒunˈta/ /a.d͡ʒunˈtaɾ/ /a.ʒunˈta/ /ə.ʒunˈta/ v
spojit
Unir unes coses amb altres.
En alguns oficis mecànics, ajustar, unir, fer venir bé les peces que entren en una obra.

ajustar /a.d͡ʒusˈta/ /a.d͡ʒusˈtaɾ/ /a.ʒusˈta/ /ə.ʒusˈta/ v
upravit
Igualar una cosa amb altra, arreglar-la, acomodar-la, fer-la venir bé.
Arreglar alguna cosa a allò que és just.

ala /ˈa.ɫa/ n fem
křídlo
Cadascuna de les dues extremitats dels ocells, dels ratpenats, de molts insectes i d'alguns rèptils prehistòrics, situades als costats del cos i que en la majoria de casos serveixen per a volar. Cal destacar en el cas dels insectes que acostumen a tenir més d'un parell d'ales.
Cadascuna de les dues peces planes que van a banda i banda del cos de l'avió i que serveixen per estabilitzar el vol. Si en comptes de dues peces n'hi ha una sola també s'anomena ala (l'ala superior dels biplans, etc).
Part lateral o auxiliar d'una construcció.
Part d'un barret que el rodeja de forma horitzontal per la base de forma més o menys plana i que serveix per defensar al seu usuari de les inclemències del temps i dels rajos del sol.
(futbol) Cadascuna de les dues parelles de jugadors formades per l'extrem i l'interior d'un mateix costat del camp de joc.

alabastre /ə.ɫəˈβas.tɾə/ n masc
alabastr
Varietat de guix microcristal·lí compacte, blanc i translúcid, usat en escultura i ornamentació.

alambí /a.ɫamˈbi/ /ə.ɫəmˈbi/ n masc
alembik

alamànic /a.ɫaˈma.nik/ /ə.ɫəˈma.nik/ n masc
alemánština

alarb /aˈɫaɾp/ /əˈɫarp/ n masc
arabský

alarma /aˈɫaɾ.ma/ /əˈɫar.mə/ n fem
alarm
Missatge d'avís que hom dona quan es detecta un perill: incendis, atac de l'enemic, etc.

alarmar /a.ɫarˈma/ /a.ɫaɾˈma/ /a.ɫaɾˈmaɾ/ /ə.ɫərˈma/ v
alarmovat

alat /aˈɫat/ /əˈɫat/ adj masc
křídlatý

alatxa /aˈɫa.t͡ʃa/ /əˈɫa.t͡ʃə/ n fem
sardinka oblá

alba /ˈaw.βə/ /ˈaɫ.ba/ /ˈaɫ.βə/ n fem
východ
Primera llum que es descobreix per orient abans d'eixir el sol.

albada /aɫˈba.ða/ /əɫˈβa.ðə/ n fem
svítání

albanès /əɫ.bəˈnəs/ /əɫ.bəˈnɛs/ n masc
albánský albánština
(només en singular) Llengua parlada a Albània, el Kosovo i a zones de Macedònia.

albatros /aɫˈba.tɾos/ /əɫˈba.tɾos/ /əɫˈba.tɾus/ /əɫˈβa.tɾus/ n masc
albatros

albercoc /əɫ.βərˈkɔk/ n masc
meruňka

alberginiera /aɫ.beɾ.d͡ʒi.niˈe.ɾa/ /əɫ.βər.ʒi.niˈe.ɾə/ n fem
baklažán

albergínia /aw.βerˈʒi.ni.a/ /u.βərˈʒi.ni.ə/ /əw.βərˈʒi.ni.ə/ /əɫ.βərˈʒi.ni.ə/ n fem
baklažán patlažán

albinisme /aɫ.biˈniz.me/ /əɫ.βiˈniz.mə/ n masc
albinismus

alburn /aɫˈbuɾn/ /əɫˈβurn/ n masc
ouklej

albúmina /aɫˈbu.mi.na/ /əɫˈβu.mi.nə/ n fem
albumin

alcaloide /aɫ.kaˈɫɔj.ðe/ /əɫ.kəˈɫɔj.ðə/ n masc
alkaloid

alcalí /aɫ.kaˈɫi/ /əɫ.kəˈɫi/ adj masc
zásaditý

alcohol /aɫ.koˈɔɫ/ /əɫ.koˈɔɫ/ /əɫ.kuˈɔɫ/ n masc
alkohol

alcoholisme /aɫ.ko.oˈɫiz.me/ /əɫ.ko.oˈɫiz.mə/ /əɫ.ku.uˈɫiz.mə/ n masc
alkoholismus

alcohòlic /aɫ.koˈɔ.ɫik/ /əɫ.koˈɔ.ɫik/ /əɫ.kuˈɔ.ɫik/ adj masc
alkoholik
Relatiu a l’alcohol.
Relatiu a l’alcoholisme.

alcohòlic /aɫ.koˈɔ.ɫik/ /əɫ.koˈɔ.ɫik/ /əɫ.kuˈɔ.ɫik/ n masc
alkoholik
Persona addicta a l’alcohol, que pateix alcoholisme.

alcova /aɫˈko.va/ /aɫˈko.βa/ /aɫˈkɔ.βa/ /əɫˈko.və/ /əɫˈkɔ.βə/ n fem
alkovna

aldehid /aɫ.deˈit/ /əɫ.dəˈit/ n masc
aldehyd

aleatori /a.ɫe.aˈtɔ.ɾi/ adj masc
náhodný

aleatòriament /a.ɫe.aˌtɔ.ɾi.aˈmen/ /a.ɫe.aˌtɔ.ɾi.aˈment/ /ə.ɫe.əˌtɔ.ɾi.əˈmen/ /ə.ɫe.əˌtɔ.ɾi.əˈment/ adv
náhodně

alegre /aˈɫe.ɣɾe/ /əˈɫe.ɣɾə/ adj
veselý
Que expressa joia pel fet d'estar viu.
Que causen alegria per la seva vista, agradable

alegria /a.ɫeˈɣɾi.a/ n fem
radost
Sentiment de plaer que neix generalment d'una viva satisfacció de l'ànima i es manifesta amb signes exteriors.

alemany /a.ɫeˈmaɲ/ adj masc
německý němčina
Relatiu o pertanyent a Alemanya, als seus habitants o a la llengua alemanya.

alemany /a.ɫeˈmaɲ/ n masc
němčina německý
Natural d'Alemanya o del poble de llengua alemanya.

alena /aˈɫe.na/ /əˈɫɛ.nə/ n fem
šídlo

alerta /aˈɫɛr.ta/ /aˈɫɛɾ.ta/ /aˈɫɛɾ.tɛ/ /əˈɫɛr.tə/ n fem
poplach

aleta /aˈɫe.ta/ /əˈɫə.tə/ /əˈɫɛ.tə/ n fem
ploutev
Extremitat dels peixos que mouen per impulsar-se o per estabilitzar la seva posició.

aleuta /aˈɫɛw.ta/ /aˈɫɛw.tɛ/ /əˈɫɛw.tə/ adj
aleutština
Relatiu o pertanyent a les * Wikipedia tiene un artículo sobre illes Aleutianes., als seus habitants o a la seva llengua, incloent-hi la * Wikipedia tiene un artículo sobre península d'Alaska..

aleuta /aˈɫɛw.ta/ /aˈɫɛw.tɛ/ /əˈɫɛw.tə/ n neut
aleutština
Natural de les illes Aleutianes o del poble originari.
(masculí singular) Llengua parlada a les illes Aleutianes i a la península d’Alaska, una branca de la família esquimoalèutica.

alfa /ˈaɫ.fa/ /ˈaɫ.fə/ n fem
alfa

alfabet /aɫ.faˈbet/ adj masc
gramotný

alfabet /aɫ.faˈbet/ n masc
abeceda

alfabetisme /aɫ.fa.beˈtiz.me/ n masc
gramotnost

alfabètic /aɫ.faˈbɛ.tik/ /əɫ.fəˈβɛ.tik/ adj masc
abecední

alfabèticament /aɫ.faˌbɛ.ti.kaˈment/ /aɫ.faˌβɛ.ti.kaˈmen/ /əɫ.fəˌbɛ.ti.kəˈmen/ /əɫ.fəˌbɛ.ti.kəˈment/ /əɫ.fəˌβɛ.ti.kəˈmen/ adv
abecední

alfals /aɫˈfaɫs/ /əɫˈfaɫs/ n masc
vojtěška

alfil /aɫˈfiɫ/ /əɫˈfiɫ/ n masc
střelec

alfàbrega /aɫˈfa.bɾe.ɣa/ /əɫˈfa.βɾə.ɣə/ n fem
bazalka

alga /ˈaɫ.ɣa/ n fem
chaluha řasa

algebraic /aɫ.d͡ʒeˈbɾajk/ /əɫ.ʒəˈbɾajk/ /əʎ.ʒəˈβɾajk/ adj masc
algebraický

algerià /əɫ.ʒə.ɾiˈa/ /əʎ.ʒə.ɾiˈa/ adj masc
alžírský
Relatiu a Algèria.

algorisme /aɫ.ɣoˈɾiz.me/ /əɫ.ɣoˈɾiz.mə/ /əɫ.ɣuˈɾiz.mə/ n masc
algoritmus

alguna cosa pronoun
něco

algú /aɫˈɣu/ pronoun
někdo

alhora /aˈɫɔ.ɾa/ /aˈɫɔ.ɾɔ/ /əˈɫɔ.ɾə/ adv
zároveň
simultàniament

aliança /a.ɫiˈan.sa/ /ə.ɫiˈan.sə/ n fem
aliance
Unió o lliga que en virtut d'un tractat formen diferents pobles.
Connexió o parentiu contret per via de casament.

aliat /a.ɫiˈat/ /ə.ɫiˈat/ n masc
spojenecký
Cadascun dels membres d'una aliança i en especial els pertanyents a la mateixa aliança de la que hom parla.

aliatge /a.ɫiˈa.d͡ʒe/ /ə.ɫiˈa.d͡ʒə/ n masc
slitina

alicates /a.ɫiˈka.tes/ /ə.ɫiˈka.təs/ n fem
kleště

alienació /a.ɫi.e.na.siˈo/ /ə.ɫi.ə.nə.siˈo/ n fem
odcizení
Procés d'allunyament sociopsicològic d'un individu o una col·lectivitat envers un grup o envers la seva identitat i les seves conviccions mitjançant una conducta considerada desviada.

alienar /a.ɫi.eˈna/ /a.ɫi.eˈnaɾ/ /ə.ɫi.əˈna/ v
odcizit
Passar o entregar a altre el domini d'alguna cosa.
Treure a algú de si, privar-lo de l'ús de la raó o dels sentits.

aliment /a.ɫiˈmen/ /a.ɫiˈment/ /ə.ɫiˈmen/ /ə.ɫiˈment/ n masc
potrava

alimentació /a.ɫi.men.ta.siˈo/ /ə.ɫi.mən.tə.siˈo/ n fem
příjem potravy

all /ˈaʎ/ n masc
česnek
(botànica) Planta originària de l'Extrem Orient, de fulles llargues i primes, famosa pel seu bulb comestible, fort de sabor i olor, que es divideix alhora en diversos bulbs separats per membranes (Allium sativum).

allargar /a.ʎarˈɣa/ /a.ʎaɾˈɣa/ /a.ʎaɾˈɣaɾ/ /ə.ʎərˈɡa/ v
prodloužit
Fer més llarga una cosa.

allau /aˈʎaw/ /əˈʎaw/ n fem
lavina

alletar /a.ʎeˈta/ /a.ʎeˈtaɾ/ /ə.ʎəˈta/ v
kojit

alleujament /a.ʎew.d͡ʒaˈmen/ /a.ʎew.d͡ʒaˈment/ /ə.ʎəw.ʒəˈmen/ /ə.ʎəw.ʒəˈment/ n masc
úleva
Acció i efecte d'alleujar.
(golf) Acció de sortir d'una situació que dificulta o impossibilita l'execució d'un cop mitjançant un canvi de lloc de la bola.

alleujar /a.ʎewˈd͡ʒa/ /a.ʎewˈd͡ʒaɾ/ v
ulevit

alliberar /a.ʎi.beˈɾaɾ/ /a.ʎi.βeˈɾa/ /ə.ʎi.βəˈɾa/ v
osvobodit
Donar llibertat.
Eliminar d'alguna cosa, traves, molèsties, riscos, etc.

allistar /a.ʎisˈta/ /a.ʎisˈtaɾ/ /ə.ʎisˈta/ v
zapsat

allotjament /a.ʎo.d͡ʒaˈmen/ /a.ʎo.d͡ʒaˈment/ /ə.ʎo.d͡ʒəˈment/ /ə.ʎu.d͡ʒəˈmen/ n masc
nocleh
Acció i efecte d'allotjar o allotjar-se.

allunatge n masc
přistání na Mĕsíci

allà /aˈʎa/ adv
tam

almanac /aɫ.maˈnak/ /əɫ.məˈnak/ n masc
almanach

almenys /aɫˈmeɲs/ /əɫˈmeɲs/ adv
alespoň

almirall /aɫ.miˈɾaʎ/ /əɫ.miˈɾaʎ/ n masc
admirál

almoina /aɫˈmɔj.na/ /aɫˈmɔj.nɔ/ n fem
almužna

almívar /aɫˈmi.vaɾ/ /aɫˈmi.βar/ /aɫˈmi.βaɾ/ /əɫˈmi.vəɾ/ /əɫˈmi.βər/ n masc
sirup

alosa /aˈɫɔ.za/ /aˈɫɔ.zɔ/ n fem
skřivan
(aus) Ocell de la família de les alàudides (Alauda arvensis).

alou /aˈɫɔw/ /əˈɫɔw/ n masc
allodium

alpaca /aɫˈpa.ka/ /əɫˈpa.kə/ n fem
alpaka

alquena /aɫˈke.na/ /əɫˈkɛ.nə/ n fem
henna

alquimista /aɫ.kiˈmis.ta/ /aɫ.kiˈmis.te/ /əɫ.kiˈmis.tə/ n neut
alchymista

alquímia /aɫˈki.mi.a/ n fem
alchymie

alsacià /aɫ.sa.siˈa/ n masc
Alsasan
Persona que habita o és originària d'Alsàcia.

alt /ˈaɫ/ /ˈaɫt/ adj masc
vysoký
De mida superior a l'ordinària en sentit vertical.
Situat en un punt elevat.

alt alemany /ˌaɫ.ta.ɫeˈmaɲ/ /ˌaɫ.tə.ɫəˈmaɲ/ n masc
hornoněmčina

altament /ˌaɫ.taˈmen/ /ˌaɫ.taˈment/ /ˌaɫ.təˈmen/ /ˌaɫ.təˈment/ adv
vysoko

altar /aɫˈta/ /aɫˈtaɾ/ n masc
oltář

altaveu /ˌaɫ.taˈvew/ /ˌaɫ.taˈβew/ /ˌaɫ.təˈvəw/ /ˌaɫ.təˈvɛw/ n masc
reproduktor

alterar /aɫ.teˈɾa/ /aɫ.teˈɾaɾ/ /əɫ.təˈɾa/ v
měnit
Modificar, canviar.

alternar /aɫ.terˈna/ /aɫ.teɾˈna/ /aɫ.teɾˈnaɾ/ /əɫ.tərˈna/ v
střídat

alternatiu /aɫ.teɾ.naˈtiw/ adj masc
alternativní

altiplà /ˌaɫ.tiˈpɫa/ n masc
náhorní plošina

altitud /aɫ.tiˈtut/ /əɫ.tiˈtut/ n fem
výška

altre /ˈa.tɾe/ /ˈa.tɾə/ /ˈal.tɾu/ /ˈaɫ.tɾe/ /ˈaɫ.tɾə/ pronoun
druhý

altruisme /aɫ.tɾuˈiz.me/ /əɫ.tɾuˈiz.mə/ n masc
altruismus

altura /aɫˈtu.ɾa/ /əɫˈtu.ɾə/ n fem
výška

alum /aˈɫum/ /əˈɫum/ n masc
kamenec

alumini /ə.ɫuˈmi.ni/ n masc
hliník

alumne /aˈɫum.ne/ /əˈɫum.nə/ n masc
žák

alveolar /aɫ.ve.oˈɫaɾ/ /aɫ.βe.oˈɫar/ /aɫ.βe.oˈɫaɾ/ /əɫ.və.oˈɫaɾ/ /əɫ.və.uˈɫar/ /əɫ.βə.uˈɫar/ adj
alveolární

alvocat /aɫ.voˈkat/ /aɫ.βoˈkat/ /əɫ.voˈkat/ /əɫ.vuˈkat/ /əɫ.βuˈkat/ n masc
avokádo

alvèol /aɫˈvɛ.oɫ/ /aɫˈβɛ.oɫ/ /əɫˈvɛ.oɫ/ /əɫˈvɛ.uɫ/ /əɫˈβɛ.uɫ/ n masc
plicní sklípek
(anatomia) Qualsevol cavitat minúscula dels organismes vius.

alvèol pulmonar n masc
plicní sklípek

alzina /aɫˈzi.na/ /əɫˈzi.nə/ n fem
dub cesmínovitý

alzinar /aɫ.ziˈna/ /aɫ.ziˈnaɾ/ /əɫ.ziˈna/ n masc
doubrava
Bosc d'alzines.

al·legar /a.ɫeˈɣa/ /aɫ.ɫeˈɣa/ /aɫ.ɫeˈɣaɾ/ /ə.ɫəˈɣa/ /əɫ.ɫəˈɣa/ v
prohlašovat
Confirmar alguna cosa citant algun fet, autoritat o testimoni.
(dret) Portar l'advocat lleis, autoritat i raons en defensa del dret del seu client.

al·legoria /a.ɫe.ɣoˈɾi.a/ /aɫ.ɫe.ɣoˈɾi.a/ /ə.ɫə.ɣuˈɾi.ə/ /əɫ.ɫə.ɣoˈɾi.ə/ /əɫ.ɫə.ɣuˈɾi.ə/ n fem
alegorie jinotaj

al·legòricament /a.ɫeˌɣɔ.ɾi.kaˈmen/ /aɫ.ɫeˌɣɔ.ɾi.kaˈmen/ /aɫ.ɫeˌɣɔ.ɾi.kaˈment/ /ə.ɫəˌɣɔ.ɾi.kəˈmen/ /əɫ.ɫəˌɣɔ.ɾi.kəˈmen/ /əɫ.ɫəˌɣɔ.ɾi.kəˈment/ adv
alegoricky

al·lel /aɫˈɫɛɫ/ /aˈɫɛɫ/ /əɫˈɫɛɫ/ /əˈɫɛɫ/ n masc
alela

al·leluia /a.ɫeˈɫu.ja/ /aɫ.ɫeˈɫu.ja/ /ə.ɫəˈɫu.jə/ /əɫ.ɫəˈɫu.jə/ Interjection
aleluja

al·ligàtor /a.ɫiˈɣa.tor/ /aɫ.ɫiˈɣa.tor/ /aɫ.ɫiˈɣa.toɾ/ n masc
aligátor

al·literació /a.ɫi.te.ɾa.siˈo/ /aɫ.ɫi.te.ɾa.siˈo/ /ə.ɫi.tə.ɾə.siˈo/ /əɫ.ɫi.tə.ɾə.siˈo/ n fem
aliterace

al·lucinació /a.ɫu.si.na.siˈo/ /aɫ.ɫu.si.na.siˈo/ /ə.ɫu.si.nə.siˈo/ /əɫ.ɫu.si.nə.siˈo/ n fem
halucinace

al·lucinogen /a.ɫu.siˈnɔ.d͡ʒen/ /a.ɫu.siˈnɔ.ʒen/ /aɫ.ɫu.siˈnɔ.d͡ʒen/ /aɫ.ɫu.siˈnɔ.ʒen/ /ə.ɫu.siˈnɔ.ʒən/ /əɫ.ɫu.siˈnɔ.ʒən/ adj masc
halucinogenní
Que causa al·lucinacions.

al·lucinogen /a.ɫu.siˈnɔ.d͡ʒen/ /a.ɫu.siˈnɔ.ʒen/ /aɫ.ɫu.siˈnɔ.d͡ʒen/ /aɫ.ɫu.siˈnɔ.ʒen/ /ə.ɫu.siˈnɔ.ʒən/ /əɫ.ɫu.siˈnɔ.ʒən/ n masc
halucinogen
Substància que causa al·lucinacions.

al·ludir /a.ɫuˈði/ /aɫ.ɫuˈði/ /aɫ.ɫuˈðiɾ/ /ə.ɫuˈði/ /əɫ.ɫuˈði/ v
dělat narážky

al·lusió /a.ɫu.ziˈo/ /aɫ.ɫu.ziˈo/ /ə.ɫu.ziˈo/ /əɫ.ɫu.ziˈo/ n fem
aluze

al·lèrgia /aɫˈɫɛɾ.d͡ʒi.a/ /aˈɫɛɾ.d͡ʒi.a/ /əɫˈɫɛr.ʒi.ə/ /əɫˈɫɛɾ.ʒi.ə/ /əˈɫɛr.ʒi.ə/ n fem
alergie

al·lèrgic /aɫˈɫɛɾ.d͡ʒik/ /aˈɫɛɾ.d͡ʒik/ /əɫˈɫɛr.ʒik/ /əɫˈɫɛɾ.ʒik/ /əˈɫɛr.ʒik/ adj masc
alergický

alçaprem /ˌaɫ.saˈpɾem/ /ˌaɫ.səˈpɾem/ n masc
páka

alè /aˈɫe/ /əˈɫə/ /əˈɫɛ/ n masc
dech

alèxia /aˈɫɛk.si.a/ /əˈɫɛk.si.ə/ n fem
alexie

amabilitat /a.ma.bi.ɫiˈtat/ /ə.mə.βi.ɫiˈtat/ n fem
laskavost

amable /aˈma.bɫe/ /aˈma.βɫe/ /aˈmab.bɫe/ /əˈma.βɫə/ /əˈmab.bɫə/ adj
laskavý
Que mostra cortesia i consideració cap als altres, tenint un tracte correcte i obert.

amagar /a.maˈɣa/ /a.maˈɣaɾ/ /ə.məˈɣa/ v
schovat skrývat
Ocultar, deixar quelcom en un lloc perquè un altre no ho trobi.

amagat /a.maˈɣat/ /ə.məˈɣat/ adj masc
skrytý

amagatall /a.ma.ɣaˈtaʎ/ /ə.mə.ɣəˈtaj/ /ə.mə.ɣəˈtaʎ/ n masc
skrýš

amagriment /a.ma.ɣɾiˈmen/ /a.ma.ɣɾiˈment/ /ə.mə.ɣɾiˈmen/ /ə.mə.ɣɾiˈment/ n masc
hubnutí

amalgama /a.maɫˈɣa.ma/ /ə.məɫˈɣa.mə/ n fem
amalgám

amanerat /a.ma.neˈɾat/ /ə.mə.nəˈɾat/ adj
afektovaný

amanida /a.maˈni.ða/ n fem
salát

amanita /a.maˈni.ta/ /ə.məˈni.tə/ n fem
muchomůrka

amant /aˈman/ /aˈmant/ /əˈman/ /əˈmant/ n neut
milenec milenka
Persona que ama o estima, que té el sentiment de l'amor.

amar /aˈma/ /aˈmaɾ/ v
milovat

amarar /a.maˈɾa/ /a.maˈɾaɾ/ /ə.məˈɾa/ v
přistát
Posar-se un hidroavió sobre la mar.

amarg /aˈmaɾk/ adj masc
hořký
De sabor desagradable, més o menys semblant al del fel.

amargament adv
hořce

amb /am/ preposition
s
Nexe que indica companyia o inclusió.
Introdueix el complement verbal d'instrument.

ambaixada /am.bajˈʃa.ða/ /am.baˈʃa.ða/ n fem
ambasáda

ambaixador /am.ba.ʃaˈðoɾ/ /am.baj.ʃaˈðo/ /am.baj.ʃaˈðoɾ/ n masc
velvyslanec

ambició /am.bi.siˈo/ n fem
ctižádost ambice

ambient /am.biˈen/ /am.biˈent/ /əm.biˈen/ /əm.biˈent/ n masc
prostředí
Aire que envolta un espai concret.
Conjunt de costums, d'esdeveniments, etc., entre els quals viu una persona o es produeix un fet, i que poden actuar sobre l'individu.

ambigu /amˈbi.ɣu/ /əmˈbi.ɣu/ adj masc
mnohoznačný

ambiguament /amˌbi.ɣwaˈmen/ /amˌbi.ɣwaˈment/ /əmˌbi.ɣwəˈmen/ /əmˌbi.ɣwəˈment/ adv
dvojznačně

ambivalent /am.bi.vaˈɫent/ /am.bi.βaˈɫen/ /əm.bi.vəˈɫen/ /əm.bi.vəˈɫent/ /əm.bi.βəˈɫen/ adj
ambivalentní

ambre /ˈam.bɾə/ n masc
jantar
(invariable) Color groguenc ataronjat com la resina groga.

ambulatori /am.bu.ɫaˈtɔ.ɾi/ adj masc
ambulantní
Relatiu al fet de caminar.
(medicina) Que permet al malalt moure’s, que no ha de fer llit.

ambulància /am.buˈɫan.si.a/ n fem
sanitka

amenaça /a.meˈna.sa/ /ə.məˈna.sə/ n fem
hrozba

amenaçador /a.me.na.saˈðo/ /a.me.na.saˈðoɾ/ adj masc
hrozivý
Que amenaça.

amenaçar /a.me.naˈsa/ /a.me.naˈsaɾ/ v
hrozit vyhrožovat

americi /ə.məˈɾi.si/ n masc
americium

americà /a.me.ɾiˈka/ /ə.mə.ɾiˈka/ adj masc
americký
relacionat amb Amèrica

ametista /ə.məˈtis.tə/ n fem
ametyst
Varietat transparent del quars, de color morat, utilitzada com a pedra preciosa.

ametista /ə.məˈtis.tə/ n masc
ametyst
Color morat entre violeta i porpra com la pedra preciosa.

ametlla /aˈmeɫ.ɫa/ /aˈmeʎ.ʎa/ /ˈməɫ.ɫə/ /ˈmɛɫ.ɫə/ n fem
mandle

amfibi /aɱˈfi.bi/ /əɱˈfi.βi/ n masc
obojživelník
Individu de la classe de vertebrats anamniotes, tetràpodes, amb respiració branquial durant la fase larvària i pulmonar en l'estat adult.

amfiteatre /aɱ.fi.teˈa.tɾe/ n masc
amfiteátr

amhàric /aˈma.ɾik/ n masc
amharština

amiant /a.miˈan/ /a.miˈant/ /ə.miˈan/ /ə.miˈant/ n masc
azbest

amic /aˈmik/ n masc
přítel
Que té amistat.

amilasa /a.miˈɫa.za/ /ə.miˈɫa.zə/ n fem
amyláza

amistat /a.misˈtat/ n fem
přátelství
Sentiment d'afecte profund per una altra persona amb independència del parentiu o de l'atracció sexual.

amistós /a.misˈtos/ /ə.misˈtos/ adj masc
laskavý

amit /aˈmit/ /əˈmit/ n masc
humerál

amnistia /am.nisˈti.a/ /əm.nisˈti.ə/ n fem
amnestie

amnistiar /am.nis.tiˈa/ /am.nis.tiˈaɾ/ /əm.nis.tiˈa/ v
amnestovat

amnèsia /amˈnɛ.zi.a/ /əmˈnɛ.zi.ə/ n fem
amnézie

amonestar /a.mo.nesˈta/ /a.mo.nesˈtaɾ/ /ə.mo.nəsˈta/ /ə.mu.nəsˈta/ v
napomenout
Prevenir, advertir a algú que corregeixi una conducta.

amor /aˈmoɾ/ /əˈmo/ /əˈmor/ n
láska
Sentiment d'estimació profunda cap a una altra persona, criatura, objecte o idea.

amorós /a.moˈɾos/ /ə.moˈɾos/ /ə.muˈɾos/ adj masc
milostný

ampere /amˈpeɾ/ /əmˈper/ n masc
ampér

ampit /amˈpit/ n masc
parapet

amplada /amˈpɫa.ða/ /əmˈpɫa.ðə/ n fem
šířka

ample /ˈam.pɫe/ /ˈam.pɫə/ adj masc
široký
Que té unes mides grans en amplària.

amplitud /am.pɫiˈtut/ /əm.pɫiˈtut/ n fem
amplituda

ampolla /amˈpo.ʎa/ n fem
láhev
Recipient de coll estret destinat per a contenir líquids.

amputació /am.pu.ta.siˈo/ /əm.pu.tə.siˈo/ n fem
amputace

amputar /am.puˈta/ /am.puˈtaɾ/ /əm.puˈta/ v
amputovat

amulet /a.muˈɫet/ /ə.muˈɫət/ /ə.muˈɫɛt/ n masc
amulet

amunt /aˈmun/ /aˈmunt/ /əˈmun/ /əˈmunt/ adv
nahoře
En direcció de baix a un lloc més alt.

amén /aˈmen/ /əˈmen/ Interjection
amen

amígdala /aˈmid͡ʒ.ða.ɫa/ /əˈmid͡ʒ.ðə.ɫə/ n fem
krční mandle

anaconda /a.naˈkon.da/ /ə.nəˈkon.də/ n fem
anakonda
Gran serp aquàtica d'Amèrica del Sud que es nodreix de mamífers i ocell.

anacronisme /a.na.kɾoˈniz.me/ /ə.nə.kɾoˈniz.mə/ /ə.nə.kɾuˈniz.mə/ n masc
anachronismus

anagrama /a.naˈɣɾa.ma/ n masc
anagram

analfabetisme /a.naɫ.fa.beˈtiz.me/ n masc
negramotnost

analgèsic /a.naɫˈd͡ʒɛ.zik/ /ə.nəɫˈʒɛ.zik/ /ə.nəʎˈʒɛ.zik/ adj masc
analgetický

analitzar /a.na.ɫiˈd͡za/ /a.na.ɫiˈza/ /a.na.ɫiˈzaɾ/ /ə.nə.ɫiˈd͡za/ v
analyzovat

analogia /a.na.ɫoˈd͡ʒi.a/ /a.na.ɫoˈʒi.a/ /ə.nə.ɫoˈʒi.ə/ /ə.nə.ɫuˈʒi.ə/ n fem
analogie
(filologia) Procés de creació o modificació de mots per adaptació a un model conegut d’un grup de mots.

anamnesi /a.namˈnɛ.zi/ /ə.nəmˈnɛ.zi/ n fem
anamnéza

anar /aˈna/ /aˈnaɾ/ v
chodit jít
Moure's d'un lloc a un altre.

anarquia /a.naɾˈki.a/ n fem
anarchie

anarquisme /a.naɾˈkiz.me/ n masc
anarchismus

anastomosi /a.nas.toˈmɔ.zi/ /ə.nəs.toˈmɔ.zi/ /ə.nəs.tuˈmɔ.zi/ n fem
anastomóza

anatomia /a.na.toˈmi.a/ /ə.nə.tuˈmi.ə/ n fem
anatomie

anatòmic /a.naˈtɔ.mik/ /ə.nəˈtɔ.mik/ adj masc
anatomický

ancià /an.siˈa/ /ən.siˈa/ adj masc
starší

ancorar /aŋ.koˈɾa/ /aŋ.koˈɾaɾ/ /əŋ.koˈɾa/ /əŋ.kuˈɾa/ v
kotvit

andorrà /ən.doˈra/ /ən.duˈra/ adj masc
andorrský
Relatiu a Andorra, el principat o Andorra la Vella.

andragogia n fem
andragogika

androgen /anˈdɾɔ.d͡ʒen/ /anˈdɾɔ.ʒen/ /ənˈdɾɔ.ʒən/ n masc
androgen

androide /anˈdɾɔj.ðe/ /ənˈdɾɔj.ðə/ n masc
android

andí /anˈdi/ adj masc
andský
Relatiu o pertanyent als Andes.

andí /anˈdi/ n masc
andský
Persona que habita o és originària dels Andes.

anedó /a.neˈðo/ /ə.nəˈðo/ n masc
káče

anell /aˈneʎ/ /əˈneʎ/ n masc
prsten
Cercle de metall que es posa al voltant d'un dit com a guarniment.
Cercle de metall emprat per a cenyir un objecte o grup d'objectes.

anestesiar /a.nes.te.ziˈa/ /a.nes.te.ziˈaɾ/ v
umrtvit

anestèsia /a.nesˈtɛ.zi.a/ /ə.nəsˈtɛ.zi.ə/ n fem
anestezie

angle /ˈaŋ.ɡɫe/ /ˈaŋ.ɡɫə/ n masc
úhel
(matemàtiques, geometria) Magnitud que mesura la inclinació d'una recta respecte d'una altra.
(hoquei sobre patins) Cadascuna de les quatre cantonades de l'àrea de penal, des de les quals s'executen les faltes comeses dintre l'àrea que no han estat sancionades amb un penal.

angle recte /ˌaŋ.ɡɫeˈrɛk.te/ n masc
pravý úhel

angloamericà /ˌaŋ.ɡɫo.a.me.ɾiˈka/ /ˌaŋ.ɡɫo.ə.mə.ɾiˈka/ /ˌaŋ.ɡɫu.ə.mə.ɾiˈka/ adj masc
angloamerický
Relatiu als anglesos i els seus descendents establerts a Amèrica.
Relatiu a Anglaterra i a Amèrica.

anglosaxó /ˌaŋ.ɡɫo.zakˈso/ /ˌaŋ.ɡɫo.zəkˈso/ /ˌaŋ.ɡɫu.zəkˈso/ adj
anglosaský
Relatiu als pobles anglosaxons.
Relatiu a la cultura britànica.

anglosaxó /ˌaŋ.ɡɫo.zakˈso/ /ˌaŋ.ɡɫo.zəkˈso/ /ˌaŋ.ɡɫu.zəkˈso/ n masc
anglosaský
Individu dels pobles germànics que envaïren el sud i l'est de la Gran Bretanya al començament del segle V.
Individu de cultura britànica.

anglès /aŋˈɡɫes/ /əŋˈɡɫəs/ /əŋˈɡɫɛs/ adj masc
anglický angličtina
Pertanyent o relatiu a Anglaterra.

anglès /aŋˈɡɫes/ /əŋˈɡɫəs/ /əŋˈɡɫɛs/ n masc
angličtina anglický
(només en singular) Llengua germànica originària d'Anglaterra parlada a Austràlia, Bermuda, Canadà, Estats Units, Irlanda, Jamaica, Nova Zelanda i en molts d'altres llocs.

anglès antic n masc
stará angličtina

angolès /aŋ.ɡoˈɫes/ /əŋ.ɡoˈɫəs/ /əŋ.ɡuˈɫɛs/ adj masc
angolský
Relatiu o pertanyent a Angola.

angolès /aŋ.ɡoˈɫes/ /əŋ.ɡoˈɫəs/ /əŋ.ɡuˈɫɛs/ n masc
angolský
Habitant d'Angola

angora /aŋˈɡo.ɾa/ /əŋˈɡo.ɾə/ n fem
angorský

anguila /aŋˈɡi.ɫa/ n fem
úhoř

anguila elèctrica n fem
paúhoř elektrický

animació n fem
animace

animal /ə.niˈmaɫ/ n masc
živočich

anime /aˈni.me/ /əˈni.mə/ n masc
anime

anit /aˈnit/ /əˈnit/ adv
dnes večer
Nit acabada de passar, anit passada

aniversari /a.ni.veɾˈsa.ɾi/ /a.ni.βerˈsa.ɾi/ /a.ni.βeɾˈsa.ɾi/ /ə.ni.vəɾˈsa.ɾi/ n masc
výročí
Dia de l'any corresponent a un esdeveniment d'anys anteriors.

anió /a.niˈo/ /ə.niˈo/ n masc
aniont

annexió /an.nek.siˈo/ /ən.nək.siˈo/ n masc
anexe

anoditzar /a.no.ðiˈd͡za/ /a.no.ðiˈza/ /a.no.ðiˈzaɾ/ /ə.no.ðiˈd͡za/ /ə.nu.ðiˈd͡za/ v
anodizace

anomenar /a.no.meˈna/ /a.no.meˈnaɾ/ /ə.no.məˈna/ /ə.nu.məˈna/ v
jmenovat pojmenovat
Posar nom.

anonimitzar /a.no.ni.miˈd͡za/ /a.no.ni.miˈza/ /a.no.ni.miˈzaɾ/ /ə.no.ni.miˈd͡za/ /ə.nu.ni.miˈd͡za/ v
anonymizovat

anormal /a.noɾˈmaɫ/ /ə.noɾˈmaɫ/ /ə.nurˈmaɫ/ adj
abnormální

anormalitat /a.noɾ.ma.ɫiˈtat/ /ə.noɾ.mə.ɫiˈtat/ /ə.nur.mə.ɫiˈtat/ n fem
abnormalita

anorèxia /a.noˈɾɛk.si.a/ /ə.noˈɾɛk.si.ə/ /ə.nuˈɾɛk.si.ə/ n fem
anorexie

anorèxia nerviosa n fem
anorexie

ansa /ˈan.sa/ /ˈan.sə/ n fem
rukojeť
Cadascun dels elements situats a cada banda d'un cistell, d'una olla o d'una cassola, que es fan servir per agafar aquests objectes.

ansietat /an.si.eˈtat/ /ən.si.əˈtat/ n fem
úzkost

ansiós /an.siˈos/ /ən.siˈos/ adj masc
úzkostný

ant /ˈan/ /ˈant/ n masc
los los evropský
Espècie de cèrvid (Alces alces) del nord d'Euràsia i d'Amèrica amb un banyam notable del mascles amb forma de palma.

antena /anˈte.na/ /ənˈtə.nə/ /ənˈtɛ.nə/ n fem
anténa
Part d'alguns animals que serveix per a captar dades de l'exterior, té forma allargada i és relativament tova, a diferència de la banya.
Trossos de metall que serveixen per captar millor el senyal elèctric.
(voleibol) Cadascuna de les dues barres verticals de material flexible fixades als extrems de la xarxa, que marquen el límit de l'espai de pas.
(nàutica) Verga llarga que, situada obliquament a la vela llatina, es fa servir per hissar-la.

antibiòtic n masc
antibiotický

anticapitalisme /ˌan.ti.ka.pi.taˈɫiz.me/ /ˌan.ti.kə.pi.təˈɫiz.mə/ n masc
antikapitalismus

anticipació /an.ti.si.pa.siˈo/ /ən.ti.si.pə.siˈo/ n fem
očekávání

anticoagulant /ˌan.ti.ko.a.ɣuˈɫan/ /ˌan.ti.ko.a.ɣuˈɫant/ /ˌan.ti.ko.ə.ɣuˈɫant/ /ˌan.ti.ku.ə.ɣuˈɫan/ adj
antikoagulancium

anticolinèrgic /ˌan.ti.ko.ɫiˈnɛɾ.d͡ʒik/ /ˌan.ti.ko.ɫiˈnɛɾ.ʒik/ /ˌan.ti.ku.ɫiˈnɛr.ʒik/ adj
anticholinergní

anticomunisme /ˌan.ti.ko.muˈniz.me/ /ˌan.ti.ko.muˈniz.mə/ /ˌan.ti.ku.muˈniz.mə/ n masc
antikomunismus

anticonstitucionalment /ˌan.ti.kons.ti.tu.si.oˌnaɫˈmen/ /ˌan.ti.kons.ti.tu.si.oˌnaɫˈment/ /ˌan.ti.kuns.ti.tu.si.uˌnaɫˈmen/ adv
protiústavně

anticòs /ˌan.tiˈkɔs/ n masc
protilátka

antidepressiu /an.ti.ðe.pɾeˈsiw/ /ən.ti.ðə.pɾəˈsiw/ adj masc
antidepresivum

antifeixisme /ˌan.ti.fejˈʃiz.me/ /ˌan.ti.feˈʃiz.me/ /ˌan.ti.fəˈʃiz.mə/ n masc
antifašismus

antifeminisme /ˌan.ti.fe.miˈniz.me/ /ˌan.ti.fə.miˈniz.mə/ n masc
antifeminismus

antiguitat /an.ti.ɣiˈtat/ /ən.ti.ɣiˈtat/ n fem
antika

antimoni /ən.tiˈmɔ.ni/ n masc
antimon

antipartícula /ˌan.ti.paɾˈti.ku.ɫa/ /ˌan.ti.pərˈti.ku.ɫə/ n fem
antičástice

antipatia /an.ti.paˈti.a/ /ən.ti.pəˈti.ə/ n fem
antipatie

antiquark /ˌan.tiˈkwark/ n masc
antikvark

antisemitisme /ˌan.ti.se.miˈtiz.me/ /ˌan.ti.sə.miˈtiz.mə/ n masc
antisemitismus

antologia /an.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /an.to.ɫoˈʒi.a/ /ən.to.ɫoˈʒi.ə/ /ən.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
antologie

antre /ˈan.tɾe/ /ˈan.tɾə/ n masc
doupě
(geografia) cova
(anatomia) Cavitat anatòmica, especialment els sins dels ossos

antropocentrisme /an.tɾo.po.senˈtɾiz.me/ /ən.tɾo.po.sənˈtɾiz.mə/ /ən.tɾu.pu.sənˈtɾiz.mə/ n masc
antropocentrismus

antropologia /an.tɾo.po.ɫoˈd͡ʒi.a/ /an.tɾo.po.ɫoˈʒi.a/ /ən.tɾo.po.ɫoˈʒi.ə/ /ən.tɾu.pu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
antropologie

antropologia cultural n fem
kulturní antropologie

antropònim /an.tɾoˈpɔ.nim/ /ən.tɾoˈpɔ.nim/ /ən.tɾuˈpɔ.nim/ n masc
antroponymum

antàrtic /ənˈtar.tik/ adj masc
antarktický
Relatiu o pertanyent a l'Antàrtida o a la regió circumdant.

antídot /anˈti.ðot/ /ənˈti.ðot/ /ənˈti.ðut/ n masc
protijed protilátka

antílop /anˈti.ɫop/ /ənˈti.ɫop/ /ənˈti.ɫup/ n masc
antilopa

antípoda /anˈti.po.ða/ /ənˈti.po.ðə/ /ənˈti.pu.ðə/ n masc
antipod
Punt de la Terra diametralment oposat a un altre.

antípoda /anˈti.po.ða/ /ənˈti.po.ðə/ /ənˈti.pu.ðə/ n neut
antipod
(sovint en plural) Habitants de la Terra que ocupen llocs de la mateixa diametralment oposats entre sí.
Persona o cosa de geni o natura oposats entre sí.

antònim /anˈtɔ.nim/ adj masc
antonymum
Contrari, amb un significat oposat a una altra.

anual /a.nuˈaɫ/ /ə.nuˈaɫ/ adj
roční

anunci /aˈnun.si/ /əˈnun.si/ n masc
oznámení
Comunicació escrita o oral adreçada al públic en general.
reklama inzerát
Reclam per donar a conèixer un producte que es vol vendre.

anunciant /a.nun.siˈan/ /a.nun.siˈant/ /ə.nun.siˈan/ /ə.nun.siˈant/ n neut
hlasatel
Persona que anuncia l’arribada d’algú en un lloc.
inzerent
Empresa o persona que anuncia un producte o servei amb propòsit publicitari.

anunciar /a.nun.siˈa/ /a.nun.siˈaɾ/ v
oznámit
Donar la primera notícia o avís d'alguna cosa.

anus /ˈa.nus/ n masc
řiť

anxova /aɲˈt͡ʃɔ.va/ /aɲˈt͡ʃɔ.βɔ/ /əɲˈʃɔ.və/ /əɲˈʃɔ.βə/ n fem
ančovička

any /an/ /ˈaɲ/ /ˈaɲ/ n masc
rok
Segons el calendari gregorià, temps que transcorre entre dia 1 de gener i dia 31 de desembre (365).

any de traspàs n masc
přestupný rok

anyell /aˈɲeʎ/ /əˈɲeʎ/ n masc
jehně

anys /ˈaɲs/ /ˈaɲt͡ʃ/ /ˈaɲʃ/ /ˈaјns/ /ˈaјɲs/ /ˈaјɲʃ/ n masc
let
Forma plural de any.

anàleg /aˈna.ɫek/ /əˈna.ɫek/ /əˈna.ɫək/ adj masc
analogický

anàlisi /aˈna.ɫi.zi/ n fem
analýza rozbor
Descomposició metòdica d'un tot complex en els seus constituents amb l'objectiu d'adquirir coneixement.

anàlogament /aˌna.ɫo.ɣaˈmen/ /aˌna.ɫo.ɣaˈment/ /əˌna.ɫo.ɣəˈment/ /əˌna.ɫu.ɣəˈmen/ adv
analogicky

anècdota /əˈnɛɡ.du.tə/ n fem
anekdota

anèmia /aˈnɛ.mi.a/ /əˈnɛ.mi.ə/ n fem
chudokrevnost

anís /aˈnis/ /əˈnis/ n masc
anýz
Licor aromatitzat amb Pimpinella anisum.

anònim /aˈnɔ.nim/ /əˈnɔ.nim/ adj masc
anonymní bezejmenný
Que no ha donat a conèixer el seu nom.

aorta /aˈɔr.ta/ /aˈɔɾ.ta/ /aˈɔɾ.tɔ/ /əˈɔr.tə/ n fem
aorta

apagar /a.paˈɣa/ /a.paˈɣaɾ/ /ə.pəˈɣa/ v
vypnout
Extingir, deixar de cremar, de fer llum.

aparador /a.pa.ɾaˈðo/ /a.pa.ɾaˈðoɾ/ n masc
výloha
Finestra de les botigues en què exposen els seus productes.

aparcar /a.parˈka/ /a.paɾˈka/ /a.paɾˈkaɾ/ /ə.pərˈka/ v
parkovat

aparició /a.pa.ɾi.siˈo/ /ə.pə.ɾi.siˈo/ n fem
objevení se

aparèixer /a.paˈɾe.ʃe/ /a.paˈɾej.ʃe/ /a.paˈɾej.ʃeɾ/ /ə.pəˈɾə.ʃə/ /ə.pəˈɾɛ.ʃə/ v
objevit se
Presentar-se a la vista impensadament.

apassionadament /a.pa.si.oˌna.ðaˈmen/ /a.pa.si.oˌna.ðaˈment/ /ə.pə.si.oˌna.ðəˈment/ /ə.pə.si.uˌna.ðəˈmen/ adv
vášnivě

apatia /a.paˈti.a/ /ə.pəˈti.ə/ n fem
apatie

apedaçar /a.pe.ðaˈsa/ /a.pe.ðaˈsaɾ/ /ə.pə.ðəˈsa/ v
vyspravit

apedregar /a.pe.ðɾeˈɣa/ /a.pe.ðɾeˈɣaɾ/ v
kamenovat
Llançar pedres contra algú o alguna cosa.

apel·lació /a.pe.ɫa.siˈo/ /a.peɫ.ɫa.siˈo/ /ə.pə.ɫə.siˈo/ /ə.pəɫ.ɫə.siˈo/ n fem
odvolání
(dret) Acció d'apel·lar.

apel·lar /a.peɫˈɫa/ /a.peɫˈɫaɾ/ /a.peˈɫa/ /ə.pəɫˈɫa/ /ə.pəˈɫa/ v
odvolat
Recórrer a alguna cosa per buscar remei.

aperitiu /a.pe.ɾiˈtiw/ n masc
aperitiv
Col·lació de beguda i tapes que es pren abans d’un àpat.

api /ˈa.pit/ n masc
celer

apicultor /a.pi.kuɫˈto/ /a.pi.kuɫˈtoɾ/ /ə.pi.kuɫˈto/ n masc
včelař

aplaudiment /a.pɫaw.ðiˈmen/ /a.pɫaw.ðiˈment/ /ə.pɫəw.ðiˈmen/ /ə.pɫəw.ðiˈment/ n masc
potlesk

aplaudir /a.pɫawˈði/ /a.pɫawˈðiɾ/ /ə.pɫəwˈði/ v
tleskat

aplicació /a.pɫi.ka.siˈo/ /ə.pɫi.kə.siˈo/ n fem
aplikace

apocalipsi /a.po.kaˈɫip.si/ /ə.po.kəˈɫip.si/ /ə.pu.kəˈɫip.si/ n fem
apokalypsa

apoptosi /a.popˈtɔ.zi/ /ə.popˈtɔ.zi/ /ə.pupˈtɔ.zi/ n fem
apoptóza

aposició /a.po.zi.siˈo/ /ə.po.zi.siˈo/ /ə.pu.zi.siˈo/ n fem
přístavek

aposta /aˈpɔs.ta/ /aˈpɔs.tɔ/ /əˈpɔs.tə/ n fem
sázka

apostar /a.posˈta/ /a.posˈtaɾ/ /ə.posˈta/ /ə.pusˈta/ v
vsadit sázet
Fer una juguesca, dir que es pagarà alguna cosa o que es farà quelcom si passa determinat esdeveniment.

apostatar /a.pos.taˈta/ /a.pos.taˈtaɾ/ /ə.pos.təˈta/ /ə.pus.təˈta/ v
odpadnout od víry

aprehendre /a.pɾeˈen.dɾe/ /ə.pɾəˈən.dɾə/ /ə.pɾəˈɛn.dɾə/ v
chytit
Arribar a imaginar, copsar.

aprendre /aˈpen.dɾe/ /əˈpən.dɾə/ /əˈpɛn.dɾə/ v
učit

aprenentatge /a.pɾe.nenˈta.d͡ʒe/ /ə.pɾə.nənˈta.d͡ʒə/ n masc
učení

aprofundir /a.pɾo.funˈdi/ /a.pɾo.funˈdiɾ/ /ə.pɾo.funˈdi/ /ə.pɾu.funˈdi/ v
prohloubit

aprovació /a.pɾo.va.siˈo/ /a.pɾo.βa.siˈo/ /ə.pɾo.və.siˈo/ /ə.pɾu.və.siˈo/ /ə.pɾu.βə.siˈo/ n fem
akceptování

aprovar /a.pɾoˈvaɾ/ /a.pɾoˈβa/ /ə.pɾoˈva/ /ə.pɾuˈva/ /ə.pɾuˈβa/ v
schvalovat schválit
Mostrar aprovació, considerar acceptable o bo.

aproximació /a.pɾok.si.ma.siˈo/ /ə.pɾok.si.mə.siˈo/ /ə.pɾuk.si.mə.siˈo/ n fem
aproximace

aproximadament /a.pɾok.siˌma.ðaˈmen/ /a.pɾok.siˌma.ðaˈment/ /ə.pɾok.siˌma.ðəˈment/ /ə.pɾuk.siˌma.ðəˈmen/ adv
přibližně zhruba

apràxia n fem
apraxie

aptitud /ap.tiˈtut/ /əp.tiˈtut/ n fem
vloha nadání

apuntador /a.pun.taˈðo/ /a.pun.taˈðoɾ/ /ə.pun.təˈðo/ n masc
ukazatel
(informàtica, programació) Tipus de dada capaç de contenir una adreça de memòria que assenyala una altra dada, típicament la que assenyala el contingut d'una variable.

apuntar /a.punˈta/ /a.punˈtaɾ/ v
mířit
Dirigir la punta de l'arma en posició de disparar.

apàtic /aˈpa.tik/ /əˈpa.tik/ adj masc
apatický netečný

apèndix /aˈpɛn.diks/ /əˈpɛn.diks/ n masc
dodatek
Òrgan o membre subordinat a una altra.

apòcope /aˈpɔ.ko.pe/ /əˈpɔ.ko.pə/ /əˈpɔ.ku.pə/ n fem
apokopa

apòstol /aˈpɔs.toɫ/ /əˈpɔs.toɫ/ /əˈpɔs.tuɫ/ n masc
apoštol

aquarel·la /a.kwaˈɾɛ.ɫa/ /a.kwaˈɾɛ.ɫɛ/ /a.kwaˈɾɛɫ.ɫa/ /ə.kwəˈɾɛ.ɫə/ /ə.kwəˈɾɛɫ.ɫə/ n fem
akvarel

aquari /aˈkwa.ɾi/ /əˈkwa.ɾi/ n masc
akvárium
Recipient per contenir peixos en captivitat, usualment més gros que una peixera.

aquàtic /aˈkwa.tik/ /əˈkwa.tik/ adj masc
vodní

aquí /aˈki/ adv
tady zde
En aquest o aqueix lloc, indicant proximitat respecte a la primera persona o a la segona persona.

aqüeducte /a.kweˈðuk.te/ /ə.kwəˈðuk.tə/ n masc
akvadukt

ara /ˈa.ɾa/ adv
teď nyní

arada /aˈɾa.ða/ /əˈɾa.ðə/ n fem
pluh

aragonès /ə.ɾə.ɣoˈnəs/ /ə.ɾə.ɣuˈnɛs/ adj masc
aragonský
Relatiu o pertanyent a l'Aragó, als seus habitants o a la seva llengua.

aragonès /ə.ɾə.ɣoˈnəs/ /ə.ɾə.ɣuˈnɛs/ n masc
aragonský
Natiu de l'Aragó.
(només en singular) Llengua històricament parlada en el Pirineu d'Aragó.

arameu /a.ɾaˈmɛw/ /ə.ɾəˈmɛw/ adj masc
aramejský
Relatiu a Aram o als arameus.

arameu /a.ɾaˈmɛw/ /ə.ɾəˈmɛw/ n masc
Aramejec
Natural del poble semita establert en l'antic Orient entre Mesopotàmia, Palestina i Síria.
aramejština aramejský
(només en singular) Llengua i conjunt de dialectes semítics nord-occidentals del Pròxim Orient, que inclou:
La llengua de Jesús de Natzaret, o judeopalestí.

aranya /əˈɾa.ɲə/ n fem
pavouk
Invertebrat artròpode de l’ordre dels araneids adaptat al medi aeri, amb vuit potes i un parell de quelícers modificats en ullals capaços d'injectar verí.

aranyó /a.ɾaˈɲo/ /ə.ɾəˈɲo/ n masc
trnka
Fruit de l'aranyoner (Prunus spinosa).

aranzel /a.ɾanˈzɛɫ/ /ə.ɾənˈzeɫ/ /ə.ɾənˈzɛɫ/ n masc
tarif

arbitrari /aɾ.βiˈtɾa.ɾi/ /ər.biˈtɾa.ɾi/ adj masc
libovolný
Relatiu, depenent o pertanyent a l'arbitri, als àrbitres o a l'arbitració.

arbitràriament /ar.βiˌtɾa.ɾi.aˈmen/ /aɾ.biˌtɾa.ɾi.aˈment/ /aɾ.βiˌtɾa.ɾi.aˈmen/ /ər.biˌtɾa.ɾi.əˈmen/ /əɾ.biˌtɾa.ɾi.əˈment/ adv
libovolně

arboç /aɾˈbos/ /ərˈbos/ n masc
planika

arbre /ˈa.bɾe/ /ˈa.bɾə/ /ˈaj.βɾə/ /ˈar.bɾə/ /ˈaɾ.bɾe/ n masc
strom
(botànica) Vegetal superior que consta d'arrel, tronc i fulles.
(informàtica) Representació d'una estructura de dades constituïda per una sèrie de nodes relacionats jeràrquicament entre si, de manera que hi ha un únic node que fa d'arrel de l'estructura i que cada altre node procedeix d'un sol node immediatament anterior en la jerarquia.

arbre binari n masc
binární strom

arbust /aɾˈbust/ n masc
keř

arc n masc
luk oblouk
Arma consistent en una corda tensada que llença una fletxa.
oblouk luk
Corba que cobreix un espai arquitectònic entre dos pilars, columnes o parets.

arc de Sant Martí /ˌaɾɡ.deˌzam.maɾˈti/ n masc
duha

arcaic /aɾˈkajk/ /ərˈkajk/ adj masc
archaický

arcaisme /aɾ.kaˈiz.me/ /ər.kəˈiz.mə/ n masc
archaismus
En una llengua, paraula o expressió considerada antiquada, en desús.

arccosinus /ˌark.koˈsi.nus/ /ˌark.kuˈsi.nus/ /ˌaɾk.koˈsi.nus/ n masc
arkuskosinus

arccotangent /ˌark.ko.taɲˈd͡ʒen/ /ˌark.ko.təɲˈʒen/ /ˌaɾk.ko.taɲˈd͡ʒen/ /ˌaɾk.ko.taɲˈd͡ʒent/ /ˌaɾk.ko.təɲˈʒent/ n fem
arkuskotangens

arcsinus /ˌarkˈsi.nus/ n masc
arkussinus

ardent /arˈðen/ /aɾˈðen/ /aɾˈðent/ /ərˈden/ /ərˈðen/ /əɾˈðent/ adj
pálivý

arena /aˈɾe.na/ /əˈɾə.nə/ /əˈɾɛ.nə/ n fem
aréna
Part central d'un amfiteatre o similar on té lloc un espectacle i originalment era de sorra.

areng /aˈɾeŋ/ /aˈɾeŋk/ /əˈɾəŋk/ /əˈɾɛŋ/ /əˈɾɛŋk/ n masc
sleď
Peix semblant a la sardina, però més gros. (Clupea harengus)

arenga /aˈɾeŋ.ɡa/ /əˈɾəŋ.ɡə/ /əˈɾɛŋ.ɡə/ n fem
kázání
Discurs, en especial quan està pensat per a exaltar els ànims al públic.

aresta /aˈɾes.ta/ /əˈɾes.tə/ n fem
hrana

argent /arˈd͡ʒen/ /aɾˈd͡ʒen/ /ərˈʒen/ /əɾˈʒent/ n masc
stříbro

argentat /aɾ.d͡ʒenˈtat/ /ər.ʒənˈtat/ adj masc
stříbrný

argentí /ər.ʒənˈti/ adj masc
argentinský
Que fa el so o té el color de plata.
Relatiu a l'Argentina.

argentí /ər.ʒənˈti/ n masc
Argentinec
Natural de l'Argentina.

argila /aɾˈd͡ʒi.ɫa/ /ərˈʒi.ɫə/ n fem
jíl

argot /aɾˈɣɔt/ /ərˈɡɔt/ n masc
hantýrka

argument /ar.ɣuˈmen/ /aɾ.ɣuˈmen/ /aɾ.ɣuˈment/ /ər.ɡuˈmen/ /ər.ɣuˈmen/ /əɾ.ɣuˈment/ n masc
argument

argumentació n fem
argumentace

argó /ərˈɡo/ n masc
argon

ari /ˈa.ɾi/ adj masc
árijec

ariet /a.ɾiˈet/ /ə.ɾiˈɛt/ n masc
beranidlo

aristocràcia /a.ɾis.toˈkɾa.si.a/ /ə.ɾis.toˈkɾa.si.ə/ /ə.ɾis.tuˈkɾa.si.ə/ n fem
aristokracie

aristocràtic /a.ɾis.toˈkɾa.tik/ /ə.ɾis.toˈkɾa.tik/ /ə.ɾis.tuˈkɾa.tik/ adj masc
aristokratický

aristòcrata /a.ɾisˈtɔ.kɾa.ta/ /ə.ɾisˈtɔ.kɾə.tə/ n neut
šlechtic

aritmètica /a.ɾidˈmɛ.ti.ka/ n fem
aritmetika

aritmèticament /a.ɾidˌmɛ.ti.kaˈmen/ /a.ɾidˌmɛ.ti.kaˈment/ /ə.ɾidˌmɛ.ti.kəˈmen/ /ə.ɾidˌmɛ.ti.kəˈment/ adv
aritmeticky

arma /ˈaɾ.ma/ n fem
zbraň
Eina destinada a atacar o a defensar d'un atac.

arma blanca n fem
chladná zbraň

arma de destrucció massiva n fem
zbraň hromadného ničení
Arma que comparada amb les armes convencionals té capacitat de mortaldat molt superior. En especial es refereix a les nuclears, biològiques i químiques.

armadillo /aɾ.maˈði.ʎo/ /ər.məˈði.ʎu/ /əɾ.məˈði.ʎo/ n masc
pásovec

armadura /aɾ.maˈðu.ɾa/ /ər.məˈðu.ɾə/ n fem
brnění
Vestit metàl·lic que cobreix un soldat complet o, si més no, les parts més vitals i que té com objectiu protegir-lo.

armar /arˈma/ /aɾˈma/ /aɾˈmaɾ/ /ərˈma/ v
zbrojit
Proveir d'armes ofensives o defensives.

armari /aɾˈma.ɾi/ n masc
skříň

armeni /ərˈmɛ.ni/ adj masc
arménský arménština

armer /arˈme/ /aɾˈmeɾ/ /ərˈme/ n masc
zbrojmistr
Persona dedicada a les armes: fabricant, venedor, guardià, curador.

armilla /aɾˈmi.ʎa/ /ərˈmi.ʎə/ n fem
vesta

arna /ˈar.nə/ /ˈaɾ.na/ n fem
můra mol
Insecte lepidòpter, generalment nocturn.

arpa /ˈaɾ.pa/ n fem
harfa

arpó /aɾˈpo/ /ərˈpo/ n masc
harpuna

arquebisbe /aɾ.keˈbiz.be/ /ər.kəˈβiz.bə/ n masc
arcibiskup

arqueologia /ar.ke.o.ɫoˈʒi.a/ /aɾ.ke.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ər.kə.u.ɫuˈʒi.ə/ /əɾ.kə.o.ɫoˈʒi.ə/ n fem
archeologie

arquer /arˈke/ /aɾˈkeɾ/ /ərˈke/ n masc
lučištník lukostřelec
Aquell que dispara fletxes amb un arc.

arqueòleg /aɾ.keˈɔ.ɫek/ n masc
archeolog archeoložka

arquitecte /aɾ.kiˈtɛk.te/ n masc
architekt architektka

arquitectura /aɾ.ki.tekˈtu.ɾa/ n fem
architektura
Disciplina que estudia el disseny i construcció dels edificis i el paisatge urbà.

arquitrau /aɾ.kiˈtɾaw/ /ər.kiˈtɾaw/ n masc
architráv

arracada /a.raˈka.ða/ /ə.rəˈka.ðə/ n fem
náušnice

arrauxat /a.rawˈt͡ʃat/ /a.rawˈʃat/ /ə.rəwˈʃat/ adj masc
zbrklý

arrel /aˈrɛɫ/ n fem
kořen odmocnina
Part baixa dels vegetals mitjançant la qual estan subjectes a terra i obtenen nutrients.

arrel quadrada n fem
druhá odmocnina

arrest /aˈrest/ /əˈrest/ n masc
vazba

arrestar /a.resˈta/ /a.resˈtaɾ/ /ə.rəsˈta/ v
zatknout

arribada /a.riˈba.ða/ n fem
příchod
Acció d'arribar o allò que ha arribat.

arribar /a.riˈbaɾ/ /a.riˈβa/ v
dojít docházet
Anar a la destinació, acabar el moviment.

arrodonir /a.ro.ðoˈni/ /a.ro.ðoˈniɾ/ /ə.ro.ðoˈni/ /ə.ru.ðuˈni/ v
zaokrouhlit
Fer rodona una cosa.
(matemàtiques) Aproximar un nombre a un altre proper més simple.

arrogant /a.roˈɣan/ /a.roˈɣant/ /ə.roˈɣant/ /ə.ruˈɣan/ adj
arogantní

arrogància /a.roˈɣan.si.a/ /ə.roˈɣan.si.ə/ /ə.ruˈɣan.si.ə/ n fem
arogance domýšlivost

arrossar /a.roˈsa/ /a.roˈsaɾ/ /ə.roˈsa/ /ə.ruˈsa/ n masc
rýžové pole

arrossegar /a.ro.seˈɣa/ /a.ro.seˈɣaɾ/ /ə.ro.səˈɣa/ /ə.ru.səˈɣa/ v
táhnout
Moure arran de terra, en contacte amb el sòl.

arrossera /a.roˈse.ɾa/ /ə.roˈse.ɾə/ /ə.ruˈse.ɾə/ n fem
rýžovar

arruga /aˈru.ɣa/ /əˈru.ɣə/ n fem
vráska
Plec que es presenta a la pell per la pèrdua d’elasticitat, normalment per envelliment.

arruïnar /a.ru.iˈna/ /a.ru.iˈnaɾ/ /ə.ru.iˈna/ v
ruinovat
Esfondrar una construcció deixant-la en ruïna.
(figuradament) Espatllar o fer perdre tota la fortuna o riquesa.

arrítmia /aˈrid.mi.a/ /əˈrid.mi.ə/ n fem
arytmie

arròs /aˈrɔs/ n masc
rýže

arsènic /ərˈsɛ.nik/ n masc
arsen

art n
umění
Creació humana que intenta expressar o generar sensacions i sentiments.
Recreació d'una realitat amb obres creades

artefacte /aɾ.teˈfak.te/ n masc
artefakt

arteriola /ar.te.ɾiˈɔ.ɫa/ /aɾ.te.ɾiˈɔ.ɫa/ /aɾ.te.ɾiˈɔ.ɫɔ/ /ər.tə.ɾiˈɔ.ɫə/ n fem
arteriola

arteritis /aɾ.teˈɾi.tis/ /ər.təˈɾi.tis/ n fem
arteritida

artesania /aɾ.te.zaˈni.a/ /əɾ.tə.zaˈni.ə/ n fem
řemeslo

artesà /aɾ.teˈza/ n masc
řemeslník
Persona que produeix objectes d'art manual.

article /aɾˈti.kɫe/ n masc
člen článek
En gramàtica, determinant, mot o afix, que acompanya un sintagma nominal per especificar-ne el gènere, el nombre i el tipus (conegut o desconegut, personal o no). La forma afixa de l'article no és pròpia del català.
článek člen
Bloc d'informació referit a un mateix tema que forma part d'una publicació periòdica.

articulació /aɾ.ti.ku.ɫa.siˈo/ n fem
kloub
Part del cos que uneix dos ossos permetent-ne el moviment.

articular /ar.ti.kuˈɫa/ /aɾ.ti.kuˈɫa/ /aɾ.ti.kuˈɫaɾ/ /ər.ti.kuˈɫa/ /ər.ti.kuˈɫar/ v
artikulovat
Crear algun lligam entre dos elements d'un conjunt, en especial quan no és un lligam rígid.
(pronominal) Crear-se algun lligam entre dos elements d'un conjunt. En especial quan no es un lligam rígid.
Els animals i en especial les persones, fer sons amb la boca, les cordes vocals i altres parts relacionades.

artificial /aɾ.ti.fi.siˈaɫ/ /ər.ti.fi.siˈaɫ/ adj
umělý

artificialment /ar.ti.fi.siˌaɫˈmen/ /aɾ.ti.fi.siˌaɫˈmen/ /aɾ.ti.fi.siˌaɫˈment/ /ər.ti.fi.siˌaɫˈmen/ /əɾ.ti.fi.siˌaɫˈment/ adv
uměle

artilleria /aɾ.ti.ʎeˈɾi.a/ /ər.ti.ʎəˈɾi.ə/ n fem
dělostřelectvo artilerie

artista /aɾˈtis.ta/ /aɾˈtis.te/ /ərˈtis.tə/ n neut
umělec umělkyně

artritis /aɾˈtɾi.tis/ /ərˈtɾi.tis/ n fem
artritida

artrosi /aɾˈtɾɔ.zi/ /ərˈtɾɔ.zi/ n fem
osteoartróza

artèria /aɾˈtɛ.ɾi.a/ n fem
tepna
(anatomia) Vas sanguini que distribueix la sang des del cor.

artístic /aɾˈtis.tik/ /ərˈtis.tik/ adj masc
umělecký

arxiduquessa /aɾ.t͡ʃi.ðuˈke.sa/ /ər.ʃi.ðuˈkɛ.sə/ /əɾ.ʃi.ðuˈkə.sə/ n fem
arcivévodkyně

arxipèlag /aɾ.t͡ʃiˈpɛ.ɫak/ n masc
souostroví

arxiu /aɾˈt͡ʃiw/ n masc
archiv
Lloc de conservació i consulta de documentació.

arxivar /ar.t͡ʃiˈβa/ /aɾ.t͡ʃiˈvaɾ/ /aɾ.t͡ʃiˈβa/ /əɾ.ʃiˈva/ v
archivovat

arèola /aˈɾɛ.o.ɫa/ /əˈɾɛ.o.ɫə/ /əˈɾɛ.u.ɫə/ n fem
areola
Petita àrea al voltant d'alguna cosa.

as /ˈas/ n masc
eso
(jocs de cartes) Carta de cada coll de la baralla marcada amb el número 1 o la lletra A i que en molts jocs trumfa.
Persona excel·lent en una activitat.

asbest /azˈbest/ /əzˈbest/ n masc
azbest

asbestosi /az.besˈtɔ.zi/ /əz.bəsˈtɔ.zi/ n fem
azbestóza

asc /ˈask/ n masc
vřecko
(botànica) Estructura dels ascomicets en forma de sac microscòpic en l’interior del qual es formen per meiosi les ascòspores.

ascendir /a.senˈdi/ /a.senˈdiɾ/ /ə.sənˈdi/ /əs.sənˈdi/ v
stoupat
Anar cap amunt.

ascensió /a.sen.siˈo/ /ə.sən.siˈo/ /əs.sən.siˈo/ n fem
vzestup
Acció d'ascendir.

ascensor /a.senˈso/ /a.senˈsoɾ/ /əs.sənˈso/ n masc
výtah zdviž

asceta /aˈse.ta/ /əsˈsɛ.tə/ /əˈsɛ.tə/ n neut
asketa

ascla /ˈas.kɫa/ /ˈas.kɫə/ n fem
pazourek
Fragment de pedra trencada.

ascètic /aˈsɛ.tik/ /əsˈsɛ.tik/ /əˈsɛ.tik/ adj masc
asketický

ase /ˈa.zə/ n masc
osel
(mamífer) Mamífer més petit que el cavall usat com a bèstia de càrrega (Equus asinus).

asfalt /asˈfaɫ/ /asˈfaɫt/ /əsˈfaɫ/ /əsˈfaɫt/ n masc
asfalt

asil /aˈziɫ/ /əˈziɫ/ n masc
azyl útočiště
Lloc protegit per als perseguits.

asimetria /a.si.meˈtɾi.a/ /ə.si.məˈtɾi.ə/ n fem
asymetrie

asiàtic /a.ziˈa.tik/ adj masc
asijský
Originari, pertanyent o relatiu a l'Àsia.

asiàtic /a.ziˈa.tik/ n masc
asijský
Natural de l'Àsia.

asma /ˈaz.ma/ n fem
astma

aspiradora /as.pi.ɾaˈðo.ɾa/ /əs.pi.ɾəˈðo.ɾə/ n fem
vysavač lux

aspirar /as.piˈɾa/ /as.piˈɾaɾ/ /əs.piˈɾa/ v
vysávat
(intransitiu) Tenir l’esperança o la possibilitat d’aconseguir alguna cosa.
(transitiu) Fer entrar aire als pulmons.

aspre /ˈas.pɾe/ /ˈas.pɾə/ adj masc
hrubý
De superfície irregular que provoca un tacte desagradable.

assaborir /a.sa.boˈɾiɾ/ /a.sa.βoˈɾi/ /ə.sə.boˈɾi/ /ə.sə.buˈɾi/ v
vychutnávat
Apreciar bé el sabor.

assaig /aˈsat͡ʃ/ n masc
esej
Acció que serveix per posar a prova una idea.
zkouška
Representació d'un espectacle (obra teatral, concert, òpera, castells), sense públic, per a preparar la seva estrena.

assaig de càstig n masc
trestná pětka

assajar /a.saˈd͡ʒa/ /a.saˈd͡ʒaɾ/ /a.saˈʒa/ /ə.səˈd͡ʒa/ /ə.səˈʒa/ v
zkoušet

assalt /aˈsaɫ/ /aˈsaɫt/ /əˈsaɫ/ /əˈsaɫt/ n masc
napadení

assassinar /a.sa.siˈna/ /a.sa.siˈnaɾ/ v
zavraždit

assassinat /a.sa.siˈnat/ /ə.sə.siˈnat/ n masc
vražda

assassí /a.saˈsi/ /ə.səˈsi/ n masc
vrah
Persona que lleva la vida a una altra amb premeditació i traïdoria.

assecar /a.seˈka/ /a.seˈkaɾ/ /ə.səˈka/ v
sušit
Llevar la humitat interior; deixar sec, sense aigua.

assedegat /a.se.ðeˈɣat/ /ə.sə.ðəˈɣat/ adj masc
žíznivý
Que té set, que desitja beure; sedegós.

assemblea /a.semˈbɫe.a/ /ə.səmˈbɫɛ.ə/ n fem
shromáždění

assentament /a.sen.taˈmen/ /a.sen.taˈment/ /ə.sən.təˈmen/ /ə.sən.təˈment/ n masc
osada

assertiu /a.seɾˈtiw/ /ə.sərˈtiw/ adj masc
asertivní
Que és capaç d'expressar-se amb seguretat i respecte, sense ser agressiu ni manipulador.

assertivitat /a.ser.ti.βiˈtat/ /a.seɾ.ti.viˈtat/ /a.seɾ.ti.βiˈtat/ /ə.sər.ti.βiˈtat/ /ə.səɾ.ti.viˈtat/ n fem
asertivita

assetjament /a.se.d͡ʒaˈmen/ /a.se.d͡ʒaˈment/ /ə.sə.d͡ʒəˈmen/ /ə.sə.d͡ʒəˈment/ n masc
harašení

assetjar /a.seˈd͡ʒa/ /a.seˈd͡ʒaɾ/ v
obléhat
Encerclar una plaça forta per combatre-la.

assignatura /a.siŋ.naˈtu.ɾa/ /a.siɡ.naˈtu.ɾa/ n fem
předmět

assistència /a.sisˈtɛn.si.a/ n fem
asistence
El fet d'estar present en un lloc en el qual s'ha estat citat.
(hoquei sobre gel) Punt anotat a l'estadística de rendiment d'un jugador que ha fet una passada decisiva per a la consecució d'un gol.

associació /a.so.si.a.siˈo/ /ə.so.si.ə.siˈo/ /ə.su.si.ə.siˈo/ n fem
asociace sdružení

associar /a.so.siˈa/ /a.so.siˈaɾ/ /ə.so.siˈa/ /ə.su.siˈa/ v
asociovat

assumir /a.suˈmi/ /a.suˈmiɾ/ /ə.suˈmi/ v
zaujmout

ast /ˈast/ n masc
rožeň

asteca /asˈte.ka/ /əsˈtɛ.kə/ adj
Azték
Relatiu al poble nahua clàssic.

asteca /asˈte.ka/ /əsˈtɛ.kə/ n neut
Azték
(històric) Individu d’un poble nahua que es va establir a la vall de Mèxic fundant un imperi.

asterisc /as.teˈɾisk/ /əs.təˈɾisk/ n masc
hvězdička

asteroide /as.teˈɾɔj.ðe/ /əs.təˈɾɔj.ðə/ n masc
asteroid

astrolabi /as.tɾoˈɫa.bi/ /əs.tɾoˈɫa.bi/ /əs.tɾuˈɫa.bi/ /əs.tɾuˈɫa.βi/ n masc
astroláb
Instrument, usat antigament, pensat per a calcular l'alçada dels astres i, a partir d'aquests valors, la latitud. Està compost per una superfície plana en la qual es representa el mapa estel·lar, en les versions més modernes aquesta superfície és rodona i té elements articulats.

astrologia /as.tɾo.ɫoˈʒi.a/ /əs.tɾu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
astrologie

astronauta /ˌas.tɾoˈnaw.ta/ /ˌas.tɾoˈnaw.tə/ /ˌas.tɾuˈnaw.tə/ n neut
astronaut kosmonaut

astronomia /as.tɾo.noˈmi.a/ /əs.tɾo.noˈmi.ə/ /əs.tɾu.nuˈmi.ə/ n fem
astronomie

astròleg /asˈtɾɔ.ɫek/ n masc
astrolog

astrònom /asˈtɾɔ.nom/ /əsˈtɾɔ.nom/ /əsˈtɾɔ.num/ n masc
astronom

astut /asˈtut/ /əsˈtut/ adj masc
mazaný

astúcia /asˈtu.si.a/ /əsˈtu.si.ə/ n fem
mazanost

asèpsia /aˈsɛp.si.a/ /əˈsɛp.si.ə/ n fem
asepse

asímptota /aˈzim.to.ta/ /əˈzim.to.tə/ /əˈzim.tu.tə/ n fem
asymptota

atac /aˈtak/ /əˈtak/ n masc
útok napadení
En un combat, cadascuna de les escomeses que realitza un dels bàndols.
(esports de raqueta) Acció i efecte de tornar una pilota amb la intenció d'aconseguir la iniciativa del punt en joc.

atacar /a.taˈka/ /a.taˈkaɾ/ /ə.təˈka/ v
útočit
Donar el primer cop en una lluita, dirigir-se violentament a algú.

atavisme /a.taˈviz.me/ /a.taˈβiz.me/ /ə.təˈviz.mə/ /ə.təˈβiz.mə/ n masc
atavismus

ateisme /a.teˈiz.me/ n masc
ateismus

atenció /a.ten.siˈo/ n fem
pozor
Capacitat de concentrar l'activitat mental d'una manera sostinguda en un objecte o en una tasca concreta.

atenció primària /a.ten.siˌo n fem
primární péče

atent /aˈten/ /aˈtent/ /əˈten/ /əˈtent/ adj masc
pozorný
Que posa atenció, interès, cura.

aterrar /a.teˈra/ /a.teˈraɾ/ /ə.təˈra/ v
přistávat

aterratge /a.teˈra.d͡ʒe/ n masc
přistání

ateu /aˈtɛw/ adj masc
ateista

atiar /a.tiˈa/ /a.tiˈaɾ/ v
topit
Remenar els tions d'un foc perquè entri aire i cremi millor.

atles /ˈad.ɫes/ /ˈaɫ.ɫes/ n masc
atlas
Col·lecció de mapes.
(anatomia) Primera vèrtebra cervical que sosté el cap.

atleta /adˈɫe.ta/ /aɫˈɫe.ta/ /əɫˈɫɛ.tə/ n neut
atlet atletka

atletisme /ad.ɫeˈtiz.me/ /aɫ.ɫeˈtiz.me/ n masc
atletika

atmosfera /ad.mosˈfe.ɾa/ /əd.mosˈfe.ɾə/ /əd.musˈfe.ɾə/ n fem
atmosféra
Capa exterior d'un cos celeste, en especial la terra, formada per gasos.

atonia /a.toˈni.a/ /ə.toˈni.ə/ /ə.tuˈni.ə/ n fem
atonie

atracar /a.tɾaˈka/ /a.tɾaˈkaɾ/ /ə.tɾəˈka/ v
přistát
(nàutica) Apropar una nau a un lloc, un moll, una ribera, una altra nau, i amarrar-la.
loupit
Forçar una persona o diverses persones a donar el que porten o el que tenen en aquell moment.

atracció /a.tɾak.siˈo/ /ə.tɾək.siˈo/ n fem
přitažlivost

atractiu /a.tɾakˈtiw/ /ə.tɾəkˈtiw/ adj masc
atraktivní
Que atreu

atrapar /a.tɾaˈpa/ /a.tɾaˈpaɾ/ /ə.tɾəˈpa/ v
chytat

atreure /aˈtɾew.ɾe/ /əˈtɾɛw.ɾə/ v
přitahovat

atrofiar /a.tɾo.fiˈa/ /a.tɾo.fiˈaɾ/ /ə.tɾo.fiˈa/ /ə.tɾu.fiˈa/ v
zakrnět

atropellar /a.tɾo.peˈʎa/ /a.tɾo.peˈʎaɾ/ /ə.tɾo.pəˈʎa/ /ə.tɾu.pəˈʎa/ v
přejet

atroç /aˈtɾos/ adj
krutý

atròfia /aˈtɾɔ.fi.a/ /əˈtɾɔ.fi.ə/ n fem
atrofie

atur /aˈtuɾ/ n masc
nezaměstnanost
Situació en què la persona no té feina i no pot guanyar-se la vida.

aturar /a.tuˈɾa/ /a.tuˈɾaɾ/ v
zastavit
Detenir, fer parar.

atxim /aˈt͡ʃim/ /əˈt͡ʃim/ Interjection
hepčí

atzabeja /a.d͡zaˈbe.d͡ʒa/ /a.d͡zaˈβe.ʒa/ /ə.d͡zəˈbə.ʒə/ /ə.d͡zəˈbɛ.ʒə/ /ə.d͡zəˈβɛ.ʒə/ n fem
gagát

atzar /aˈd͡zaɾ/ /əˈd͡za/ /əˈd͡zar/ n masc
náhoda

atzerola /a.d͡zeˈɾɔ.ɫa/ /a.d͡zeˈɾɔ.ɫɔ/ /ə.d͡zəˈɾɔ.ɫə/ n fem
hlohyně
Fruit de l'atzeroler (Crataegus azarolus).

atzucac /a.d͡zuˈkak/ /ə.d͡zuˈkak/ n masc
slepá ulice
Carrer o camí sense sortida.

atzur /əˈd͡zur/ n masc
azur

atàxia /aˈtak.si.a/ /əˈtak.si.ə/ n fem
ataxie

audible /awˈði.bɫe/ /awˈði.βɫe/ /awˈðib.bɫe/ /əwˈði.βɫə/ /əwˈðib.bɫə/ n masc
slyšitelný

audiovisual /ˌaw.ði.o.vi.zuˈaɫ/ /ˌaw.ði.o.βi.zuˈaɫ/ /ˌaw.ði.u.vi.zuˈaɫ/ /ˌaw.ði.u.βi.zuˈaɫ/ adj
audiovizuální
Relatiu a l'audició i a la visió alhora.

audiovisual /ˌaw.ði.o.vi.zuˈaɫ/ /ˌaw.ði.o.βi.zuˈaɫ/ /ˌaw.ði.u.vi.zuˈaɫ/ /ˌaw.ði.u.βi.zuˈaɫ/ n masc
audiovizuální
Material didàctic, informatiu, etc., constituït per un enregistrament visual i un d'auditiu integrats.

auditori /aw.ðiˈtɔ.ɾi/ /əw.ðiˈtɔ.ɾi/ n masc
posluchačstvo

audiòfon /aw.ðiˈɔ.fon/ /əw.ðiˈɔ.fon/ /əw.ðiˈɔ.fun/ n masc
naslouchátko

augment /awɡˈmen/ /awɡˈment/ /əwɡˈmen/ /əwɡˈment/ n masc
zvýšení

augmentar /awɡ.menˈta/ /awɡ.menˈtaɾ/ v
stoupat

augmentatiu /awɡ.men.taˈtiw/ /əwɡ.mən.təˈtiw/ n masc
augmentativum

auricular /aw.ɾi.kuˈɫaɾ/ /əw.ɾi.kuˈɫar/ n masc
sluchátka

aurora /awˈɾo.ɾa/ /əwˈɾo.ɾə/ n fem
bělásek řeřichový

austral /awsˈtɾaɫ/ /əwsˈtɾaɫ/ adj
jihozemský

australià /əws.tɾə.ɫiˈa/ adj masc
Australan
Relatiu o pertanyent a Austràlia.

australià /əws.tɾə.ɫiˈa/ n masc
Australan
Habitant d'Austràlia.

austríac /awsˈtɾi.ak/ /əwsˈtɾi.ək/ adj masc
rakouský
Relatiu o pertanyent a Àustria.

austríac /awsˈtɾi.ak/ /əwsˈtɾi.ək/ n masc
Rakušan Rakušanka
Habitant d'Àustria

autista /awˈtis.ta/ /awˈtis.te/ /əwˈtis.tə/ adj
autista
Relatiu a l'autisme.

autista /awˈtis.ta/ /awˈtis.te/ /əwˈtis.tə/ n neut
autista
Afectat d'autisme.

autobiografia /ˌaw.to.bi.o.ɣɾaˈfi.a/ /ˌaw.to.bi.o.ɣɾəˈfi.ə/ /ˌaw.tu.bi.u.ɣɾəˈfi.ə/ /ˌaw.tu.βi.u.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
autobiografie

autobús /ˌaw.toˈbus/ /ˌaw.tuˈbus/ n masc
autobus

autobús escolar n masc
školní autobus

autocontrol /ˌaw.to.konˈtɾɔɫ/ /ˌaw.tu.kunˈtɾɔɫ/ n masc
sebeovládání

autodidacte /ˌaw.to.ðiˈðak.te/ /ˌaw.to.ðiˈðak.tə/ /ˌaw.tu.ðiˈðak.tə/ n masc
samouk

autogol /ˌaw.toˈɣɔɫ/ /ˌaw.tuˈɣɔɫ/ n masc
vlastní branka

autoimmunitat /ˌaw.to.im.mu.niˈtat/ /ˌaw.tu.im.mu.niˈtat/ n fem
autoimunita

automàtic /aw.toˈma.tik/ /əw.toˈma.tik/ /əw.tuˈma.tik/ adj masc
automatický

automàticament /aw.toˌma.ti.kaˈmen/ /aw.toˌma.ti.kaˈment/ /əw.toˌma.ti.kəˈment/ /əw.tuˌma.ti.kəˈmen/ adv
automaticky

autonomia /aw.to.noˈmi.a/ /əw.to.noˈmi.ə/ /əw.tu.nuˈmi.ə/ n fem
autonomie

autoodi /ˌaw.toˈɔ.ði/ /ˌaw.tuˈɔ.ði/ n masc
sebenenávist

autopista /ˌaw.toˈpis.ta/ /ˌaw.toˈpis.tə/ /ˌaw.tuˈpis.tə/ n fem
dálnice

autor /awˈto/ /awˈtoɾ/ n masc
autor

autoretrat /ˌaw.to.reˈtɾat/ /ˌaw.to.rəˈtɾat/ /ˌaw.tu.rəˈtɾat/ n masc
autoportrét

autoritari /aw.to.ɾiˈta.ɾi/ /əw.to.ɾiˈta.ɾi/ /əw.tu.ɾiˈta.ɾi/ adj masc
autoritářský

autoritarisme /aw.to.ɾi.taˈɾiz.me/ /əw.to.ɾi.təˈɾiz.mə/ /əw.tu.ɾi.təˈɾiz.mə/ n masc
autoritářství

autoritat /aw.to.ɾiˈtat/ /əw.to.ɾiˈtat/ /əw.tu.ɾiˈtat/ n fem
autorita

autorització /aw.to.ɾi.d͡za.siˈo/ /aw.to.ɾi.za.siˈo/ /əw.to.ɾi.d͡zə.siˈo/ /əw.tu.ɾi.d͡zə.siˈo/ n fem
povolení

autoritàriament /aw.to.ɾiˌta.ɾi.aˈmen/ /aw.to.ɾiˌta.ɾi.aˈment/ /əw.to.ɾiˌta.ɾi.əˈment/ /əw.tu.ɾiˌta.ɾi.əˈmen/ adv
autoritativně

autèntic /awˈtɛn.tik/ /əwˈtɛn.tik/ adj masc
autentický

autòcrata /awˈtɔ.kɾa.ta/ /əwˈtɔ.kɾə.tə/ n neut
autokrat

autòcton /awˈtɔk.ton/ /əwˈtɔk.ton/ /əwˈtɔk.tun/ adj masc
autochtonní

autògraf /awˈtɔ.ɣɾaf/ /əwˈtɔ.ɣɾəf/ n masc
autografický

autòmat /awˈtɔ.mat/ /əwˈtɔ.mət/ n masc
automat

autònom /awˈtɔ.nom/ /əwˈtɔ.nom/ /əwˈtɔ.num/ adj masc
autonomní

autòpsia /awˈtɔp.si.a/ /əwˈtɔp.si.ə/ n fem
pitva

auxiliar /awk.si.ɫiˈa/ /awk.si.ɫiˈaɾ/ /əwk.si.ɫiˈa/ /əwk.si.ɫiˈar/ adj
pomocný
Que col·labora, que ajuda, en un treball, una activitat.

avalar /a.vaˈɫaɾ/ /a.βaˈɫa/ /ə.vəˈɫa/ /ə.βəˈɫa/ v
souhlasit

avall /aˈvaʎ/ /aˈβaʎ/ /əˈvaʎ/ /əˈβaʎ/ adv
dolů

avaluació /a.va.ɫu.a.siˈo/ /a.βa.ɫu.a.siˈo/ /ə.və.ɫu.ə.siˈo/ /ə.βə.ɫu.ə.siˈo/ n fem
hodnocení

avaluar /a.va.ɫuˈaɾ/ /a.βa.ɫuˈa/ /ə.və.ɫuˈa/ v
ohodnotit
Determinar aproximadament el valor d'alguna cosa.

avantatge /a.vanˈta.d͡ʒe/ /a.βanˈta.d͡ʒe/ /ə.vənˈta.d͡ʒə/ n masc
výhoda
Qualitats o circumstàncies que donen condició de superioritat a una persona.

avantbraç /aˌvamˈbɾas/ /aˌβamˈbɾas/ /əˌvamˈbɾas/ /əˌβamˈbɾas/ n masc
předloktí

avantguarda /a.vaŋˈɡwaɾ.ða/ /a.βaŋˈɡwar.ða/ /a.βaŋˈɡwaɾ.ða/ /ə.vəŋˈɡwaɾ.ðə/ n fem
avantgarda
Destacament que va al davant del cos principal d’un exèrcit.
Grup precursor d’un moviment o ideologia de tendència més avançada.

avar /aˈvaɾ/ /aˈβar/ /aˈβaɾ/ /əˈvaɾ/ adj masc
chamtivý

avarícia /a.vaˈɾi.si.a/ /a.βaˈɾi.si.a/ /ə.vəˈɾi.si.ə/ /ə.βəˈɾi.si.ə/ n fem
lakomství

avatar /a.vaˈtaɾ/ /a.βaˈtar/ /a.βaˈtaɾ/ /ə.vəˈtaɾ/ /ə.βəˈtar/ n masc
avatar

avellana /a.veˈʎa.na/ /a.βeˈʎa.na/ /ə.vəˈʎa.nə/ n fem
lískový ořech

avenc /aˈveŋk/ /aˈβeŋ/ /əˈvəŋk/ /əˈvɛŋk/ /əˈβɛŋ/ n masc
propast

aventura /a.venˈtu.ɾa/ /a.βenˈtu.ɾa/ /ə.vənˈtu.ɾə/ n fem
dobrodružství
Una experiència arriscada normalment composta d'esdeveniments inesperats. Una aventura pot constar trobades amb persones, coses o situacions impactants, la realització de metes importants en la vida d'un individu, o un arriscat projecte de negocis.

avergonyir /a.veɾ.ɣoˈɲiɾ/ /a.βer.ɣoˈɲi/ /a.βeɾ.ɣoˈɲi/ /ə.vər.ɣuˈɲi/ /ə.vəɾ.ɣoˈɲi/ /ə.βər.ɡuˈɲi/ v
ponížit
(pronominal) Sentir-se moralment commocionat per un fet reprovable.

aversió /a.veɾ.siˈo/ /a.βer.siˈo/ /a.βeɾ.siˈo/ /ə.vəɾ.siˈo/ /ə.βər.siˈo/ n fem
averze
Repugnància, envers algú o alguna cosa.

avet /aˈvet/ /aˈβet/ /əˈvət/ /əˈvɛt/ n masc
jedle

avi /ˈa.vi/ /ˈa.vi/ /ˈa.βi/ n masc
děda děd
Progenitor del progenitor, pare del pare o de la mare de qui s'està parlant.

aviació /a.vi.a.siˈo/ /a.βi.a.siˈo/ /ə.vi.ə.siˈo/ /ə.βi.ə.siˈo/ n fem
letectví

aviat /a.viˈat/ /a.βiˈat/ /ə.viˈat/ /ə.βiˈat/ adv
brzy zanedlouho
Al cap de poc temps.

avinguda /a.viŋˈɡu.ða/ /a.βiŋˈɡu.ða/ /ə.viŋˈɡu.ðə/ n fem
třída

aviram /a.viˈɾam/ /a.βiˈɾam/ /ə.viˈɾam/ /ə.βiˈɾam/ n
drůbež

avió /a.viˈo/ /a.βiˈo/ /ə.viˈo/ n masc
letoun letadlo

avorriment /a.vo.riˈment/ /a.βo.riˈmen/ /ə.vo.riˈment/ /ə.vu.riˈmen/ /ə.βu.riˈmen/ n masc
nuda

avorrir /a.voˈriɾ/ /a.βoˈri/ /ə.voˈri/ /ə.vuˈri/ /ə.βuˈri/ v
nudit
Causar o sentir tedi, avorriment.

avorrit /a.voˈrit/ /a.βoˈrit/ /ə.voˈrit/ /ə.vuˈrit/ /ə.βuˈrit/ adj
znuděný

avortar /a.voɾˈtaɾ/ /a.βorˈta/ /a.βoɾˈta/ /ə.voɾˈta/ /ə.vurˈta/ /ə.βurˈta/ v
potratit

avui /aˈvuj/ /aˈβuj/ /əˈvuj/ adv
dnes dneska
En el dia actual.

avèstic /aˈvɛs.tik/ /aˈβɛs.tik/ /əˈvɛs.tik/ /əˈβɛs.tik/ n masc
avestánština

avís /aˈvis/ /aˈβis/ /əˈvis/ n masc
avízo
(nàutica) Vaixell de guerra lleuger que abans de la invenció de la ràdio s'utilitzava per transferir missatges a naus embarcades o entre naus embarcades.

axiologia n fem
axiologie

axioma /ak.siˈo.ma/ /ək.siˈo.mə/ n masc
axiom

axis /ˈa.t͡ʃis/ /ˈa.ʃis/ n masc
axis

axó /akˈso/ /əkˈso/ n masc
axon

azerbaidjanès /a.zeɾ.bajd.d͡ʒaˈnes/ /ə.zər.bəjd.ʒəˈnɛs/ /ə.zəɾ.bəjd.ʒəˈnəs/ adj masc
ázerbájdžánský
Pertanyent o relatiu a l’Azerbaidjan.

azimut /a.ziˈmut/ /ə.ziˈmut/ n masc
azimut

aïllant /a.iˈʎan/ /a.iˈʎant/ /ə.iˈʎan/ /ə.iˈʎant/ n masc
izolátor

aïllat /a.iˈʎat/ /ə.iˈʎat/ adj masc
izolovaný

aòrtic /aˈɔɾ.tik/ /əˈɔr.tik/ adj masc
aortální

babau /baˈbaw/ /bəˈβaw/ adj masc
hloupý

babord /baˈboɾt/ /bəˈβort/ n masc
levobok

bacallà /ba.kaˈʎa/ /bə.kəˈʎa/ n masc
treska

bacil /baˈsil/ /bəˈsil/ n masc
bacil

bacil·lar /ba.siɫˈɫaɾ/ /ba.siˈɫaɾ/ /bə.siɫˈɫar/ /bə.siɫˈɫaɾ/ /bə.siˈɫar/ adj
bacilonosič

bacteri /bakˈtɛ.ɾi/ n masc
bakterie

bacterià /bak.te.ɾiˈa/ /bək.tə.ɾiˈa/ adj masc
bakteriální

badall /baˈðaʎ/ /bəˈðaj/ /bəˈðaʎ/ n masc
zívání zívnutí
Inspiració involuntària provocada per la son o per l'avorriment, resultat de badallar.

badallar /ba.ðaˈʎa/ /ba.ðaˈʎaɾ/ /bə.ðəˈja/ /bə.ðəˈʎa/ v
zívat zívnout

badia /baˈði.a/ n fem
záliv zátoka

bagatel·la /ba.ɣaˈtɛ.ɫa/ /ba.ɣaˈtɛ.ɫɛ/ /ba.ɣaˈtɛɫ.ɫa/ /bə.ɣəˈtɛ.ɫə/ /bə.ɣəˈtɛɫ.ɫə/ n fem
bagatel

bai /ˈbaj/ adj masc
hnědočervený

baia /ˈba.ja/ /ˈba.jə/ n fem
bobule

baioneta /ba.јuˈne.ta/ /bə.јuˈnɛ.tə/ n fem
bajonet bodák

baix /ˈbajʃ/ adj masc
nízký nízko
De mida inferior a l'ordinària.

baix /ˈbajʃ/ adv
nízký
A poca altura.

baix elèctric n masc
baskytara

baix relleu n masc
bas-reliéf

baixada /bajˈʃa.ða/ /baˈʃa.ða/ /bəˈʃa.ðə/ n fem
sestup
Moment durant el qual alguna cosa fa un moviment de dalt a baix.
stahování
(informàtica) Transferència de dades o fitxers remots a un ordinador local.

baixar /bajˈʃa/ /bajˈʃaɾ/ /baˈʃa/ v
stáhnout
(informàtica) Transferir dades o fitxers des d'un servidor remot a un ordinador local.

baixkir /bajʃˈkiɾ/ /bəʃˈkir/ adj masc
baškirský
Relatiu al poble dels baixkirs, la seva cultura o la llengua.

baixkir /bajʃˈkiɾ/ /bəʃˈkir/ n masc
Baškir
Natural d'un poble de la república russa de Baixkíria.
baškirština baškirský
(només en singular) Llengua turquesa de la república russa de Baixkíria.

bala /ˈba.ɫa/ n fem
kulka
Projectil que es fa servir en armes de foc.

balada n fem
balada

baladre /baˈɫa.ðɾe/ /bəˈɫa.ðɾə/ n fem
oleandr

balalaica /ba.laˈlaj.ka/ /bə.ɫəˈɫaj.kə/ n fem
balalajka

balança /baˈɫan.sa/ /bəˈɫan.sə/ n fem
váhy
Estri emprat per calcular la massa o el pes d'un objecte per comparació amb uns pesos.

balbucejar /baɫ.bu.seˈd͡ʒaɾ/ /baɫ.βu.seˈd͡ʒa/ /baɫ.βu.seˈʒa/ /bəɫ.bu.səˈd͡ʒa/ /bəɫ.bu.səˈʒa/ /bəɫ.βu.səˈʒa/ v
zajíkat

balcànic /baɫˈka.nik/ /bəɫˈka.nik/ adj masc
balkánský
Relatiu o pertanyent als Balcans.

balcànic /baɫˈka.nik/ /bəɫˈka.nik/ n masc
balkánský
Persona que habita o és originària dels Balcans.

balcó /baɫˈko/ n masc
balkón balkon

baldufa /baɫˈdu.fa/ /bəɫˈdu.fə/ n fem
káča

balena /baˈɫe.na/ /bəˈɫə.nə/ /bəˈɫɛ.nə/ n fem
velryba
(mamífer) Mamífer cetaci del subordre dels misticets.

balena amb gep n fem
keporkak

balena grisa n fem
plejtvákovec šedý

balener /ba.ɫeˈne/ /ba.ɫeˈneɾ/ /bə.ɫəˈne/ n masc
velrybář
Pescador de balenes.
Vaixell medieval català de forma allargada i baix de costats, sense coberta, de mida entre una nau i una caravel·la.

ball /ˈbaʎ/ n masc
bál

ballar /baˈʎa/ /baˈʎaɾ/ v
tančit

ballesta /baˈʎes.ta/ /bəˈʎes.tə/ n fem
kuše
Arma destinada a llançar dards i fletxes, que, a diferència de l'arc, tensa la corda mitjançant algun mecanisme i així queda tensada sense que l'usuari tingui que aguantar-la, la qual cosa facilita la punteria. Té un suport perpendicular a l'arc (arbrer) on descansa la fletxa quan està carregada.

ballet /baˈʎet/ /bəˈʎət/ /bəˈʎɛt/ n masc
balet
Dansa clàssica amb una representació escènica.

balístic /baˈɫis.tik/ /bəˈɫis.tik/ adj masc
balistický

balística /baˈɫis.ti.ka/ /bəˈɫis.ti.kə/ n fem
balistika

bambara /bamˈba.ɾa/ /bəmˈba.ɾə/ n neut
bambarština
(masculí singular) Llengua del grup mandé parlada a Mali i als estats veïns com a llengua franca.

bambú /bamˈbu/ n masc
bambus

banal /baˈnaɫ/ /bəˈnaɫ/ adj
banální

banalitzar /ba.na.ɫiˈd͡za/ /ba.na.ɫiˈza/ /ba.na.ɫiˈzaɾ/ v
banalizovat

banana /baˈna.na/ n fem
banán

banc /ˈbaŋ/ /ˈbaŋk/ /ˈbaŋk/ n masc
lavička lavice
Seient estret i llarg per a més de dues persones.
banka
Entitat on es poden dipositar diners i fer operacions financeres.

banda /ˈban.da/ /ˈban.də/ n fem
tlupa
(tennis, bàdminton) Cinta de color blanc que recobreix la vora superior d'una xarxa per a marcar-ne el límit amb claredat.

bandera /banˈde.ɾa/ n fem
vlajka prapor
Senyera, símbol estampat sobre una peça de roba per designar un país o territori.
vlajka
Causa.

banderola /ban.deˈɾɔ.ɫa/ /ban.deˈɾɔ.ɫɔ/ /bən.dəˈɾɔ.ɫə/ n fem
vlaječka
Bandera petita amb emblemes.
Pal per a assenyalar punts d’un terreny.
Cartell o tela suspès amb una inscripció.

banderó de córner n masc
rohový vlajka

bandoler /ban.doˈɫe/ /bən.doˈɫe/ /bən.duˈɫe/ n masc
zbojník
Bandit que en companyia d’altres assalta vianants en camins i despoblats.

bandoneó /ban.do.neˈo/ /bən.do.nəˈo/ /bən.du.nəˈo/ n masc
bandoneón

bandura /banˈdu.ɾa/ /bənˈdu.ɾə/ n fem
bandura

banjo /ˈbaɲ.d͡ʒo/ /ˈbaɲ.ʒo/ /ˈbaɲ.ʒu/ n masc
bendžo banjo

bany n masc
koupelna koupel
Immersió total en un líquid, especialment en aigua.
Habitació d'una casa adequada per a la higiene personal on hi ha una banyera.
Exposició a les radiacions.

banya /ˈba.ɲa/ n fem
roh
Apèndix ossi d'alguns animals.
Apèndix nasal o frontal no ossi d’alguns animals.

banyar /baˈɲa/ /baˈɲaɾ/ /bəˈɲa/ v
koupat

banyera /baˈɲe.ɾa/ /bəˈɲe.ɾə/ n fem
vana

banyut /baˈɲut/ /bəˈɲut/ adj masc
rohatý
Que té banyes.

banús /baˈnus/ /bəˈnus/ n masc
eben

baptisme /bapˈtiz.me/ /bəpˈtiz.mə/ n masc
křest
Sagrament amb el qual s’esdevé membre de l’Església.

baptisme de foc n masc
křest ohněm

baquelita /ba.keˈɫi.ta/ /bə.kəˈɫi.tə/ n fem
bakelit

bar /ˈbar/ n masc
bar
Establiment on se serveixen begudes i menjar, normalment al taulell, i on es pot escoltar música.

baralla /baˈɾa.ʎa/ /bəˈɾa.jə/ /bəˈɾa.ʎə/ n fem
hádka
Acte de barallar-se.
balíček
Joc complet per a jugar a un joc de cartes determinat.

barallar /ba.ɾaˈʎa/ /ba.ɾaˈʎaɾ/ /bə.ɾəˈja/ /bə.ɾəˈʎa/ v
hádat se
(pronominal) Manifestar agressivament el desacord amb una altra persona.

barana /baˈɾa.na/ /bəˈɾa.nə/ /ˈbɾa.nə/ n fem
zábradlí

barat /baˈɾat/ /bəˈɾat/ adj masc
levný laciný
De poc preu.

barb /ˈbarp/ n masc
parma
Peixos de la família dels ciprínids que habiten les aigües fredes de la part alta dels rius (Barbus barbus).

barba /ˈbaɾ.ba/ n fem
brada vous
Pèl que els homes de vegades es deixen créixer per la cara i en especial el què hi ha a la barbeta.

barbacana /baɾ.baˈka.na/ /bər.bəˈka.nə/ n fem
barbakán
Fortificació que antigament es col·locava davant de les muralles. Era més baixa que la principal i servia per defensar el fossat.

barbamec /ˌbar.bəˈmɛk/ /ˌbaɾ.baˈmɛk/ adj masc
bezvousý

barbarisme /baɾ.baˈɾiz.me/ /bər.bəˈɾiz.mə/ n masc
barbarismus
Forma lingüística, generalment lèxica, incorrecta en llurs regles d'escriptura, pronúncia o sintaxi (no normativa), no reconeguda com a pròpia (generalment d'origen estranger, com per exemple els castellanismes).

barber /barˈβe/ /baɾˈbeɾ/ /baɾˈβe/ /bərˈbe/ n masc
bradýř

barbeta /baɾˈbe.ta/ /bərˈbɛ.tə/ /bəɾˈbə.tə/ n fem
brada
Peça de corda, cordill o filàstica que manté lligats els dos extrems d'altres dues cordes de manera que una corda sigui la continuació de l'altra.

barca /ˈbar.kə/ /ˈbaɾ.ka/ n fem
loď
Embarcació de mida reduïda, especialment quan està descoberta i està pensada per trajectes curts i poc complicats.

bari n masc
baryum

barió /ba.ɾiˈo/ /bə.ɾiˈo/ n masc
baryon

barnús /baɾˈnus/ /bərˈnus/ n masc
župan

baronessa /ba.ɾoˈne.sa/ /bə.ɾoˈnə.sə/ /bə.ɾuˈnɛ.sə/ n fem
baronka

barra /ˈba.ra/ /ˈba.rə/ n fem
tyč
Peça recta i llarga de secció uniforme.

barrella /baˈre.ʎa/ /bəˈre.ʎə/ n fem
bidlo
Barra petita que es posa a les gàbies dels ocells per a servir-los de joc.

barrera /baˈre.ɾa/ /bəˈre.ɾə/ n fem
bariéra

barret /baˈret/ /bəˈrət/ /bəˈrɛt/ n masc
klobouk
Peça de vestir que cobreix el cap, un casquet amb ala al voltant.

barri n masc
čtvrť
Subdivisió d'una ciutat.

barricada /ba.riˈka.ða/ /bə.riˈka.ðə/ n fem
barikáda

barrufet /ba.ruˈfet/ /bə.ruˈfət/ /bə.ruˈfɛt/ n masc
šmoula
En televisió, cinema i còmics, personatge fantàstic de color blau, amb cua rodona i majoritàriament vestit de blanc fins a la cintura amb una mena de malles i pel cap amb una mena de barretina caiguda cap endavant.

baròmetre /baˈɾɔ.me.tɾe/ n masc
tlakoměr

baró /baˈɾo/ n masc
baron
Persona que posseeix el títol nobiliari de baró.

basar /baˈza/ /baˈzaɾ/ /bəˈzar/ n masc
trh
Mercat públic del Pròxim Orient.

basc adj masc
baskický
Relatiu o pertanyent als bascos, al País Basc o a la seva llengua.

basc n masc
baskický
Habitant del País Basc
(masculí singular) Llengua isolada parlada al País Basc, part de Navarra i a l'Iparralde.

base /ˈba.ze/ n fem
základ
Centre, el punt imprescindible per a entendre o desenvolupar una disciplina a partir de la qual es pot començar a fer alguna cosa.
(química) Que té propietats bàsiques en contraposició a àcid.
(beisbol) Cadascun dels quatre punts situats en els angles d'un camp interior.
(bàdminton) Nucli de suro o material sintètic d'un volant, de forma arrodonida i de 25 a 28 mm de diàmetre.
základna
Recinte militar.

base de dades n fem
databáze

basquetbol /ˌbas.kebˈbɔɫ/ /ˌbas.kedˈbɔɫ/ n masc
basketbal

bassal /baˈsaɫ/ /bəˈsaɫ/ n masc
pudlovat
Capa de líquid vessat al terra.

bastar /basˈta/ /basˈtaɾ/ /bəsˈta/ v
stačit

bastard /basˈtaɾt/ /bəsˈtart/ n masc
levoboček
Fill nascut fora del matrimoni.

bastida /basˈti.ða/ /bəsˈti.ðə/ n fem
lešení

bastó /basˈto/ n masc
hůl
Vara de fusta generalment amb empunyadura per a repenjar-s’hi caminant.

basílica /baˈzi.ɫi.ka/ /bəˈzi.ɫi.kə/ n fem
bazilika

batall /baˈtaʎ/ /bəˈtaj/ /bəˈtaʎ/ n masc
srdce
Peça de ferro o altre metall en forma de gran "gota d'aigua" penjada a l’interior d’una campana per a fer-la sonar en colpir-la.

batalla /baˈta.ʎa/ /bəˈta.ʎə/ n fem
bitva boj
Enfrontament entre adversaris que es diputen obertament un mateix objectiu.

batallar /ba.taˈʎa/ /ba.taˈʎaɾ/ /bə.təˈja/ /bə.təˈʎa/ v
bojovat
Lluitar en les batalles.
Esforçar-se per aconseguir un objectiu.

batalló /ba.taˈʎo/ /bə.təˈʎo/ n masc
prapor

batedor /ba.teˈðo/ /ba.teˈðoɾ/ /bə.təˈðo/ n masc
metla
Estri de cuina amb mànec i filferros en forma el·líptica que s’usa per a batre ous i altres aliments.
pálkař
(beisbol) Atacant situat al box del batedor, que s'encarrega de colpejar amb el bat la pilota del llançador per enviar-la lluny dels defensors, dintre els límits del terreny legal.

batedora /ba.teˈðo.ɾa/ /bə.təˈðo.ɾə/ n fem
mixér
(cuina) Aparell per a batre, triturar i mesclar aliments.

bateria /ba.teˈɾi.a/ /bə.təˈɾi.ə/ n fem
baterie
Conjunt d’aparells connectats per sumar el seu efecte.
(beisbol) Conjunt de jugadors atacants format pels millors batedors d'una alineació.

batre /ˈba.tɾe/ /ˈba.tɾə/ v
šlehat
Moure amb ímpetu i força alguna cosa, com un ocell les seves ales.

batxiller /ba.t͡ʃiˈʎe/ /ba.t͡ʃiˈʎeɾ/ /bə.t͡ʃiˈʎe/ n masc
bakalář
Persona que ha obtingut el grau concedit en acabar l'educació secundària.

batxillerat /ba.t͡ʃi.ʎeˈɾat/ /bə.t͡ʃi.ʎəˈɾat/ n masc
maturita
Títol que acredita que una persona ha superat els estudis de batxillerat.

bavarès /ba.vaˈɾes/ /ba.βaˈɾes/ /bə.vəˈɾəs/ /bə.vəˈɾɛs/ /bə.βəˈɾɛs/ adj masc
bavorský
Relatiu a Baviera, la seva cultura o la llengua.

bavarès /ba.vaˈɾes/ /ba.βaˈɾes/ /bə.vəˈɾəs/ /bə.vəˈɾɛs/ /bə.βəˈɾɛs/ n masc
bavorština bavorský
(masculí singular) Grup de dialectes de l'alt alemany parlats a Àustria i part de Baviera.

bavejar /ba.veˈd͡ʒaɾ/ /ba.βeˈd͡ʒa/ /ba.βeˈʒa/ /bə.vəˈd͡ʒa/ /bə.vəˈʒa/ /bə.βəˈʒa/ v
slintat
Treure bava, fer baves.

bec /ˈbek/ /ˈbək/ /ˈbɛk/ n masc
zobák
Òrgan de la boca dels ocells formada per beines còrnies.

becada /beˈka.ða/ /bəˈka.ðə/ n fem
sluka
Ocell de bec llarg i prim de la família dels escolopàcids (Scolopax rusticola).

bedoll /beˈðoʎ/ n masc
bříza
Arbre de la família de les betulàcies (Betula pendula) de fulles petites caduques, d’escorça clara i de fruits molt petits.
Fusta de Betula.

beguda /beˈɣu.ða/ n fem
pití nápoj
Líquid que hom beu.

beina /bej.na/ /bɛj.nə/ n fem
pochva
Funda on es guarda la fulla d'una arma blanca o, fins i tot, la de diversos instruments de tall.

beisbol /bejzˈbɔɫ/ /bəjzˈbɔɫ/ n masc
baseball

beix /ˈbeʃ/ adj
béžový

beixamel /be.ʃaˈmɛɫ/ /bej.ʃaˈmɛɫ/ /bə.ʃəˈmɛɫ/ n fem
bešamel

bel /ˈbɛɫ/ n masc
bečení
Crit del bestiar oví i caprí.

belar /beˈɫa/ /beˈɫaɾ/ /bəˈɫa/ v
bečet
Fel bels les ovelles o altre bestiar de llana i el cabrum.

belarús /be.ɫaˈrus/ /bə.ɫəˈrus/ adj masc
běloruský
Relatiu a Belarús, abans Bielorússia, la seva cultura o la llengua.

belarús /be.ɫaˈrus/ /bə.ɫəˈrus/ n masc
Bělorus
Natural de Belarús, abans Bielorússia.
běloruština
(invariable) Llengua eslava de la branca oriental, parlada a Bielorússia i a parts de Polònia.

belga /ˈbeɫ.ɣa/ /ˈbɛɫ.ɣə/ n neut
Belgičan
Persona que habita o és originària de Bèlgica.

bellament /ˌbe.ʎaˈmen/ /ˌbe.ʎaˈment/ /ˌbe.ʎəˈmen/ /ˌbe.ʎəˈment/ adv
krásně

bellesa /beˈʎe.za/ /bəˈʎə.zə/ /bəˈʎɛ.zə/ n fem
krása

beluga /beˈɫu.ɣa/ /bəˈɫu.ɣə/ n fem
běluha severní

bena /ˈbe.na/ /ˈbə.nə/ /ˈbɛ.nə/ n fem
obvaz

benefici /be.neˈfi.si/ /bə.nəˈfi.si/ /bə.nəˈfi.si/ /bɛ.nɛˈfi.si/ n masc
přínos

beneficiar /be.ne.fi.siˈa/ /be.ne.fi.siˈaɾ/ /bə.nə.fi.siˈa/ v
prospět

beneir /be.neˈi/ /be.neˈiɾ/ v
požehnat

benestar /ˌbe.nesˈta/ /ˌbe.nesˈtaɾ/ /ˌbe.nəsˈta/ n masc
blahobyt
Situació en què es troben satisfetes les necessitats de tots els dominis de la vida humana, incloent-hi els aspectes físics, emocionals i socials.

bengalí /beŋ.ɡaˈɫi/ /bəŋ.ɡəˈɫi/ adj
bengálský Bengálec
Relatiu a Bengala, als seus habitant o la seva llengua.

bengalí /beŋ.ɡaˈɫi/ /bəŋ.ɡəˈɫi/ n neut
Bengálec bengálský
Natural de la regió de Bengala, de l'estat indi de Bengala Occidental o de Bangla Desh.
bengálština
(masculí singular) Llengua indoeuropea originària de Bengala.

benigne /beˈniŋ.ne/ /beˈniɡ.ne/ adj masc
benigní

benvingut /ˌbem.biŋˈɡut/ /ˌbeɱ.viŋˈɡut/ /ˌbeɱ.viŋˈɡut/ adj masc
vítaný
Ben acollit

benzina /benˈzi.na/ /bənˈzi.nə/ n fem
benzín

benèvolament /beˌnɛ.vo.ɫaˈment/ /beˌnɛ.βo.ɫaˈmen/ /bəˌnɛ.vo.ɫəˈment/ /bəˌnɛ.vu.ɫəˈmen/ /bəˌnɛ.βu.ɫəˈmen/ adv
benevolentně

berbena /beɾˈbe.na/ /bərˈbɛ.nə/ /bəɾˈbe.nə/ n fem
sporýš

berber /beɾˈbeɾ/ /bərˈber/ adj
Berber
amazic

berber /beɾˈbeɾ/ /bərˈber/ n neut
Berber
amazic (gentilici)
(invariable) amazic (llengua)

beril·li /beˈɾiɫ.ɫi/ /bəˈɾi.ɫi/ /bəˈɾiɫ.ɫi/ n masc
berylium

berkeli /bərˈkɛ.ɫi/ n masc
berkelium

berlina /beɾˈɫi.na/ /bərˈɫi.nə/ n fem
berlina
(històric) Carruatge tancat i lleuger, de quatre rodes i generalment dos seients.

berruga /beˈru.ɣa/ /bəˈru.ɣə/ n fem
bradavice

besar /beˈza/ /beˈzaɾ/ v
líbat políbit

besavi /beˈza.vi/ /beˈza.βi/ /bəˈza.vi/ /bəˈza.βi/ n masc
praděd

bescoll /besˈkɔʎ/ /bəsˈkɔʎ/ n masc
zátylek

bescuit /besˈkujt/ /bəsˈkujt/ n masc
biskvit
Galeta o pa cuit per duplicat.

besoncle /beˈzoŋ.kɫe/ /bəˈzoŋ.kɫə/ n masc
prastrýc

bessó /beˈso/ n masc
dvojče
Cadascun dels dos o més germans nats en el mateix part.

best-seller /ˌbɛs /ˌbɛst /ˌbɛtˈsɛ.ɫər/ n masc
bestseller

bestiar /bes.tiˈa/ /bes.tiˈaɾ/ /bəs.tiˈa/ n masc
dobytek skot

bestiari /bes.tiˈa.ɾi/ /bəs.tiˈa.ɾi/ n masc
bestiář
Especialment en l'edat mitjana, relat o conjunt de relats en el que es personifiquen animals per tal de fer palesos els error humans, típicament amb objectius moralitzadors.

bestiola /bes.tiˈo.ɫa/ /bəs.tiˈɔ.ɫə/ n fem
brouk
Animal petit, generalment en to afectiu.

besàvia /bezˈa.vi.a/ /bezˈa.βi.a/ /bəzˈa.vi.ə/ /bəzˈa.βi.ə/ n fem
prababička

beta /ˈbe.ta/ /ˈbɛ.tə/ n fem
beta

beure /ˈbew.ɾe/ /ˈbəw.ɾə/ /ˈbɛw.ɾə/ v
pít

bevedor /be.veˈðoɾ/ /be.βeˈðo/ /be.βeˈðoɾ/ /bə.vəˈðo/ /bə.βəˈðo/ n masc
piják

bibliografia /bi.bɫi.o.ɣɾaˈfi.a/ /bi.bɫi.o.ɣɾəˈfi.ə/ /bi.bɫi.u.ɣɾəˈfi.ə/ /bi.βɫi.u.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
bibliografie
Relació sistemàtica i ordenada de llibres, articles i documents en general, corresponents a una temàtica determinada o un autor.

biblioteca /bi.bɫi.oˈte.ka/ /bi.bɫi.oˈtɛ.kə/ /bi.bɫi.uˈtɛ.kə/ n fem
knihovna
Servei cultural que organitza i manté el dipòsit, la classificació, la conservació i la consulta o lectura de llibres o d'altre material gràfic.

bibliotecari /bi.bɫi.o.teˈka.ɾi/ /bi.bɫi.o.təˈka.ɾi/ /bi.bɫi.u.təˈka.ɾi/ /bi.βɫi.u.təˈka.ɾi/ n masc
knihovnice

bicameral /bi.ka.meˈɾaɫ/ /bi.kə.məˈɾaɫ/ adj
bikamerální

bici /ˈbi.si/ n fem
kolo

bicicleta /bi.siˈkɫe.ta/ /bi.siˈkɫə.tə/ /bi.siˈkɫɛ.tə/ n fem
kolo bicykl
Vehicle a pedals de dues rodes, una rere l'altra.

bifòbia /biˈfɔ.bi.a/ /biˈfɔ.βi.ə/ n fem
bifobie

bilabial /bi.ɫa.biˈaɫ/ /bi.ɫə.βiˈaɫ/ adj
bilabiála

bilingüisme /bi.ɫiŋˈɡwiz.me/ /bi.ɫiŋˈɡwiz.mə/ n masc
bilingvismus

bilió /bi.ɫiˈo/ number masc
bilion

billar /biˈʎa/ /biˈʎar/ /biˈʎaɾ/ n masc
kulečník

billar de caramboles n masc
karambol

binari /biˈna.ɾi/ adj masc
binární

biodegradació /bi.o.ðe.ɣɾa.ða.siˈo/ /bi.o.ðə.ɣɾə.ðə.siˈo/ /bi.u.ðə.ɣɾə.ðə.siˈo/ n fem
biodegradace

biodiversitat /bi.o.ði.veɾ.siˈtat/ /bi.o.ði.vəɾ.siˈtat/ /bi.o.ði.βer.siˈtat/ /bi.o.ði.βeɾ.siˈtat/ /bi.u.ði.vər.siˈtat/ /bi.u.ði.βər.siˈtat/ n fem
biodiverzita

biografia /bi.o.ɣɾaˈfi.a/ /bi.o.ɣɾəˈfi.ə/ /bi.u.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
životopis biografie

biologia /bi.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /bi.o.ɫoˈʒi.a/ /bi.o.ɫoˈʒi.ə/ /bi.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
biologie
Ciència que estudia els éssers vius.

biològic /bi.oˈɫɔ.d͡ʒik/ /bi.oˈɫɔ.ʒik/ /bi.uˈɫɔ.ʒik/ adj masc
biologický

biotecnologia /ˌbi.o.teŋ.no.ɫoˈʒi.a/ /ˌbi.o.teɡ.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ˌbi.o.təŋ.no.ɫoˈʒi.ə/ /ˌbi.u.təŋ.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
biotechnologie

biquini /biˈki.ni/ n masc
bikiny
Banyador femení de dues peces.

birmà /birˈma/ n masc
Barmánec Barmánka
Natural de Birmània o Myanmar.

bis /ˈbis/ n masc
přídavek
En un recital o en un concert, repetició que fa l'artista en agraïment pels aplaudiments del públic.

bisbe /ˈbiz.be/ n masc
biskup
Càrrec de la jerarquia de l'església cristiana, que té l'administració d'una diòcesi sota el seu control.

bisexual /bi.sek.suˈaɫ/ /bi.sək.suˈaɫ/ n
bisexuál

bismut n masc
bismut

bistec /bisˈtɛk/ n masc
steak

bisó /biˈzo/ n masc
zubr

bitlla /ˈbi.ʎa/ /ˈbiɫ.ɫə/ /ˈbiʎ.ʎa/ /ˈbiʎ.ʎə/ n fem
kuželka
(plural) Conjunt dels esports de pilota practicats en un camp de bitlles o una pista de bowling que consisteixen a tombar un conjunt de bitlles plantades a terra per mitjà d'un element llançat amb la mà.

bitllet /biʎˈʎet/ /biʎˈʎɛt/ /biˈʎet/ /biˈʎət/ /biˈʎɛt/ n masc
bankovka
Paper amb valor de diner, emès pel govern de cada país.

bitxo /ˈbi.t͡ʃo/ /ˈbi.t͡ʃu/ n masc
chilli paprička

bivac /biˈvak/ /biˈvak/ /biˈβak/ n masc
bivak

bizantí /bi.zanˈti/ /bi.zənˈti/ adj masc
byzantský
Relatiu o pertanyent a Imperi bizantí o a l'antiga ciutat de Bizanci.

bizantí /bi.zanˈti/ /bi.zənˈti/ n masc
byzantský
Persona que habita o és originària de Imperi bizantí o a l'antiga ciutat de Bizanci.

biòtic /biˈɔ.tik/ adj masc
biotický

blanc /ˈbɫaŋ/ /ˈbɫaŋk/ /ˈbɫaŋk/ adj masc
bílý
Qualitat de blanc.

blanc /ˈbɫaŋ/ /ˈbɫaŋk/ /ˈbɫaŋk/ n masc
bílý bílá
Color que emet o reflecteix la màxima llum visible per als humans. En els colors d'addició el blanc es forma per la unió dels tres colors bàsics d'addició; en els colors de subtracció es forma per l'absència de tots els altres colors.

blanquejar /bɫaŋ.keˈd͡ʒa/ /bɫaŋ.keˈd͡ʒaɾ/ /bɫaŋ.keˈʒa/ /bɫəŋ.kəˈd͡ʒa/ /bɫəŋ.kəˈʒa/ v
bílit
(intransitiu) Mostrar blancor, tirar a blanc.
(transitiu, economia) Fer que uns ingressos econòmics il·legals semblin d'origen legal.

blasfemar /bɫas.feˈma/ /bɫas.feˈmaɾ/ /bɫəs.fəˈma/ v
rouhat

blasfèmia /bɫasˈfɛ.mi.a/ /bɫəsˈfɛ.mi.ə/ n fem
rouhání

blat n masc
pšenice
Gra de la planta anteriorment citada, altament utilitzat en l'alimentació humana, en especial en l'elaboració de farines i aquestes en l'elaboració principalment de pa.

blat de moro /ˌbɫa.ðeˈmɔ.ɾo/ /ˌbɫad.deˈmɔ.ɾo/ /ˌbɫad.dəˈmɔ.ɾo/ /ˌbɫad.dəˈmɔ.ɾu/ n masc
kukuřice

blau adj masc
modrý modř

blau n masc
podlitina modř
Color entre el verd i el violeta, el to propi del cel i del mar.
podlitina modřina
Taca blavosa a la pell per la coagulació de la sang, especialment després d'un cop.

blau de Prússia /ˌbɫaw n masc
berlínská (pruská) modř

ble /ˈbɫe/ /ˈbɫə/ /ˈbɫɛ/ /ˈbɾe/ n masc
knot
Cordó curt de dins d'un ciri o espelma que s'encén per fer llum.

bleda /ˈbɫe.ða/ /ˈbɫə.ðə/ /ˈbɫɛ.ðə/ /ˈbɾe.ɾa/ n fem
mangold
Verdura biennal comestible, de la qual se n'aprofiten les seves fulles llargues i toves.

blog n masc
blog

bloqueig /bɫoˈket͡ʃ/ /bɫoˈkət͡ʃ/ /bɫuˈkɛt͡ʃ/ n masc
blokáda
Acció de bloquejar.

bloquejar /bɫo.keˈd͡ʒa/ /bɫo.keˈd͡ʒaɾ/ /bɫo.keˈʒa/ /bɫo.kəˈd͡ʒa/ /bɫu.kəˈʒa/ v
blokovat
Posar setge isolant una zona de l'exterior.

bo /ˈbo/ adj masc
dobrý
Ple de bondat.
De qualitat.

boa /ˈbɔ.a/ /ˈbɔ.ɔ/ /ˈbɔ.ə/ n fem
hroznýš
Gènere de serps de la família dels boids, de grans dimensions, que mata les preses per constricció.

boca /ˈbo.ka/ n fem
ústa
(anatomia) Orifici que tenen els éssers vius que permet ingerir aliment.

boccia n fem
boccia

bodega /boˈðe.ɣa/ /boˈðɛ.ɣə/ /buˈðɛ.ɣə/ n fem
lodní prostor
(nàutica) Part d'un vaixell dins del seu buc que serveix de magatzem del material que s'hi transporta.

boga /ˈbo.ɣə/ /ˈbɔ.ɣa/ /ˈbɔ.ɣɔ/ /ˈbɔ.ɣə/ n fem
orobinec
Diverses plantes del gènere tifàcies (Typha) que creixen als aiguamolls, les quals s'utilitzen per fer seients de cadires.

bogeria /bo.d͡ʒeˈɾi.a/ /bo.ʒeˈɾi.a/ /bo.ʒəˈɾi.ə/ /bu.ʒəˈɾi.ə/ n fem
šílenství

bohemi /boˈɛ.mi/ /buˈɛ.mi/ adj masc
český
Relatiu o pertanyent a Bohèmia.

bohemi /boˈɛ.mi/ /buˈɛ.mi/ n masc
český
Persona que habita o és originària de Bohèmia.

bohri n masc
bohrium

boia /ˈbɔ.ja/ /ˈbɔ.jɔ/ /ˈbɔ.jə/ n fem
bóje

boiar /boˈja/ /boˈjaɾ/ /buˈja/ /buˈjar/ n masc
bojar

boicot /bojˈkɔt/ /bujˈkɔt/ n masc
bojkot

boig /ˈbɔt͡ʃ/ adj masc
šílený

boira /ˈboj.ɾə/ /ˈbɔj.ɾa/ /ˈbɔj.ɾɔ/ n fem
mlha
Fenomen atmosfèric de núvols baixos, condensació d'aigua a tocar de terra que dificulta la visió.

boirum /bojˈɾum/ /bujˈɾum/ n masc
smog

boix /ˈbojʃ/ /ˈboʃ/ /ˈboʃ/ /ˈbuʃ/ n masc
zimostráz

bol n masc
miska
Recipient semiesfèric gran sense anses.
Contingut del recipient.

bola /ˈbo.ɫa/ /ˈbo.ɫə/ /ˈbɔ.ɫa/ /ˈbɔ.ɫə/ Interjection
koule

bola /ˈbo.ɫa/ /ˈbo.ɫə/ /ˈbɔ.ɫa/ /ˈbɔ.ɫə/ n fem
koule
(polo, esports de pilota) Cos esfèric de diverses mides, pesos i materials segons els reglaments que generalment té una trajectòria curta després d'un bot, a conseqüència de la seva inelasticitat, utilitzat per a practicar diferents esports.
(beisbol) Llançament en què la pilota no passa dintre la zona de strike.

bolet /boˈɫet/ /boˈɫət/ /buˈɫɛt/ n masc
houba
Fong, floridura.

bolivià /bo.ɫi.viˈa/ /bo.ɫi.βiˈa/ /bu.ɫi.viˈa/ adj masc
bolivijský
Relatiu o pertanyent a Bolívia.

bolivià /bo.ɫi.viˈa/ /bo.ɫi.βiˈa/ /bu.ɫi.viˈa/ n masc
bolivijský
Persona que habita o és originària de Bolívia.

bolonyès /bo.ɫoˈɲes/ /bo.ɫoˈɲəs/ /bu.ɫuˈɲɛs/ adj masc
bolognský
Relatiu o pertanyent a Bolonya.

bolonyès /bo.ɫoˈɲes/ /bo.ɫoˈɲəs/ /bu.ɫuˈɲɛs/ n masc
bolognský
Persona que habita o és originària de Bolonya.

bolígraf /boˈɫi.ɣɾaf/ /boˈɫi.ɣɾəf/ /buˈɫi.ɣɾəf/ n masc
propiska

bomba /ˈbom.ba/ n fem
čerpadlo
Dispositiu pensat per a extreure un fluid d'algun lloc de forma canalitzada, en especial quan s'utilitza per a líquids.
bomba
Aparell explosiu pensat per a atacar l'enemic.

bombar /bomˈba/ /bomˈbaɾ/ /bumˈba/ v
čerpat
Fer anar la bomba per a treure aigua.

bombarda /bomˈbaɾ.ða/ /bomˈbaɾ.ðə/ /bumˈbar.də/ /bumˈbar.ðə/ n fem
bombarda
Arma de foc de poca longitud i gran calibre per tirar pedres, usada als segles XIV i XV.

bombardeig /bom.baɾˈðet͡ʃ/ /bom.bəɾˈðət͡ʃ/ /bum.bərˈdɛt͡ʃ/ /bum.bərˈðɛt͡ʃ/ n masc
bombardování

bombardejar /bom.bar.ðeˈʒa/ /bom.baɾ.ðeˈd͡ʒa/ /bom.baɾ.ðeˈd͡ʒaɾ/ /bom.bəɾ.ðəˈd͡ʒa/ /bum.bər.ðəˈʒa/ v
bombardovat
Llançar bombes.

bomber /bomˈbe/ /bomˈbeɾ/ /bumˈbe/ n masc
hasič požárník

bombeta /bomˈbe.ta/ /bomˈbə.tə/ /bumˈbɛ.tə/ n fem
žárovka

bombolla /bomˈbo.ʎa/ /bomˈbo.ʎə/ /bumˈbo.ʎə/ n fem
bublina
Aire tancat per un tel líquid.

bon Nadal Interjection
veselé Vánoce

bon Nadal i feliç any nou /ˌbɔn Interjection
Veselé Vánoce a šťastný nový rok

bon dia Interjection
dobrý den dobré ráno

bon vespre Interjection
dobrý večer

bona nit Interjection
dobrou noc

bona tarda Interjection
dobrý den

bonic /boˈnik/ /buˈnik/ adj masc
krásný

bonisme /boˈniz.me/ /boˈniz.mə/ /buˈniz.mə/ n masc
dobráctvím

bonista /boˈnis.ta/ /boˈnis.te/ /boˈnis.tə/ /buˈnis.tə/ n neut
pravdoláskař
Qui actua amb bonisme.

bony n masc
boule
Protuberància produïda en el cos per una contusió.
Protuberància produïda en una superfície per un cop.

booleà /bu.ɫeˈa/ adj masc
Booleov

bor n masc
bor

bordar /borˈða/ /boɾˈða/ /boɾˈðaɾ/ /burˈda/ /burˈða/ v
štěkat

borgonyó /boɾ.ɣoˈɲo/ /bur.ɡuˈɲo/ /bur.ɣuˈɲo/ adj masc
Burgunďan
Relatiu o pertanyent a la Borgonya.

borgonyó /boɾ.ɣoˈɲo/ /bur.ɡuˈɲo/ /bur.ɣuˈɲo/ n masc
Burgunďan
Persona que habita o és originària de la Borgonya.
(masculí singular) Dialecte del francès que es parla a la Borgonya i en una part del Nivernès i de la Xampanya.

borinot /bo.ɾiˈnɔt/ /bu.ɾiˈnɔt/ n masc
čmelák
Insecte volador del gènere Bombus, voluminós i pelut.

borla /ˈbor.ɫə/ /ˈboɾ.ɫa/ /ˈboɾ.ɫə/ /ˈbɔr.ɫa/ /ˈbɔr.ɫə/ n masc
střapec

borni /ˈbor.ni/ /ˈbɔr.ni/ adj masc
jednooký

borratja /boˈra.d͡ʒa/ /boˈra.d͡ʒə/ /buˈra.d͡ʒə/ n fem
brutnák

borratxera /bo.raˈt͡ʃe.ɾa/ /bo.rəˈt͡ʃe.ɾə/ /bu.rəˈt͡ʃe.ɾə/ n fem
opilost
(informal) embriaguesa

borsa /ˈbor.sə/ /ˈboɾ.sa/ n fem
burza

bosc n masc
les

bosnià /boz.niˈa/ /buz.niˈa/ n masc
Bosňan
Natural de la regió de Bòsnia o de l'estat de Bòsnia i Hercegovina.

bossa /ˈbo.sa/ /ˈbo.sə/ n fem
taška
Utensili amb nanses fet amb material flexible, emprat per a transportar coses de poc pes.

bosó /boˈzo/ /buˈzo/ n masc
boson

bota /ˈbo.ta/ /ˈbo.tə/ /ˈbɔ.tə/ n fem
bota
Calçat alt que cobreix el peu i part de la cama fins a prop del genoll, sovint de cuiro.

boter /boˈte/ /boˈteɾ/ /buˈte/ n masc
bednář
Persona que fa bots o botes de cuir.

botiga /boˈti.ɣa/ /boˈti.ɣə/ /buˈti.ɣa/ /buˈti.ɣə/ n fem
obchod

botulisme /bo.tuˈɫiz.me/ /bo.tuˈɫiz.mə/ /bu.tuˈɫiz.mə/ n masc
botulismus

botxí /boˈt͡ʃi/ /buˈt͡ʃi/ n masc
kat

botànic /boˈta.nik/ /buˈta.nik/ n masc
botanik
Persona versada en l’estudi de les plantes.

botànica /boˈta.ni.ka/ /boˈta.ni.kə/ /buˈta.ni.kə/ n fem
botanika

botí /boˈti/ /buˈti/ n masc
kořist

botó /boˈto/ /buˈto/ n masc
knoflík

botó de puny n masc
manžetový knoflík

bou n masc
vůl býk
Animal mascle de la família bòvids (Bos taurus).

boví /boˈvi/ /boˈβi/ /buˈvi/ /buˈβi/ adj masc
hovězí

bowling /ˈbow.ɫiŋ/ /ˈbow.ɫiŋk/ n masc
kuželna
(bitlles, anglicisme) Bitlles practicades sobre una pista de bowling sota sostre, en què l'element llançat amb la mà és una bola de material sintètic amb forats per als dits, que ha de rodar al llarg de tot el desplaçament.

boxa /ˈbok.sa/ /ˈbok.sə/ n fem
box

boxejar /bok.seˈd͡ʒa/ /bok.seˈd͡ʒaɾ/ /bok.seˈʒa/ /bok.səˈd͡ʒa/ /buk.səˈʒa/ v
boxovat

boà /boˈa/ /buˈa/ n masc
boa

bradicàrdia /bɾa.ðiˈkaɾ.ði.a/ n masc
bradykardie

braguer /bɾaˈɣe/ /bɾaˈɣeɾ/ /bɾəˈɣe/ n masc
vemeno

bragueta /bɾaˈɣe.ta/ /bɾəˈɣə.tə/ /bɾəˈɣɛ.tə/ n fem
poklopec
Obertura de davant dels pantalons.

bram /ˈbɾam/ n masc
hýkání
Crit de l'ase, del lleó.

bramar /bɾaˈma/ /bɾaˈmaɾ/ /bɾəˈma/ v
hýkat
Cridar, certs animals com l'ase i el lleó.

branca /ˈbɾaŋ.ka/ n fem
větev
Divisió del tronc d'un arbre.

brancal /bɾaŋˈkaɫ/ /bɾəŋˈkaɫ/ n masc
ostění
Conjunt de pedres sobreposades que envolten finestres i portes.

branquilló /bɾaŋ.kiˈʎo/ n masc
větvička

braç n masc
paže ruka
(anatomia) Extremitat superior del cos.

bresca /ˈbɾes.ka/ /ˈbɾəs.kə/ /ˈbɾɛs.kə/ n fem
plástev

bressol /bɾeˈsɔɫ/ n masc
kolébka
(central, septentrional, alguerès) Llit per un bebè, generalment amb capacitat de ser gronxat.

bretxa /ˈbɾe.t͡ʃa/ /ˈbɾe.t͡ʃə/ n fem
skulina
Obertura feta en una muralla per l’artilleria.
Massa rocosa de fragments de cairells units per un ciment natural.

bretó n masc
Bretonština
Natural de la Bretanya.
bretonština Bretonština
(masculí singular) Llengua cèltica originària de la Bretanya.

breu /ˈbɾew/ adj
krátký
De durada curta.

breu /ˈbɾew/ n masc
krátký
Document oficial i concís que tracta generalment d’afers administratius o un rescripte.

bricbarca /bɾiɡˈbar.kə/ /bɾiɡˈbaɾ.ka/ n
bark

brida /ˈbɾi.ða/ /ˈbɾi.ðə/ n fem
uzda
Peça de ferro que es posa a la boca del cavall, a la qual es lliguen les regnes per governar-lo.
Element de metall o plàstic resistent que serveix per lligar i immobilitzar dues coses.
(pilota basca) Tira de cuir sobresortint del guant d'una cesta, que serveix per a lligar-hi la cinta.

brillant /bɾiˈʎan/ /bɾiˈʎant/ adj
jasný
Que brilla.

brillantment /bɾiˌʎamˈmen/ /bɾiˌʎamˈment/ adv
zářivě

brillar /bɾilˈla/ /bɾiˈʎa/ /bɾiˈʎa/ /bɾiˈʎaɾ/ v
svítit

brindar /bɾinˈda/ /bɾinˈdaɾ/ v
připíjet
Beure a la salut d'algú.

brindis n masc
přípitek

brisa /ˈbɾi.za/ /ˈbɾi.zə/ n fem
vánek
Tipus de vent suau que es produeix al litoral a causa dels diferencials de temperatura, normalment al matí i a l'horabaixa.

britànic /bɾiˈta.nik/ adj masc
britonský

brocat /bɾoˈkat/ /bɾuˈkat/ n masc
brokát
Teixit de seda amb ornaments, especialment d’or o d’argent.

brodar /bɾoˈða/ /bɾoˈðaɾ/ /bɾuˈða/ v
vyšívat

brodat /bɾoˈðat/ /bɾuˈðat/ n masc
výšivka

brom n masc
brom

broma /ˈbɾo.ma/ n fem
vtip žert
Mentida, entremaliadura o joc fet per divertir-se, usualment a costa dels altres.

bromejar /bɾo.meˈd͡ʒa/ /bɾo.meˈd͡ʒaɾ/ /bɾo.meˈʒa/ /bɾo.məˈd͡ʒa/ /bɾu.məˈʒa/ v
žertovat

broncoespasme /ˌbɾoŋ.ko.esˈpaz.me/ /ˌbɾoŋ.kosˈpaz.mə/ /ˌbɾoŋ.kusˈpaz.mə/ n masc
bronchospasmus

bronqui /ˈbɾɔŋ.ki/ n masc
průduška

bronquitis /bɾoŋˈki.tis/ /bɾuŋˈki.tis/ n fem
bronchitida

bronquíol /bɾoŋˈki.oɫ/ /bɾuŋˈki.uɫ/ n masc
průdušinka

bronze /ˈbɾon.zə/ n masc
bronz spěž

brou /ˈbɾɔw/ n masc
vývar

bruc n masc
vřes

bruixa /ˈbɾu.ʃa/ /ˈbɾuj.ʃa/ n fem
čarodějnice
Dona que practica bruixeria.

bruixeria /bɾu.ʃeˈɾi.a/ /bɾu.ʃəˈɾi.ə/ /bɾuj.ʃeˈɾi.a/ n fem
čarodějnictví

bruixot /bɾujˈʃɔt/ /bɾuˈʃɔt/ n masc
èarodìj

brunyir /bɾuˈɲi/ /bɾuˈɲiɾ/ v
leštit

brusa /ˈbɾu.za/ /ˈbɾu.zə/ n fem
blůza
Especie de camisa amb diverses variacions, pensada per a les dones.

brussel·lès /bɾu.seɫˈɫes/ /bɾu.seˈɫes/ /bɾu.səɫˈɫəs/ /bɾu.səɫˈɫɛs/ /bɾu.səˈɫɛs/ adj masc
bruselský

brut adj masc
špinavý
Que té brutícia, pols o taques, poc net o polit.

brutal /bɾuˈtaɫ/ adj
brutální
Propi de les bèsties, d’animals irracionals.

budell n masc
střevo

bufanda /buˈfan.da/ n fem
šála

bufar /buˈfa/ /buˈfaɾ/ v
vát foukat
(intransitiu) Expulsar aire per la boca fent força amb els llavis mig closos.
(transitiu) Dirigir l’aire expulsat amb força de la boca sobre alguna cosa.

bufar i fer ampolles idiom
brnkačka

bufet /buˈfet/ /buˈfət/ /buˈfɛt/ n masc
kredenc
Moble per a desar el parament de taula del menjador.
kredens
Taula assortida de menjar i begudes preparada per a servir-se’n.

bufetada /bu.feˈta.ða/ /bu.fəˈta.ðə/ n fem
facka políček

bugada /buˈɣa.ða/ /buˈɣa.ðə/ n fem
prádlo

bugia /buˈd͡ʒi.a/ /buˈʒi.a/ /buˈʒi.ə/ n fem
svíčka

buidar /bujˈða/ /bujˈðaɾ/ /bwiˈða/ v
vyprázdnit

buirac /bujˈɾak/ /bwiˈɾak/ n masc
jehelníček
Coixinet on els sastres claven les agulles de cosir.

buit /ˈbujt/ /ˈbwit/ adj masc
prázdný
Dit d'un objecte que no conté res visible.

buit /ˈbujt/ /ˈbwit/ n masc
vakuum
(física) Absència de matèria.

bulb /ˈbuɫp/ n masc
bulva

bullir /buˈʎi/ /buˈʎiɾ/ v
uvařit vařit

bumerang /bu.meˈɾaŋ/ /bu.meˈɾaŋk/ /bu.məˈɾaŋ/ /bu.məˈɾaŋk/ n masc
bumerang

burgesia /bur.ʒəˈzi.ə/ /buɾ.d͡ʒeˈzi.a/ n fem
buržoazie

burilla /buˈɾi.ʎa/ /buˈɾi.ʎə/ n fem
nedopalek

burla /ˈbur.ɫə/ /ˈbuɾ.ɫa/ n fem
výsmìch
Acció de burlar-se

burocràcia /bu.ɾoˈkɾa.si.a/ /bu.ɾoˈkɾa.si.ə/ /bu.ɾuˈkɾa.si.ə/ n fem
byrokracie

burocràtic /bu.ɾoˈkɾa.tik/ /bu.ɾuˈkɾa.tik/ adj masc
byrokratický

burquini /burˈki.ni/ n masc
burqini

bus n masc
autobus
En electrònica digital, part d'un circuit per on es transfereixen dades o senyals.

bust /ˈbust/ n masc
busta bysta

butlla /ˈbu.ʎa/ /ˈbuɫ.ɫə/ /ˈbuʎ.ʎa/ /ˈbuʎ.ʎə/ n fem
bula
Missiva o document oficial emès pel Papa.

butlletí /bu.ʎeˈti/ /buɫ.ɫəˈti/ /buʎ.ʎeˈti/ /buʎ.ʎəˈti/ n masc
bulletin

butllofa /buʎˈʎɔ.fa/ /buʎˈʎɔ.fə/ /buˈʎɔ.fa/ /buˈʎɔ.fɔ/ /buˈʎɔ.fə/ n fem
puchýř

butxaca /buˈd͡ʒa.ka/ /buˈt͡ʃa.ka/ n fem
kapsa
Bosseta o cavitat d’una peça de vestir per a petits objectes personals.

byte /ˈbajt/ n masc
byte

bàcul /ˈba.kuɫ/ n masc
berla

bàdminton n masc
badminton

bàlsam /ˈbaɫ.sam/ /ˈbaɫ.səm/ n masc
balzám

bàltic /ˈbaɫ.tik/ adj masc
baltský

bàrbar /ˈbar.bər/ /ˈbaɾ.baɾ/ n masc
barbar

bàsic /ˈba.zik/ adj masc
základní

bèstia /ˈbes.ti.a/ /ˈbes.ti.ə/ /ˈbes.ti/ /ˈbɛs.ti.a/ /ˈbɛs.ti/ n fem
zvíře

bé adv
dobře
Correcte, fet de bona manera.

bé de consum n masc
spotřební zboží

bíblic /ˈbi.βɫik/ adj masc
biblický
Relatiu o pertanyent a la Bíblia

bòer /ˈbɔ.eɾ/ /ˈbɔ.ər/ n neut
Búr

búfal /ˈbu.faɫ/ n masc
buvol

búlgar adj masc
bulharský
Relatiu o pertanyent a Bulgària, als habitants o a la llengua.

búlgar n masc
bulharština bulharský
(masculí singular) Llengua indoeuropea parlada a la Bulgària.

búnquer /ˈbuŋ.keɾ/ /ˈbuŋ.kər/ n masc
bunkr
Edifici amb parets molt sòlides, que està poc aixecat del terra i en part o totalment soterrat, destinat a resistir l'atac de l'enemic amb bombardeigs d'artilleria o d'aviació o explosius.

bústia /ˈbus.ti.a/ /ˈbus.ti.ə/ n fem
poštovní schránka

cabana /kaˈba.na/ /kəˈβa.nə/ n fem
kůlna

cabaret /ka.baˈɾet/ /kə.bəˈɾət/ /kə.bəˈɾɛt/ /kə.βəˈɾɛt/ n masc
kabaret

cabdell /kabˈdeʎ/ /kəbˈdeʎ/ n masc
klubko
Bola de fil enrotllat.

cabell /kaˈbeʎ/ /kəˈbəʎ/ /kəˈbɛj/ /kəˈβɛʎ/ n masc
vlasy
Pèl del cap.

cabellera /ka.beˈʎe.ɾa/ /kə.bəˈje.ɾə/ /kə.bəˈʎe.ɾə/ /kə.βəˈʎe.ɾə/ n fem
hříva
Conjunt de cabells d’una persona.
Núvol brillant que envolta un cometa.

cabilenc /ka.biˈɫeŋk/ /ka.βiˈɫeŋ/ /kə.biˈɫəŋk/ /kə.biˈɫɛŋk/ adj masc
kabylština
Referit a la regió algeriana de Cabília, als seus habitants o la seva llengua.

cabilenc /ka.biˈɫeŋk/ /ka.βiˈɫeŋ/ /kə.biˈɫəŋk/ /kə.biˈɫɛŋk/ n masc
Kabyl
Persona del poble amazic de la regió de Cabília.
kabylština
(invariable) Variant de l'amazic parlat a Cabília, al litoral nord-est d’Algèria.

cabina /kaˈbi.na/ /kəˈβi.nə/ n fem
kajuta

cabirol /ka.biˈɾɔɫ/ /kə.βiˈɾɔɫ/ n masc
srnec

cable /ˈka.bɫe/ /ˈka.βɫe/ /ˈka.βɫə/ /ˈkab.bɫe/ /ˈkab.bɫə/ n masc
kabel

cabra /ˈka.βɾə/ n fem
koza kozel
Mamífer remugant que forma un gènere propi (Capra) en el que cal distingir com a més famós dels seus membres la cabra domèstica. Se les reconeix especialment per la seva habilitat en recórrer terrenys muntanyosos i per les seves característiques banyes que poden ser rectes o corbes i, fins i tot, caragolades.

cabre /ˈka.bɾe/ /ˈka.βɾə/ v
vejít se

cabrit /kəˈβɾit/ n masc
kůzle

cabusset /ka.buˈset/ /kə.buˈsət/ /kə.buˈsɛt/ /kə.βuˈsɛt/ n masc
potápka malá

cacau /kaˈkaw/ /kəˈkaw/ n masc
kakaový bob
Arbre de la família de les esterculiàcies propi de l'Amèrica tropical (Theobroma cacao).
Llavor del Theobroma cacao, l'ingredient principal de la xocolata.

cacauet /ka.kaˈwet/ /kə.kəˈwət/ /kə.kəˈwɛt/ n masc
arašíd burský oříšek

cactus /ˈkak.tus/ n masc
kaktus

cada /ˈka.ða/ /ˈka.ðə/ adj
každý

cadastre /kaˈðas.tɾe/ /kəˈðas.tɾə/ n masc
katastr

cadell /kaˈðeʎ/ /kəˈðeʎ/ n masc
štěně
Cria del gos.

cadena /kaˈðe.na/ /kəˈðə.nə/ /kəˈðɛ.nə/ n fem
řetěz
Filera de moltes anelles o baules enllaçades amb unes altres pels caps, generalment de metall, com per exemple un collar, la cadena del vàter, les cadenes del cotxe per a la neu, la cadena d'una bicicleta, etc.

cadernera /ka.ðeɾˈne.ɾa/ n fem
stehlík stehlík obecný

cadira /kaˈði.ɾa/ /kaˈɾi.ɾa/ /kəˈði.ɾə/ n fem
židle
Moble utilitzat per seure i que té respatller.
(tennis) Seient situat al capdamunt d'una plataforma d'1,8 a 2,4 m d'altura situada a 1,2 m d'un dels extrems de la xarxa, on s'asseu el jutge de cadira.

cadmi n masc
kadmium

caduc /kaˈðuk/ /kəˈðuk/ adj masc
opadavý

cadàver /kaˈða.veɾ/ /kaˈða.βer/ /kaˈða.βeɾ/ /kəˈða.vəɾ/ n masc
mrtvola

cadència /kaˈðɛn.si.a/ /kəˈðɛn.si.ə/ n fem
kadence
En prosa i vers, ritme, distribució de pauses, pronúncia i accentuació que es consideren adequats.

cafeïna /ka.feˈi.na/ /kə.fəˈi.nə/ n fem
kofein

cafè n masc
káva kávovník
Establiment on se serveixen cafès (la beguda) i d’altres begudes (refrescs, conyac, vi, etc.).

cagar /kaˈɣa/ /kaˈɣaɾ/ /kəˈɣa/ v
srát

caiac /kaˈjak/ n masc
kajak

caiguda /kajˈɣu.ða/ /kəjˈɣu.ðə/ n fem
pád
(voleibol) Acció defensiva consistent a llançar-se per evitar que la pilota toqui a terra.

caixa /ˈka.ʃa/ /ˈkaj.ʃa/ n fem
schránka
Receptacle rígid relativament gran destinat a guardar-hi objectes, embalar-los o transportar-los, normalment és de fusta de forma rectangular o quadrada.

caixa clara /ka.ʃa /kaj.ʃa n fem
malý buben

caixa negra /ˌka.ʃaˈne.ɣɾa/ /ˌka.ʃəˈnə.ɣɾə/ /ˌka.ʃəˈnɛ.ɣɾə/ /ˌkaj.ʃaˈne.ɣɾa/ n fem
černá skříňka

caixer /kajˈʃe/ /kajˈʃeɾ/ /kaˈʃeɾ/ /kəˈʃe/ n masc
pokladník
Persona encarregada de gestionar la caixa de diners.

calafatar /ka.ɫa.faˈta/ /ka.ɫa.faˈtaɾ/ /kə.ɫə.fəˈta/ v
utěsnit

calaix /kaˈɫajʃ/ /kəˈɫaj/ /kəˈɫaʃ/ n masc
zásuvka šuplík

calaixera /ka.ɫajˈʃe.ɾa/ /ka.ɫaˈʃe.ɾa/ /kə.ɫəˈʃe.ɾə/ n fem
komoda

calamar /ka.ɫaˈmaɾ/ /kə.ɫəˈma/ /kə.ɫəˈmar/ n masc
krakatice

calamarsa /ka.ɫaˈmaɾ.sa/ /kə.ɫəˈmar.sə/ n fem
kroupy

calavera /ka.ɫaˈve.ɾa/ /ka.ɫaˈβe.ɾa/ /kə.ɫəˈve.ɾə/ /kə.ɫəˈβe.ɾə/ n masc
lebka

calb /ˈkaɫp/ adj masc
plešatý

calc /ˈkaɫk/ n masc
kalk
Còpia d'una obra original feta calcant.
Manlleu d'un mot o d'una locució que manté l'estructura de la llengua original fent una traducció de cada mot o de cada morfema.

calcani /kaɫˈka.ni/ /kəɫˈka.ni/ n masc
patní kost

calcar /kaɫˈka/ /kaɫˈkaɾ/ /kəɫˈka/ v
pauzovat

calci n masc
vápník

calcita /kaɫˈsi.ta/ /kəɫˈsi.tə/ n fem
kalcit

calculadora /kaɫ.ku.ɫaˈðo.ɾa/ n fem
kalkulačka kalkulátor

calcular /kaɫ.kuˈɫa/ /kaɫ.kuˈɫaɾ/ /kəɫ.kuˈɫa/ v
počítat

calefacció /ka.ɫe.fak.siˈo/ /kə.ɫə.fək.siˈo/ n fem
topení

calendari /ka.lenˈda.ɾi/ /ka.ɫenˈda.ɾi/ /kə.ɫənˈda.ɾi/ n masc
kalendář

calendari gregorià n masc
gregoriánský kalendář

calent /kaˈɫen/ /kaˈɫent/ /kəˈɫen/ /kəˈɫent/ adj masc
horký
De temperatura elevada.
nadržený
Excitat sexualment.

calfred /kaɫˈfɾet/ /kəɫˈfɾət/ /kəɫˈfɾɛt/ n masc
třas

calibrar /ka.ɫiˈbɾaɾ/ /ka.ɫiˈβɾa/ /kə.ɫiˈβɾa/ v
kalibrovat
Mesurar el calibre d’un objecte cilíndric.

calibre /kaˈɫi.bɾe/ /kəˈɫi.βɾə/ n masc
kalibr

califa /kaˈɫi.fa/ /kəˈɫi.fə/ n masc
kalif chalífa

californi /kə.ɫiˈfɔr.ni/ n masc
kalifornium

californià /kə.ɫi.foɾ.niˈa/ /kə.ɫi.fur.niˈa/ adj masc
kalifornský
Relatiu o pertanyent a Califòrnia.

californià /kə.ɫi.foɾ.niˈa/ /kə.ɫi.fur.niˈa/ n masc
kalifornský
Persona que habita o és originària de Califòrnia.

callar /kaˈʎa/ /kaˈʎaɾ/ /kəˈʎa/ v
držet hubu
No dir cap paraula, deixar de pronunciar-les.

calmar /kaɫˈma/ /kaɫˈmaɾ/ v
uklidnit

calor /kaˈɫo/ /kaˈɫoɾ/ n fem
teplo teplota
Situació en la qual la temperatura és superior a la normal.
Forma d'energia que es produeix amb el moviment cinètic de les molècules d'un cos o partícula. Es mesura mitjançant la magnitud de la temperatura.
teplo
Sensació de temperatura excessiva.

calorosament /ka.ɫoˌɾo.zaˈmen/ /ka.ɫoˌɾo.zaˈment/ /kə.ɫoˌɾo.zəˈment/ /kə.ɫuˌɾo.zəˈmen/ adv
teple

calostre /kaˈɫɔs.tɾe/ /kəˈɫɔs.tɾə/ n masc
kolostrum mlezivo

calumniar /ka.ɫum.niˈa/ /ka.ɫum.niˈaɾ/ /kə.ɫum.niˈa/ v
pomluvit

calvari /kaɫˈva.ɾi/ /kaɫˈβa.ɾi/ /kəɫˈva.ɾi/ /kəɫˈβa.ɾi/ n masc
kalvárie
(religió) Recorregut amb estacions o capelletes que evoca els passos de Jesús al lloc de crucifixió.
Sèrie d’adversitats o penalitats.

calze /ˈkaɫ.ze/ /ˈkaɫ.zə/ n masc
kalich
Estri en forma de copa que es fa servir en la litúrgia catòlica.
En arqueologia, tipus de copa de metall, relacionada amb l'antiga cultura grega.
Conjunt de sèpals que formen l'extrem d'una flor.

cal·ligrafia /ka.ɫi.ɣɾaˈfi.a/ /kaɫ.ɫi.ɣɾaˈfi.a/ /kə.ɫi.ɣɾəˈfi.ə/ /kəɫ.ɫi.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
kaligrafie

cal·lígraf /kaɫˈɫi.ɣɾaf/ /kaˈɫi.ɣɾaf/ /kəɫˈɫi.ɣɾəf/ /kəˈɫi.ɣɾəf/ n masc
kallikraf

calç /ˈkaɫs/ n fem
vápno

calça /ˈkaɫ.sa/ /ˈkaɫ.sə/ n fem
kalhotky
(generalment en plural, central, septentrional, nord-occidental) Roba interior femenina sobre la cintura i l’entrecuix.

calçat /kaɫˈsat/ n masc
obuv

calçotets /kaɫ.soˈtets/ /kəɫ.soˈtəts/ /kəɫ.suˈtɛts/ n masc
spodky

calèndula /kaˈɫɛn.du.ɫa/ /kəˈɫɛn.du.ɫə/ n fem
měsíček

cama /ˈka.ma/ n fem
noha
Extremitat inferior del cos humà, sovint excloent el peu.

camafeu /ka.maˈfɛw/ /kə.məˈfɛw/ n masc
kamej

camaleó /ka.ma.ɫeˈo/ /kə.mə.ɫəˈo/ n masc
chameleon

camamilla /ka.maˈmi.ʎa/ n fem
heřmánek

camarada /ka.maˈɾa.ða/ /kə.məˈɾa.ðə/ n neut
kamarád
Company amb qui es comparteixen afinitats.
soudruh
(política) Company de militància socialista o comunista.

cambodjà /kam.bodˈd͡ʒa/ /kəm.bodˈʒa/ /kəm.budˈʒa/ adj masc
Kambodžan
Relatiu o pertanyent a Cambodja.

cambodjà /kam.bodˈd͡ʒa/ /kəm.bodˈʒa/ /kəm.budˈʒa/ n masc
Kambodžan
Persona que habita o és originària de Cambodja.
(invariable) Llengua austroasiàtica pròpia de Cambodja.

cambra /ˈkam.bɾa/ n fem
komora

cambrer /kamˈbɾe/ /kamˈbɾeɾ/ n masc
číšník
Persona encarregada de netejar les cambres i les zones de servei comunes, especialment als hotels o serveis de transport.
Persona encarregada del servei de les taules a un establiment de restauració, com ara un restaurant, un bar o un cafè.

camell /kaˈmeʎ/ n masc
velbloud
Gènere d'ungulats de la família dels camèlids (Camelus), amb un o dos geps remarcats carregats de greix a l'esquena (el nombre de geps depèn de l'espècie), robusts, i usats sovint com a animals de càrrega pels països més calorosos, ja que resisteixen bé les temperatures elevades.

camerunès /ka.me.ɾuˈnes/ /kə.mə.ɾuˈnəs/ /kə.mə.ɾuˈnɛs/ adj masc
Kamerunec
Relatiu o pertanyent al Camerun.

camerunès /ka.me.ɾuˈnes/ /kə.mə.ɾuˈnəs/ /kə.mə.ɾuˈnɛs/ n masc
Kamerunec
Persona que habita o és originària de Camerun.

caminar /ka.miˈna/ /ka.miˈnaɾ/ v
chodit

camisa /kaˈmi.za/ /kəˈmi.ə/ n fem
košile
Peça de roba que es posa al tronc.

camió /ka.miˈo/ n masc
kamión kamion
Vehicle de càrrega terrestre i autopropulsat de mida gran i de gran potència que duu la càrrega separada de la cabina (normalment en una caixa o en un remolc).

camp /ˈkam/ /ˈkamp/ /ˈkamp/ n masc
pole
Extensió de terrenys fora de la ciutat, ocupats per conreus, boscos, etc.
hřiště pole
(esports de pilota) Cadascuna de les dues meitats en què queda dividit un camp de joc per la línia central, defensada per un dels dos adversaris i atacada per l'altre.

camp de golf n masc
golfové hřiště

campament n masc
tábor

campana /kamˈpa.na/ /kəmˈpa.nə/ n fem
zvon

campanar /kam.paˈna/ /kam.paˈnaɾ/ /kəm.pəˈna/ n masc
zvonice

campanya /kamˈpa.ɲa/ /kəmˈpa.ɲə/ n fem
kampaň

campar /kamˈpa/ /kamˈpaɾ/ /kəmˈpa/ v
vyjít
Anar passant la vida, subsistir.

camperol /kam.peˈɾɔɫ/ /kəm.pəˈɾɔɫ/ n masc
sedlák

campi qui pugui idiom
každý sám za sebe

campionat /kam.pi.oˈnat/ /kəm.pi.oˈnat/ /kəm.pi.uˈnat/ n masc
mistrovství

campió /kam.piˈo/ /kəm.piˈo/ n masc
mistr šampión

campus /ˈkam.pus/ n masc
areál

camuflar /ka.muˈfɫa/ /ka.muˈfɫaɾ/ /kə.muˈfɫa/ v
kamuflovat

camussa /kəˈmu.sə/ n fem
kamzík
Pell d’isard (actualment de cabra o ovella) usada per a netejar per ser molt suau i flexible.

camí /kaˈmi/ n masc
cesta

canadenc /ka.naˈðeŋ/ /ka.naˈðeŋk/ /kə.nəˈðəŋk/ /kə.nəˈðɛŋ/ /kə.nəˈðɛŋk/ adj masc
kanadský
Relatiu o pertanyent al Canadà.

canal /kaˈnaɫ/ n masc
kanál průplav
Camí excavat, en forma de vall, per desviar l'aigua d'un riu.
Pas estret que comunica l'aigua de dos mars o oceans.
kanál
(bowling) Cadascun dels dos solcs situats a banda i banda d'una pista de bowling per a recollir les boles que surten dels seus límits i conduir-les fins al final.

canalla /kaˈna.ʎa/ /kəˈna.ʎə/ n neut
lotr
Persona vil i reprovable.

canapè /ka.naˈpe/ /kə.nəˈpɛ/ n masc
antipasta

canari n masc
kanár
(ocells) Moixó de la família dels fringíl·lids de cant similar al de la cadernera i plomatge groc i originari de les Illes Canàries (Serinus canarius).

canceller /kan.seˈʎe/ /kan.seˈʎeɾ/ /kən.səˈʎe/ n masc
kancléř

cancel·lar /kan.seɫˈɫa/ /kan.seɫˈɫaɾ/ /kan.seˈɫa/ /kən.səɫˈɫa/ /kən.səˈɫa/ v
stornovat
Deixar sense efecte un registre, document, acte jurídic, compromís.

candela /kanˈdɛ.ɫa/ /kanˈdɛ.ɫɛ/ /kanˈdɛ.ɾa/ /kənˈdə.ɫə/ /kənˈdɛ.ɫə/ n fem
svíce

candidat /kan.diˈðat/ /kən.diˈðat/ n masc
kandidát

canell /kaˈneʎ/ n masc
zápěstí

canelobre /ka.neˈlɔ.βɾe/ /kə.nəˈɫɔ.βɾə/ n masc
svícen

cangur /kaŋˈɡuɾ/ n masc
klokan
Marsupial d'Austràlia i illes pròximes caracteritzat per tenir la part posterior més desenvolupada, que li permet de caminar a salts, i les femelles disposen d'una bossa a l'abdomen amb les glàndules mamàries.

cangur /kaŋˈɡuɾ/ n neut
dozor u dítěte
(castellanisme) Mainader o mainadera a hores convingudes.

canonada /ka.noˈna.ða/ /kə.noˈna.ðə/ /kə.nuˈna.ðə/ n fem
trubka

canonge /kaˈnɔɲ.d͡ʒe/ /kəˈnɔɲ.ʒə/ n masc
kanovník

cansalada /kən.səˈɫa.ðə/ n fem
slanina
(aliments) Part grassa del porc, compresa entre la pell i la carn, normalment tallada en penques i conservada en salaó.

cansament /kan.saˈmen/ /kan.saˈment/ /kən.səˈmen/ /kən.səˈment/ n masc
únava

cansat /kanˈsat/ /kənˈsat/ adj masc
unavený

cantant /kanˈtan/ /kanˈtant/ /kənˈtan/ /kənˈtant/ n neut
zpěvák

cantar /kanˈta/ /kanˈtaɾ/ v
zpívat
Produir música amb la veu.

cantimplora /kan.timˈpɫɔ.ɾa/ /kan.timˈpɫɔ.ɾɔ/ /kən.timˈpɫɔ.ɾə/ n fem
polní láhev
Recipient, normalment aplanat i amb coberta tèrmica, que serveix per a portar-hi aigua fresca.

cantonada /kan.toˈna.ða/ /kən.toˈna.ðə/ /kən.tuˈna.ðə/ n fem
roh
Encreuament de dos carrers.

cantonès /kan.toˈnes/ /kən.toˈnəs/ /kən.tuˈnɛs/ adj masc
kantonština
Relatiu o pertanyent a Canton o al seu dialecte propi.

cantonès /kan.toˈnes/ /kən.toˈnəs/ /kən.tuˈnɛs/ n masc
kantonština
Persona que habita o és originària de Canton.
Dialecte del xinès parlat majoritàriament a la zona de Canton.

cantàrida /kanˈta.ɾi.ða/ /kənˈta.ɾi.ðə/ n fem
kantarida

canvi /ˈkam.bi/ /ˈkaɱ.vi/ /ˈkaɱ.vi/ n masc
drobné
(no comptable) Diners retornats al comprador quan paga amb una unitat de valor superior al preu.

canviar /kam.biˈa/ /kaɱ.viˈaɾ/ /kəɱ.viˈa/ v
měnit se
Modificar, fer diferent, variar.
měnit
Prendre i donar una cosa per altre que se'n rep o dona.

canya /ˈka.ɲa/ /ˈka.ɲə/ n fem
rákos
Planta poàcia de fulles molt llargues, estretes i punxegudes.

canyella /kaˈɲe.ʎa/ n fem
skořice
Planta aromàtica emprada per aromatitzar aliments i perfums, es ven en forma de palets o canyetes.

cançó n fem
píseň písnička
Conjunt de notes harmonioses que es poden cantar.

caní /kaˈni/ adj masc
psí

caníbal /kaˈni.baɫ/ /kəˈni.βəɫ/ n neut
kanibal
antropòfag

canó /kaˈno/ n masc
kanón dělo
Part d'una arma de foc en forma de tub que defineix la direcció del projectil.

caos /ˈka.os/ /ˈka.us/ n masc
chaos

cap n masc
hlava
(anatomia) Part superior i anterior del cos d'un animal.
Part superior del cos de l'ésser humà, considerada com a seu del pensament, l'intel·lecte, judici, talent, seny.
Lloc de preferència, central.
Localitat principal d'un territori; capital.
La part més alta d'una cosa.
Individu considerat com a membre d’una col·lectivitat.
Extremitat en general.
Part anterior, per on comença una cosa.
Part final, per on acaba una cosa.
Part de terra que s'endinsa en la mar.
(nàutica) corda
En un repartiment, cadascun dels participants.
(golf) Part final d'un bastó, que impacta en la bola en executar el colp.
(pilota basca) Part més ampla d'una eina.
(bàdminton) base

cap n neut
šéf
Persona que ocupa el primer lloc, que mana o que dirigeix quelcom; capitost.

cap de setmana n masc
víkend

capa /ˈka.pa/ /ˈka.pə/ n fem
vrstva
Extensió uniforme de material que cobreix alguna cosa.

capatàs /ka.paˈtas/ /kə.pəˈtas/ n masc
předák

capaç /kaˈpas/ /kəˈpas/ adj
schopný
Apte o hàbil per fer una cosa.

capbussar /ˌkab.buˈsa/ /ˌkab.buˈsaɾ/ v
potopit
Ficar sota l'aigua amb ímpetu o de cop.

capella /kaˈpe.ʎa/ /kəˈpe.ʎə/ n fem
kaple

capellà /ka.peˈʎa/ /kə.pəˈʎa/ n masc
kněz kaplan
Sacerdot titular d'una capellania.

capfoguer /ˌkap.foˈɣe/ /ˌkap.foˈɣeɾ/ /ˌkap.fuˈɣe/ n masc
železný kozlík

capgròs /ˌkabˈɡɾɔs/ n masc
pulec
Larva d'amfibi amb cua i sense potes.

capibara /ka.piˈβa.ɾa/ /kə.piˈβa.ɾə/ n masc
kapybara

capil·lar /ka.piɫˈɫaɾ/ /ka.piɫˈɫaɾ/ /ka.piˈɫaɾ/ /kə.piɫˈɫar/ /kə.piɫˈɫaɾ/ /kə.piˈɫar/ n masc
kapilára
(anatomia) vas capil·lar

capital /ka.piˈtaɫ/ n fem
hlavní město
Població on es reuneixen les principals administracions d'una entitat política.

capitalisme /ka.pi.taˈɫiz.me/ n masc
kapitalismus

capitanejar /ka.pi.ta.neˈd͡ʒa/ /ka.pi.ta.neˈd͡ʒaɾ/ /ka.pi.ta.neˈʒa/ /kə.pi.tə.nəˈd͡ʒa/ /kə.pi.tə.nəˈʒa/ v
být kapitánem

capitell /ka.piˈteʎ/ /kə.piˈteʎ/ n masc
hlavice

capità /ka.piˈta/ n masc
kapitán

capoll /kaˈpoʎ/ n masc
pupen
(morfologia vegetal) Fase del desenvolupament de les flors en la qual els pètals no s’han separat encara.

caporal /ka.poˈɾaɫ/ /kə.poˈɾaɫ/ /kə.puˈɾaɫ/ n masc
desátník

capritx /kaˈpɾit͡ʃ/ /kəˈpɾit͡ʃ/ n masc
rozmar

capsa /ˈkap.sa/ n fem
krabice

capsigrany /kəp.siˈɣɾaɲ/ /ˌkap.siˈɣɾaɲ/ /ˌkap.siˈɣɾaɲ/ n masc
ťuhýk
Ocell de la família dels lànids.

captaire /kapˈtaj.ɾe/ n neut
žebrák

captiu /kapˈtiw/ /kəpˈtiw/ n masc
zajatec

capturar /kap.tuˈɾa/ /kap.tuˈɾaɾ/ /kəp.tuˈɾa/ v
zajmout
Aconseguir apoderar-se vencent la resistència.

caputxa /kaˈpu.t͡ʃa/ n fem
kapuce
Part d’una indumentària destinada a cobrir el cap.

caputxino /ka.puˈt͡ʃi.no/ /kə.puˈt͡ʃi.no/ /kə.puˈt͡ʃi.nu/ n masc
kapučíno

capvespre /ˌkabˈbes.pɾe/ /ˌkabˈves.pɾe/ /ˌkabˈves.pɾə/ n masc
soumrak
Última part de la tarda quan el sol ja s'ha post i fosqueja.

capítol /kaˈpi.toɫ/ /kəˈpi.toɫ/ /kəˈpi.tuɫ/ n masc
kapitola hlava
Cadascuna de les parts en què es divideix una narració.
kapitola
Sala d'un monestir on es reuneixen els monjos per prendre decisions.

capó /kaˈpo/ /kəˈpo/ n masc
kapoun
Pollastre que ha estat castrat i després engreixat.

caqui n masc
kaki
(botànica) Fruita del caquier

car /ˈka/ /ˈkar/ /ˈkaɾ/ adj masc
drahý
De preu elevat.
Estimat, volgut.

car /ˈka/ /ˈkar/ /ˈkaɾ/ conjunction
neboť

cara /ˈka.ɾa/ n fem
tvář obličej
(anatomia) Rostre.

carabassa /kə.ɾəˈβa.sə/ /kərˈβa.sə/ n fem
dýně
Fruit gran i sovint ataronjat que cria la carabassera. Moltes varietats són comestibles.

caracteritzar /ka.ɾak.te.ɾiˈd͡za/ /ka.ɾak.te.ɾiˈza/ /ka.ɾak.te.ɾiˈzaɾ/ /kə.ɾək.tə.ɾiˈd͡za/ v
charakterizovat

característic /ka.ɾak.teˈɾis.tik/ /kə.ɾək.təˈɾis.tik/ adj masc
charakteristický

característica /ka.ɾak.teˈɾis.ti.ka/ /kə.ɾək.təˈɾis.ti.kə/ adj fem
rys
Forma femenina de característic.

caragol /ka.ɾaˈɣɔɫ/ /kə.ɾəˈɣɔɫ/ /kərˈɡɔɫ/ n masc
vrut
Objecte en forma d'espiral: escala de caragol, un caragol de cabells, etc.
(anatomia) Una de les tres cavitats internes de l'orella, que té forma en espiral.

caramel /ka.ɾaˈmɛɫ/ /kə.ɾəˈmɛɫ/ /kərˈmɛɫ/ n masc
karamel
Pasta de sucre cremat.

caramell /ka.ɾaˈmeʎ/ /kə.ɾəˈmeʎ/ n masc
rampouch

caravanserrall /ka.ɾa.van.seˈraʎ/ /ka.ɾa.βan.seˈraʎ/ /kə.ɾə.vən.səˈraʎ/ /kə.ɾə.βən.səˈraʎ/ n masc
karavansaraj karavanseráj

caravel·la /ka.ɾaˈvɛɫ.ɫa/ /ka.ɾaˈβɛ.ɫa/ /ka.ɾaˈβɛ.ɫɛ/ /ka.ɾaˈβɛɫ.ɫa/ /kə.ɾəˈvɛɫ.ɫə/ /kə.ɾəˈβɛ.ɫə/ /kə.ɾəˈβɛɫ.ɫə/ n fem
karavela

carboni /kərˈbɔ.ni/ n masc
uhlík

carbur /kaɾˈbuɾ/ /kərˈbur/ n masc
karbid

carbó /kaɾˈbo/ n masc
uhlí
Nom genèric donat a dos tipus de materials (carbó vegetal i carbó mineral) orgànics, sòlids i de color negre utilitzats com a combustible per la seva gran quantitat de carboni.
(botànica) Nom comú de les malalties de les plantes produïdes per fongs ustilaginals.

carcaix /kaɾˈkajʃ/ /kərˈkaʃ/ n masc
toulec

carcinoma /kaɾ.siˈno.ma/ /kər.siˈno.mə/ n masc
karcinom

card /ˈkart/ n masc
bodlák

cardar /karˈða/ /kaɾˈða/ /kaɾˈðaɾ/ /kərˈda/ v
mrdat
(vulgarisme) Fer l'acte sexual.

cardenal /kər.dəˈnaɫ/ n masc
kardinál
En l'Església Catòlica, el càrrec superior a un bisbe.

cardinal /kaɾ.ðiˈnaɫ/ /kər.diˈnaɫ/ adj
kardinál

cardio- /ˈkar.di.u/ /ˈkar.ði.u/ /ˈkaɾ.ði.o/ prefix
kardio-

cardiologia /kar.ði.o.ɫoˈʒi.a/ /kaɾ.ði.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /kər.di.u.ɫuˈʒi.ə/ /kər.ði.u.ɫuˈʒi.ə/ /kəɾ.ði.o.ɫoˈʒi.ə/ n fem
kardiologie

cardiovascular /ˌkar.di.u.βəs.kuˈɫar/ /ˌkar.ði.o.βas.kuˈɫar/ /ˌkar.ði.u.vəs.kuˈɫar/ /ˌkaɾ.ði.o.vas.kuˈɫaɾ/ /ˌkaɾ.ði.o.vəs.kuˈɫaɾ/ /ˌkaɾ.ði.o.βas.kuˈɫaɾ/ adj
kardiovaskulární

cardíac /kaɾˈði.ak/ /kərˈdi.ək/ adj masc
srdeční

carelià /ka.ɾe.ɫiˈa/ /kə.ɾə.ɫiˈa/ n masc
karelština
Individu finès oriental originari de Carèlia.

caribeny /kə.ɾiˈbəɲ/ /kə.ɾiˈbɛɲ/ /kə.ɾiˈβɛɲ/ adj masc
karibský

caricatura /ka.ɾi.kaˈtu.ɾa/ /kə.ɾi.kəˈtu.ɾə/ n fem
karikatura

carilló /ka.ɾiˈʎo/ /kə.ɾiˈʎo/ n masc
zvonkohra
Instrument idiòfon de percussió consistent en una sèrie de làmines metàl·liques que hom fa sonar amb baquetes de fusta.

caritat /kə.ɾiˈtat/ n fem
dobročinnost

caritatiu /kə.ɾi.təˈtiw/ adj masc
dobročinný

carmesí /kər.məˈzi/ n masc
karmín

carmí /kərˈmi/ n masc
karmín

carn n fem
maso

carnaval /kar.naˈβaɫ/ /kaɾ.naˈvaɫ/ /kaɾ.naˈβaɫ/ /kər.nəˈβaɫ/ /kəɾ.nəˈvaɫ/ n masc
karneval

carnívor /karˈni.βor/ /kaɾˈni.voɾ/ /kaɾˈni.βoɾ/ /kərˈni.vur/ /kərˈni.βur/ /kəɾˈni.voɾ/ adj masc
masožravec

carpa /ˈkar.pə/ /ˈkaɾ.pa/ n fem
kapr
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Cyprinus carpio)

carpeta /kərˈpɛ.tə/ n masc
adresář
Objecte per a organitzar i desar documents, consistent en un parell de cobertes.
(informàtica) Element d'una estructura d'arxius que els agrupa i que s'organitza normalment en forma jeràrquica.

carregador /ka.re.ɣaˈðo/ /ka.re.ɣaˈðoɾ/ /kə.rə.ɣəˈðo/ n masc
nabíječka
Aparell que serveix per a carregar un acumulador.

carregar /ka.reˈɣa/ /ka.reˈɣaɾ/ /kə.rəˈɣa/ v
naložit
Portar pes al damunt amb la intenció de transportar-lo.
(informàtica) Transferir dades d'un emmagatzematge auxiliar a la memòria de l'ordinador.

carrer /kaˈre/ /kəˈre/ n masc
ulice
En un nucli de població, lloc per on hi circula la gent i els vehicles que és l'origen o el resultat de l'organització de l'espai edificat.

carrera /kaˈre.ɾa/ /kəˈre.ɾə/ n fem
kariéra
Trajectòria professional o pública.

carretera /ka.reˈte.ɾa/ n fem
cesta silnice
Via que uneix dues poblacions i que és apta per a la circulació de vehicles.

carretó /ka.reˈto/ /kə.rəˈto/ n masc
kolečko

carril /kaˈriɫ/ /kəˈriɫ/ n masc
ulička

carril bici n masc
cyklopruh

carro /ˈka.ro/ /ˈka.ru/ n masc
vůz
Vehicle tirat per animals i que corre sobre rodes destinat a transportar objectes o persones.

carronya /kaˈro.ɲa/ /kəˈro.ɲə/ n fem
mršina

carruatge /ka.ruˈa.d͡ʒe/ /kə.ruˈa.d͡ʒə/ n masc
kočár

carst /ˈkarst/ n masc
kras

carta /ˈkaɾ.ta/ n fem
dopis
Document escrit per a comunicar amb una altra persona, generalment amb una estructura formal.
karta
Sinònim de mapa., especialment de navegació.

carter /karˈte/ /kaɾˈteɾ/ /kərˈte/ n masc
pošťák listonoš

cartera /kaɾˈte.ɾa/ /kərˈte.ɾə/ n fem
peněženka
Bossa prima i rectangular de pell, plàstic o altres materials tous, utilitzada per guardar-hi diners (en forma de bitllets), targetes i documentació.

cartesià /kaɾ.te.ziˈa/ /kər.tə.ziˈa/ adj masc
kartézský

cartutx /kaɾˈtut͡ʃ/ /kərˈtut͡ʃ/ n masc
náboj
En les armes lleugeres, conjunt de beina i bala travades.
kazeta
Element canviable de les màquines d'escriure i de les impressores que conté la tinta.

cartílag /kaɾˈti.ɫak/ /kərˈti.ɫək/ n masc
chrupavka

cartó /kaɾˈto/ /kərˈto/ n masc
karton

carxofa /karˈt͡ʃɔ.fa/ /kaɾˈt͡ʃɔ.fɔ/ /kərˈʃɔ.fə/ n fem
artyčok

caràcter /kaˈɾak.teɾ/ /kəˈɾak.tə/ n masc
znak
Signe gràfic, usat sobretot en impressió o informàtica.

caròtide /kaˈɾɔ.ti.ðe/ /kəˈɾɔ.ti.ðə/ n fem
krkavice

cas n masc
případ
Situació particular que es produeix entre les diverses possibles.
Objecte d'estudi d'alguna disciplina.
pád případ
(lingüística) Categoria gramatical que marca la funció sintàctica d’un mot.

cas oblic n masc
objektiv

casa /ˈka.za/ n fem
dům chata
Edifici destinat a l'habitatge de persones, llar.

casament /ka.zaˈmen/ /ka.zaˈment/ /kə.zəˈmen/ /kə.zəˈment/ n masc
svatba
Acte amb què s'estableix un matrimoni.

casar /kaˈza/ /kaˈzaɾ/ v
ženit
Contraure matrimoni.
vdát
Unir o ajuntar una cosa amb una altra.

casat /kaˈzat/ /kəˈzat/ adj masc
vdaná ženatý

casc /ˈkask/ n masc
helma
Peça dura que cobreix el cap com a defensa en certes activitats: bombers, motoristes, policia, esportistes.

cascada /kasˈka.ða/ n fem
vodopád
Salt d’aigua d’un corrent de gran amplitud o cabdal o bé en un conjunt de salts.

cascavell /kas.kaˈveʎ/ /kas.kaˈβeʎ/ /kəs.kəˈveʎ/ n masc
rolnička

caspa /ˈkas.pa/ /ˈkas.pə/ n fem
lupy

cassar /kaˈsa/ /kaˈsaɾ/ v
anulovat

cassola /kaˈsɔ.ɫa/ /kaˈsɔ.ɫɔ/ /kəˈsɔ.ɫə/ n fem
kastrol

cassó /kaˈso/ /kəˈso/ n masc
kastrol
Pot amb mànec que es posa al foc per a escalfar líquids.

cast /ˈkast/ adj masc
cudný

casta /ˈkas.ta/ /ˈkas.tə/ n fem
kasta

castament /ˌkas.taˈmen/ /ˌkas.taˈment/ /ˌkas.təˈmen/ /ˌkas.təˈment/ adv
cudně

castanya n fem
kaštan
(botànica) Fruit del castanyer, de color marró fosc brillant, que es cull a la tardor i és comestible.

castedat /kas.teˈðat/ /kəs.təˈðat/ n fem
cudnost

castell /kasˈteʎ/ n masc
hrad zámek
Fortificació defensiva.

castellà adj masc
španělština
Relatiu a la llengua originària de Castella.

castellà n masc
kastilský
Natural de Castella.
španělština
(masculí singular) Llengua pròpia de Castella.

castigar /kas.tiˈɣa/ /kas.tiˈɣaɾ/ /kəs.tiˈɣa/ v
trestat
Imposar un càstig a algú o sancionar una falta amb un càstig.

castor /kasˈto/ /kəsˈto/ n masc
bobr
Gènere de mamífer rosegador semiaquàtic de la família dels castòrids que destaca per la seva habilitat per construir preses i caus.

castrar /kasˈtɾa/ /kasˈtɾaɾ/ /kəsˈtɾa/ v
kastrovat
Extirpar els òrgans reproductors.

casual /ka.zuˈaɫ/ adj
náhodný

cataclisme /ka.taˈkɫiz.me/ /kə.təˈkɫiz.mə/ n masc
kataklyzma

catacumba /ka.taˈkum.ba/ /kə.təˈkum.bə/ n fem
katakomby
Lloc subterrani i sovint secret on s'enterren morts i sovint també es practiquen actes religiosos, en especial les de l'antiga Roma, famoses pels seus complicats circuits.

català adj masc
katalánština katalánsky
Relatiu o pertanyent a Catalunya, als seus habitants o a la llengua catalana.

català n masc
Katalánec katalánština
Natural de Catalunya.
katalánsky katalánština
(masculí singular) Llengua històricament parlada a Catalunya, Andorra, País Valencià, les illes Balears, la Catalunya Nord, l'Alguer i la Franja de Ponent.

catalític /ka.taˈɫi.tik/ /kə.təˈɫi.tik/ adj masc
katalytický

catapulta /ka.taˈpuɫ.ta/ /kə.təˈpuɫ.tə/ n fem
katapult
Arma de l'antiguitat i l'edat mitjana que mitjançant la tensió acumulada en la torsió de fustes o bé amb l'empenta de contrapesos era capaç de llançar projectils pesants a certa distància.

catapultar /ka.ta.puɫˈta/ /ka.ta.puɫˈtaɾ/ /kə.tə.puɫˈta/ v
katapultovat

catastròfic /ka.tasˈtɾɔ.fik/ adj masc
katastrofický

catedral /ka.teˈðɾaɫ/ n fem
katedrála

categoria /ka.te.ɣoˈɾi.a/ /kə.tə.ɣoˈɾi.ə/ /kə.tə.ɣuˈɾi.ə/ n fem
kategorie

categoria lèxica n fem
slovní druh

categoritzar /ka.te.ɣo.ɾiˈd͡za/ /ka.te.ɣo.ɾiˈza/ /ka.te.ɣo.ɾiˈzaɾ/ /kə.tə.ɣo.ɾiˈd͡za/ /kə.tə.ɣu.ɾiˈd͡za/ v
kategorizovat

catet /kaˈtet/ /kəˈtɛt/ n masc
odvěsna

catifa /kaˈti.fa/ n fem
koberec

catió /ka.tiˈo/ /kə.tiˈo/ n masc
kationt

catorze /kaˈtoɾ.ze/ number
čtrnáct

catorzè /ka.toɾˈze/ /kə.toɾˈzə/ /kə.turˈzɛ/ number
čtrnáctý

catxalot /ka.t͡ʃaˈɫɔt/ /kə.t͡ʃəˈɫɔt/ n masc
vorvaň

catxalot pigmeu n masc
kogie tuponosá

catxel /kaˈt͡ʃɛɫ/ /kəˈt͡ʃɛɫ/ n masc
srdcovka jedlá

catàlisi /kaˈta.ɫi.zi/ n fem
katalýza

catàstrofe /kaˈtas.tɾo.fe/ /kəˈtas.tɾo.fə/ /kəˈtas.tɾu.fə/ n fem
katastrofa
Desgràcia gran, especialment quan hi ha víctimes mortals.

catòlic /kaˈtɔ.ɫik/ adj masc
katolický
Dit del qui pertany a la religió cristiana que accepta la universalitat de l'autoritat del Papa.

cau /ˈkaw/ n masc
brloh
Forat en terra on certes bèsties s’hi amaguen.

caure /ˈkaw.ɾe/ v
padat padnout
Precipitar-se cap a baix per pèrdua de l'equilibri o acció de la gravetat.
padat
Escaure's en cert temps o cert lloc.

causa /ˈkaw.za/ n fem
příčina
Motiu, explicació, el perquè.

causar /kawˈza/ /kawˈzaɾ/ /kəwˈza/ v
způsobit

cautelosament /kaw.teˌɫo.zaˈmen/ /kaw.teˌɫo.zaˈment/ /kəw.təˌɫo.zəˈmen/ /kəw.təˌɫo.zəˈment/ adv
opatrně

cauteritzar /kaw.te.ɾiˈd͡za/ /kaw.te.ɾiˈza/ /kaw.te.ɾiˈzaɾ/ /kəw.tə.ɾiˈd͡za/ v
kauterizovat

cavall /kaˈval/ /kaˈvaʎ/ /kaˈβaʎ/ /kəˈvaʎ/ n masc
kůň
(mamífers) Mamífer domèstic ungulat (Equus caballus), de la família dels èquids, utilitzat per l'home per a cavalcar o com a animal de tir.
jezdec kůň
(escacs) Peça dels escacs amb la forma del cap i el coll de l'animal, la qual es pot moure només dues caselles cap endavant i una cap al costat o dues cap a un costat i una cap endavant.

cavall de mar n masc
mořský koník

cavaller /ka.vaˈʎeɾ/ /ka.βaˈʎe/ /kə.vəˈʎe/ /kə.βəˈʎe/ n masc
rytíř vítěz
Soldat medieval de categoria, honrat amb la cavalleria per un senyor feudal.
kavalír
Home educat i de classe.

cavalleria /ka.va.ʎeˈɾi.a/ /ka.βa.ʎeˈɾi.a/ /kə.və.ʎəˈɾi.ə/ /kə.βə.ʎəˈɾi.ə/ n fem
jezdectvo
Tropa que va a cavall, modernament amb vehicles motoritzats i blindats, en contraposició a la infanteria que va a peu.

cavallets /ka.vaˈʎets/ /ka.βaˈʎets/ /kə.vəˈʎəts/ /kə.vəˈʎɛts/ /kə.βəˈʎɛts/ n masc
kolotoč
Atracció infantil de fira que consisteix en una plataforma giratòria accionada mecànicament damunt la qual s'instal·len diversos artificis perquè els infants hi puguin pujar.

cavar /kaˈvaɾ/ /kaˈβa/ /kəˈva/ /kəˈβa/ v
kopat

caviar /ka.viˈaɾ/ /ka.βiˈar/ /ka.βiˈaɾ/ /kə.viˈaɾ/ /kə.βiˈar/ n masc
kaviár

cavitat /ka.viˈtat/ /ka.βiˈtat/ /kə.viˈtat/ /kə.βiˈtat/ n fem
dutina
Espai buid a dins d'un sòlid.

cavitat abdominal n fem
dutina břišní

caça /ˈka.sa/ /ˈka.sə/ n fem
lov
Acció de caçar.

caçador /ka.saˈðo/ /ka.saˈðoɾ/ /kə.səˈðo/ n masc
lovec

caçar /kaˈsa/ /kaˈsaɾ/ v
lovit

ceba /ˈsə.bə/ /ˈsɛ.bə/ /ˈsɛ.βə/ n fem
cibule

cec adj
slepý
Que no hi veu.

cec n masc
slepý
Privat de la capacitat de veure-hi.
slepé střevo
(anatomia) Porció de l'intestí gros en cul-de-sac situada entre l'ili i el còlon.

cefalosporina /se.fa.ɫos.poˈɾi.na/ /sə.fə.ɫos.poˈɾi.nə/ /sə.fə.ɫus.puˈɾi.nə/ n fem
cefalosporin

cefalàlgia /se.faˈɫaɫ.d͡ʒi.a/ /sə.fəˈɫaɫ.ʒi.ə/ n fem
bolení hlavy

cegar /seˈɣa/ /seˈɣaɾ/ /səˈɣa/ v
oslepit

ceguesa /seˈɣe.za/ /səˈɣə.zə/ /səˈɣɛ.zə/ n fem
slepota

cel n masc
nebe obloha nebesa
Volta celeste, capa que envolta la Terra, espai aeri on es troben els núvols.
obloha nebe nebesa
Espai sense límits visibles, des d'un punt de vista terrestre, on són les estrelles.

celebració /se.ɫe.bɾa.siˈo/ /sə.ɫə.βɾə.siˈo/ n fem
oslava

celebrar /se.ɫeˈbɾaɾ/ /se.ɫeˈβɾa/ v
slavit
Fer activitats festives.

celebritat /se.ɫe.bɾiˈtat/ /sə.ɫə.βɾiˈtat/ n fem
celebrita

celesta /seˈɫes.ta/ /səˈɫes.tə/ n fem
celesta

cella /ˈse.ʎa/ /ˈsə.ʎə/ /ˈsɛ.jə/ /ˈsɛ.ʎə/ n fem
obočí
Cadascuna de les zones que sobresurten lleugerament de la cara i que es troben pel damunt d'un ull per fer-li de visera.

celler /seˈʎe/ /seˈʎeɾ/ /səˈʎe/ n masc
sklípek

celta /ˈsɛɫ.ta/ /ˈsɛɫ.tə/ /ˈsɛɫ.tɛ/ n neut
Kelt
Individu pertanyent a la cultura principal que habità Europa en l'antiguitat.

cel·la /ˈsɛ.ɫa/ /ˈsɛ.ɫə/ /ˈsɛ.ɫɛ/ /ˈsɛɫ.ɫa/ /ˈsɛɫ.ɫə/ n fem
cela

cel·lofana /se.ɫoˈfa.na/ /seɫ.ɫoˈfa.na/ /sə.ɫuˈfa.nə/ /səɫ.ɫoˈfa.nə/ /səɫ.ɫuˈfa.nə/ n fem
celofán

cel·lular /se.ɫuˈɫaɾ/ /seɫ.ɫuˈɫaɾ/ /sə.ɫuˈɫar/ /səɫ.ɫuˈɫar/ /səɫ.ɫuˈɫaɾ/ adj
buněčný

cel·lulitis /se.ɫuˈɫi.tis/ /seɫ.ɫuˈɫi.tis/ /sə.ɫuˈɫi.tis/ /səɫ.ɫuˈɫi.tis/ n fem
cellulitis

cel·lulosa /se.ɫuˈɫo.za/ /seɫ.ɫuˈɫo.za/ /sə.ɫuˈɫo.zə/ /səɫ.ɫuˈɫo.zə/ n fem
celulóza

cementiri /se.menˈti.ɾi/ n masc
hřbitov

cendra /ˈsɛn.dɾa/ /ˈsɛn.dɾɛ/ n fem
popel

cendrer /senˈdɾe/ /senˈdɾeɾ/ /sənˈdɾe/ n masc
popelník

cenotafi /se.noˈta.fi/ /sə.noˈta.fi/ /sə.nuˈta.fi/ n masc
kenotaf

censurar /sen.suˈɾa/ /sen.suˈɾaɾ/ /sən.suˈɾa/ v
odsoudit
Reprendre, criticar algú per les seves opinions o comportament.
cenzurovat
Recriminar, condemnar alguna cosa.

cent /ˈsen/ /ˈsent/ number
sto

centenar /sen.teˈna/ /sen.teˈnaɾ/ /sən.təˈna/ n masc
stovka

central /senˈtɾaɫ/ adj
centrální

central /senˈtɾaɫ/ n neut
centr
(handbol, hoquei sobre gel) Jugador que ocupa la posició del mig en la línia davantera, encarregat generalment de dirigir el joc d'atac de l'equip.
(futbol americà) Jugador situat al mig de la línia ofensiva, que s'encarrega de fer l'esnap.

centre /ˈsen.tɾe/ n masc
střed centrum
El més distant o retirat de la superfície exterior d'una cosa.
středisko centrum
Lloc d'on surten o a on convergeixen accions particulars coordenades.

centuplicar /sen.tu.pɫiˈka/ /sen.tu.pɫiˈkaɾ/ /sən.tu.pɫiˈka/ v
zestonásobit

centurió /sen.tu.ɾiˈo/ /sən.tu.ɾiˈo/ n masc
centurio

centè /senˈte/ /sənˈtə/ /sənˈtɛ/ number
stý

centímetre /senˈti.me.tɾe/ n masc
centimetr
Unitat de longitud del sistema cegesimal equivalent a la centèsima part d'un metre. Símbol cm.

ceptre /ˈsep.tɾe/ /ˈsep.tɾə/ n masc
žezlo

cera /ˈse.ɾa/ /ˈsə.ɾə/ /ˈsɛ.ɾə/ n fem
vosk

cercar /serˈka/ /seɾˈka/ /seɾˈkaɾ/ v
hledat
Explorar l’entorn per tal de trobar, de descobrir, quelcom o algú.

cercle /ˈseɾ.kɫe/ n masc
kruh kružnice
Part interior d'una circumferència, figura geomètrica sense cap costat.

cereal /se.ɾeˈaɫ/ /sə.ɾeˈaɫ/ n masc
obilnina

cerebel /se.ɾeˈbɛɫ/ /sə.ɾəˈβɛɫ/ n masc
mozeček

cerebral /se.ɾeˈbɾaɫ/ /sə.ɾəˈβɾaɫ/ adj
mozkový

ceri n masc
cer
Element químic de nombre atòmic 58 i símbol Ce.

cerimònia /se.ɾiˈmɔ.ni.a/ /sə.ɾiˈmɔ.ni.ə/ n fem
obřad

cerra /ˈsə.rə/ /ˈsɛ.ra/ /ˈsɛ.rɛ/ n fem
štětina

cert /ˈsɛrt/ adj masc
jistý
Segur, sens dubte.
nějaký
Algú o alguna cosa determinada però no especificada.

certament /ˌsɛr.taˈmen/ /ˌsɛr.təˈmen/ /ˌsɛɾ.taˈmen/ /ˌsɛɾ.taˈment/ /ˌsɛɾ.təˈment/ adv
určitě

certesa /seɾˈte.za/ /sərˈtɛ.zə/ /səɾˈtə.zə/ n fem
jistota

certificat /seɾ.ti.fiˈkat/ /sər.ti.fiˈkat/ n masc
certifikát osvědčení
Document oficial que assegura la veracitat d'un fet.

cervatell /ser.βaˈteʎ/ /seɾ.vaˈteʎ/ /seɾ.βaˈteʎ/ /sər.bəˈteʎ/ /səɾ.vəˈteʎ/ n masc
kolouch

cervell /serˈβeʎ/ /seɾˈveʎ/ /seɾˈβeʎ/ /sərˈbeʎ/ /səɾˈveʎ/ n masc
mozek
(anatomia) Òrgan dels animals que conté neurones i és capaç de coordinar els moviments del cos, les funcions vitals i el pensament.

cervesa /serˈβe.za/ /seɾˈve.za/ /sərˈbɛ.zə/ /sərˈvɛ.zə/ /səɾˈvə.zə/ n fem
pivo
(aliments) Beguda alcohòlica obtinguda per la fermentació de malt o altres cereals germinats, i aromatitzada amb llúpol.

cervical /ser.βiˈkaɫ/ /seɾ.viˈkaɫ/ /seɾ.βiˈkaɫ/ /sər.biˈkaɫ/ /səɾ.viˈkaɫ/ adj
krční

ceràmic /seˈɾa.mik/ /səˈɾa.mik/ adj masc
keramický

ceràmica /seˈɾa.mi.ka/ /səˈɾa.mi.kə/ n fem
keramika

cesi n masc
cesium

cesària /seˈza.ɾi.a/ /səˈza.ɾi.ə/ n fem
císařský řez

cian /siˈan/ n masc
cyan

ciberatac /si.be.ɾaˈtak/ /si.βə.ɾəˈtak/ n masc
kyberútok

cibernètic /si.beɾˈnɛ.tik/ /si.βərˈnɛ.tik/ adj masc
kybernetický

cicatriu /si.kaˈtɾiw/ /si.kəˈtɾiw/ n fem
jizva

cicle /ˈsi.kɫe/ n masc
cyklus

ciclisme /siˈkɫiz.me/ /siˈkɫiz.mə/ n masc
cyklistika

ciclista /siˈkɫis.ta/ /siˈkɫis.te/ /siˈkɫis.tə/ n neut
cyklista

ciclomotor /ˌsi.kɫo.moˈtoɾ/ /ˌsi.kɫu.muˈtor/ n masc
moped

cicló /siˈkɫo/ n masc
cyklón

cicuta /siˈku.ta/ /siˈku.tə/ n fem
bolehlav

científic /si.enˈti.fik/ adj masc
vědecký
Relatiu a la ciència.

científic /si.enˈti.fik/ n masc
vědec
Persona que es dedica a la recerca.

científicament /si.enˌti.fi.kaˈmen/ /si.enˌti.fi.kaˈment/ /si.ənˌti.fi.kəˈmen/ /si.ənˌti.fi.kəˈment/ adv
vědecky

cigala /siˈɣa.ɫa/ /siˈɣa.ɫə/ n fem
cikáda
Insecte de l'orde dels hemípters, que s'alimenta de la saba de les plantes i emet un cric-cric de 100 decibels a la freqüència de 86 Hz.
péro
(vulgarisme) penis

cigar /siˈɣar/ n masc
doutník

cigarreta /si.ɣaˈre.ta/ /si.ɣəˈrə.tə/ /si.ɣəˈrɛ.tə/ n fem
cigareta

cigne /ˈsiŋ.ne/ /ˈsiɡ.ne/ n masc
labuť

cigonya /siˈɣo.ɲa/ n fem
čáp

cigró /siˈɣɾo/ n masc
cizma cizrna

cilindre /siˈɫin.dɾe/ /siˈɫin.dɾə/ n masc
válec
(basquetbol) Espai imaginari de forma cilíndrica d'una pista de joc que comprèn la zona ocupada per un jugador en contacte amb el terra i la zona que ocuparia amb un salt vertical.

cim /ˈsim/ n masc
vrchol

ciment /siˈmen/ /siˈment/ n masc
cement

cimera /siˈme.ɾa/ /siˈme.ɾə/ n fem
summit
Reunió de dirigents d’alt nivell.

cinabri n masc
cinabarit

cinc /ˈsiŋ/ /ˈsiŋk/ /ˈsiŋk/ number
pět
(cardinal) Nombre que segueix el quatre i precedeix el sis.
(valor ordinal) Cinquè, cinquena.

cinc-cents /ˌsiŋˈsens/ number
pět set

cineasta /si.neˈas.ta/ /si.neˈas.tə/ n neut
filmař

cinema /siˈne.ma/ /siˈnə.mə/ /siˈnɛ.mə/ n masc
kino

cingla /ˈsiŋ.ɡɫa/ /ˈsiŋ.ɡɫə/ n fem
podbřišník

cinologia /si.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /si.no.ɫoˈʒi.a/ /si.no.ɫoˈʒi.ə/ /si.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
kynologie

cinquanta /siŋˈkwan.ta/ number
padesát

cinquanta-cinc /siŋˌkwan.taˈsiŋ/ /siŋˌkwan.taˈsiŋk/ /siŋˌkwan.təˈsiŋ/ /siŋˌkwan.təˈsiŋk/ number
padesát pět

cinquanta-sis /siŋˌkwan.taˈsis/ /siŋˌkwan.təˈsis/ number
padesát šest

cinquantè /siŋ.kwanˈte/ /siŋ.kwənˈtə/ /siŋ.kwənˈtɛ/ number
padesátina

cinquè /siŋˈke/ /siŋˈkə/ /siŋˈkɛ/ number
pátý

cinta /ˈsin.ta/ /ˈsin.tə/ n fem
páska
Tira de tela per adornar la roba o recollir els cabells.

cinta adhesiva n fem
lepící páska

cinta magnètica n fem
magnetická páska

cintra /ˈsin.tɾa/ /ˈsin.tɾə/ n fem
oblouk

cintura /sinˈtu.ɾa/ /sinˈtu.ɾə/ n fem
pas

cinturó n masc
pásek opasek
Peça de roba, cuir o similar que serveix per cenyir-se el pantaló, els calçons o la camisa a la cintura.

circ n masc
cirkus
Local normalment circular amb espectacles d'acrobàcia, equilibrisme, doma i pallassos.

circa /ˈsir.ka/ adv
cirka

circadiari /sir.kə.ðiˈa.ɾi/ /siɾ.ka.ðiˈa.ɾi/ adj masc
cirkadiánní

circulació /sir.ku.ɫə.siˈo/ /siɾ.ku.ɫa.siˈo/ n fem
cirkulace
Acció de circular

circular /sir.kuˈɫa/ /sir.kuˈɫar/ /siɾ.kuˈɫa/ /siɾ.kuˈɫaɾ/ adj
kulatý
Relacionat amb el cercle.

circular /sir.kuˈɫa/ /sir.kuˈɫar/ /siɾ.kuˈɫa/ /siɾ.kuˈɫaɾ/ n fem
kulatý
Comunicat enviat a diversos membres d'un grup, els quals han de confirmar haver-lo llegit.

circularment /sir.kuˌɫarˈmen/ /siɾ.kuˌɫaɾˈmen/ /siɾ.kuˌɫaɾˈment/ adv
kruhově

circumcidar /sir.kum.siˈða/ /siɾ.kum.siˈða/ /siɾ.kum.siˈðaɾ/ v
obřezat

circumferència /siɾ.kuɱ.feˈɾɛn.si.a/ n fem
obvod

circumnavegació /sir.kum.na.βe.ɣa.siˈo/ /sir.kum.nə.βə.ɣə.siˈo/ /siɾ.kum.na.ve.ɣa.siˈo/ /siɾ.kum.na.βe.ɣa.siˈo/ /siɾ.kum.nə.və.ɣə.siˈo/ n fem
cesta kolem světa

circumnavegar /sir.kum.na.βeˈɣa/ /siɾ.kum.na.veˈɣaɾ/ /siɾ.kum.na.βeˈɣa/ /siɾ.kum.nə.vəˈɣa/ v
obeplout

circumstància /siɾ.kumsˈtan.si.a/ n fem
okolnost

circumvolució /sir.kum.bo.ɫu.siˈo/ /sir.kum.bu.ɫu.siˈo/ /sir.kuɱ.vu.ɫu.siˈo/ /siɾ.kum.bo.ɫu.siˈo/ /siɾ.kuɱ.vo.ɫu.siˈo/ n fem
konvoluce

cirera n fem
třešně
Fruit petit, rodó, dolç i vermell que cria el cirerer.

cirerer /si.ɾeˈɾe/ /si.ɾeˈɾeɾ/ n masc
třešeň

cirrus n masc
řasa

cirurgia /si.ɾuɾˈd͡ʒi.a/ n fem
chirurgie

cirurgià /si.ɾuɾ.d͡ʒiˈa/ n masc
chirurg

cisell /siˈzeʎ/ n masc
dláto

cisellar /si.zeˈʎa/ /si.zeˈʎaɾ/ /si.zəˈʎa/ v
cizelovat

cisma /ˈsiz.ma/ /ˈsiz.mə/ n masc
schizma
Divisió o separació entre els individus d'algun cos o comunitat.

cistell n masc
koš

cistella /sisˈte.ʎa/ /sisˈte.ʎə/ n fem
koš
(corfbol) Cadascuna de les dues estructures d'una pista de corfbol constituïdes per un cilindre de vímet sense fons de 25 cm d'alçària, situat a 3,5 m de terra, i per un pal de subjecció, que delimiten l'espai dintre el qual s'ha de fer entrar la pilota per a puntuar.

cistercenc /sis.terˈseŋ/ /sis.teɾˈseŋ/ /sis.teɾˈseŋk/ /sis.tərˈsɛŋ/ /sis.tərˈsɛŋk/ /sis.təɾˈsəŋk/ adj masc
cisterciák
De l’orde del Cister.

cistercenc /sis.terˈseŋ/ /sis.teɾˈseŋ/ /sis.teɾˈseŋk/ /sis.tərˈsɛŋ/ /sis.tərˈsɛŋk/ /sis.təɾˈsəŋk/ n masc
cisterciák
Religiós benedictí de l’orde del Cister.

cisterna /sisˈtɛr.na/ /sisˈtɛr.nə/ /sisˈtɛɾ.na/ /sisˈtɛɾ.nɛ/ n fem
cisterna

cistitis /sisˈti.tis/ n fem
cystitida

cita /ˈsi.ta/ n fem
schůzka
Trobada amorosa per conèixer més l'altra persona i gaudir de la mútua companyia.

citació /si.ta.siˈo/ /si.tə.siˈo/ n fem
výzva
Escrit que demana la compareixença.

citar /siˈta/ /siˈtaɾ/ v
citovat
Referir o anotar en un escrit els autors, lleis o llocs que s'al·leguen en suport del que es diu o escriu.
Fer saber a alguna persona el manament del jutge perquè comparegui en judici.

citostàtic /si.tosˈta.tik/ /si.tusˈta.tik/ adj masc
cytostatický

ciutadania /siw.ta.ðaˈni.a/ /siw.tə.ðəˈni.ə/ n fem
občanství

ciutadella /siw.taˈðe.ʎa/ /siw.təˈðe.ʎə/ n fem
citadela

ciutadà /siw.taˈða/ /siw.təˈða/ n masc
občan

ciutat n fem
město velkoměsto

civada /siˈva.ða/ /siˈva.ðə/ /siˈβa.ða/ n fem
oves

civeta /siˈve.ta/ /siˈvə.tə/ /siˈvɛ.tə/ /siˈβe.ta/ /siˈβɛ.tə/ n fem
cibetka

civil /siˈviɫ/ /siˈviɫ/ /siˈβiɫ/ adj
civilizovaný
Relatiu a allò de la societat que no pertany a l'exèrcit ni a l'església.

civilització /si.vi.ɫi.d͡zə.siˈo/ /si.vi.ɫi.za.siˈo/ /si.βi.ɫi.d͡za.siˈo/ /si.βi.ɫi.za.siˈo/ n fem
civilizace

civilitzat /si.vi.ɫiˈd͡zat/ /si.vi.ɫiˈzat/ /si.βi.ɫiˈd͡zat/ /si.βi.ɫiˈzat/ adj masc
civilizovaný

ciència /siˈen.si.ə/ /siˈɛn.si.a/ n fem
věda

ciència cognitiva n fem
kognitivní věda

claca /ˈkɫa.ka/ /ˈkɫa.kə/ n fem
klaka

clandestí /kɫan.desˈti/ /kɫən.dəsˈti/ adj masc
tajný

clar /ˈkɫa/ /ˈkɫaɾ/ adj masc
jasný
Evident, fàcil de comprendre.

clara /ˈkɫa.ɾə/ n fem
bílek
Part blanca de l'ou que protegeix i nodreix el rovell.

clarament /ˌkɫa.ɾaˈmen/ /ˌkɫa.ɾaˈment/ /ˌkɫa.ɾəˈmen/ /ˌkɫa.ɾəˈment/ adv
jasně

clarinet /kɫa.ɾiˈnet/ /kɫə.ɾiˈnət/ /kɫə.ɾiˈnɛt/ n masc
klarinet

clarinetista /kɫa.ɾi.neˈtis.ta/ /kɫa.ɾi.neˈtis.te/ /kɫə.ɾi.nəˈtis.tə/ n neut
klarinetista

clarividència /kɫa.ɾi.viˈðɛn.si.a/ /kɫa.ɾi.βiˈðɛn.si.a/ /kɫə.ɾi.viˈðɛn.si.ə/ /kɫə.ɾi.βiˈðɛn.si.ə/ n fem
jasnovidectví
Capacitat de veure coses més enllà del que permeten els sentits naturals o la tecnologia: veure el futur, el passat, perills inadvertits, etc.

clarí /kɫaˈɾi/ /kɫəˈɾi/ n masc
trubka

classe /ˈkɫa.se/ /ˈkɫa.sə/ n fem
třída
Tipus, mena
Aula.
Unitat de sessió d'ensenyament i aprenentatge.
grup, grup classe
estil propi, distinció

classificació /kɫa.si.fi.ka.siˈo/ n fem
klasifikace
Resultat de distribuir uns elements tenint a partir d'un criteri o criteris proposats.
Llista ordenada dels participants en una competició segons la puntuació aconseguida per cadascun d'ells.

classificar /kɫa.si.fiˈka/ /kɫa.si.fiˈkaɾ/ /kɫə.si.fiˈka/ v
klasifikovat
Distribuir en classes, assignar una categoria, un grup.

clatell /kɫaˈteʎ/ /kɫəˈteʎ/ n masc
zátylek
Part del coll que està al darrere.

clau n fem
klíč
Estri per obrir una porta tancada amb pany.
(música) Signe que indica com s'ha de llegir el pentagrama.

clau n masc
hřebík
Barreta metàl·lica pensada per a ser clavada a cops, normalment amb l'objectiu d'ajuntar un objecte amb un altre. L'extrem que cal copejar és més ample i s'anomena cap.

clau de volta n fem
svorník

clauer /kɫaˈwe/ /kɫaˈweɾ/ /kɫəˈwe/ n masc
klíčenka
Anella de metall (o actualment d'altres materials) on s'hi porten les claus.

claustre /ˈklaws.tɾe/ /ˈklaws.tɾə/ n masc
klášter
(arquitectura) Recinte tancat amb un pati central voltat de galeries porticades que normalment forma part d'un monestir, catedral, etc.

clavar /kɫaˈvaɾ/ /kɫaˈβa/ /kɫəˈva/ /kɫəˈβa/ v
přibít
Fixar mitjançant claus.

claveguera /kɫa.veˈɣe.ɾa/ /kɫa.βeˈɣe.ɾa/ /kɫə.vəˈɣe.ɾə/ /kɫə.βəˈɣe.ɾə/ n fem
stoka

clavell /kɫaˈveʎ/ /kɫaˈβeʎ/ /kɫəˈveʎ/ /kɫəˈβeʎ/ n masc
karafiát hvozdík
Flor de la clavellina.

clavicèmbal /kɫa.viˈsɛm.baɫ/ /kɫa.βiˈsɛm.baɫ/ /kɫə.viˈsɛm.bəɫ/ n masc
cembalo

clavícula /kɫaˈvi.ku.ɫa/ /kɫaˈβi.ku.ɫa/ /kɫəˈvi.ku.ɫə/ n fem
klíční kost

clec /ˈkɫɛk/ n masc
patentka
Botó de dues peces metàl·liques circulars que encaixen a pressió.

cleptomania /kɫep.to.maˈni.a/ /kɫəp.to.məˈni.ə/ /kɫəp.tu.məˈni.ə/ n fem
kleptomanie

clergue /ˈkɫɛɾ.ɣe/ n masc
duchovní

clic /ˈkɫik/ n masc
klik
(informàtica) Selecció d'una icona, d'un enllaç o qualsevol altre element de la pantalla de l'ordinador prement un instant un dels botons del ratolí amb la busca situada sobre l'element que es vol seleccionar.

clicar /kɫiˈka/ /kɫiˈkaɾ/ v
kliknout

client /kɫiˈen/ /kɫiˈent/ n masc
klient zákazník

clima /ˈkɫi.ma/ /ˈkɫi.mə/ n masc
klima podnebí

climàtic /kɫiˈma.tik/ adj masc
klimatický

clip /ˈkɫip/ n masc
sponka
Pinça petita, que fa pressió pel doblec, per a subjectar objectes lleugers.

clonar /kɫoˈna/ /kɫoˈnaɾ/ /kɫuˈna/ v
klonovat

clor n masc
chlór chlor

clorofil·la /kɫo.ɾoˈfi.ɫa/ /kɫo.ɾoˈfiɫ.ɫa/ /kɫo.ɾoˈfiɫ.ɫə/ /kɫu.ɾuˈfi.ɫə/ /kɫu.ɾuˈfiɫ.ɫə/ n fem
chlorofyl

cloroform /kɫo.ɾoˈfoɾm/ /kɫu.ɾuˈform/ n masc
chloroform

closca /ˈkɫɔs.ka/ /ˈkɫɔs.kɔ/ /ˈkɫɔs.kə/ n fem
ulita

clotet /kɫoˈtet/ /kɫoˈtət/ /kɫuˈtɛt/ n masc
dolík

cloïssa /kɫoˈi.sa/ /kɫoˈi.sə/ /kɫuˈi.sə/ n fem
škeble

club n masc
klub
Associació, societat de persones per al foment d’un fi especialment esportiu.

clàssic /ˈkɫa.sik/ adj masc
klasický

clàxon /ˈkɫak.son/ /ˈkɫak.sun/ n masc
klakson

clític /ˈkɫi.tik/ adj masc
příklonka

clítoris /ˈkɫi.to.ɾis/ /ˈkɫi.tu.ɾis/ n masc
klitoris

cobalt /koˈbaɫt/ /koˈβaɫ/ /kuˈbaɫ/ /kuˈβaɫ/ n masc
kobalt

cobert /koˈbɛɾt/ /kuˈβɛrt/ /kuˈβɛɾt/ adj masc
krytý
(heràldica) Guarnit amb una cosa al damunt, una teulada, una tapadora.

cobert /koˈbɛɾt/ /kuˈβɛrt/ /kuˈβɛɾt/ n masc
krytý
Estri que es col·loca a taula per ajudar a menjar; nom genèric de ganivet, cullera i forquilla.
(figurat) Lloc destinat a les persones convidades a taula.

coberta /koˈbɛɾ.ta/ /kuˈβɛr.ta/ /kuˈβɛɾ.tɛ/ n fem
paluba
(nàutica) Cadascuna de les divisions horitzontals d'un vaixell i que cobreixen tota l'eslora i en especial la més alta de totes.

cobra /ˈko.bɾa/ /ˈkɔ.βɾə/ n fem
kobra

cobrar /koˈbɾa/ /koˈbɾaɾ/ /koˈβɾa/ /kuˈbɾa/ /kuˈβɾa/ v
vydělat

cobrir /koˈbɾiɾ/ /koˈβɾi/ /kuˈβɾi/ v
krýt
Tapar un cos o objecte posant alguna cosa per damunt.

coc /ˈkok/ /ˈkɔk/ n masc
kok
Bacteri esfèric.

cocaïna /ko.kaˈi.na/ /ko.kəˈi.nə/ /ku.kəˈi.nə/ n fem
kokain

cocció /kok.siˈo/ /kuk.siˈo/ n fem
tepelná úprava potravin

coco /ˈko.ko/ /ˈko.ku/ n masc
kokosový ořech kokos

cocodril /ko.koˈðɾiɫ/ /ku.kuˈðɾiɫ/ n masc
krokodýl

codi n masc
kód zákoník

codicil /ko.ðiˈsiɫ/ /ku.ðiˈsiɫ/ n masc
dovětek

codificar /ko.ði.fiˈka/ /ko.ði.fiˈkaɾ/ /ku.ði.fiˈka/ v
kodifikovat
Transformar un text seguint un codi acordat.
Aplegar lleis i costums jurídiques en un llibre.

codony /koˈðoɲ/ /kuˈðoɲ/ n masc
kdoule

coeficient /ko.e.fi.siˈen/ /ko.e.fi.siˈent/ /ko.ə.fi.siˈent/ /ku.ə.fi.siˈen/ n masc
koeficient

coet /koˈet/ /koˈət/ /kuˈɛt/ n masc
raketa
Projectil bèl·lic autopropulsat i proveït d’una càrrega explosiva.
Vehicle espacial emprat per a transportar una càrrega a l’espai.

cofa /ˈkɔ.fa/ /ˈkɔ.fɔ/ /ˈkɔ.fə/ n fem
lodní koš
(nàutica) Suport pla i elevat situat en els pals dels vaixells que normalment fa la funció de talaia o de suport a l'aparell.

cofre /ˈko.fɾe/ /ˈkɔ.fɾə/ n masc
kasa

cognitiu /koŋ.niˈtiw/ /koɡ.niˈtiw/ /kuŋ.niˈtiw/ adj masc
kognitivní

cognom /koŋˈnɔm/ /koɡˈnɔm/ /kuŋˈnɔm/ n masc
příjmení

cogombre /koˈɣom.bɾə/ /kuˈɣom.bɾə/ n masc
okurka okurka setá
(botànica) El fruit comestible del cogombre.
okurka
(botànica) Planta que pertany a la família de les cucurbitàcies (Cucumis sativus).

coherència /ko.eˈɾɛn.si.a/ /ko.əˈɾɛn.si.ə/ /ku.əˈɾɛn.si.ə/ n fem
soudržnost

cohort /koˈɔɾt/ /kuˈɔrt/ n fem
kohorta
Cos d'infanteria entre els romans, compost per la desena part d'una legió, entre cinc-cents i sis-cents soldats.
Conjunt d'alumnes que coincideixen o han coincidit en una mateixa classe o curs durant un determinat període de temps.

coit /ˈkɔjt/ n masc
koitus

coix /ˈkojʃ/ adj masc
chromý

coixí /kojˈʃi/ /koˈʃi/ /kujˈʃi/ /kuˈʃi/ n masc
polštářek polštář
Sac de tela ple de llana o d'un altre material tou, per a recolzar-hi el cap, l’esquena, etc.

col n fem
zelí kapusta

cola /ˈko.ɫa/ /ˈkɔ.ɫə/ n fem
kola
Beguda efervescent, tònica i estimulant, aromatitzada amb extractes de llavors de l’arbre Cola.

colador /ko.ɫaˈðo/ /ko.ɫaˈðoɾ/ /ko.ɫəˈðo/ /ku.ɫəˈðo/ n masc
síto

colar /koˈɫa/ /koˈɫaɾ/ /kuˈɫa/ v
cedit

colecistectomia /ˌko.ɫeˌsis.tek.toˈmi.a/ /ˌko.ɫəˌsis.tək.toˈmi.ə/ /ˌko.ɫəˌsis.tək.tuˈmi.ə/ n fem
cholecystektomie

colesterol /ko.ɫes.teˈɾɔɫ/ /ko.ɫəs.təˈɾɔɫ/ /ku.ɫəs.təˈɾɔɫ/ n masc
cholesterol

colibrí /ko.ɫiˈbɾi/ /ku.ɫiˈbɾi/ /ku.ɫiˈβɾi/ n masc
kolibřík

coliflor /ˌkɔ.ɫiˈfɫɔ/ n fem
květák karfiol

colina /koˈɫi.na/ /koˈɫi.nə/ /kuˈɫi.nə/ n fem
cholin

coll /ˈkoʎ/ n masc
krk šíje
Part del cos d'un animal que uneix el cap i el tronc. S'aplica figuradament a objectes.
průsmyk
Part més baixa, i relativament plana, que es troba entre dos cims, alhora que separa dues valls oposades.
barva
Sèrie de cartes representada amb una de les quatre figures en què es divideix la baralla.
límec
Part d’una peça de vestir que correspon a la zona superior del tors pròxima al cap.

collar /koˈʎa/ /koˈʎaɾ/ /kuˈʎa/ n masc
obojek
Corretja o cadena que es posa al voltant del coll d’un animal.

collaret /ko.ʎaˈɾet/ /ko.ʎəˈɾət/ /ku.ʎəˈɾɛt/ n masc
náhrdelník

collita /koˈʎi.ta/ /koˈʎi.tə/ /kuˈji.tə/ /kuˈʎi.tə/ n fem
sklizeň

collons /koˈʎons/ /kuˈjons/ /kuˈʎons/ Interjection
kurva
(vulgarisme) Expressió d'admiració o entusiasme.
(vulgarisme) Expressió d'enuig o irritació.

colltort /ˌkɔʎˈtɔrt/ n masc
krutihlav

colló /koˈʎo/ /kuˈjo/ /kuˈʎo/ n masc
koule
(sovint plural, vulgarisme) testicle

colobra /koˈɫo.bɾa/ /koˈɫɔ.bɾə/ /kuˈɫɔ.bɾə/ /kuˈɫɔ.βɾə/ n fem
užovka

colofó /ko.ɫoˈfo/ /ku.ɫuˈfo/ n masc
tiráž
Inscripció al final d'un llibre que indica les dades bibliogràfiques.

colom /koˈɫom/ /kuˈɫom/ n masc
holub

colomar /ko.ɫoˈma/ /ko.ɫoˈmaɾ/ /ku.ɫuˈma/ n masc
holubník
Construcció per a la cria de coloms, normalment en un terrat o una torre.

colombià /ko.ɫom.biˈa/ /ku.ɫum.biˈa/ adj masc
kolumbijský
Relatiu o pertanyent a Colòmbia.

colombià /ko.ɫom.biˈa/ /ku.ɫum.biˈa/ n masc
kolumbijský
Persona que habita o és originària de Colòmbia.

colomí /ko.ɫoˈmi/ /ku.ɫuˈmi/ n masc
holoubě

colon /koˈɫon/ /kuˈɫon/ n masc
osadník
(sovint en plural) Persona que forma part d'una colònia.

colonial /ko.ɫo.niˈaɫ/ /ku.ɫu.niˈaɫ/ adj
koloniální

colonialisme /ko.ɫo.ni.aˈɫiz.me/ /ko.ɫo.ni.əˈɫiz.mə/ /ku.ɫu.ni.əˈɫiz.mə/ n masc
kolonialismus

colonització /ko.ɫo.ni.d͡za.siˈo/ /ko.ɫo.ni.d͡zə.siˈo/ /ko.ɫo.ni.za.siˈo/ /ku.ɫu.ni.d͡zə.siˈo/ n fem
kolonizace

colonitzar /ko.ɫo.niˈd͡za/ /ko.ɫo.niˈza/ /ko.ɫo.niˈzaɾ/ /ku.ɫu.niˈd͡za/ v
kolonizovat

color /koˈɫo/ /koˈɫoɾ/ /koˈɫoɾ/ /kuˈɫo/ /kuˈɫor/ n
barva

columna /koˈɫum.na/ /koˈɫum.nə/ /kuˈɫum.nə/ n fem
sloup
Pilar que sosté en arquitectura un sostre, arc o similar.

columna vertebral n fem
páteř

columnata /ko.ɫumˈna.ta/ /ko.ɫumˈna.tə/ /ku.ɫumˈna.tə/ n fem
kolonáda

colza /ˈkoɫ.za/ /ˈkɔɫ.zə/ n fem
řepka olejka

colze /ˈkoɫ.ze/ n masc
loket
Unitat de longitud que, generalment es calcula mesurant de la punta del dit del cor fins a l’articulació del braç.

col·laboració /ko.ɫa.βo.ɾa.siˈo/ /koɫ.ɫa.bo.ɾa.siˈo/ /koɫ.ɫə.bo.ɾə.siˈo/ /ku.ɫə.βu.ɾə.siˈo/ /kuɫ.ɫə.bu.ɾə.siˈo/ /kuɫ.ɫə.βu.ɾə.siˈo/ n fem
spolupráce

col·laborar /ko.ɫa.βoˈɾa/ /koɫ.ɫa.boˈɾaɾ/ /koɫ.ɫa.βoˈɾa/ /koɫ.ɫə.boˈɾa/ /ku.ɫə.βuˈɾa/ /kuɫ.ɫə.buˈɾa/ /kuɫ.ɫə.βuˈɾa/ v
spolupracovat
Participar en alguna tasca de grup.

col·lagen /koɫˈɫa.d͡ʒen/ /koɫˈɫa.ʒen/ /koɫˈɫa.ʒən/ /koˈɫa.d͡ʒen/ /koˈɫa.ʒen/ /kuɫˈɫa.ʒən/ /kuˈɫa.ʒən/ n masc
kolagen

col·leccionar /ko.ɫek.si.oˈna/ /koɫ.ɫek.si.oˈna/ /koɫ.ɫek.si.oˈnaɾ/ /koɫ.ɫək.si.oˈna/ /ku.ɫək.si.uˈna/ /kuɫ.ɫək.si.uˈna/ v
sbírat

col·lecció /ko.ɫek.siˈo/ /koɫ.ɫek.siˈo/ /koɫ.ɫək.siˈo/ /ku.ɫək.siˈo/ /kuɫ.ɫək.siˈo/ n fem
sbírka

col·lectiu /ko.ɫekˈtiw/ /koɫ.ɫekˈtiw/ /koɫ.ɫəkˈtiw/ /ku.ɫəkˈtiw/ /kuɫ.ɫəkˈtiw/ n masc
kolektiv
Grup de treball que actua de forma col·legiada amb les aportacions anònimes dels seus membres.

col·lega /koɫˈɫe.ɣa/ /kuɫˈɫɛ.ɣə/ n neut
kolega

col·legi /koɫˈɫɛ.d͡ʒi/ /koɫˈɫɛ.ʒi/ /koˈɫɛ.d͡ʒi/ /koˈɫɛ.ʒi/ /kuɫˈɫɛ.ʒi/ /kuˈɫɛ.ʒi/ /kuˈɫɛ.ʒit/ n masc
gymnazium

col·liri /koɫˈɫi.ɾi/ /koˈɫi.ɾi/ /kuɫˈɫi.ɾi/ /kuˈɫi.ɾi/ /kəɫˈɫi.ɾi/ n masc
oční kapky
(medicina) Medicament líquid que s'ha d'aplicar a la part conjuntiva dels ulls.

col·lisió /ko.ɫi.ziˈo/ /koɫ.ɫi.ziˈo/ /ku.ɫi.ziˈo/ /kuɫ.ɫi.ziˈo/ n fem
srážka

col·locació /ko.ɫo.ka.siˈo/ /koɫ.ɫo.ka.siˈo/ /koɫ.ɫo.kə.siˈo/ /ku.ɫu.kə.siˈo/ /kuɫ.ɫu.kə.siˈo/ n fem
kolokace
(lingüística) Seqüència de mots que presenten una concurrència freqüent no predictible i que sovint expressen un significat determinat d’una manera idiomàtica o convencional.

col·loqui /koɫˈɫɔ.ki/ /koˈɫɔ.ki/ /kuɫˈɫɔ.ki/ /kuˈɫɔ.ki/ n masc
disputace

colònia /koˈɫɔ.ni.a/ /koˈɫɔ.ni.ə/ /kuˈɫɔ.ni.ə/ n fem
kolonie
Lloc on s'estableix gent d'un altre país.

colós /koˈɫos/ /kuˈɫos/ n masc
kolos

com /ˈkom/ /ˈkɔm/ adv
jak
De quina forma, manera o mode.
De la mateixa forma, manera o mode.

coma /ˈko.ma/ /ˈko.mə/ n fem
čárka
Signe de puntuació (,) que normalment indica una pausa en una sentència o separació d'elements d'una llista.

coma /ˈko.ma/ /ˈko.mə/ n masc
bezvědomí
(medicina) Estat sever de pèrdua de consciència normalment induït per algun trauma.

comandament /ko.man.daˈmen/ /ko.man.daˈment/ /ko.mən.dəˈment/ /ku.mən.dəˈmen/ n masc
dálkový ovladač
Instruments que actuen sobre una màquina per tal de controlar-ne el funcionament.

comandant /ko.manˈdan/ /ko.manˈdant/ /ko.mənˈdant/ /ku.mənˈdan/ n masc
velitel

combatre /komˈba.tɾe/ /komˈba.tɾə/ /kumˈba.tɾə/ v
bojovat
lluitar

combinar /kom.biˈna/ /kom.biˈnaɾ/ /kum.biˈna/ v
kombinovat

comboi /komˈbɔj/ /kumˈbɔj/ n masc
doprovod

combustió /kom.bus.tiˈo/ /kum.bus.tiˈo/ n fem
spalování

comentar /ko.menˈta/ /ko.menˈtaɾ/ /ko.mənˈta/ /ku.mənˈta/ v
komentovat

comentari /ko.menˈta.ɾi/ /ko.mənˈta.ɾi/ /ku.mənˈta.ɾi/ n masc
komentář

començament /ko.men.saˈmen/ /ko.men.saˈment/ /ko.mən.səˈment/ /ku.mən.səˈmen/ n masc
počátek

començar /ko.menˈsa/ /ko.menˈsaɾ/ /ko.mənˈsa/ /ku.mənˈsa/ v
začínat začít
Fer la primera part d’alguna cosa.

comercial /ko.meɾ.siˈaɫ/ /ko.məɾ.siˈaɫ/ /ku.mər.siˈaɫ/ adj
obchodní

comercialment /ko.mer.siˌaɫˈmen/ /ko.meɾ.siˌaɫˈmen/ /ko.meɾ.siˌaɫˈment/ /ko.məɾ.siˌaɫˈment/ /ku.mər.siˌaɫˈmen/ adv
komerčně

comerciant /ko.mer.siˈan/ /ko.meɾ.siˈan/ /ko.meɾ.siˈant/ /ko.məɾ.siˈant/ /ku.mər.siˈan/ n masc
obchodník
Persona que es dedica al comerç.

comerç /koˈmɛɾs/ /kuˈmɛɾs/ n masc
obchod
Compra, venda i bescanvi de productes.

cometa /koˈme.ta/ /koˈmə.tə/ /kuˈmɛ.tə/ n masc
kometa

cometre /koˈme.tɾe/ /koˈmə.tɾə/ /kuˈmɛ.tɾə/ v
dopustit

comissari /ko.miˈsa.ɾi/ /ku.miˈsa.ɾi/ n masc
komisař

comissió /ko.mi.siˈo/ /ku.mi.siˈo/ n fem
provize
Quantitat de diners que es queda, en pagament, la persona intermediària en un negoci.

comitè /ko.miˈte/ /ko.miˈtɛ/ /ku.miˈtɛ/ n masc
výbor

company /komˈpaɲ/ /kumˈpaɲ/ n masc
společník
Persona que acompanya a una altra per algun fi.

companyia /kom.paˈɲi.a/ /kom.pəˈɲi.ə/ /kum.pəˈɲi.ə/ n fem
společnost rota
Acompanyament.
společnost podnik
Grup de persones amb un tret en comú, especialment al món professional.

comparable /kom.paˈɾa.bɫe/ /kom.paˈɾa.βɫe/ /kom.paˈɾab.bɫe/ /kom.pəˈɾab.bɫə/ /kum.pəˈɾa.βɫə/ /kum.pəˈɾab.bɫə/ adj
srovnatelný

comparació /kom.pa.ɾa.siˈo/ /kom.pə.ɾə.siˈo/ /kum.pə.ɾə.siˈo/ n masc
porovnání

comparar /kom.paˈɾa/ /kom.paˈɾaɾ/ /kom.pəˈɾa/ /kum.pəˈɾa/ v
porovnávat porovnat

compartiment /kom.par.tiˈmen/ /kom.paɾ.tiˈmen/ /kom.paɾ.tiˈment/ /kom.pəɾ.tiˈment/ /kum.pər.tiˈmen/ n masc
oddělení

compartir /kom.parˈti/ /kom.paɾˈtiɾ/ /kum.pərˈti/ v
podělit se

compassió /kom.pa.siˈo/ /kom.pə.siˈo/ /kum.pə.siˈo/ n fem
soustrast soucit

compensar /kom.penˈsa/ /kom.penˈsaɾ/ /kom.pənˈsa/ /kum.pənˈsa/ v
kompenzovat

competició /kom.pe.ti.siˈo/ /kom.pə.ti.siˈo/ /kum.pə.ti.siˈo/ n fem
soutěž

competir /kom.peˈti/ /kom.peˈtiɾ/ /kom.pəˈti/ /kum.pəˈti/ v
soutěžit
Participar juntament amb altres per aconseguir un mateix objectiu.

competitiu /kom.pe.tiˈtiw/ /kom.pə.tiˈtiw/ /kum.pə.tiˈtiw/ adj masc
konkurenční

competitivitat /kom.pe.ti.ti.viˈtat/ /kom.pe.ti.ti.βiˈtat/ /kom.pə.ti.ti.viˈtat/ /kum.pə.ti.ti.viˈtat/ /kum.pə.ti.ti.βiˈtat/ n fem
soutěživost

compilador /kom.pi.ɫaˈðo/ /kom.pi.ɫaˈðoɾ/ /kom.pi.ɫəˈðo/ /kum.pi.ɫəˈðo/ n masc
překladač

complet /komˈpɫet/ /kumˈpɫet/ /kumˈpɫɛt/ adj masc
kompletní

completament /komˌpɫe.taˈmen/ /komˌpɫe.taˈment/ /komˌpɫɛ.təˈment/ /kumˌpɫɛ.təˈmen/ adv
zcela

complex /komˈpɫɛks/ /kumˈpɫɛks/ adj masc
komplikovaný
Constituït per múltiples parts, no simple.

complex /komˈpɫɛks/ /kumˈpɫɛks/ n masc
komplex
Preocupació obsessiva per les pròpies mancances.

complex turístic n masc
letovisko

complicació /kom.pɫi.ka.siˈo/ /kom.pɫi.kə.siˈo/ /kum.pɫi.kə.siˈo/ n fem
komplikace

complicat /kom.pɫiˈkat/ /kum.pɫiˈkat/ adj masc
komplikovaný

compliment /kom.pɫiˈmen/ /kom.pɫiˈment/ /kum.pɫiˈmen/ n masc
kompliment
Afalagaments que es fan perquè una persona se senti ben acollida o per cortesia.

compondre /komˈpɔn.dɾe/ /komˈpɔn.dɾə/ /kumˈpɔn.dɾə/ v
složit
Reunir o combinar per formar un tot.
Fer una obra per parts i combinar-les o ordenar-les de forma adequada.

composició /kom.po.zi.siˈo/ /kum.pu.zi.siˈo/ n fem
skladba
Acció o efecte de compondre

compositor /kom.po.ziˈto/ /kom.po.ziˈtoɾ/ /kum.pu.ziˈto/ n masc
skladatel

compost /komˈpɔst/ /kumˈpɔst/ adj masc
sloučenina
Format per diversos elements, que té certa complexitat.

compost /komˈpɔst/ /kumˈpɔst/ n masc
sloučenina
(filologia) Mot format combinant dues o més bases lèxiques.
(química) Substància formada per diversos elements químics.
kompost
(agricultura) Producte obtingut per transformació biològica de substàncies orgàniques diverses, emprat per a adobar la terra.

compra /ˈkom.pɾa/ /ˈkom.pɾə/ n fem
nákup

comprador /kom.pɾaˈðo/ /kom.pɾaˈðoɾ/ /kom.pɾəˈðo/ /kum.pɾəˈðo/ n masc
kupující

comprar /komˈpɾa/ /komˈpɾaɾ/ /kumˈpɾa/ v
kupovat koupit

comprendre /komˈpen.dɾe/ /komˈpən.dɾə/ /kumˈpɛn.dɾə/ v
rozumět
Entendre les raons d'un altre.

comprensible /kom.pɾenˈsi.bɫe/ /kom.pɾenˈsi.βɫe/ /kom.pɾenˈsib.bɫe/ /kom.pɾənˈsib.bɫə/ /kum.pɾənˈsi.βɫə/ /kum.pɾənˈsib.bɫə/ adj
pochopitelný

comprensió n fem
porozumění pochopení

compresa /komˈpɾe.za/ /komˈpɾə.zə/ /kumˈpɾɛ.zə/ n fem
kompres

compressió /kom.pɾe.siˈo/ /kom.pɾə.siˈo/ /kum.pɾə.siˈo/ n fem
komprese

comprimir /kom.pɾiˈmi/ /kom.pɾiˈmiɾ/ /kum.pɾiˈmi/ v
komprimovat

comprometre /kom.pɾoˈme.tɾe/ /kom.pɾoˈmə.tɾə/ /kum.pɾuˈmɛ.tɾə/ v
kompromitovat
Posar en compromís, en una situació crítica.

compromís /kom.pɾoˈmis/ /kum.pɾuˈmis/ n masc
kompromis
(dret) Acord entre parts per resoldre una controvèrsia per arbitratge.

comptable /komˈta.bɫe/ /komˈta.βɫe/ /komˈtab.bɫe/ /komˈtab.bɫə/ /kumˈta.βɫə/ /kumˈtab.bɫə/ n neut
účetní
Persona encarregada de portar la comptabilitat en un negoci.

comptar /komˈta/ /komˈtaɾ/ /kumˈta/ v
počítat
Determinar el nombre total d'objectes d'un conjunt assignant a cadascun un nombre correlatiu.

compte /ˈkom.te/ n masc
péče
Cura, atenció.
účet konto
Suma de la quantitat a pagar.

computar /kom.puˈta/ /kom.puˈtaɾ/ /kum.puˈta/ v
počítat

compàs /komˈpas/ /kumˈpas/ n masc
kružítko
Estri per dibuixar cercles amb precisió, consistent en dos braços, un dels quals porta una punxa i l'altre una mina de llapis.

comtat /komˈtat/ /kumˈtat/ n masc
hrabství

comte /ˈkom.te/ /ˈkɔm.tə/ n masc
hrabě

comtessa /komˈte.sa/ /komˈtə.sə/ /kumˈtɛ.sə/ n fem
hraběnka

comunament /koˌmu.naˈmen/ /koˌmu.naˈment/ /koˌmu.nəˈment/ /kuˌmu.nəˈmen/ adv
běžně

comunicació /ko.mu.ni.ka.siˈo/ /ko.mu.ni.kə.siˈo/ /ku.mu.ni.kə.siˈo/ n fem
dorozumívání komunikace

comunicar /ko.mu.niˈka/ /ko.mu.niˈkaɾ/ /ku.mu.niˈka/ v
komunikovat
(transitiu) Transmetre, donar a conèixer.
(intransitiu) Un telèfon, un interlocutor, tenir la línia ocupada.

comunisme /ko.muˈniz.me/ /ko.muˈniz.mə/ /ku.muˈniz.mə/ n masc
komunismus

comunista /ko.muˈnis.ta/ /ko.muˈnis.te/ /ko.muˈnis.tə/ /ku.muˈnis.tə/ adj
komunistický ( komunistický
Relatiu o pertanyent al comunisme.

comunista /ko.muˈnis.ta/ /ko.muˈnis.te/ /ko.muˈnis.tə/ /ku.muˈnis.tə/ n neut
komunista komunistka
Partidari del comunisme.
Que forma part d'un partit o organització comunista.

comunitat /ko.mu.niˈtat/ /ku.mu.niˈtat/ n fem
společenství komunita
conjunt de persones que se senten part d'una mateixa cosa i viuen plegats en algun moment (comunitat de veïns, comunitat religiosa...)

comèdia /koˈmɛ.ði.a/ /koˈmɛ.ði.ə/ /kuˈmɛ.ði.ə/ n fem
komedie veselohra

comú /koˈmu/ /kuˈmu/ adj masc
společný běžný
Comunal, col·lectiu, de tothom, públic.
běžný společný
Ordinari, típic.
Compartit, similar.

comú /koˈmu/ /kuˈmu/ n masc
běžný společný
La gran majoria en conjunt.

conca n fem
povodí
Depressió en el terreny que aplega les aigües de pluja que alimenten un riu.
stará panna
Forma femenina de conco ‎(«tia fadrina, soltera d’edat avançada»).

concebre /konˈse.bɾe/ /konˈsə.bɾə/ /kunˈsɛ.bɾə/ /kunˈsɛ.βɾə/ v
formulovat

concentrar /kon.senˈtɾa/ /kon.senˈtɾaɾ/ /kon.sənˈtɾa/ /kun.sənˈtɾa/ v
koncentrovat

concepció /kon.sep.siˈo/ /kon.səp.siˈo/ /kun.səp.siˈo/ n fem
početí

concepte /konˈsɛp.te/ /konˈsɛp.tə/ /kunˈsep.tə/ /kunˈsɛp.tə/ n masc
pojem
Representació mental d'un conjunt d'objectes, esdeveniments o símbols que tenen certes característiques comunes, que permet organitzar les percepcions i els coneixements i que està associada a una representació lingüística o simbòlica.

conceptuosament /kon.sep.tuˌo.zaˈmen/ /kon.sep.tuˌo.zaˈment/ /kon.səp.tuˌo.zəˈment/ /kun.səp.tuˌo.zəˈmen/ adv
koncepčně

concert /konˈsɛɾt/ /kunˈsɛrt/ n masc
koncert
Composició musical escrita per a ser interpretada per diversos instruments conjuntament.

concertina /kon.seɾˈti.na/ /kon.səɾˈti.nə/ /kun.sərˈti.nə/ n fem
koncertina
Instrument aeròfon anàleg a l'acordió, de caixa hexagonal.

conclave /koŋˈkɫa.ve/ /koŋˈkɫa.və/ /koŋˈkɫa.βe/ /kuŋˈkɫa.və/ /kuŋˈkɫa.βə/ n masc
konkláve

concloure /koŋˈkɫɔw.ɾe/ /koŋˈkɫɔw.ɾə/ /kuŋˈkɫɔw.ɾə/ v
dojít k závěru

conclusió /koŋ.kɫu.ziˈo/ /kuŋ.kɫu.ziˈo/ n fem
závěr

concret /koŋˈkɾet/ /kuŋˈkɾet/ adj masc
konkrétní

concubina /koŋ.kuˈbi.na/ /koŋ.kuˈbi.nə/ /kuŋ.kuˈbi.nə/ /kuŋ.kuˈβi.nə/ n fem
konkubína

concurs /koŋˈkuɾs/ /kuŋˈkurs/ n masc
soutěž

condemna /konˈdem.na/ /konˈdem.nə/ /kunˈdem.nə/ n fem
rozsudek

condemnar /kon.demˈna/ /kon.demˈnaɾ/ /kon.dəmˈna/ /kun.dəmˈna/ v
proklínat

condicional /kon.di.si.oˈnaɫ/ /kun.di.si.uˈnaɫ/ adj
podmíněný
Provisional, en funció d'alguna cosa.

condició /kon.di.siˈo/ /kun.di.siˈo/ n fem
podmínka
Allò que és necessari perquè una cosa pugui ser.

condiment /kon.diˈmen/ /kon.diˈment/ /kun.diˈmen/ n masc
ochucovadlo

conductisme /kon.dukˈtiz.me/ /kon.dukˈtiz.mə/ /kun.dukˈtiz.mə/ n masc
behaviorismus

conductor /kon.dukˈto/ /kon.dukˈtoɾ/ /kun.dukˈto/ n masc
řidič
Que controla els comandaments d'un vehicle o aparell mecànic.

conduir /kon.duˈi/ /kon.duˈiɾ/ /kun.duˈi/ v
řídit
Tenir el comandament d'un vehicle.
Mostrar a altres persones el camí que han de seguir.
Enllaçar amb un camí o portar a un lloc final.
Portar a un resultat final.
(esports de pilota) Avançar, un jugador, pel camp de joc controlant la pilota, la bola o el disc.
Permetre el pas.
Tenir una bona conducta, segons els criteris socials.

coneixement /ko.ne.ʃeˈmen/ /ko.nej.ʃeˈmen/ /ko.nej.ʃeˈment/ /ko.nə.ʃəˈment/ /ku.nə.ʃəˈmen/ n masc
znalost
Consciència i comprensió de fets, conceptes, principis, habilitats i actituds adquirides mitjançant l'experiència i l'estudi.
Conjunt organitzat del saber sobre un tema determinat.

confederació /koɱ.fe.ðe.ɾa.siˈo/ /koɱ.fə.ðə.ɾə.siˈo/ /kuɱ.fə.ðə.ɾə.siˈo/ n fem
konfederace

conferir /koɱ.feˈɾi/ /koɱ.feˈɾiɾ/ /koɱ.fəˈɾi/ /kuɱ.fəˈɾi/ v
hovořit
Tractar i examinar junt amb un altre o uns altres algun punt o negoci.

conferència /koɱ.feˈɾɛn.si.a/ /koɱ.fəˈɾɛn.si.ə/ /kuɱ.fəˈɾɛn.si.ə/ n fem
přednáška

conferència de premsa n fem
tiskovka

confessar /koɱ.feˈsa/ /koɱ.feˈsaɾ/ /koɱ.fəˈsa/ /kuɱ.fəˈsa/ v
přiznat se

confessió /koɱ.fe.siˈo/ /koɱ.fə.siˈo/ /kuɱ.fə.siˈo/ n fem
vyznání

confiança /koɱ.fiˈan.sa/ /koɱ.fiˈan.sə/ /kuɱ.fiˈan.sə/ n fem
důvěra
Esperança ferma que es té d'algú o de quelcom.
Seguretat que algú té en si mateix.

confiar /koɱ.fiˈa/ /koɱ.fiˈaɾ/ /kuɱ.fiˈa/ v
důvěřovat
Posar alguna cosa sota la custòdia d'algú.
Posar l'esperança en algú, de qui s'espera ajudi a resoldre una situació difícil.
Compartir un secret amb algú, de qui s'espera que no el desvetlli.

confidencial /koɱ.fi.ðen.siˈaɫ/ /koɱ.fi.ðən.siˈaɫ/ /kuɱ.fi.ðən.siˈaɫ/ adj
důvěrný

confinar /koɱ.fiˈna/ /koɱ.fiˈnaɾ/ /kuɱ.fiˈna/ v
omezit

confirmar /koɱ.firˈma/ /koɱ.fiɾˈma/ /koɱ.fiɾˈmaɾ/ /kuɱ.firˈma/ v
biřmovat
Comprovar la veracitat d'una cosa que ja se suposava era certa.
Administrar la confirmació a algú.

conflent /koɱˈfɫen/ /koɱˈfɫent/ /kuɱˈfɫen/ n masc
soutok

conflicte /koɱˈfɫik.te/ /koɱˈfɫik.tə/ /kuɱˈfɫik.tə/ n masc
konflikt

confluència /koɱ.fɫuˈɛn.si.a/ /koɱ.fɫuˈɛn.si.ə/ /kuɱ.fɫuˈɛn.si.ə/ n fem
soutok

conformitat /koɱ.foɾ.miˈtat/ /kuɱ.fur.miˈtat/ n fem
konformita
Expressió de consentiment o acceptació.

confort /koɱˈfɔɾt/ /kuɱˈfɔrt/ n masc
pohodlí
Absència d'incomoditats.

confusió /koɱ.fu.ziˈo/ /kuɱ.fu.ziˈo/ n fem
zmatek
Identificació incorrecta d'una cosa.

congelador /koɲ.d͡ʒe.ɫaˈðo/ /koɲ.d͡ʒe.ɫaˈðoɾ/ /koɲ.ʒə.ɫəˈðo/ /kuɲ.ʒə.ɫəˈðo/ n masc
mraznička mrazák

congelar /koɲ.d͡ʒeˈɫa/ /koɲ.d͡ʒeˈɫaɾ/ /koɲ.ʒəˈɫa/ /kuɲ.ʒəˈɫa/ v
zmrznout zmrazit
Posar a menys de zero graus.

congolès /koŋ.ɡoˈɫes/ /koŋ.ɡoˈɫəs/ /kuŋ.ɡuˈɫɛs/ adj masc
Konžan
Relatiu o pertanyent a la República del Congo o a la República Democràtica del Congo.
Relatiu o pertanyent al riu Congo.

congolès /koŋ.ɡoˈɫes/ /koŋ.ɡoˈɫəs/ /kuŋ.ɡuˈɫɛs/ n masc
Konžan
Persona que habita o és originària de la República del Congo o de República Democràtica del Congo.

congre /ˈkoŋ.ɡɾe/ /ˈkoŋ.ɡɾə/ n masc
úhořovec
Espècie de peixos de la família dels congridae (Conger conger).

congrés /koŋˈɡɾes/ /kuŋˈɡɾes/ n masc
kongres
Parlament o cambra de representació política.

congènit /koɲˈd͡ʒɛ.nit/ /koɲˈʒɛ.nit/ /kuɲˈʒɛ.nit/ adj masc
vrozený

conill /koˈniʎ/ /kuˈnij/ /kuˈniʎ/ n masc
králík
Mamífer lagomorf més petit que la llebre, d’orelles llargues, potes posteriors més llargues que les anteriors, del qual es coneixen nombroses varietats domèstiques (Oryctolagus cuniculus).

conillar /ko.niˈʎa/ /ko.niˈʎaɾ/ /ku.niˈja/ /ku.niˈʎa/ n masc
králikárna
Corral per la cria de conills.

conjugació /koɲ.d͡ʒu.ɣa.siˈo/ /koɲ.ʒu.ɣə.siˈo/ /kuɲ.ʒu.ɣə.siˈo/ n fem
časování

conjugar /koɲ.d͡ʒuˈɣa/ /koɲ.d͡ʒuˈɣaɾ/ /koɲ.ʒuˈɣa/ /kuɲ.ʒuˈɣa/ v
časovat

conjunció /koɲ.d͡ʒun.siˈo/ /koɲ.ʒun.siˈo/ /kuɲ.ʒun.siˈo/ n fem
konjunkce spojka
(astronomia) Posició relativa de dos astres que es troben en la mateixa longitud celeste.
spojka
(gramàtica) Categoria lèxica de mots amb funció de nexe entre els constituents d’una oració.

conjunt /koɲˈd͡ʒun/ /koɲˈd͡ʒunt/ /koɲˈʒunt/ /kuɲˈʒun/ n masc
množina
Sèrie, mena, tipus, sort.
Grup musical, banda.

connectar /kon.nekˈta/ /kon.nekˈtaɾ/ /kon.nəkˈta/ /kun.nəkˈta/ v
připojit
Establir un fort lligam.
Posar en contacte amb una font d’energia, amb una xarxa.

connexió /kon.nek.siˈo/ /kon.nək.siˈo/ /kun.nək.siˈo/ n fem
spojení
El fet de connectar.
El punt on dues o més coses connecten.
Un enllaç de comunicació (per exemple electrònica) o de transport.
Relació entre dues o més coses o idees o sentiment de comunió entre dues o més persones.

conquerir /koŋ.keˈɾi/ /koŋ.keˈɾiɾ/ /koŋ.kəˈɾi/ /kuŋ.kəˈɾi/ v
dobýt

conquesta /koŋˈkes.ta/ /koŋˈkes.tə/ /kuŋˈkes.tə/ n fem
dobytí

conreu /konˈrew/ /konˈrəw/ /konˈrɛw/ /kunˈrɛw/ n masc
plodina

consagrar /kon.saˈɣɾa/ /kon.saˈɣɾaɾ/ /kon.səˈɣɾa/ /kun.səˈɣɾa/ v
zasvětit
Fer sagrada alguna persona o cosa.
Pronunciar amb intenció el sacerdot les paraules de la consagració sobre la matèria deguda (generalment sobre l'hòstia i el vi).
Oferir, dedicar a Déu alguna cosa o persona.
Erigir un monument per a perpetuar la memòria d'alguna persona o esdeveniment.

conscient /kon.siˈen/ /kon.siˈent/ /kun.siˈen/ adj
vědomí

conscientment /kon.siˌemˈmen/ /kon.siˌemˈment/ /kun.siˌemˈmen/ adv
vědomě

consciència /kon.siˈɛn.si.a/ /kon.siˈɛn.si.ə/ /kun.siˈɛn.si.ə/ n fem
vědomí
Coneixença immediata i directa que la persona té de la seva existència, condició, sensacions, operacions mentals, o actes.

consecutivament /kon.se.kuˌti.vaˈment/ /kon.se.kuˌti.βaˈmen/ /kon.sə.kuˌti.vəˈment/ /kun.sə.kuˌti.vəˈmen/ /kun.sə.kuˌti.βəˈmen/ adv
konsekutivně

consell /konˈseʎ/ /konˈsəʎ/ /kunˈsɛj/ /kunˈsɛʎ/ n masc
rada
Acte o efecte d'aconsellar.
Grup d'assessorament d'una institució o empresa.

consentiment /kon.sen.tiˈmen/ /kon.sen.tiˈment/ /kon.sən.tiˈment/ /kun.sən.tiˈmen/ n masc
souhlas

consentir /kon.senˈti/ /kon.senˈtiɾ/ /kon.sənˈti/ /kun.sənˈti/ v
souhlasit

conseqüentment /kon.seˌkwemˈmen/ /kon.seˌkwemˈment/ /kon.səˌkwemˈment/ /kun.səˌkwemˈmen/ adv
následně

conseqüència /kon.seˈkwɛn.si.a/ /kon.səˈkwɛn.si.ə/ /kun.səˈkwɛn.si.ə/ n fem
důsledek

conserva /konˈseɾ.ba/ /konˈseɾ.va/ /konˈseɾ.və/ /kunˈser.bə/ /kunˈseɾ.və/ n fem
plechovce
Aliment preparat per mantenir la comestibilitat envasat hermèticament i evitant l'acció de microorganismes.

conservació /kon.ser.βa.siˈo/ /kon.seɾ.va.siˈo/ /kon.seɾ.βa.siˈo/ /kon.səɾ.və.siˈo/ /kun.sər.bə.siˈo/ /kun.sər.və.siˈo/ n fem
konzervace

conservador /kon.ser.βaˈðo/ /kon.seɾ.vaˈðoɾ/ /kon.seɾ.βaˈðoɾ/ /kon.səɾ.vəˈðo/ /kun.sər.bəˈðo/ /kun.sər.vəˈðo/ adj masc
konzervativní
Que conserva.

conservar /kon.serˈβa/ /kon.seɾˈvaɾ/ /kon.seɾˈβa/ /kon.səɾˈva/ /kun.sərˈba/ /kun.sərˈva/ v
uchovat si
Guardar, retenir, no deixar perdre.

conservatori /kon.ser.βaˈtɔ.ɾi/ /kon.seɾ.vaˈtɔ.ɾi/ /kon.seɾ.βaˈtɔ.ɾi/ /kon.səɾ.vəˈtɔ.ɾi/ /kun.sər.bəˈtɔ.ɾi/ /kun.sər.vəˈtɔ.ɾi/ n masc
konzervatoř

considerablement /kon.si.ðeˌɾa.bɫeˈment/ /kon.si.ðeˌɾa.βɫeˈmen/ /kon.si.ðeˌɾab.bɫeˈmen/ /kon.si.ðəˌɾab.bɫəˈment/ /kun.si.ðəˌɾa.βɫəˈmen/ /kun.si.ðəˌɾab.bɫəˈmen/ adv
značně

consideració /kon.si.ðe.ɾa.siˈo/ /kon.si.ðə.ɾə.siˈo/ /kun.si.ðə.ɾə.siˈo/ n fem
úvaha

considerar /kon.si.ðeˈɾa/ /kon.si.ðeˈɾaɾ/ /kon.si.ðəˈɾa/ /kun.si.ðəˈɾa/ v
zvažovat
Meditar tenint en compte diferents aspectes d'un assumpte abans de prendre una decisió.

consistir /kon.sisˈti/ /kon.sisˈtiɾ/ /kun.sisˈti/ v
skládat

consol /konˈsɔɫ/ /kunˈsɔɫ/ n masc
útěcha

consola de joc n fem
herní konzole

consolat /kon.soˈɫat/ /kun.suˈɫat/ n masc
konzulát

consolidar /kon.so.ɫiˈða/ /kon.so.ɫiˈðaɾ/ /kun.su.ɫiˈða/ v
konsolidovat

consonant /kon.soˈnan/ /kon.soˈnant/ /kun.suˈnan/ n fem
souhláska

constant /konsˈtan/ /konsˈtant/ /kunsˈtan/ adj
konstanta
Que no es troba subjecte al canvi.

constant /konsˈtan/ /konsˈtant/ /kunsˈtan/ n fem
konstanta
(matemàtiques) Quantitat que té sempre el mateix valor

constel·lació /kons.te.ɫa.siˈo/ /kons.teɫ.ɫa.siˈo/ /kons.təɫ.ɫə.siˈo/ /kuns.tə.ɫə.siˈo/ /kuns.təɫ.ɫə.siˈo/ n fem
souhvězdí

constitucional /kons.ti.tu.si.oˈnaɫ/ /kuns.ti.tu.si.uˈnaɫ/ adj
ústavní

constitució /kons.ti.tu.siˈo/ /kuns.ti.tu.siˈo/ n fem
ústava

construcció /kons.tɾuk.siˈo/ /kuns.tɾuk.siˈo/ n fem
stavba

construir /kons.tɾuˈi/ /kons.tɾuˈiɾ/ /kuns.tɾuˈi/ v
stavět
(arquitectura, obres públiques) Edificar, fabricar de nova planta.

consular /kon.suˈɫaɾ/ /kun.suˈɫar/ adj
konzulský

consum /konˈsum/ /kunˈsum/ n masc
konzumace

contactar /kon.takˈta/ /kon.takˈtaɾ/ /kon.təkˈta/ /kun.təkˈta/ v
kontaktovat

contacte /konˈtak.te/ /konˈtak.tə/ /kunˈtak.tə/ n masc
kontakt

contagi /konˈta.d͡ʒi/ /konˈta.ʒi/ /kunˈta.ʒi/ n masc
nákaza

contagiar /kon.ta.d͡ʒiˈa/ /kon.ta.d͡ʒiˈaɾ/ /kon.ta.ʒiˈa/ /kon.tə.ʒiˈa/ /kun.tə.ʒiˈa/ v
nakazit

contaminació /kon.ta.mi.na.siˈo/ /kon.tə.mi.nə.siˈo/ /kun.tə.mi.nə.siˈo/ n fem
znečištění
Acció i efecte de contaminar.

contaminar /kon.ta.miˈna/ /kon.ta.miˈnaɾ/ /kon.tə.miˈna/ /kun.tə.miˈna/ v
kontaminovat znečistit

contar /konˈta/ /konˈtaɾ/ /kunˈta/ v
vyprávět

conte /ˈkon.te/ /ˈkon.tə/ n masc
povídka
Narració generalment breu d'uns fets reals, llegendaris o ficticis, amb la intenció d'entretenir, divertir, moralitzar, etc.
příběh povídka
Relat fantasiós d'un esdeveniment.

contenidor /kon.te.niˈðo/ /kon.te.niˈðoɾ/ /kon.tə.niˈðo/ /kun.tə.niˈðo/ n masc
nádoba
Recipient destinat a contenir coses per a transportar-les.

contenir /kon.teˈni/ /kon.teˈniɾ/ /kon.təˈni/ /kun.təˈni/ v
obsahovat
Tenir dintre o en la influència d'alguna cosa.

contestar /kon.tesˈta/ /kon.tesˈtaɾ/ /kon.təsˈta/ /kun.təsˈta/ v
odpovídat

context /kunˈtekst/ n masc
kontext

contextual /kon.teks.tuˈaɫ/ /kon.təks.tuˈaɫ/ /kun.təks.tuˈaɫ/ adj
kontextový

continent /kon.tiˈnen/ /kon.tiˈnent/ /kun.tiˈnen/ n masc
kontinent
Gran massa de terra en què es divideix el planeta.

contingut /kon.tiŋˈɡut/ /kun.tiŋˈɡut/ n masc
obsah

continu /konˈti.nu/ /kunˈti.nu/ adj masc
kontinuální

continuació /kon.ti.nu.a.siˈo/ /kon.ti.nu.ə.siˈo/ /kun.ti.nu.ə.siˈo/ n fem
pokračování

continuar /kon.ti.nuˈa/ /kon.ti.nuˈaɾ/ /kun.ti.nuˈa/ v
pokračovat
(transitiu) Prosseguir allò començat.

continuïtat n fem
spojitost

contra /ˈkon.tɾa/ /ˈkɔn.tɾa/ /ˈkɔn.tɾə/ n masc
proti
L'aspecte desfavorable, especialment en contrast amb el favorable (pro).

contra /ˈkon.tɾa/ /ˈkɔn.tɾa/ /ˈkɔn.tɾə/ preposition
proti
Relació que denota oposició.

contraargument /ˌkon.tɾa.ar.ɣuˈmen/ /ˌkon.tɾa.aɾ.ɣuˈmen/ /ˌkon.tɾa.aɾ.ɣuˈment/ /ˌkɔn.tɾa.aɾ.ɣuˈmen/ /ˌkɔn.tɾə.əɾ.ɣuˈment/ /ˌkɔn.tɾər.ɡuˈmen/ /ˌkɔn.tɾər.ɣuˈmen/ n masc
protiargument

contrabaix /ˌkon.tɾaˈbajʃ/ /ˌkon.tɾaˈβajʃ/ /ˌkon.tɾəˈβaʃ/ /ˌkɔn.tɾaˈβajʃ/ /ˌkɔn.tɾəˈbaʃ/ /ˌkɔn.tɾəˈβaʃ/ n masc
kontrabas

contrabandista /ˌkon.tɾa.banˈdis.ta/ /ˌkon.tɾa.banˈdis.te/ /ˌkon.tɾa.βanˈdis.ta/ /ˌkon.tɾa.βanˈdis.te/ /ˌkon.tɾə.βənˈdis.tə/ /ˌkɔn.tɾa.βanˈdis.ta/ /ˌkɔn.tɾa.βanˈdis.te/ /ˌkɔn.tɾə.bənˈdis.tə/ /ˌkɔn.tɾə.βənˈdis.tə/ n neut
pašerák

contracepció /ˌkon.tɾa.sep.siˈo/ /ˌkon.tɾə.səp.siˈo/ /ˌkɔn.tɾa.sep.siˈo/ /ˌkɔn.tɾə.səp.siˈo/ n fem
antikoncepce

contractar /kon.tɾakˈta/ /kon.tɾakˈtaɾ/ /kon.tɾəkˈta/ /kun.tɾəkˈta/ v
zaměstnat

contracte /konˈtɾak.te/ /konˈtɾak.tə/ /kunˈtɾak.tə/ n masc
smlouva kontrakt
Acord legal, típicament escrit, entre dues o més parts.

contrafagot /ˌkon.tɾa.faˈɣɔt/ /ˌkon.tɾə.fəˈɣɔt/ /ˌkɔn.tɾa.faˈɣɔt/ /ˌkɔn.tɾə.fəˈɣɔt/ n masc
kontrafagot

contrafort /ˌkon.tɾaˈfɔrt/ /ˌkon.tɾaˈfɔɾt/ /ˌkon.tɾəˈfɔrt/ /ˌkɔn.tɾaˈfɔɾt/ /ˌkɔn.tɾəˈfɔrt/ /ˌkɔn.tɾəˈfɔɾt/ n masc
opěrný pilíř
Cos de reforç d’un mur per la part exterior.

contrarellotge /ˌkon.tɾa.ɾeˈʎɔ.d͡ʒe/ /ˌkon.tɾə.ɾəˈʎɔ.d͡ʒə/ /ˌkɔn.tɾa.ɾeˈʎɔ.d͡ʒe/ /ˌkɔn.tɾə.ɾəˈʎɔ.d͡ʒə/ n fem
časovka

contrasenya /kun.tɾəˈsɛ.ɲə/ /ˌkon.tɾaˈse.ɲa/ /ˌkon.tɾəˈsɛ.ɲə/ /ˌkɔn.tɾaˈse.ɲa/ /ˌkɔn.tɾəˈsə.ɲə/ /ˌkɔn.tɾəˈsɛ.ɲə/ n fem
heslo

contrast /konˈtɾast/ /kunˈtɾast/ n masc
protiklad

contreure /konˈtɾew.ɾe/ /konˈtɾɛw.ɾə/ /kunˈtɾɛw.ɾə/ v
nakazit se

contribució /kon.tɾi.bu.siˈo/ /kun.tɾi.bu.siˈo/ /kun.tɾi.βu.siˈo/ n fem
příspěvek

contribuent /kon.tɾi.buˈent/ /kon.tɾi.βuˈen/ /kun.tɾi.buˈen/ /kun.tɾi.βuˈen/ n neut
daňový poplatník

contribuir /kon.tɾi.buˈi/ /kon.tɾi.buˈiɾ/ /kon.tɾi.βuˈi/ /kun.tɾi.buˈi/ /kun.tɾi.βuˈi/ v
přispět

control /konˈtɾɔɫ/ /kunˈtɾɔɫ/ n masc
kontrola
(esports de pilota) Acció i efecte d'un jugador de deixar la pilota, la bola o el disc procedent d'una passada, un llançament, una intercepció o un rebot dintre el propi abast per efectuar una acció de joc.
(esports de pilota) Acció i efecte de jugar la pilota, la bola o el disc amb habilitat mantenint-lo fora de l'abast de l'adversari.
(tennis de taula) Cop executat com a resposta a un atac de l'adversari, amb l'objectiu de neutralitzar-ne la iniciativa.

controlar /kon.tɾoˈɫa/ /kon.tɾoˈɫaɾ/ /kun.tɾuˈɫa/ v
řídit
Examinar minuciosament per dur a terme una comprovació.

controvèrsia /kon.tɾoˈvɛɾ.si.a/ /kon.tɾoˈvɛɾ.si.ə/ /kon.tɾoˈβɛr.si.a/ /kon.tɾoˈβɛɾ.si.a/ /kun.tɾuˈvɛr.si.ə/ /kun.tɾuˈβɛr.si.ə/ n fem
kontroverze

conurbació /ko.nuɾ.ba.siˈo/ /ko.nuɾ.bə.siˈo/ /ku.nur.bə.siˈo/ n fem
konurbace

convenientment /kom.be.niˌemˈmen/ /koɱ.ve.niˌemˈment/ /koɱ.və.niˌemˈment/ /kum.bə.niˌemˈmen/ /kuɱ.və.niˌemˈmen/ adv
jako na objednávku

convent /komˈben/ /koɱˈvent/ /kumˈben/ /kuɱˈven/ n masc
klášter

convergir /koɱ.veɾˈd͡ʒiɾ/ /koɱ.βerˈʒi/ /koɱ.βeɾˈd͡ʒiɾ/ /kun.vəɾˈʒi/ /kun.βərˈʒi/ v
konvergovat

conversa /komˈbɛr.sa/ /komˈbɛɾ.sɛ/ /koɱˈvɛɾ.sa/ /koɱˈvɛɾ.sə/ /kumˈbɛr.sə/ /kuɱˈvɛr.sə/ n fem
konverzace rozhovor
Intercanvi oral entre dues persones que es perllonga relativament en el temps, diàleg.

conversió /kom.ber.siˈo/ /kom.beɾ.siˈo/ /koɱ.veɾ.siˈo/ /koɱ.vəɾ.siˈo/ /kum.bər.siˈo/ /kuɱ.vər.siˈo/ n fem
konverze

convertir /kom.berˈti/ /kom.beɾˈti/ /koɱ.veɾˈtiɾ/ /koɱ.vəɾˈti/ /kum.bərˈti/ /kuɱ.vərˈti/ v
převést
Transformar una cosa en una altra.
Portar a la verdadera religió o a la pràctica dels bons costums al qui va errat.

convex /komˈbɛks/ /koɱˈvɛks/ /kumˈbɛks/ /kuɱˈvɛks/ adj masc
konvexní vypuklý

convidar /kom.biˈða/ /koɱ.viˈða/ /koɱ.viˈðaɾ/ /kum.biˈða/ /kuɱ.viˈða/ v
zvát

convidat /kom.biˈðat/ /koɱ.viˈðat/ /kum.biˈðat/ /kuɱ.viˈðat/ n masc
host

convincentment /kom.binˌsemˈmen/ /koɱ.vinˌsemˈment/ /kum.binˌsemˈmen/ /kuɱ.vinˌsemˈmen/ adv
přesvědčivě

convèncer /komˈben.se/ /koɱˈven.seɾ/ /koɱˈvɛn.sə/ /kuɱˈvɛn.sə/ v
přesvědčit přesvědčovat

cony /ˈkoɲ/ n masc
píča kunda

conèixer /koˈne.ʃe/ /koˈnej.ʃe/ /koˈnej.ʃeɾ/ /koˈnə.ʃə/ /kuˈne.ʃar/ /kuˈnɛ.ʃə/ v
vědět
Entendre, tenir idea d'alguna cosa.

cooperació /ko.o.pe.ɾa.siˈo/ /ko.o.pə.ɾə.siˈo/ /ku.u.pə.ɾə.siˈo/ n fem
spolupráce

coordinació /ko.oɾ.ði.na.siˈo/ /ko.oɾ.ði.nə.siˈo/ /ku.ur.di.nə.siˈo/ /ku.ur.ði.nə.siˈo/ n fem
koordinace

cop /ˈkop/ /ˈkɔp/ n masc
úder rána
Impacte violent entre dos cossos.

cop d'estat /ˌkɔb.desˈtat/ n masc
puč

cop d'ull n masc
letmý pohled
Esguard breu.

cop de cap n masc
hlavička

cop de dreta n masc
forhend
(pilota basca, esports de raqueta) Cop donat a la pilota o el volant des del costat corresponent al braç amb què el jugador sosté la raqueta, la pala o l'eina.

copa /ˈko.pa/ /ˈko.pə/ n fem
pohár
Recipient per contenir líquid amb un peu.
(jocs, plural) Coll de la baralla de cartes representada per un recipient ornamental.
Trofeu que es dona al guanyador en una competició o concurs.
košíček
En uns sostenidors i en altres peces de vestir femenines, cada part que cobreix un pit.

copec /koˈpek/ /koˈpək/ /kuˈpɛk/ n masc
kopejka

copernici /ko.pəɾˈni.si/ /ku.pərˈni.si/ n masc
kopernicium

copiar /ko.piˈa/ /ko.piˈaɾ/ /ku.piˈa/ v
kopírovat
Reproduir un text o document original.

copte /ˈkop.te/ /ˈkɔp.tə/ adj masc
koptský
Pertanyent al coptes, a la seva religió o a la seva llengua.

copte /ˈkop.te/ /ˈkɔp.tə/ n masc
koptština koptský
(invariable) Llengua derivada de l’egipci demòtic conservada com a llengua litúrgica.

copular /ko.puˈɫa/ /ko.puˈɫaɾ/ /ku.puˈɫa/ v
souložit

coqueta /koˈke.ta/ /koˈkə.tə/ /kuˈkɛ.tə/ n fem
koketa

cor /ˈkɔ/ /ˈkɔrt/ /ˈkɔɾ/ n masc
srdce
Múscul que bombeja la sang a través del cos.
Figura o símbol amb dos lòbuls a la part superior i mig triangle invertit a la inferior; representació de l'amor.
Part central d'alguna cosa.
(esports de raqueta) Part massissa o buida d'una raqueta que uneix el cap amb l'empunyadura.
chór
Conjunt de cantants, forma reduïda de la paraula coral.
Lloc d'una església destinada a ubicar una coral.

cora /ˈko.ɾa/ /ˈko.ɾə/ n fem
koré

corall /koˈɾaʎ/ /kuˈɾaʎ/ n masc
korál

coratge /koˈɾa.d͡ʒe/ /koˈɾa.d͡ʒə/ /kuˈɾa.d͡ʒə/ n masc
odvaha
Actitud decidida davant el perill o les dificultats.

corb /ˈkorp/ n masc
krkavec havran
Ocell de mida gran, plomes i bec negres (Corvus corax).

corba d'indiferència n fem
indiferenční křivka

corbata /koɾˈba.ta/ /koɾˈba.tə/ /kurˈba.tə/ n fem
vázanka kravata
Tros de roba que es porta al coll nuada pel davant.

corda /ˈkɔr.ða/ /ˈkɔɾ.ða/ /ˈkɔɾ.ðɔ/ n fem
lano provaz
(esports de raqueta) Cadascun dels fils, generalment de niló o de budell, que encreuats els uns amb els altres formen el cordatge d'una raqueta o la xarxa d'un xare.
(pilota valenciana) Conjunt de fils de cànem fortament entrellaçats fixat a les parets laterals a una altura variable segons la modalitat, que divideix transversalment la pista de joc.

cordial /koɾ.ðiˈaɫ/ /kur.diˈaɫ/ /kur.ðiˈaɫ/ adj
přátelský

cordó /koɾˈðo/ /kurˈdo/ /kurˈðo/ n masc
kordón
La corda amb què se cenyeixen l'hàbit els religiosos d'alguns ordres.
Conjunt de partides de tropa o gent col·locades de distància en distància per a privar la comunicació d'un territori amb un altre o per a impedir el pas.
(argot casteller) Cadascun dels cercles concèntrics dels castellers de la pinya; el primer cordó consisteix dels castellers en contacte directe amb el tronc (primeres mans, primers vents i laterals), el segon cordó dels castellers col·locats darrere dels del primer cordó, etc.

coreografia /ko.ɾe.o.ɣɾaˈfi.a/ /ko.ɾə.o.ɣɾəˈfi.ə/ /ku.ɾə.u.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
choreografie

coreà /ko.ɾeˈa/ /ku.ɾeˈa/ adj masc
korejština
Relatiu a Corea o la seva llengua.

coreà /ko.ɾeˈa/ /ku.ɾeˈa/ n masc
korejština
Individu de Corea.
(masculí singular) Llengua de filiació discutida pròpia de Corea.

corn /ˈkorn/ /ˈkɔɾn/ /ˈkɔɾn/ n masc
roh
Instrument aeròfon, generalment de metall, de forma cònica més o menys semblant a la d'una banya d'animal.

corn anglès n masc
anglický roh

corneta /koɾˈne.ta/ /koɾˈnə.tə/ /kurˈnɛ.tə/ n fem
kornet
Instrument aeròfon, de metall, semblant a la trompeta, però més petit i de sons més aguts.

cornisa /koɾˈni.za/ /koɾˈni.zə/ /kurˈni.zə/ n fem
římsa
(arquitectura) Coronament motllurat d’una façana.

cornucòpia /ˌkor.nuˈkɔ.pi.ə/ /ˌkoɾ.nuˈkɔ.pi.a/ n fem
roh hojnosti
Símbol del corn de l'abundància.

corol·la /koˈɾɔ.ɫa/ /koˈɾɔ.ɫɔ/ /koˈɾɔɫ.ɫa/ /koˈɾɔɫ.ɫə/ /kuˈɾɔ.ɫə/ /kuˈɾɔɫ.ɫə/ n fem
koruna

corol·lari /ko.ɾoɫˈɫa.ɾi/ /ko.ɾoˈɫa.ɾi/ /ku.ɾuɫˈɫa.ɾi/ /ku.ɾuˈɫa.ɾi/ n masc
důsledek

corona /koˈɾo.na/ /koˈɾo.nə/ /kuˈɾo.nə/ n fem
koruna

coronació /ko.ɾo.na.siˈo/ /ko.ɾo.nə.siˈo/ /ku.ɾu.nə.siˈo/ n fem
korunovace

coronavirus /koˌɾo.naˈvi.ɾus/ /koˌɾo.naˈβi.ɾus/ /koˌɾo.nəˈvi.ɾus/ /kuˌɾo.nəˈvi.ɾus/ /kuˌɾo.nəˈβi.ɾus/ n masc
koronavirus

coronel /ko.ɾoˈneɫ/ /ko.ɾoˈnɛɫ/ /ku.ɾuˈnɛɫ/ n masc
plukovník

corpulent /kor.puˈɫen/ /koɾ.puˈɫen/ /koɾ.puˈɫent/ /kur.puˈɫen/ adj masc
macatý

corpus /ˈkɔr.pus/ n masc
korpus

corral /koˈraɫ/ /kuˈraɫ/ n masc
výběh

correcció /ko.rek.siˈo/ /ko.rək.siˈo/ /ku.rək.siˈo/ n fem
oprava

correctament /koˌrɛk.taˈmen/ /koˌrɛk.taˈment/ /koˌrɛk.təˈment/ /kuˌrɛk.təˈmen/ adv
správně

correcte /koˈrɛk.te/ /koˈrɛk.tə/ /kuˈrɛk.tə/ adj
správný

corredor /ko.reˈðo/ /ko.reˈðoɾ/ /ko.rəˈðo/ /ku.rəˈðo/ n masc
koridor
Peça llarga d’accés a diferents dependències d’una construcció, d’una nau.
běžec
Esportista en una prova de cursa.
(beisbol) Atacant que avança cap a una base o que està aturat en una base.
(futbol americà) Atacant, generalment en nombre de dos i situat unes iardes darrere el quaterback, que s'encarrega principalment de fer avançar la pilota cap a la línia de gol contrària.

corregir /ko.reˈd͡ʒi/ /ko.reˈd͡ʒiɾ/ /ko.reˈʒi/ /ko.rəˈʒi/ /ku.rəˈʒi/ v
opravit

correlació /ko.re.ɫa.siˈo/ /ko.rə.ɫə.siˈo/ /ku.rə.ɫə.siˈo/ n fem
korelace

corrent /koˈren/ /koˈrent/ /kuˈren/ adj
proud
D’ús comú, que és generalment acceptat.

corrent /koˈren/ /koˈrent/ /kuˈren/ n masc
tok proud
Massa que flueix contínuament.

correspondre /ko.resˈpɔn.dɾe/ /ko.rəsˈpɔn.dɾə/ /ku.rəsˈpɔn.dɾə/ v
odpovídat
Tenir una cosa proporció o conformitat amb una altra.
Ésser responsabilitat, pertocar.

corresponent /ko.res.poˈnen/ /ko.res.poˈnent/ /ko.rəs.poˈnent/ /ku.rəs.puˈnen/ adj
odpovídající

corresponsal /ko.res.ponˈsaɫ/ /ko.rəs.ponˈsaɫ/ /ku.rəs.punˈsaɫ/ n neut
korespondent

corretja /koˈre.d͡ʒa/ /koˈrə.d͡ʒə/ /kuˈrɛ.d͡ʒə/ n fem
obtahovací řemen
Banda de cuir, o d’altre material flexible i resistent, usada per a subjectar.

correu /koˈrɛw/ /kuˈrɛw/ n masc
kurýr
Persona que és portadora de notícies o que transporta personalment una carta, sobretot en temps de guerra.
pošta
Conjunt de cartes o de correspondència.
(plural) Servei de missatgeria.

correu electrònic /koˌrew /koˌrɛw /kuˌrɛw n masc
e-mail

corrompre /koˈrom.pɾe/ /koˈrom.pɾə/ /kuˈrom.pɾə/ v
zkazit
Subornar el jutge o qualsevol persona amb regals o d'altra manera.

corrupció /ko.rup.siˈo/ /ku.rup.siˈo/ n fem
korupce
(material) Alteració de la puresa o integritat d'una substància, tant sigui per la seva desmembrament, per la barreja amb d'altres substàncies, o per la desviació del seu curs esperat.

corró /koˈro/ /kuˈro/ n masc
váleček
Peça cilíndrica sobre la qual s'enrotllen les persianes que queden dins d'una caixa a la paret.
Eina en forma de cilindre pesant, emprat per aplanar o compactar el terreny en agricultura i en construcció de carreteres.
Eina de jardineria que es fa servir per escarificar la gespa, té forma de cilindre amb punxons.
Rotlle de fusta, amb agafador per cada extrem, que es fa servir a la cuina per aplanar una massa.
Mena de roda petita en la qual els pescadors lliguen el volantí.

cort /ˈkort/ n fem
dvůr
Conjunt format pel sobirà i els personatges que l'envolten i que constitueixen habitualment o accidentalment la seva família, el seu servei i la seva comitiva o acompanyament, dit també cort noble.
(històric) Tribunal en representació d’un sobirà.

cortesament /korˌte.zaˈmen/ /koɾˌte.zaˈmen/ /koɾˌte.zaˈment/ /koɾˌtə.zəˈment/ /kurˌtɛ.zəˈmen/ adv
zdvořile

cortesà /koɾ.teˈza/ /koɾ.təˈza/ /kur.təˈza/ n masc
dvořan

cortina /koɾˈti.na/ /koɾˈti.nə/ /kurˈti.nə/ n fem
závěs záclona
Peça tèxtil destinada a cobrir finestres, portes, estances per tal d'evitar o atenuar l'entrada de llum, insectes, mirades foranes o per protegir d’alguna forma.

cortisol /koɾ.tiˈzɔɫ/ /kur.tiˈzɔɫ/ n masc
kortizol

cortès /koɾˈtes/ /koɾˈtəs/ /kurˈtɛs/ adj masc
zdvořilý

corxera /koɾˈt͡ʃe.ɾa/ /koɾˈʃɛ.ɾə/ /kurˈʃɛ.ɾə/ n fem
osminka osminová nota
Figura musical amb el valor de la meitat d'una negra.

corònim /koˈɾɔ.nim/ /kuˈɾɔ.nim/ n masc
choronymum

cos /ˈkos/ n masc
tělo
Organisme, part material dels éssers vius.

cosa /ˈkɔ.za/ /ˈkɔ.zɔ/ n fem
věc
Qualsevol element o concepte de la realitat o de la fantasia.

cosina /koˈzi.na/ /koˈzi.nə/ /kuˈzi.na/ /kuˈzi.nə/ n fem
sestřenice

cosinus /kuˈsi.nus/ /ˌkoˈsi.nus/ n masc
kosinus

cosir /koˈzi/ /koˈziɾ/ /kuˈzi/ v
šít

cosmonauta /koz.moˈnaw.ta/ /koz.moˈnaw.tə/ /kuz.muˈnaw.tə/ n neut
kosmonaut

cosmos /ˈkoz.mos/ /ˈkɔz.mos/ /ˈkɔz.mus/ n masc
kosmos

cosmovisió /ˌkoz.mo.vi.ziˈo/ /ˌkoz.mo.βi.ziˈo/ /ˌkɔz.mo.vi.ziˈo/ /ˌkɔz.mu.vi.ziˈo/ /ˌkɔz.mu.βi.ziˈo/ n fem
světový názor

cosmètic /kozˈmɛ.tik/ /kuzˈmɛ.tik/ adj masc
kosmetický

cosmètica /kozˈmɛ.ti.ka/ /kozˈmɛ.ti.kə/ /kuzˈmɛ.ti.kə/ n fem
kosmetika

cost /ˈkɔst/ n masc
náklad

costa /ˈkɔs.ta/ /ˈkɔs.tɔ/ n fem
pobřeží břeh
Part de la terra que toca al mar.

costa-riqueny /ˌkɔs.tə.riˈkəɲ/ /ˌkɔs.tə.riˈkɛɲ/ adj masc
kostarický
Relatiu o pertanyent a Costa Rica.

costa-riqueny /ˌkɔs.tə.riˈkəɲ/ /ˌkɔs.tə.riˈkɛɲ/ n masc
kostarický
Persona que habita o és originària de Costa Rica.

costal /kosˈtaɫ/ /kusˈtaɫ/ adj
kostální
Relatiu a les costelles o els costats.

costar /kosˈta/ /kosˈtaɾ/ /kusˈta/ v
stát

costat /kosˈtat/ /kusˈtat/ n masc
strana
Part de l'espai al voltant d'un lloc, d’un objecte, considerada per oposició a les altres.

costella /kosˈte.ʎa/ /kosˈte.ʎə/ /kusˈte.ʎə/ n fem
žebro
(anatomia) En els animals vertebrats, cadascun dels ossos que, partint d'una vèrtebra envolta part del tòrax per tal de protegir-lo.

costum /kosˈtum/ /kusˈtum/ n masc
návyk zvyk

cosí /koˈzi/ /kuˈzi/ n masc
bratranec

cotilla /koˈti.ʎa/ /koˈti.ʎə/ /kuˈti.ʎə/ n fem
korzet

cotoliu /ko.toˈɫiw/ /ku.tuˈɫiw/ n masc
škovránok stromový

cotxe /ˈko.t͡ʃe/ n masc
auto automobil
Vehicle autopropulsat i mecanitzat, destinant al transport terrestre d'un número reduït de persones i el seu equipatge, que duu típicament quatre rodes (tot i que existeixen casos amb tres i sis rodes).

cotxer /koˈt͡ʃe/ /koˈt͡ʃeɾ/ /kuˈt͡ʃe/ n masc
kočí

cotxera /koˈt͡ʃe.ɾa/ /koˈt͡ʃe.ɾə/ /kuˈt͡ʃe.ɾə/ n fem
garáž

cotó /koˈto/ /kuˈto/ n masc
bavlna

cotó hidròfil n masc
vata

coure /ˈkow.ɾə/ /ˈkɔw.ɾe/ /ˈkɔw.ɾə/ n masc
měď
Element químic, sòlid, de nombre atòmic 29, símbol Cu i amb un pes atòmic de 63,536 unitats de massa atòmica.

cova /ˈkɔ.va/ /ˈkɔ.və/ /ˈkɔ.βa/ /ˈkɔ.βɔ/ n fem
jeskyně

covard /koˈvaɾt/ /koˈβart/ /koˈβaɾt/ /kuˈvart/ adj masc
zbabělý
Que no té coratge.

covardia /ko.vaɾˈði.a/ /ko.vəɾˈði.ə/ /ko.βarˈði.a/ /ko.βaɾˈði.a/ /ku.vərˈði.ə/ /ku.βərˈdi.ə/ n fem
zbabělost

cranc /ˈkɾaŋ/ /ˈkɾaŋk/ n masc
krab
Crustaci de la infraordre Brachyura.

crani n masc
lebka

cranial /kɾa.niˈaɫ/ /kɾə.niˈaɫ/ adj
lebeční

cras /ˈkɾas/ adj masc
hrubý

creació /kɾe.a.siˈo/ /kɾe.ə.siˈo/ /kɾe.ə.siˈo/ /kɾɛ.a.siˈo/ n fem
tvoření

creador /kɾe.aˈðo/ /kɾe.aˈðoɾ/ /kɾe.əˈðo/ n masc
tvůrce

crear /kɾeˈa/ /kɾeˈaɾ/ v
tvořit
Fer una cosa de no res.

creatiu /kɾe.aˈtiw/ adj masc
tvořivý

creativitat /kɾe.a.ti.viˈtat/ /kɾe.a.ti.βiˈtat/ /kɾe.ə.ti.viˈtat/ /kɾe.ə.ti.βiˈtat/ n fem
tvořivost

credença /kɾeˈðen.sa/ /kɾəˈðɛn.sə/ n fem
kredenc
(litúrgia) Tauleta per al servei de l’altar.

credibilitat /kɾe.ði.bi.ɫiˈtat/ n fem
důvěryhodnost

creença n fem
víra

creixement /kɾe.ʃeˈmen/ /kɾej.ʃeˈmen/ /kɾej.ʃeˈment/ /kɾə.ʃəˈmen/ /kɾə.ʃəˈment/ n masc
růst

creixen /ˈkɾe.ʃen/ /ˈkɾe.ʃən/ /ˈkɾej.ʃen/ n masc
potočnice

crema /ˈkɾe.mə/ n fem
smetana
Part greixosa de la llet.
krém
Preparació farmacèutica viscosa d'aplicació dèrmica.

cremada /kɾeˈma.ða/ /kɾəˈma.ðə/ n fem
popálenina

cremallera /kɾe.maˈʎe.ɾa/ /kɾə.məˈʎe.ɾə/ n fem
zip zdrhovadlo
Petit mecanisme d'ús tèxtil per ajuntar dues peces de roba, consistent en una peça movible entre dues peces longitudinals dentades.

cremar /kɾeˈma/ /kɾeˈmaɾ/ /kɾəˈma/ v
pálit hořet
(intransitiu) Entrar en combustió per l’acció del foc.
hořet pálit
(intransitiu) Estar massa calent per al seu contacte.
(transitiu) Sotmetre a l’acció del foc.
(transitiu) Provocar una cremada o cremor.

crep /ˈkɾep/ /ˈkɾɛp/ n
palačinka

crepuscle /kɾeˈpus.kɫe/ /kɾəˈpus.kɫə/ n masc
soumrak

creta /ˈkɾe.ta/ /ˈkɾɛ.tə/ n fem
křída

cretinisme /kɾe.tiˈniz.me/ /kɾə.tiˈniz.mə/ n masc
kretenismus

cretí /kɾeˈti/ /kɾəˈti/ adj masc
blb
Que té cretinisme.

cretí /kɾeˈti/ /kɾəˈti/ n masc
kretén
Malalt de cretinisme.

creu /ˈkɾew/ /ˈkɾəw/ /ˈkɾɛw/ n fem
kříž
Símbol format per dues línies que s'intersequen, normalment de forma perpendicular.
Instrument de tortura.

creuar /kɾeˈwa/ /kɾeˈwaɾ/ /kɾəˈwa/ v
přecházet
Travessar un lloc d’un costat a l’altre.

creuer /kɾeˈwe/ /kɾeˈweɾ/ /kɾəˈwe/ n masc
křižník
Vaixell de guerra superior al destructor i inferior al cuirassat.
plavba
Viatge turístic en vaixell.
křížení
Nau transversal d'una església.

creure /ˈkɾew.ɾe/ /ˈkɾəw.ɾə/ /ˈkɾɛw.ɾə/ v
věřit
Tenir confiança.
Tenir per certa una cosa no demostrada per la ciència, tenir fe.
Pensar, tenir una opinió.

criar /kɾiˈa/ /kɾiˈaɾ/ v
šlechtit

criat /kɾiˈat/ n masc
sluha

crida /ˈkɾi.ða/ /ˈkɾi.ðə/ n fem
nákupní opce (právo nakoupit akcii za uvedenou cenu)
(informàtica) Instrucció que passa el control d'execució d'un programa a un bloc d'instruccions separat (un altre programa, a una instància diferent del mateix programa (recursivitat), a una subrutina o a una macro), tot esperant que quan aquest bloc acabi la seva tasca, retorni el control a la instrucció següent que havia fet la crida.

crida i cerca n fem
zatykač

cridar /kɾiˈða/ /kɾiˈðaɾ/ v
křičet
(intransitiu) Parlar en un to de veu excessivament alt.
volat zavolat
(transitiu) Convidar o anomenar algú per tal de fer alguna cosa a prop de l'emissor.

crim /ˈkɾim/ n masc
zločin

criminal /kɾi.miˈnaɫ/ adj
kriminální
Relatiu al crim.

criminal /kɾi.miˈnaɫ/ n neut
trestný
Qui comet un crim.

crin /ˈkɾin/ n
žíně

crinera /kɾiˈne.ɾa/ /kɾiˈne.ɾə/ n fem
hříva

cripta /ˈkɾip.ta/ /ˈkɾip.tə/ n fem
krypta

criptó n masc
krypton

criquet n masc
kriket

crisantem /kɾi.zanˈtem/ /kɾi.zənˈtɛm/ n masc
chryzantéma

crisi /ˈkɾi.zi/ n fem
krize

crisma /ˈkɾiz.ma/ /ˈkɾiz.mə/ n
křižmo
L'oli i bàlsam barrejat que consagren els bisbes el dijous Sant per a ungir als qui es bategen i confirmen, i també als bisbes quan es consagren i als sacerdots quan s'ordenen, així com en l'extremunció.

crispeta /kɾisˈpe.ta/ /kɾisˈpə.tə/ /kɾisˈpɛ.tə/ n masc
popcorn

cristadelf /kɾis.taˈðɛɫf/ /kɾis.təˈðɛɫf/ n masc
kristadelfián

cristall /kɾisˈtaʎ/ n masc
krystal

cristal·litzar /kɾis.taɫ.ɫiˈd͡za/ /kɾis.taɫ.ɫiˈzaɾ/ /kɾis.təɫ.ɫiˈd͡za/ v
krystalizovat

cristal·lografia /kɾis.taɫ.ɫo.ɣɾaˈfi.a/ /kɾis.təɫ.ɫu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
krystalografie

cristal·lí /kɾis.taɫˈɫi/ /kɾis.taˈɫi/ /kɾis.təɫˈɫi/ /kɾis.təˈɫi/ adj masc
krystalický
Relatiu o pertanyent al cristall.

cristianisme /kɾis.ti.aˈniz.me/ /kɾis.ti.əˈniz.mə/ n masc
křesťanství

cristià /kɾis.tiˈa/ adj masc
křesťanský
Relatiu al cristianisme.

cristià /kɾis.tiˈa/ n masc
křesťan
Persona seguidora de Jesucrist i de la religió del cristianisme.

crisàlide /kɾiˈza.ɫi.ðe/ n fem
kukla

crit /ˈkɾit/ n masc
výkřik

croada /kɾoˈa.ða/ /kɾoˈa.ðə/ /kɾuˈa.ðə/ n fem
křížová výprava

croat /kɾoˈat/ /kɾuˈat/ adj masc
chorvatský chorvatština
Es diu d'alguna cosa que es originari o que es troba relacionat amb Croàcia.

croat /kɾoˈat/ /kɾuˈat/ n masc
křižák
Guerrer de les croades, cavaller cristià que volia treure territoris als musulmans en nom de la religió.
chorvatština Chorvat
Persona originaria de Croàcia.
chorvatština charvátština
(masculí singular) Llengua eslava parlada a Croàcia i a Bòsnia i Hercegovina.

croissant /kɾu.aˈsan/ /kɾu.əˈsan/ n masc
croissant

crom n masc
chrom

cromosoma /kɾo.moˈzo.ma/ /kɾo.moˈzo.mə/ /kɾu.muˈzo.mə/ n masc
chromozóm

cromàtic /kɾoˈma.tik/ /kɾuˈma.tik/ adj masc
chromatický

cronologia /kɾo.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /kɾu.nu.ɫoˈʒi.ə/ n fem
chronologie

cronòmetre /kɾoˈnɔ.me.tɾe/ /kɾoˈnɔ.mə.tɾə/ /kɾuˈnɔ.mə.tɾə/ n masc
chronometr

croqueta /kɾoˈke.ta/ /kɾoˈkə.tə/ /kɾuˈkɛ.tə/ n fem
kroketa

crossa /ˈkɾɔ.sa/ /ˈkɾɔ.sɔ/ /ˈkɾɔ.sə/ n fem
berle berla
Bastó amb un travesser a sobre que serveix per recolzar-se a aquells que no poden caminar bé.

cru /ˈkɾu/ adj masc
syrový
No cuit, o no prou cuit.

crucificar /kɾu.si.fiˈka/ /kɾu.si.fiˈkaɾ/ v
ukřižovat

crucifix /kɾu.siˈfiks/ n masc
krucifix

cruel /kɾuˈɛɫ/ adj
krutý

crustaci /kɾusˈta.si/ n masc
korýš
Artròpode amb una closca calcària i amb unes de les potes disposades per a la prensió.

cruïlla /kɾuˈi.ʎa/ /kɾuˈi.ʎə/ n fem
křižovatka
Encreuament de carrers o de carreteres.

cràter /ˈkɾa.teɾ/ /ˈkɾa.tər/ n masc
kráter

créixer /ˈkɾe.ʃe/ /ˈkɾe.ʃə/ /ˈkɾej.ʃe/ /ˈkɾej.ʃeɾ/ v
růst

crític /ˈkɾi.tik/ adj masc
kritický

crític /ˈkɾi.tik/ n masc
kritik

crítica /ˈkɾi.ti.ka/ /ˈkɾi.ti.kə/ n fem
kritika

críticament /ˌkɾi.ti.kaˈmen/ /ˌkɾi.ti.kaˈment/ /ˌkɾi.ti.kəˈmen/ /ˌkɾi.ti.kəˈment/ adv
kriticky

crònic /ˈkɾɔ.nik/ adj masc
chronický

crònica /ˈkɾɔ.ni.ka/ n fem
kronika

cu /ˈku/ n fem
kvé

cua /ˈku.a/ n fem
chvost ocas
Apèndix posterior d'alguns animals.
fronta
Renglera ordenada per esperar el torn.

cub n masc
krychle kostka

cubà adj masc
Kubánec
Relatiu o pertanyent a Cuba.

cubà n masc
Kubánec
Persona que habita o és originària de Cuba.

cuc n masc
červ

cuc de seda n masc
bourec morušový

cucut /kuˈkut/ n masc
kukačka

cuereta /ku.eˈɾe.ta/ /ku.əˈɾə.tə/ /ku.əˈɾɛ.tə/ n fem
konipas

cuina /ˈkuj.na/ /ˈkwi.na/ n fem
kuchyně
Divisió d'un edifici, i en especial d'un habitatge, destinada a preparar els aliments.

cuinar /kujˈna/ /kujˈnaɾ/ /kwiˈna/ v
vařit

cuiner /kujˈne/ /kujˈneɾ/ /kwiˈneɾ/ n masc
kuchař

cuir /ˈkujr/ n masc
kůže

cuirassa /kujˈɾa.sa/ /kujˈɾa.sə/ /kwiˈɾa.sa/ n fem
kyrys
Peça de l'armadura que cobreix bona part del tronc i que està feta d'un material sòlid (inicialment de cuir i posteriorment de metall) per tal d'evitar desperfectes per l'atac de l'enemic.

cuirassat /kuj.ɾaˈsat/ /kuj.ɾəˈsat/ /kwi.ɾaˈsat/ n masc
bitevní loď

cuixa /ˈku.ʃa/ /ˈkuj.ʃa/ n fem
stehno lýtko

cul n masc
prdel zadek

cullera /kuˈje.ɾə/ /kuˈʎe.ɾa/ /kuˈʎe.ɾə/ n fem
lžíce

cullerada /ku.jəˈɾa.ðə/ /ku.ʎeˈɾa.ða/ /ku.ʎəˈɾa.ðə/ n fem
lžíce

culleradeta /ku.jə.ɾəˈðɛ.tə/ /ku.ʎe.ɾaˈðe.ta/ /ku.ʎə.ɾəˈðə.tə/ /ku.ʎə.ɾəˈðɛ.tə/ n fem
čajová lžička

cullereta /ku.jəˈɾɛ.tə/ /ku.ʎeˈɾe.ta/ /ku.ʎəˈɾə.tə/ n fem
čajová lžička
(especialment) Cullera petita per a servir-se o prendre petites quantitats, habitualment cafè, gelats, dolços.

cullerot /ku.jəˈɾɔt/ /ku.ʎeˈɾɔt/ /ku.ʎəˈɾɔt/ n masc
naběračka

culminar /kuɫ.miˈna/ /kuɫ.miˈnaɾ/ v
kulminovat

culpa /ˈkuɫ.pa/ /ˈkuɫ.pə/ n masc
vina

culpabilitat /kuɫ.pa.bi.ɫiˈtat/ n fem
vina

culpable /kuɫˈpa.bɫe/ /kuɫˈpa.βɫe/ /kuɫˈpa.βɫə/ /kuɫˈpab.bɫe/ /kuɫˈpab.bɫə/ n neut
viník
Persona que té la responsabilitat d'un dany físic o moral, o bé qui ha comès un fet delictiu.

culpar /kuɫˈpa/ /kuɫˈpaɾ/ v
obviňovat

culte /ˈkuɫ.te/ /ˈkuɫ.tə/ n masc
kult
Expressió de la fe i adoració cap a un déu.

cultivar /kuɫ.tiˈva/ /kuɫ.tiˈvaɾ/ /kuɫ.tiˈβa/ v
kultivar

cultura /kuɫˈtu.ɾa/ n fem
kultura

cultura de masses n fem
masová kultura

cultural /kuɫ.tuˈɾaɫ/ adj
kulturní

cuneïforme /ku.ne.iˈfoɾ.me/ /ku.nə.iˈfor.mə/ adj
klínovitý

cunyada /kuˈɲa.ða/ n fem
švagrová

cunyat n masc
švagr

cura /ˈku.ɾa/ /ˈku.ɾə/ n fem
péče
Assistència a un malalt.

curar /kuˈɾa/ /kuˈɾaɾ/ v
léčit
Aplicar cures mèdiques.

curi n masc
curium

curiosament /ku.ɾiˌo.zaˈmen/ /ku.ɾiˌo.zaˈment/ /ku.ɾiˌo.zəˈmen/ /ku.ɾiˌo.zəˈment/ adv
podivně

curiositat /ku.ɾi.o.ziˈtat/ /ku.ɾi.u.ziˈtat/ n fem
zvědavost

curiós /ku.ɾiˈos/ adj masc
zvědavý
Que desitja saber coses.

currículum n masc
životopis
Document que resumeix les dades personals i els mèrits acadèmics i professionals d'un candidat a un lloc de treball.

curs /ˈkurs/ n masc
kurz

cursa /ˈkuɾ.sa/ n fem
závod

curt adj masc
krátký
De poca llargada o longitud.

curtcircuit /kurt.sirˈkujt/ n masc
zkrat

cutani /kuˈta.ni/ adj masc
kožní

càbala /ˈka.ba.ɫa/ n fem
kabala
(religió) Interpretació mística de la Bíblia pròpia de la tradició jueva.

càlcul /ˈkaɫ.kuɫ/ n masc
výpočet kalkulace

càlid adj masc
teplý

càmera /ˈka.me.ɾa/ n fem
foťák
Aparell d'impressió, d'enregistrament, de reproducció i de transmissió d'imatges.

càmera web n fem
webkamera

càmping /ˈkam.piŋ/ /ˈkam.piŋk/ n masc
kemp

càncer /ˈkan.seɾ/ n masc
rakovina
(medicina) Creixement incontrolat dels teixits de caràcter maligne expansiu o invasiu.

cànem /ˈka.nem/ n masc
konopí

càpsula /ˈkap.su.ɫa/ /ˈkap.su.ɫə/ n fem
kapsle
Capseta cilíndrica, de material no tòxic i extrems arrodonits, pensada per a ser ingerida i alliberar a l'estómac el medicament que conté.
Recipient que té la forma semblant a mitja esfera i que és utilitzat en processos químics.
Conjunt de parets que cobreixen alguna part del cos.
Fruit sec dehiscent que conté més d'un carpel.

càrdies /ˈkar.di.əs/ /ˈkaɾ.ði.es/ n masc
kardie

càrrec /ˈka.rek/ /ˈka.rək/ n masc
břemeno
Tasca, la responsabilitat de la qual s'atribueix a una persona per obligació o a canvi d'un sou.

càrrega /ˈka.re.ɣa/ /ˈka.rə.ɣə/ n fem
funkce
Conjunt de materials o objectes disposats per ser transportades sobre una persona, animal, vehicle o qualsevol màquina destinada traslladar.
zátěž
Obligació, responsabilitat, molèstia.
obvinění
(esports de pilota) Acció d'escometre un adversari recolzant-hi el propi cos o un instrument de joc amb l'objectiu de desequilibrar-lo o prendre-li la pilota, la bola o el disc.

càrtel /ˈkaɾ.teɫ/ n masc
kartel

càstig /ˈkas.tik/ n masc
trest
Pena física o psicològica imposada a una persona per corregir-la o per al manteniment de la disciplina.

càtode /ˈka.to.ðe/ /ˈka.to.ðə/ /ˈka.tu.ðə/ n masc
katoda

cèltic /ˈsɛɫ.tik/ adj masc
keltský
Relatiu a la llengua dels celtes.

cèltic /ˈsɛɫ.tik/ n masc
keltský
Família de llengües heretades dels celtes.

cèl·lula /ˈsɛ.ɫu.ɫə/ /ˈsɛɫ.ɫu.ɫa/ /ˈsɛɫ.ɫu.ɫə/ n fem
buňka

cèl·lula mare /ˌsɛ.ɫu.ɫa /ˌsɛ.ɫu.ɫə /ˌsɛɫ.ɫu.ɫa /ˌsɛɫ.ɫu.ɫə n fem
kmenová buňka

cèrvix /ˈsɛr.biks/ /ˈsɛr.βiks/ /ˈsɛɾ.viks/ /ˈsɛɾ.viks/ /ˈsɛɾ.βiks/ n fem
děložní čípek

cérvol /ˈser.vuɫ/ /ˈser.βoɫ/ /ˈseɾ.voɫ/ /ˈseɾ.βoɫ/ n masc
jelen laň

cílix /ˈsi.ɫiks/ n fem
kylix

cínicament /ˌsi.ni.kaˈmen/ /ˌsi.ni.kaˈment/ /ˌsi.ni.kəˈmen/ /ˌsi.ni.kəˈment/ adv
cynicky

cítara /ˈsi.ta.ɾa/ /ˈsi.tə.ɾə/ n fem
citera

còclea /ˈkɔ.kɫe.a/ /ˈkɔ.kɫe.ə/ n fem
hlemýžď
Cavitat interna de l’orella, que té forma d’espiral.

còctel /ˈkɔk.teɫ/ /ˈkɔk.təɫ/ n masc
koktejl

còctel Molotov /ˌkɔk.teɫ /ˌkɔk.təɫ n masc
Molotovův koktejl

còdex /ˈkɔ.ðeks/ /ˈkɔ.ðəks/ n masc
kodex

còlera /ˈkɔ.ɫe.ɾa/ n masc
cholera
Malaltia produïda per un bacteri ingerit amb aigua contaminada que es manifesta amb febre i descomposició.

còlic adj masc
kolika
Relatiu al còlon

còlic n masc
kolika
Dolor agut a l’abdomen.

còlon /ˈkɔ.ɫon/ /ˈkɔ.ɫun/ n masc
tračník

còlquic /ˈkɔɫ.kik/ n masc
ocún

còmic n masc
komiks
Història explicada mitjançant una successió de vinyetes que contenen il·lustracions i text alhora.
bavič
Autor de comèdies.

còmodament /ˌkɔ.mo.ðaˈmen/ /ˌkɔ.mo.ðaˈment/ /ˌkɔ.mo.ðəˈment/ /ˌkɔ.mu.ðəˈmen/ adv
pohodlně

còmode /ˈkɔ.mo.ðe/ /ˈkɔ.mo.ðə/ /ˈkɔ.mu.ðə/ adj masc
pohodlný
Sensació agradable que dóna la justa mesura, la manca de patiment.

còmplice /ˈkɔm.pɫi.se/ /ˈkɔm.pɫi.sə/ n neut
komplic

còncau /ˈkɔŋ.kaw/ /ˈkɔŋ.kəw/ adj masc
konkávní

còndor /ˈkɔn.doɾ/ /ˈkɔn.dur/ n masc
kondor

còpia /ˈkɔ.pi.a/ n fem
kopie
Acció o efecte de copiar.

còpia de seguretat n fem
záloha

còrnia /ˈkɔr.ni.ə/ /ˈkɔɾ.ni.a/ n fem
rohovka

córrer /ˈko.re/ /ˈko.reɾ/ v
běhat běžet
Caminar amb velocitat.

cúfic /ˈku.fik/ adj masc
kufické

cúpula /ˈku.pu.ɫa/ /ˈku.pu.ɫə/ n fem
kupole

cúter /ˈku.teɾ/ /ˈku.tər/ n masc
kutr
Balandra aparellada amb veles de triangle a proa i a popa cangrea i sovint també amb escandalosa.

d'hora /ˈdo.ɾə/ /ˈdɔ.ɾa/ /ˈdɔ.ɾɔ/ /ˈdɔ.ɾə/ adv
raný

dada /ˈda.ða/ /ˈda.ðə/ n fem
data

daguestànic /da.ɣesˈta.nik/ adj masc
Dagestánec
Relatiu al Daguestan, república russa.

daguestànic /da.ɣesˈta.nik/ n masc
Dagestánec
Natural del Daguestan.

dalla /ˈda.ʎa/ /ˈda.ʎə/ n fem
kosa
(agricultura) Espècie de falç que té la fulla molt ampla i que posant-li per mànec un bastó molt llarg serveix també per a segar.

dallar /daˈʎa/ /daˈʎaɾ/ /dəˈʎa/ v
kosit

dalt /ˈdaɫ/ /ˈdaɫt/ adv
výše
A la part superior, de més amunt.

daltonisme /daɫ.toˈniz.me/ /dəɫ.toˈniz.mə/ /dəɫ.tuˈniz.mə/ n masc
barvoslepost

dames /ˈda.mes/ /ˈda.məs/ n fem
dáma

damunt /daˈmun/ /daˈmunt/ /dəˈmun/ /dəˈmunt/ adv
nad
Situat més amunt, en un lloc més alt respecte un altre verticalment més baix.

dansa /ˈdan.sa/ /ˈdan.sə/ n fem
tanec

dany /ˈdaɲ/ n masc
škoda

danyar /daˈɲa/ /daˈɲaɾ/ /dəˈɲa/ v
poškodit

danès /dəˈnəs/ /dəˈnɛs/ adj masc
dánština
Relatiu o pertanyent a Dinamarca.

danès /dəˈnəs/ /dəˈnɛs/ n masc
dánština
Natural de Dinamarca.
(masculí singular) Llengua escandinava parlada a la Dinamarca.

dard /ˈdart/ n masc
oštěp
Projectil de punxa afilada que es llença amb la mà o amb una sarbatana.

darmstadti /dərmsˈtat.ti/ n masc
darmstadtium

darrer /daˈre/ /daˈreɾ/ /dəˈre/ adj
poslední
Situat darrere tots els altres en una sèrie.

darrere /daˈre.ɾe/ /dəˈre.ɾə/ adv
vzadu

darwinisme /daɾ.wiˈniz.me/ /dər.wiˈniz.mə/ n masc
darwinismus
Teoria de l'evolució desenvolupada per * Wikipedia tiene un artículo sobre Charles Darwin. el segle XIX.

data /ˈda.ta/ n fem
datum

datiu /ðaˈtiw/ /ðəˈtiw/ adj masc
dativní

dau n masc
kostka
Objecte en forma de políedre, normalment cúbic, amb una xifra a cada cara que serveix per determinar la sort en caure aleatòriament mostrant una de les cares.

daurar /dawˈɾa/ /dawˈɾaɾ/ /dəwˈɾa/ v
pozlatit

davant /daˈvant/ /daˈβan/ /daˈβant/ /dəˈvant/ /dəˈβan/ adv
před
En una situació o posició davantera.

davant /daˈvant/ /daˈβan/ /daˈβant/ /dəˈvant/ /dəˈβan/ preposition
před
Denota una posició o situació davantera.

davantal /da.vanˈtaɫ/ /da.βanˈtaɫ/ /də.vənˈtaɫ/ /də.βənˈtaɫ/ n masc
zástěra

de /de/ /ˈde/ n fem
déčko
Nom que es dona a la lletra d o D.

de franc adv
zdarma

de pressa /deˈpɾe.sa/ /dəˈpɾe.sə/ adv
rychle

de res Interjection
není zač

de sobte adv
náhle

debat /deˈbat/ /dəˈβat/ n masc
debata
Disputa, altercació sobre alguna cosa.
Tècnica de dinàmica de grups que té l'objectiu de promoure l'expressió i la comprensió orals en una conversa col·lectiva espontània, de desenvolupar estratègies per a la presentació d'idees o l'argumentació, en la qual els participants tenen opinions divergents sobre un tema, que pot ser preparat, però no ho és el desenvolupament de les intervencions.

debatre /deˈba.tɾe/ /dəˈβa.tɾə/ v
debatovat
Disputar amb raons sobre alguna cosa.

debutar /de.buˈtaɾ/ /de.βuˈta/ /də.βuˈta/ v
debutovat

decadència /de.kaˈðɛn.si.a/ /də.kəˈðɛn.si.ə/ n fem
dekadence

decapitar /de.ka.piˈta/ /de.ka.piˈtaɾ/ /də.kə.piˈta/ v
podřezat

decaure /deˈkaw.ɾe/ /dəˈkaw.ɾə/ v
rozkládat se

decebre /deˈse.bɾe/ v
zklamat
(antic) enganyar, trair
No complir amb les expectatives d'altri.

decenni /deˈsɛn.ni/ /dəˈsɛn.ni/ n masc
desetiletí

decepció /de.sep.siˈo/ /də.səp.siˈo/ n fem
zklamání

decidir /de.siˈði/ /de.siˈðiɾ/ v
rozhodovat
Portar a una conclusió una disputa, una controvèrsia o una qüestió dubtosa.

decimal /de.siˈmaɫ/ /də.siˈmaɫ/ adj
desítkový
Relatiu al deu, dit de sistemes dividits en deu parts.

decimal /de.siˈmaɫ/ /də.siˈmaɫ/ n masc
desítkový
Fracció d'un nombre enter.

decisiu /de.siˈziw/ adj masc
rozhodný

decisió /de.si.ziˈo/ /də.si.ziˈo/ n fem
rozhodnutí

declaració /de.kɫa.ɾa.siˈo/ /də.kɫə.ɾə.siˈo/ n fem
tvrzení

declaració de la renda n fem
daňové přiznání

declarar /de.kɫaˈɾa/ /de.kɫaˈɾaɾ/ /də.kɫəˈɾa/ v
deklarovat

declinació /de.kɫi.na.siˈo/ /də.kɫi.nə.siˈo/ n fem
deklinace skloňování

decoració /de.ko.ɾa.siˈo/ /də.ko.ɾə.siˈo/ /də.ku.ɾə.siˈo/ n fem
ozdoba

decència /deˈsɛn.si.a/ /dəˈsɛn.si.ə/ n fem
slušnost

dedicar /de.ðiˈka/ /de.ðiˈkaɾ/ /də.ðiˈka/ v
zasvětit
Destinar al culte religiós o profà.
věnovat
Dirigir una obra a algú com a homenatge.
předurčit věnovat
Emprar o destinar a un cert ús.

dedicatòria n fem
věnování

deducció /de.ðuk.siˈo/ /də.ðuk.siˈo/ n fem
dedukce

deessa /deˈe.sa/ /dəˈə.sə/ /dəˈɛ.sə/ n fem
bohyně

defectuosament /de.fek.tuˌo.zaˈmen/ /de.fek.tuˌo.zaˈment/ /də.fək.tuˌo.zəˈmen/ /də.fək.tuˌo.zəˈment/ adv
vadně

defensa /deˈfen.sa/ /dəˈfen.sə/ /dəˈfɛn.sə/ n fem
obrana

defensar /de.fenˈsa/ /de.fenˈsaɾ/ /də.fənˈsa/ v
bránit
Fer quelcom per evitar un atac o minimitzar-ne l'impacte.

defensor /de.fenˈso/ /de.fenˈsoɾ/ /də.fənˈso/ adj masc
obránce

definició n fem
definice

definir /de.fiˈni/ /de.fiˈniɾ/ /də.fiˈni/ v
definovat

definit /de.fiˈnit/ /də.fiˈnit/ adj masc
definovaný

degradar /de.ɣɾaˈða/ /de.ɣɾaˈðaɾ/ /də.ɣɾəˈða/ v
degradovat

degà /deˈɣa/ /dəˈɣa/ n masc
děkan

deixar /dejˈʃa/ /dejˈʃaɾ/ /deˈʃa/ /dəˈʃa/ v
nechávat nechat
Parar d'agafar, posar alguna cosa en algun lloc.

deixeble /dejˈʃe.bɫe/ /dejˈʃe.βɫe/ /dejˈʃeb.bɫe/ /deˈʃe.βɫe/ /dəˈʃəb.bɫə/ /dəˈʃɛ.βɫə/ /dəˈʃɛb.bɫə/ n masc
následovník

dejunar /de.d͡ʒuˈna/ /de.d͡ʒuˈnaɾ/ /de.ʒuˈna/ /də.ʒuˈna/ v
postit

dejuni /daˈd͡ʒu.ni/ /deˈd͡ʒu.ni/ /deˈʒu.ni/ /dəˈʒu.ni/ /dəˈʒu.ni/ n masc
půst

delegar /de.ɫeˈɣa/ /de.ɫeˈɣaɾ/ /də.ɫəˈɣa/ v
delegovat

delfí /deɫˈfi/ /dəɫˈfi/ n masc
dauphin

deliberadament /de.ɫi.beˌɾa.ðaˈment/ /de.ɫi.βeˌɾa.ðaˈmen/ /də.ɫi.bəˌɾa.ðəˈmen/ /də.ɫi.bəˌɾa.ðəˈment/ /də.ɫi.βəˌɾa.ðəˈmen/ adv
záměrně

deliberat /de.ɫi.beˈɾat/ /də.ɫi.βəˈɾat/ adj masc
záměrný

delicat /de.ɫiˈkat/ /də.ɫiˈkat/ adj masc
choulostivý

deliri /deˈɫi.ɾi/ /dəˈɫi.ɾi/ n masc
delirium

delme n masc
desátek

delta /ˈdeɫ.ta/ n fem
delta
Quarta lletra de l'alfabet grec: minúscula δ ‎(d), majúscula Δ ‎(D).

delta /ˈdeɫ.ta/ n masc
delta
Sediment en la desembocadura d'un riu al mar.

demagog /de.maˈɣɔk/ /də.məˈɣɔk/ n masc
demagog

demagògia /de.maˈɣɔ.d͡ʒi.a/ /de.maˈɣɔ.d͡ʒja/ /de.maˈɣɔ.ʒi.a/ /də.məˈɣɔ.ʒjə/ n fem
demagogie

demanar /da.maˈna/ /de.maˈna/ /de.maˈnaɾ/ /də.məˈna/ v
prosit žádat
Instar a algú perquè doni o faci quelcom.

demanda /deˈman.da/ /dəˈman.də/ n fem
poptávka

demarcació /de.maɾ.ka.siˈo/ /də.mər.kə.siˈo/ n fem
vymezení

dement /deˈmen/ /deˈment/ /dəˈmen/ /dəˈment/ n neut
šílený

demiürg /de.miˈuɾk/ /də.miˈurk/ n masc
demiurg

democratització /de.mo.kɾa.ti.d͡za.siˈo/ /de.mo.kɾa.ti.za.siˈo/ /də.mo.kɾə.ti.d͡zə.siˈo/ /də.mu.kɾə.ti.d͡zə.siˈo/ n fem
demokratizace

democràcia /de.moˈkɾa.si.a/ /də.moˈkɾa.si.ə/ /də.muˈkɾa.si.ə/ n fem
demokracie
Sistema polític on el poble intervé en la presa de decisions d'una forma participativa i igualitària.

democràtic /de.moˈkɾa.tik/ /də.moˈkɾa.tik/ /də.muˈkɾa.tik/ adj masc
demokratický

demolició /de.mo.ɫi.siˈo/ /də.mo.ɫi.siˈo/ /də.mu.ɫi.siˈo/ n fem
bourání

demonitzar /de.mo.niˈd͡za/ /de.mo.niˈzaɾ/ /də.mo.niˈd͡za/ /də.mu.niˈd͡za/ v
démonizovat

demora /deˈmo.ɾa/ /dəˈmo.ɾə/ n fem
směrník
(nàutica) Angle horitzontal format entre el nord i la visual des de l'observador sobre un vaixell fins a l'objecte.

demostrar /de.mosˈtɾa/ /de.mosˈtɾaɾ/ /də.mosˈtɾa/ /də.musˈtɾa/ v
ukázat
Donar proves, posar de manifest.

demostratiu /de.mos.tɾaˈtiw/ /də.mos.tɾəˈtiw/ /də.mus.tɾəˈtiw/ adj masc
ukazovací
Que pot demostrar.
(gramàtica) Que indica la proximitat o llunyania d'allò a què es refereix el discurs respecte als interlocutors.

demà /daˈma/ /deˈma/ /dəˈma/ adv
zítra zítřek
En el dia vinent després de l'actual.
zítra
En el futur de manera indeterminada.

demà passat /deˌma adv
pozítří

demència /deˈmɛn.si.a/ /dəˈmɛn.si.ə/ n fem
demence

demòcrata /deˈmɔ.kɾa.ta/ n neut
demokrat demokratka
Persona partidària de la democràcia.

denominar /de.no.miˈna/ /de.no.miˈnaɾ/ /də.no.miˈna/ /də.nu.miˈna/ v
označit

dens /ˈdens/ /ˈdɛns/ adj masc
hustý

densitat /den.siˈtat/ /dən.siˈtat/ n fem
hustota

dent /ˈden/ /ˈdent/ n fem
zub
(anatomia) Peça d'os de la boca que serveix per mastegar els aliments.

dent de llet n fem
mléčný zub

dent de lleó n masc
pampeliška
(botànica) Planta de la família de les asteràcies (Taraxacum officinale Weber).

dentista /denˈtis.ta/ /denˈtis.te/ /dənˈtis.tə/ n neut
zubař

denunciar /de.nun.siˈa/ /de.nun.siˈaɾ/ /də.nun.siˈa/ v
nařknout

deontologia n fem
deontologie

dependent /de.penˈden/ /de.penˈdent/ /də.pənˈden/ /də.pənˈdent/ adj
spoléhající
Que depèn.

dependre /deˈpen.dɾe/ /dəˈpən.dɾə/ /dəˈpɛn.dɾə/ v
záležet záviset

dependència /de.penˈdɛn.si.a/ /də.pənˈdɛn.si.ə/ n fem
závislost

depilar /de.piˈɫa/ /de.piˈɫaɾ/ /də.piˈɫa/ v
depilovat
Treure tot el pèl del cos humà amb una crema, cera o estris tallants.

deportar /de.porˈta/ /de.poɾˈta/ /de.poɾˈtaɾ/ /də.poɾˈta/ /də.purˈta/ v
deportovat

depressió /de.pɾe.siˈo/ /də.pɾə.siˈo/ n fem
deprese

deprimir /de.pɾiˈmi/ /de.pɾiˈmiɾ/ /də.pɾiˈmi/ v
deprimovat
Enfonsar una superfície.

derivació /de.ɾi.va.siˈo/ /de.ɾi.βa.siˈo/ /də.ɾi.və.siˈo/ /də.ɾi.βə.siˈo/ n fem
odvození
(lingüística) Procés de formació d’una nova paraula, normalment afegint un o més afixos a un lexema.

derivar /de.ɾiˈvaɾ/ /de.ɾiˈβa/ /də.ɾiˈva/ /də.ɾiˈβa/ v
získat
Tenir l’origen, provenir, o atribuir l’origen, fer provenir.

dermatologia /der.ma.to.ɫoˈʒi.a/ /deɾ.ma.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /dər.mə.tu.ɫuˈʒi.ə/ /dəɾ.mə.to.ɫoˈʒi.ə/ n fem
dermatologie

desactivar /de.zak.tiˈvaɾ/ /de.zak.tiˈβa/ /də.zək.tiˈva/ /də.zək.tiˈβa/ v
deaktivovat
Deixar inactiu o sense efecte un projecte.
Alterar alguna cosa perquè no funcioni.

desambiguació /de.zam.bi.ɣwa.siˈo/ /də.zəm.bi.ɣwə.siˈo/ n fem
desambiguace

desanimar /de.za.niˈma/ /de.za.niˈmaɾ/ /də.zə.niˈma/ v
zastrašit

desaparició /de.za.pa.ɾi.siˈo/ /də.zə.pə.ɾi.siˈo/ n fem
zmizení

desaparèixer /de.za.paˈɾe.ʃe/ /de.za.paˈɾej.ʃe/ /de.za.paˈɾej.ʃeɾ/ /də.zə.pəˈɾə.ʃə/ /də.zə.pəˈɾɛ.ʃə/ v
mizet

desapercebudament /de.za.per.seˌβu.ðaˈmen/ /de.za.peɾ.seˌbu.ðaˈment/ /de.za.peɾ.seˌβu.ðaˈmen/ /də.zə.pər.səˌbu.ðəˈmen/ /də.zə.pər.səˌβu.ðəˈmen/ /də.zə.pəɾ.səˌbu.ðəˈment/ adv
nenápadně

desar /deˈza/ /deˈzaɾ/ /dəˈza/ v
uložit
(informàtica) guardar, enregistrar

desarmar /de.zarˈma/ /de.zaɾˈma/ /de.zaɾˈmaɾ/ /də.zərˈma/ v
odzbrojit

desastre /deˈzas.tɾe/ /dəˈzas.tɾə/ n masc
pohroma katastrofa
Gran desgràcia amb dany important.

descalç /desˈkaɫs/ /dəsˈkaɫs/ adj masc
bosý

descalçar /des.kaɫˈsa/ /des.kaɫˈsaɾ/ /dəs.kəɫˈsa/ v
zout

descansar /des.kanˈsa/ /des.kanˈsaɾ/ /dəs.kənˈsa/ v
odpočívat
Reposar, recuperar energies, relaxar-se.

descarrilar /des.ka.riˈɫa/ /des.ka.riˈɫaɾ/ /dəs.kə.riˈɫa/ v
vykolejit

descendent /de.senˈden/ /de.senˈdent/ /də.sənˈden/ /dəs.sənˈden/ /dəs.sənˈdent/ n neut
potomek
Individu que succeeix algú altre en la línia genealògica directa o indirecta.

descendir /de.senˈdi/ /de.senˈdiɾ/ /də.sənˈdi/ /dəs.sənˈdi/ v
sestoupit

descendència /de.senˈdɛn.si.a/ /də.sənˈdɛn.si.ə/ /dəs.sənˈdɛn.si.ə/ n fem
potomstvo

descentralització /de.sen.tɾa.ɫi.d͡za.siˈo/ /de.sen.tɾa.ɫi.za.siˈo/ /də.sən.tɾə.ɫi.d͡zə.siˈo/ /dəs.sən.tɾə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
decentralizace

descentralitzar /de.sen.tɾa.ɫiˈd͡za/ /de.sen.tɾa.ɫiˈza/ /de.sen.tɾa.ɫiˈzaɾ/ /də.sən.tɾə.ɫiˈd͡za/ /dəs.sən.tɾə.ɫiˈd͡za/ v
decentralizovat

descloure /desˈkɫɔw.ɾe/ /dəsˈkɫɔw.ɾə/ v
otevírat
Obrir quelcom que estava clos.

descobriment n masc
objev

descobrir /des.koˈbɾiɾ/ /des.koˈβɾi/ /des.kuˈβɾi/ v
objevit objevovat
Veure o trobar per primer cop.

descomprimir /des.kom.pɾiˈmi/ /des.kom.pɾiˈmiɾ/ /dəs.kom.pɾiˈmi/ /dəs.kum.pɾiˈmi/ v
dekomprimovat
Obrir un arxiu informàtic que estava comprimit, per poder-lo fer servir.

desconegut /des.ko.neˈɣut/ /dəs.ko.nəˈɣut/ /dəs.ku.nəˈɣut/ adj masc
neznámý
Referit a quelcom del que encara no es coneix res o no se'n coneix prou.

desconegut /des.ko.neˈɣut/ /dəs.ko.nəˈɣut/ /dəs.ku.nəˈɣut/ n masc
cizinec
Persona que no és coneguda, de la que no se'n té referència.

descongelar /des.koɲ.d͡ʒeˈɫa/ /des.koɲ.d͡ʒeˈɫaɾ/ /dəs.koɲ.ʒəˈɫa/ /dəs.kuɲ.ʒəˈɫa/ v
odmrazit

descontentament /des.kon.ten.taˈmen/ /des.kon.ten.taˈment/ /dəs.kon.tən.təˈment/ /dəs.kun.tən.təˈmen/ n masc
nespokojenost

descripció /des.kɾip.siˈo/ /dəs.kɾip.siˈo/ n fem
popis

descriure /desˈkɾiw.ɾe/ v
popisovat
Fer una descripció, explicar amb paraules com és quelcom.

desembarcar /de.zem.barˈka/ /de.zem.baɾˈka/ /de.zem.baɾˈkaɾ/ /də.zəm.bərˈka/ v
vylodit

desembossador /de.zem.bo.saˈðo/ /de.zem.bo.saˈðoɾ/ /də.zəm.bo.səˈðo/ /də.zəm.bu.səˈðo/ n masc
zvon

desembre n masc
prosinec
Dotzè mes de l'any.

desemmascarar /de.zem.mas.kaˈɾa/ /de.zem.mas.kaˈɾaɾ/ v
demaskovat
Treure la màscara.
Llevar l'aparença enganyosa mostrant com és un realment.

desencarir /de.zeŋ.kaˈɾi/ /de.zeŋ.kaˈɾiɾ/ /də.zəŋ.kəˈɾi/ v
zlevnit

desenvolupament /de.zem.bo.ɫu.paˈmen/ /de.zeɱ.vo.ɫu.paˈment/ /də.zəɱ.vo.ɫu.pəˈment/ /də.zəɱ.vu.ɫu.pəˈmen/ n masc
vývoj rozvoj

desenvolupament sostenible n masc
trvale udržitelný rozvoj

desenvolupar /de.zem.bo.ɫuˈpa/ /de.zeɱ.vo.ɫuˈpaɾ/ /də.zəm.bu.ɫuˈpa/ /də.zəɱ.vo.ɫuˈpa/ /də.zəɱ.vu.ɫuˈpa/ v
vyvíjet se vyvíjet

desert /deˈzɛɾt/ n masc
poušť
Espai no habitat o despoblat, generalment de clima àrid o polar.

desertar /de.zerˈta/ /de.zeɾˈta/ /de.zeɾˈtaɾ/ /də.zərˈta/ v
dezertovat
Deixar desert, abandonar.

desesperadament /de.zes.peˌɾa.ðaˈmen/ /de.zes.peˌɾa.ðaˈment/ /də.zəs.pəˌɾa.ðəˈmen/ /də.zəs.pəˌɾa.ðəˈment/ adv
zoufale

desfavorable /des.fa.voˈɾa.bɫe/ /des.fa.βoˈɾa.βɫe/ /des.fa.βoˈɾab.bɫe/ /dəs.fə.voˈɾab.bɫə/ /dəs.fə.vuˈɾab.bɫə/ /dəs.fə.βuˈɾa.βɫə/ /dəs.fə.βuˈɾab.bɫə/ adj
nepříznivý

desfer /desˈfe/ /desˈfeɾ/ /dəsˈfe/ v
navrátit
Eliminar la feina feta.

desfibril·lador /des.fi.bɾiɫ.ɫaˈðoɾ/ /des.fi.βɾi.ɫaˈðo/ /des.fi.βɾi.ɫaˈðoɾ/ /des.fi.βɾiɫ.ɫaˈðo/ /dəs.fi.bɾiɫ.ɫəˈðo/ /dəs.fi.βɾi.ɫəˈðo/ /dəs.fi.βɾiɫ.ɫəˈðo/ n masc
defibrilátor

desfilada /des.fiˈɫa.ða/ n fem
přehlídka

deshonest /de.zoˈnest/ /də.zoˈnest/ /də.zuˈnest/ adj masc
nepoctivý

deshumanitzar /de.zu.ma.niˈd͡za/ /de.zu.ma.niˈza/ /de.zu.ma.niˈzaɾ/ /də.zu.mə.niˈd͡za/ v
dehumanizovat

desig /deˈzit͡ʃ/ n masc
přání touha
Sentiment de voler alguna cosa aliena perquè es considera valuosa.

desigual /de.ziˈɣwaɫ/ /də.ziˈɣwaɫ/ adj
nerovný

desil·lusió /de.zi.ɫu.ziˈo/ /de.ziɫ.ɫu.ziˈo/ /də.zi.ɫu.ziˈo/ /də.ziɫ.ɫu.ziˈo/ n fem
deziluze

desinfectant /de.ziɱ.fekˈtan/ /de.ziɱ.fekˈtant/ /də.ziɱ.fəkˈtan/ /də.ziɱ.fəkˈtant/ adj
dezinfekční

desintegració /de.zin.te.ɣɾa.siˈo/ /də.zin.tə.ɣɾə.siˈo/ n fem
dezintegrace

desinència /de.ziˈnɛn.si.a/ /də.ziˈnɛn.si.ə/ n fem
koncovka

desistir /de.zisˈti/ /de.zisˈtiɾ/ /də.zisˈti/ v
přestat

desitjar /de.ziˈd͡ʒa/ /de.ziˈd͡ʒaɾ/ /də.ziˈd͡ʒa/ v
toužit

desmai /dezˈmaj/ /dəzˈmaj/ n masc
mdloba
Pèrdua sobtada i temporal dels sentits i de la consciència.

desmaiar /dez.maˈja/ /dez.maˈjaɾ/ /dəz.məˈja/ v
omdlévat

desmuntar /dez.munˈta/ /dez.munˈtaɾ/ /dəz.munˈta/ v
rozebrat
Desfer alguna cosa que està construïda a peces.

desordre /dezˈoɾ.ðɾe/ /dəzˈoɾ.ðɾə/ n masc
nepořádek poruchy příjmu potravy
Falta d'ordre.

despatx /desˈpat͡ʃ/ /dəsˈpat͡ʃ/ n masc
úřad
Lloc on es realitza treball de tipus intel·lectual.
Carta o altre comunicat enviat amb caràcter d'urgència.

despertador /des.per.taˈðo/ /des.peɾ.taˈðoɾ/ /dəs.pər.təˈðo/ n masc
budík

despertar /des.perˈta/ /des.peɾˈta/ /des.peɾˈtaɾ/ /dəs.pərˈta/ v
budit
Fer treure del son.
budit se
(pronominal) Sortir del son, deixar de dormir.

despesa /desˈpe.za/ /dəsˈpə.zə/ /dəsˈpɛ.zə/ n fem
náklad

despietadament /des.pi.eˌta.ðaˈmen/ /des.pi.eˌta.ðaˈment/ /dəs.pi.əˌta.ðəˈmen/ /dəs.pi.əˌta.ðəˈment/ adv
nemilosrdně

despietat /des.pi.eˈtat/ /dəs.pi.əˈtat/ adj masc
nemilosrdný

despoblar /des.pobˈbɫa/ /des.poˈbɫaɾ/ /des.poˈβɫa/ /dəs.pobˈbɫa/ /dəs.pubˈbɫa/ /dəs.puˈβɫa/ v
vylidnit

desproporcionadament /des.pɾo.por.si.oˌna.ðaˈmen/ /des.pɾo.poɾ.si.oˌna.ðaˈmen/ /des.pɾo.poɾ.si.oˌna.ðaˈment/ /dəs.pɾo.poɾ.si.oˌna.ðəˈment/ /dəs.pɾu.pur.si.uˌna.ðəˈmen/ adv
neúměrně

després /desˈpɾes/ /dəsˈpɾes/ adv
potom
més tard

destil·lació /des.ti.ɫa.siˈo/ /des.tiɫ.ɫa.siˈo/ /dəs.ti.ɫə.siˈo/ /dəs.tiɫ.ɫə.siˈo/ n fem
destilace

destinació /des.ti.na.siˈo/ n fem
destinace

destral /desˈtɾaɫ/ n fem
sekera sekyra

destrament /ˌdes.tɾaˈmen/ /ˌdes.tɾaˈment/ /ˌdes.tɾəˈmen/ /ˌdes.tɾəˈment/ adv
obratně

destrossar /des.tɾoˈsa/ /des.tɾoˈsaɾ/ /dəs.tɾoˈsa/ /dəs.tɾuˈsa/ v
zničit

destrucció /des.tɾuk.siˈo/ /dəs.tɾuk.siˈo/ n fem
zničení zkáza

destructor /des.tɾukˈto/ /des.tɾukˈtoɾ/ /dəs.tɾukˈto/ n masc
torpédoborec
Vaixell de guerra a motor superior a la fragata i inferior al creuer, amb prou autonomia per la navegació oceànica i gran velocitat.

destruir /des.tɾuˈi/ /des.tɾuˈiɾ/ v
zničit

destí /desˈti/ n masc
osud
Allò que fa que la vida de cada persona estigui determinada.

desvergonyidament /dez.veɾ.ɣoˌɲi.ðaˈment/ /dez.βer.ɣoˌɲi.ðaˈmen/ /dez.βeɾ.ɣoˌɲi.ðaˈmen/ /dəz.bər.ɡuˌɲi.ðəˈmen/ /dəz.vər.ɣuˌɲi.ðəˈmen/ /dəz.vəɾ.ɣoˌɲi.ðəˈment/ adv
drze

desxifrar /des.t͡ʃiˈfɾa/ /des.ʃiˈfɾa/ /des.ʃiˈfɾaɾ/ /də.ʃiˈfɾa/ /dəʃ.ʃiˈfɾa/ v
rozluštit

desè /deˈze/ /dəˈzə/ /dəˈzɛ/ number
desátý

detall /deˈtaʎ/ /dəˈtaʎ/ n masc
podrobnost

detallat /de.taˈʎat/ /də.təˈʎat/ adj masc
podrobný

detectar /de.tekˈta/ /de.tekˈtaɾ/ /də.təkˈta/ v
detekovat

detectiu /de.tekˈtiw/ n masc
detektiv

determinació /de.teɾ.mi.na.siˈo/ /də.tər.mi.nə.siˈo/ n fem
určenost

determinant /de.ter.miˈnan/ /de.teɾ.miˈnan/ /de.teɾ.miˈnant/ /də.tər.miˈnan/ /də.təɾ.miˈnant/ adj
determinant
Que determina.

determinar /de.ter.miˈna/ /de.teɾ.miˈna/ /de.teɾ.miˈnaɾ/ v
určit

determinisme /de.teɾ.miˈniz.me/ /də.tər.miˈniz.mə/ n masc
determinismus

detestar /de.tesˈta/ /de.tesˈtaɾ/ /də.təsˈta/ v
hnusit

deu /ˈdew/ /ˈdəw/ /ˈdɛw/ number
deset

deure /ˈdew.ɾe/ /ˈdəw.ɾə/ /ˈdɛw.ɾə/ v
dlužit
Tenir una obligació pendent amb algú altre.

deures /ˈdew.ɾes/ /ˈdəw.ɾəs/ /ˈdɛw.ɾəs/ n masc
domácí úkol
(plurale tantum) Exercicis escolars que els alumnes han de fer a casa.

deute /ˈdew.te/ /ˈdəw.tə/ /ˈdɛw.tə/ n masc
dluh

deuteri /dewˈtɛ.ɾi/ /dəwˈtɛ.ɾi/ n masc
deuterium

devaluar /de.va.ɫuˈaɾ/ /de.βa.ɫuˈa/ /də.və.ɫuˈa/ v
devalvovat

devorar /de.voˈɾaɾ/ /de.βoˈɾa/ /də.voˈɾa/ /də.vuˈɾa/ /də.βuˈɾa/ v
hltat

dia /ˈdi.a/ n masc
den
Període de temps en què la Terra realitza el seu moviment de rotació. Es divideix en vint-i-quatre períodes iguals anomenats hores.
Espai de temps amb claror entre dues nits.

diabetis /di.aˈbɛ.tis/ /di.əˈβɛ.tis/ n fem
cukrovka

diable /diˈa.bɫe/ /diˈa.βɫe/ /diˈa.βɫə/ /diˈab.bɫe/ /diˈab.bɫə/ Interjection
čert ďábel
Expressió de contrarietat.

diable /diˈa.bɫe/ /diˈa.βɫe/ /diˈa.βɫə/ /diˈab.bɫe/ /diˈab.bɫə/ n masc
ďábel čert
Personificació del mal.

diablessa /di.abˈbɫe.sa/ /di.aˈbɫe.sa/ /di.aˈβɫe.sa/ /di.əbˈbɫə.sə/ /di.əbˈbɫɛ.sə/ /di.əˈβɫɛ.sə/ n fem
čertice

diabètic /di.aˈbɛ.tik/ /di.əˈβɛ.tik/ adj masc
diabetik

diabòlicament /di.aˌbɔ.ɫi.kaˈment/ /di.aˌβɔ.ɫi.kaˈmen/ /di.əˌbɔ.ɫi.kəˈmen/ /di.əˌbɔ.ɫi.kəˈment/ /di.əˌβɔ.ɫi.kəˈmen/ adv
ďábelsky

diaca /diˈa.ka/ /diˈa.kə/ n masc
jáhen diákon

diacrític /di.aˈkɾi.tik/ /di.əˈkɾi.tik/ adj masc
diakritický
Que permet distingir.

diacrònic /di.aˈkɾɔ.nik/ /di.əˈkɾɔ.nik/ adj masc
diachronní

diafragma /di.aˈfɾaɣ.ma/ /di.əˈfɾaɣ.mə/ n masc
bránice

diagnosticar /di.aŋ.nos.tiˈka/ /di.aɡ.nos.tiˈka/ /di.aɡ.nos.tiˈkaɾ/ /di.əŋ.nos.tiˈka/ /di.əŋ.nus.tiˈka/ v
diagnostikovat

diagnòstic /di.aŋˈnɔs.tik/ /di.aɡˈnɔs.tik/ /di.əŋˈnɔs.tik/ adj masc
diagnostický
Útil per a diagnosticar

diagnòstic /di.aŋˈnɔs.tik/ /di.aɡˈnɔs.tik/ /di.əŋˈnɔs.tik/ n masc
diagnostický
Identificació del problemes de salut d'una persona.

diagrama /di.aˈɣɾa.ma/ /di.əˈɣɾa.mə/ n masc
diagram
Dibuix explicatiu, gràfic.

dialecte /di.aˈɫɛk.te/ n masc
nářečí dialekt

dialectologia /di.a.ɫek.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /di.a.ɫek.to.ɫoˈʒi.a/ /di.ə.ɫək.to.ɫoˈʒi.ə/ /di.ə.ɫək.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
dialektologie

diamant /di.aˈman/ /di.aˈmant/ /di.əˈman/ /di.əˈmant/ n masc
diamant
Mineral al·lòtrop del carboni que cristal·litza en un sistema cúbic, molt brillant i molt dur.
(jocs) Carta d’un dels quatre colls de la baralla francesa.
(billar) Cadascun dels petits punts blancs marcats a intervals regulars a la cara superior del marc, que s'utilitzen com a referència per a calcular les trajectòries de les boles.

diametralment /di.a.meˌtɾaɫˈmen/ /di.a.meˌtɾaɫˈment/ /di.ə.məˌtɾaɫˈmen/ /di.ə.məˌtɾaɫˈment/ adv
diametrálně

diana /diˈa.na/ /diˈa.nə/ n fem
budíček
(militar) Toc a l’alba per a despertar els soldats.

diapositiva /di.a.po.ziˈti.va/ /di.a.po.ziˈti.βa/ /di.ə.po.ziˈti.və/ /di.ə.pu.ziˈti.və/ /di.ə.pu.ziˈti.βə/ n fem
diák

diari n masc
noviny deník
Periòdic de notícies publicat cada dia.
deník
Ressenya d'esdeveniments o pensaments de cada dia.

diarquia /di.aɾˈki.a/ /di.ərˈki.ə/ n fem
diarchie

diarrea /di.aˈre.a/ /di.əˈre.ə/ n fem
průjem

dibuix /diˈbujʃ/ n masc
kresba
Acte o efecte de dibuixar.
Art de representar formes damunt una superfície, generalment de paper, mitjançant línies o taques, d'un sol color o de més d'un.
Conjunt de formes representades damunt una superfície, generalment de paper, mitjançant línies o taques, d'un sol color o de més d'un.

dibuixar /di.bujˈʃaɾ/ /di.βujˈʃa/ /di.βuˈʃa/ v
kreslit

diccionari /dik.si.oˈna.ɾi/ /dik.si.uˈna.ɾi/ n masc
slovník lexikon
Publicació que dona una llista ordenada (normalment alfabèticament) o paraules, normalment explicant el seu significat i alguns cops contenint informació de l'etimologia, ús, traduccions i altres eines relacionades amb el mot.

dicotomia /di.ko.toˈmi.a/ /di.ku.tuˈmi.ə/ n fem
dichotomie

dictador /dik.taˈðo/ /dik.taˈðoɾ/ /dik.təˈðo/ n masc
diktátor

dictar /dikˈta/ /dikˈtaɾ/ v
diktovat

didal /diˈðaɫ/ n masc
náprstek
Capseta, típicament metàl·lica i quasi cilíndrica, pensada per protegir l'extrem d'un dit de punxades quan es cus i també per fer força amb el dit protegit contra el cap de l'agulla sense que aquesta es clavi en la pell.

didàcticament /diˌðak.ti.kaˈmen/ /diˌðak.ti.kaˈment/ /diˌðak.ti.kəˈmen/ /diˌðak.ti.kəˈment/ adv
didakticky

dieta /diˈe.ta/ /diˈə.tə/ /diˈɛ.tə/ n fem
dieta

difamació /di.fa.ma.siˈo/ /di.fə.mə.siˈo/ n fem
kleveta

difamar /di.faˈma/ /di.faˈmaɾ/ /di.fəˈma/ v
pomluvit

diferent /di.feˈɾen/ /di.feˈɾent/ /di.fəˈɾen/ /di.fəˈɾent/ adj
jiný různý
Que no és igual.

diferentment /di.feˌɾemˈmen/ /di.feˌɾemˈment/ /di.fəˌɾemˈmen/ /di.fəˌɾemˈment/ adv
odlišně

diferir /di.feˈɾi/ /di.feˈɾiɾ/ /di.fəˈɾi/ v
lišit

diferència /di.feˈɾɛn.si.a/ /di.fəˈɾɛn.si.ə/ n fem
rozdíl

dificultat n fem
obtíž potíž
Complicació, obstacle per fer una cosa.

diftong /difˈtoŋ/ /difˈtoŋk/ /difˈtoŋk/ n masc
dvojhláska

diftèria /difˈtɛ.ɾi.a/ n fem
záškrt

difunt /diˈfun/ /diˈfunt/ adj masc
zemřelý
Que ha mort.

difunt /diˈfun/ /diˈfunt/ n masc
zemřelý
Persona que ha mort.

difusió /di.fu.ziˈo/ n fem
difuze

difícil adj
těžký obtížný
Que s'aconsegueix amb dificultat, complex, complicat.

digerir /di.d͡ʒeˈɾi/ /di.d͡ʒeˈɾiɾ/ /di.ʒeˈɾi/ /di.ʒəˈɾi/ v
strávit

digestiu /di.d͡ʒesˈtiw/ /di.ʒesˈtiw/ adj masc
digestiv
(anatomia) Relatiu o pertanyent a la digestió.
Que causa o contribueix a la digestió.

digital /di.d͡ʒiˈtaɫ/ /di.ʒiˈtaɫ/ adj
digitální
Relacionat amb els dits.

digitalitzar /di.d͡ʒi.ta.ɫiˈza/ /di.d͡ʒi.ta.ɫiˈzaɾ/ /di.ʒi.ta.ɫiˈd͡za/ /di.ʒi.tə.ɫiˈd͡za/ v
digitalizovat

dignar-se /diŋ.nərˈsə/ /diŋˈnar.se/ /diŋˈnar.sə/ /diŋˈnaɾ.sə/ /diɡˈnaɾ.se/ v
ráčit

dignitat /diŋ.niˈtat/ /diɡ.niˈtat/ n fem
důstojnost
Qualitat moral per la qual una persona no tolera ser humiliada.

dijous /diˈd͡ʒɔws/ /diˈʒɔws/ n
čtvrtek

diletantisme /di.ɫe.tanˈtiz.me/ /di.ɫə.tənˈtiz.mə/ n masc
diletantismus

diligentment /di.ɫiˌd͡ʒemˈmen/ /di.ɫiˌd͡ʒemˈment/ /di.ɫiˌʒemˈmen/ /di.ɫiˌʒemˈment/ adv
pilně

diligència /di.ɫiˈd͡ʒɛn.si.a/ /di.ɫiˈʒen.si.ə/ /di.ɫiˈʒɛn.si.a/ n fem
pracovitost
Carruatge que feia una ruta establerta amb passatgers.

dilluns n
pondělí pondelí

diluvi /diˈɫu.vi/ /diˈɫu.vi/ /diˈɫu.βi/ n masc
záplava

dimarts /diˈmals/ /diˈmats/ /diˈmaɾs/ n
úterý

dimecres /diˈme.kɾes/ n masc
středa

dimensió /di.men.siˈo/ /di.mən.siˈo/ n fem
dimenze

diminutiu /di.mi.nuˈtiw/ n masc
deminutivum

dimissió /di.mi.siˈo/ n fem
rezignace

dimitir /di.miˈti/ /di.miˈtiɾ/ v
odstoupit

dimoni /diˈmɔ.ni/ n masc
zloduch
Esperit sobrenatural malèfic, diable.

dinar /diˈna/ /diˈnar/ /diˈnaɾ/ n masc
oběd
Àpat del migdia.

dinar /diˈna/ /diˈnar/ /diˈnaɾ/ v
obědvat
(intransitiu) Prendre aliments al migdia.

dinastia /di.nasˈti.a/ /di.nəsˈti.ə/ n fem
dynastie

diner /diˈne/ /diˈneɾ/ n masc
peníze
(sovint en plural, incomptable) Valor monetari usat en la compravenda.

dinosaure /di.noˈsaw.ɾe/ /di.noˈsaw.ɾə/ /di.nuˈsaw.ɾə/ n masc
dinosaurus

dinou number
devatenáct

dinovè /di.noˈβe/ /di.nuˈβɛ/ number
devatenáctý

dins /ˈdins/ adv
uvnitř
En un punt interior d'un espai delimitat.

dinàmic /diˈna.mik/ adj masc
dynamický

dinàmica /diˈna.mi.ka/ /diˈna.mi.kə/ n fem
dynamika

diploma /diˈpɫo.ma/ /diˈpɫo.mə/ n masc
diplom

diplomàcia /di.pɫoˈma.si.a/ /di.pɫoˈma.si.ə/ /di.pɫuˈma.si.ə/ n fem
diplomacie

dipositar /di.po.ziˈta/ /di.po.ziˈtaɾ/ /di.pu.ziˈta/ v
vložit

diputat /di.puˈtat/ n masc
poslanec

dipòsit /diˈpɔ.zit/ n masc
vklad
Diners que un particular confia a una entitat bancària perquè els tingui en custòdia.

dir /ˈdi/ /ˈdiɾ/ v
povědět říct
Expressar-se amb el llenguatge, preferentment de forma oral.

dir-se /dirˈsə/ /ˈdir.sə/ /ˈdiɾ.se/ /ˈdiɾ.sə/ v
jmenovat
Portar el nom de.

direcció /di.ɾek.siˈo/ n fem
směr
Orientació que pren un desplaçament o moviment.

directament /diˌɾɛk.taˈmen/ /diˌɾɛk.taˈment/ /diˌɾɛk.təˈmen/ /diˌɾɛk.təˈment/ adv
přímo

directe /diˈɾɛk.te/ /diˈɾɛk.tə/ adj masc
přímý
Que va de dret d’un punt a un altre sense detenir-se en punts intermedis.

director /di.ɾekˈto/ /di.ɾekˈtoɾ/ /di.ɾəkˈto/ n masc
ředitel
Persona que porta a terme funcions i pràctiques directives.

directori /di.ɾekˈtɔ.ɾi/ /di.ɾəkˈtɔ.ɾi/ n masc
adresář
Consell de direcció d’un organisme o servei públic.
Publicació amb una relació de noms i adreces.
Col·lecció de normes, de regles, que serveixen per a dirigir.
(informàtica) Conjunt de fitxers informàtics agrupats amb un mateix nom per facilitar-ne la utilització, l'administració i cerca.

disc /ˈdisk/ n masc
disk
Dispositiu d'enregistrament i d'emmagatzematge de dades d'accés directe que s'utilitza com a suport d'informació.
(hoquei sobre gel) Cos cilíndric de molt poca alçària fet de cautxú vulcanitzat de color negre.

disc dur n masc
pevný disk

discalcúlia /dis.kaɫˈku.ɫi.a/ /dis.kəɫˈku.ɫi.ə/ n fem
dyskalkulie

disciplina /di.siˈpɫi.na/ /di.siˈpɫi.nə/ /dis.siˈpɫi.nə/ n fem
disciplína
Conjunt de regles establertes per a mantenir l'ordre.
Branca del coneixement que és matèria d'estudi i d'ensenyament.

discreció /dis.kɾe.siˈo/ /dis.kɾə.siˈo/ n fem
diskrétnost

discriminació /dis.kɾi.mi.na.siˈo/ /dis.kɾi.mi.nə.siˈo/ n fem
diskriminace

discurs /disˈkurs/ n masc
řeč

discussió /dis.ku.siˈo/ n fem
diskuse diskuze

discutir /dis.kuˈti/ /dis.kuˈtiɾ/ v
hádat se
Contradir, posar en dubte.

disfressa /disˈfɾe.sa/ /disˈfɾə.sə/ /disˈfɾɛ.sə/ n fem
převlek
Màscara, vestit de màscara, especialment de carnaval.
Artifici amb què s'oculta o dissimula alguna cosa perquè no sigui entesa o coneguda.

disfàgia /disˈfa.d͡ʒi.a/ /disˈfa.ʒi.a/ /disˈfa.ʒi.ə/ n fem
dysfagie

dislèctic /dizˈɫɛk.tik/ adj masc
dyslektický

dislèxia /dizˈɫək.si.ə/ /dizˈɫɛk.si.a/ /dizˈɫɛk.si.ə/ n fem
dyslexie

disparar /dis.paˈɾa/ /dis.paˈɾaɾ/ /dis.pəˈɾa/ v
střílet

dispnea /dizˈne.a/ /dizˈne.ə/ /dizˈnɛ.ə/ n fem
dušnost

disponible /dis.poˈni.bɫe/ /dis.poˈni.βɫe/ /dis.poˈnib.bɫe/ /dis.poˈnib.bɫə/ /dis.puˈni.βɫə/ /dis.puˈnib.bɫə/ adj
dostupný

dispositiu intrauterí n masc
nitroděložní tělísko

disprosi n masc
dysprosium

dissabte /diˈsap.te/ n masc
sobota

disseny /diˈseɲ/ /diˈsəɲ/ /diˈsɛɲ/ n masc
návrh

dissertació /di.seɾ.ta.siˈo/ /di.sər.tə.siˈo/ n fem
disertace

disset number
sedmnáct

dissetè /di.seˈte/ /di.səˈtɛ/ number
sedmnáctý

dissoldre /diˈsɔɫ.dɾe/ /diˈsɔɫ.dɾə/ v
rozpustit

dissolució /di.so.ɫu.siˈo/ /di.su.ɫu.siˈo/ n fem
rozpuštění

dissuadir /di.su.aˈði/ /di.su.aˈðiɾ/ /di.su.əˈði/ v
odradit

distinció /dis.tin.siˈo/ n fem
rozdíl

distingir /dis.tiɲˈd͡ʒi/ /dis.tiɲˈd͡ʒiɾ/ /dis.tiɲˈʒi/ v
rozlišit
Diferenciar, discriminar.

distribució /dis.tɾi.βu.siˈo/ n fem
distribuce

distribuir /dis.tɾi.buˈiɾ/ /dis.tɾi.βuˈi/ v
rozdávát

districte /disˈtrik.te/ /disˈtrik.tə/ n masc
kraj

distància /disˈtan.si.a/ n fem
vzdálenost
Separació d'espai o de temps entre dos punts, fets o persones.
Separació de forma de pensar o afectiva entre persones.

dit n masc
prst
(anatomia) Cadascun dels extrems articulats i separats de la mà, del peu i de les potes d'alguns animals.

diumenge /diwˈmeɲ.d͡ʒa/ /diwˈmeɲ.d͡ʒe/ /diwˈməɲ.ʒə/ /diwˈmɛɲ.ʒə/ n masc
neděle

divendres /diˈvɛn.dɾes/ /diˈvɛn.dɾəs/ /diˈβɛn.dɾes/ n masc
pátek

divergir /di.veɾˈd͡ʒiɾ/ /di.vəɾˈʒi/ /di.βerˈʒi/ /di.βeɾˈd͡ʒiɾ/ /di.βərˈʒi/ v
divergovat

divergència /di.veɾˈd͡ʒɛn.si.a/ /di.vəɾˈʒɛn.si.ə/ /di.βerˈd͡ʒɛn.si.a/ /di.βeɾˈd͡ʒɛn.si.a/ /di.βərˈʒɛn.si.ə/ n fem
divergence
Acció i efecte de divergir, de separar-se.
(matemàtiques) Operador diferencial lineal. La divergència d'un camp vectorial és un camp escalar, i es defineix com el flux del camp vectorial per unitat de volum.

divers /diˈvɛɾs/ /diˈvɛɾs/ /diˈβɛrs/ /diˈβɛɾs/ adj masc
rozmanitý

diversió n fem
zábava

divisa /diˈvi.za/ /diˈvi.zə/ /diˈβi.za/ /diˈβi.zə/ n fem
motto
Figura o emblema amb una sentència concisa que l'explica, s'empra normalment en heràldica.
valuta
Moneda estrangera.

divisible /di.viˈzi.bɫe/ /di.viˈzib.bɫə/ /di.βiˈzi.βɫe/ /di.βiˈzi.βɫə/ /di.βiˈzib.bɫe/ /di.βiˈzib.bɫə/ adj
dělitelný

divisió /di.vi.ziˈo/ /di.vi.ziˈo/ /di.βi.ziˈo/ n fem
dělení

divisor /di.viˈzo/ /di.viˈzoɾ/ /di.βiˈzo/ /di.βiˈzoɾ/ n masc
dělitel

divorci /diˈvɔɾ.si/ /diˈvɔɾ.si/ /diˈβɔr.si/ /diˈβɔɾ.si/ n masc
rozvod

divorciat /di.voɾ.siˈat/ /di.vur.siˈat/ /di.βor.siˈat/ /di.βoɾ.siˈat/ adj masc
rozvedený
Separat pel divorci.

divuit /diˈvujt/ /diˈvujt/ /diˈβujt/ number
osmnáct

diví /diˈvi/ /diˈvi/ /diˈβi/ adj masc
božský
Relatiu o pertanyent a Déu o als déus i a la seva espècie.
(per extensió) perfecte, de gran excel·lència.

diàleg /diˈa.ɫek/ /diˈa.ɫək/ n masc
dialog konverzace

diàmetre /diˈa.me.tɾe/ n masc
průměr

diàriament /diˌa.ɾi.aˈmen/ /diˌa.ɾi.aˈment/ /diˌa.ɾi.əˈmen/ /diˌa.ɾi.əˈment/ adv
denně

dièresi /diˈɛ.ɾe.zi/ /diˈɛ.ɾə.zi/ n fem
diereze

diòcesi /diˈɔ.se.zi/ /diˈɔ.sə.zi/ n fem
diecéze

diòxid de sofre n masc
oxid siřičitý

diürn /diˈurn/ adj masc
denní

diürètic /di.uˈɾɛ.tik/ adj masc
diuretické

do /ˈdo/ /ˈdɔ/ n masc
dar
Talent innat per a fer una cosa.

doblar /dobˈbɫa/ /doˈbɫaɾ/ /doˈβɫa/ /dubˈbɫa/ /duˈβɫa/ v
zdvojnásobit
Multiplicar per dos.
(futbol) Avançar, un jugador, el company d'equip que condueix la pilota en atac per donar-li suport.

doblatge /dobˈbɫa.d͡ʒe/ /dobˈbɫa.d͡ʒə/ /doˈbɫa.d͡ʒe/ /doˈβɫa.d͡ʒe/ /dubˈbɫa.d͡ʒə/ /duˈβɫa.d͡ʒə/ n masc
dabing

doble /ˈdo.bɫe/ /ˈdo.βɫe/ /ˈdo.βɫə/ /ˈdob.bɫe/ /ˈdob.bɫə/ n masc
dvojitý
Qualsevol quantitat multiplicada per dos.
(bowling) Conjunt de dos plens consecutius.

doble falta n fem
dvojchyba
(tennis) Falta de servei en què el servidor falla els dos serveis de què disposa en un mateix punt.
(basquetbol) Falta consistent en la comissió simultània de dues faltes entre dos adversaris, l'un contra l'altre.

doblement /ˌdo.bɫeˈment/ /ˌdo.βɫeˈmen/ /ˌdo.βɫəˈmen/ /ˌdob.bɫeˈmen/ /ˌdob.bɫəˈmen/ /ˌdob.bɫəˈment/ adv
dvojitě

dobles /ˈdo.bɫes/ /ˈdo.βɫes/ /ˈdo.βɫəs/ /ˈdob.bɫes/ /ˈdob.bɫəs/ n masc
čtyřhra
(esports de raqueta, petanca, botxes) Encontre consistent en un partit o una partida disputat entre dos equips de dos jugadors.

doctor /dokˈto/ /dokˈtoɾ/ /dokˈtoɾ/ /dukˈto/ /dukˈtor/ /duˈtor/ n masc
doktor
Persona que ha rebut el més alt grau acadèmic que confereix una universitat.
(formal, cortesia) metge

doctorat /dok.toˈɾat/ /duk.tuˈɾat/ n masc
doktorát
Estudis universitaris de tercer cicle necessaris per a obtenir el títol de doctor.

doctrina /dokˈtɾi.na/ /dokˈtɾi.nə/ /dukˈtɾi.nə/ n fem
doktrína

document /do.kuˈmen/ /do.kuˈment/ /du.kuˈmen/ n masc
dokument

documentació /do.ku.men.ta.siˈo/ /do.ku.mən.tə.siˈo/ /du.ku.mən.tə.siˈo/ n fem
dokumentace

documentar /do.ku.menˈta/ /do.ku.menˈtaɾ/ /do.ku.mənˈta/ /du.ku.mənˈta/ v
dokumentovat

documentari /do.ku.menˈta.ɾi/ /do.ku.mənˈta.ɾi/ /du.ku.mənˈta.ɾi/ n masc
dokument

dodecàgon /do.ðeˈka.ɣon/ /do.ðəˈka.ɣon/ /du.ðəˈka.ɣun/ n masc
dvanáctiúhelník

dofí /doˈfi/ /duˈfi/ n masc
plískavice delfín

dofí del Plata n masc
delfínovec laplatský

dogma /ˈdoɡ.ma/ /ˈdoɡ.mə/ n masc
dogma

dogmàtic /doɡˈma.tik/ /duɡˈma.tik/ adj masc
dogmatický

dol /ˈdɔɫ/ n masc
smutek

doldre /ˈdɔɫ.dɾe/ /ˈdɔɫ.dɾə/ v
bolet

dolent /doˈɫen/ /duˈɫen/ adj
špatný
Que fa el mal, que no és bo

dolor /doˈɫo/ /doˈɫoɾ/ /duˈɫo/ n
bolest bolení
Patiment, pena.

dolç adj masc
sladký

dolçament /ˌdoɫ.saˈmen/ /ˌdoɫ.saˈment/ /ˌdoɫ.səˈmen/ /ˌdoɫ.səˈment/ adv
sladce

dolçor /doɫˈso/ /doɫˈsoɾ/ /duɫˈso/ n fem
sladkost

dominació /do.mi.na.siˈo/ /do.mi.nə.siˈo/ /du.mi.nə.siˈo/ n masc
nadvláda

dominar /do.miˈna/ /do.miˈnaɾ/ /du.miˈna/ v
dominovat
(intransitiu) Tenir el poder, la supremacia.
(transitiu) Tenir sota control, contenir, subjectar.
(transitiu) Destacar per ultrapassar en alçària.

dominicà /do.mi.niˈka/ /du.mi.niˈka/ adj masc
dominikánský
Relatiu o pertanyent a Santo Domingo o a la República Dominicana.

dominicà /do.mi.niˈka/ /du.mi.niˈka/ n masc
dominikánský
Persona que habita o és originària de Santo Domingo o de la República Dominicana.

dominó /do.miˈno/ /du.miˈno/ n masc
škraboška

domàs /doˈmas/ /duˈmas/ n masc
damašek

domèstic /doˈmɛs.tik/ /duˈmɛs.tik/ adj masc
domácí

dona /ˈdo.na/ /ˈdo.nə/ /ˈdɔ.na/ /ˈdɔ.nɔ/ /ˈdɔ.nə/ n fem
žena manželka
Persona del sexe femení.
manželka žena
Muller, independentment de la situació legal.

donació /do.na.siˈo/ /do.nə.siˈo/ /du.nə.siˈo/ n fem
dar

donar /doˈna/ /doˈnaɾ/ /duˈna/ v
dávat dát
Entregar de franc, regalar.

dopamina /do.paˈmi.na/ /do.pəˈmi.nə/ /du.pəˈmi.nə/ n fem
dopamin

dormir /dorˈmi/ /doɾˈmi/ /doɾˈmiɾ/ /durˈmi/ /dɾuˈmiɾ/ v
spát

dormitori /doɾ.miˈtɔ.ɾi/ /dur.miˈtɔ.ɾi/ n masc
ložnice

dos /ˈdos/ /ˈdɔs/ number
dva

dosi n fem
dávka

dossier /do.siˈe/ /do.siˈeɾ/ /du.siˈe/ n masc
spis

dot /ˈdɔt/ n masc
věno
Diners i béns aportats per la núvia en el seu contracte matrimonial.

dotar /doˈta/ /doˈtaɾ/ /duˈta/ v
nadat
Proporcionar dots o qualitats naturals.

dotze /ˈdo.d͡ze/ number
dvanáct

dotzena /doˈd͡ze.na/ /doˈd͡zə.nə/ /duˈd͡zɛ.nə/ n fem
tucet

dotzè /doˈd͡ze/ /doˈd͡zə/ /duˈd͡zɛ/ number
dvanáctý
(ordinal) Que en l'ordre d'una sèrie ocupa la posició dotze.

drac n masc
drak

dracma /ˈdɾaɡ.ma/ /ˈdɾaɡ.mə/ n fem
drachma
(històric) Moneda de plata grega i romana que valia quasi el mateix que un denari.

dragona /dɾaˈɣo.na/ /dɾəˈɣo.nə/ n fem
dračice

drama /ˈdɾa.ma/ /ˈdɾa.mə/ n masc
drama

drap /ˈdɾap/ n masc
hadr

drassana /dɾaˈsa.na/ n fem
loděnice

drecera /dɾeˈse.ɾa/ n masc
nadcházka
Camí que, en contrast amb una altra ruta més principal, estalvia recorregut.

dret /ˈdɾet/ /ˈdɾət/ /ˈdɾɛt/ adj masc
pravý
Referent al cantó oposat a l'esquerre.
přímý
Que segueix una línia recta imaginària, sense torçar-se.

dret /ˈdɾet/ /ˈdɾət/ /ˈdɾɛt/ n masc
právo
Disciplina que estudia les lleis d'una regió o tema.
právo pravý
Justícia, qualitat de poder reclamar una possessió o servei.

dreta /ˈdɾe.ta/ /ˈdɾə.tə/ /ˈdɾɛ.tə/ n fem
pravice
Costat dret.

dreçar /dɾeˈsa/ /dɾeˈsaɾ/ /dɾəˈsa/ v
postavit
(transitiu) Posar dret, vertical.

dringar /dɾiŋˈɡa/ /dɾiŋˈɡaɾ/ v
zvonit

droga /ˈdɾɔ.ɣa/ /ˈdɾɔ.ɣɔ/ /ˈdɾɔ.ɣə/ n fem
droga

druida /ˈdɾuj.ða/ /ˈdɾuj.ðə/ /ˈdɾwi.ða/ n masc
druid

duana /duˈa.na/ /duˈa.nə/ n fem
clo

duaner /du.aˈne/ /du.aˈneɾ/ /du.əˈne/ adj masc
celní

dubni n masc
dubnium

dubtar /dupˈta/ /dupˈtaɾ/ v
pochybovat
(intransitiu) Trobar-se indecís, no saber prendre una decisió.

dubte /ˈdup.te/ /ˈdup.tə/ n masc
pochyba pochybnost

dubtós /dupˈtos/ adj masc
pochybný

duc n masc
výr
Ocell pertanyent a la família dels estrígids (Bubo bubo).
vévoda
Persona que posseeix el títol nobiliari de duc.

ducat n masc
dukát
(numismàtica) Moneda d'or originària de Venècia i adoptada per diversos països europeus.

dugong /duˈɣɔŋ/ /duˈɣɔŋk/ /duˈɣɔŋk/ n masc
moroň

duna /ˈdu.na/ /ˈdu.nə/ n fem
duna

duodenal /du.o.ðeˈnaɫ/ /du.o.ðəˈnaɫ/ /du.u.ðəˈnaɫ/ adj
duodenální

duodè /du.oˈðe/ /du.oˈðə/ /du.uˈðɛ/ n masc
dvanáctník

duplicar /du.pɫiˈka/ /du.pɫiˈkaɾ/ v
zdvojit

duquessa /duˈke.sa/ /duˈkə.sə/ /duˈkɛ.sə/ n fem
vévodkyně

dur /ˈdu/ /ˈduɾ/ adj masc
tvrdý
De duresa, fort, difícil de ratllar, resistent.

durant /duˈɾan/ /duˈɾant/ preposition
po dobu během

durar /duˈɾa/ /duˈɾaɾ/ v
trvat

duresa /duˈɾe.za/ /duˈɾə.zə/ /duˈɾɛ.zə/ n fem
tvrdost

dutxa /ˈdu.t͡ʃa/ /ˈdu.t͡ʃɛ/ n fem
sprcha
Bany pres en una dutxa.

dàlmata /ˈdaɫ.ma.ta/ /ˈdaɫ.mə.tə/ adj
dalmatština
Relatiu o pertanyent a Dalmàcia.

dàlmata /ˈdaɫ.ma.ta/ /ˈdaɫ.mə.tə/ n masc
dalmatština
(invariable) Antiga llengua romànica parlada a l'actual Dalmàcia.
(epicè) Tipus de gos de talla mitjana amb pelatge blanc i taques negres.

dàlmata /ˈdaɫ.ma.ta/ /ˈdaɫ.mə.tə/ n neut
dalmatština
Persona que habita o és originària de Dalmàcia.

dàtil n masc
datle

dècada /ˈdɛ.ka.ða/ n fem
desetiletí
Període de deu anys.

dèdal /ˈdɛ.ðaɫ/ /ˈdɛ.ðəɫ/ n masc
bludiště
Laberint com a joc.

dèficit /ˈdɛ.fi.sit/ n masc
deficit

dèspota /ˈdɛs.po.ta/ /ˈdɛs.po.tə/ /ˈdɛs.pu.tə/ n neut
despota

déu n masc
bůh

díode n masc
dioda

díptic /ˈdip.tik/ n masc
diptych

dòcil /ˈdɔ.siɫ/ adj
poddajný
Que accepta les normes.

dòlar /ˈdɔ.ɫaɾ/ n masc
dolar

dònut /ˈdɔ.nut/ n masc
kobliha
Pastisset en forma de tor fet de massa de pasta fregida, normalment ensucrat o recobert de xocolata.

eclesiàstic /e.kɫe.ziˈas.tik/ /ə.kɫə.ziˈas.tik/ adj masc
církevní
Relatiu o pertanyent a l'església o al clergat.

eclipsi /eˈkɫip.si/ n masc
zatmění

eclèctic /eˈkɫɛk.tik/ /əˈkɫɛk.tik/ adj masc
eklektický

eco /ˈɛ.ko/ /ˈɛ.ku/ n masc
ozvěna echo

ecoansietat /ˌe.ko.an.si.eˈtat/ /ˌɛ.ko.ən.si.əˈtat/ /ˌɛ.ku.ən.si.əˈtat/ n fem
ekologická úzkost

ecografia /ˌe.ko.ɣɾaˈfi.a/ /ˌɛ.ko.ɣɾəˈfi.ə/ /ˌɛ.ku.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
ultrasonografie

ecològic /e.koˈɫɔ.d͡ʒik/ /e.koˈɫɔ.ʒik/ /ə.koˈɫɔ.ʒik/ /ə.kuˈɫɔ.ʒik/ adj masc
ekologický

economia /e.ko.noˈmi.a/ /ə.ko.noˈmi.ə/ /ə.ku.nuˈmi.ə/ n fem
ekonomie ekonomika
Disciplina que tracta dels intercanvis comercials i l'estudi dels diners i les relacions que provoca.

econòmic /e.koˈnɔ.mik/ /ə.koˈnɔ.mik/ /ə.kuˈnɔ.mik/ adj masc
ekonomický

edat /eˈðat/ n fem
věk
Temps transcorregut des del començament de la vida d'una persona.
doba věk
Període de temps determinat pels historiadors per tal de concretar aquests estudis.

edició /e.ði.siˈo/ n fem
vydání

edicte /eˈðik.te/ /əˈðik.tə/ n masc
edikt výnos

edifici /e.ðiˈfi.si/ n masc
budova stavba

editar /e.ðiˈta/ /e.ðiˈtaɾ/ v
vydat
Preparar la publicació d’una obra impresa o gravada.
editovat
(informàtica) Preparar o modificar dades.

educació /e.ðu.ka.siˈo/ n fem
vzdělávání
Procés pel qual s'aprenen conceptes, hàbits o valors que ajuden a establir una base cultural i una correcta socialització.

educació especial n fem
speciální pedagogika

educat /e.ðuˈkat/ /ə.ðuˈkat/ adj masc
zdvořilý

educatiu /e.ðu.kaˈtiw/ /ə.ðu.kəˈtiw/ adj masc
vzdělávací
Relatiu o pertanyent a l'educació.
Que educa, que transmet coneixements, actituds, valors o formes de cultura, que serveix per a transmetre'ls.

efecte /eˈfɛk.te/ /əˈfɛk.tə/ n masc
účinek

efecte hivernacle n masc
skleníkový efekt

efectiu /e.fekˈtiw/ /ə.fəkˈtiw/ n masc
hotovost
Diner líquid, o en metàl·lic típicament en forma de paper moneda.

efeminat /e.fe.miˈnat/ /ə.fə.miˈnat/ adj
zženštilý

eficient /e.fi.siˈen/ /e.fi.siˈent/ /ə.fi.siˈen/ /ə.fi.siˈent/ adj
efektivní

eficientment /e.fi.siˌemˈmen/ /e.fi.siˌemˈment/ /ə.fi.siˌemˈmen/ /ə.fi.siˌemˈment/ adv
efektivně

eficàcia /e.fiˈka.si.a/ /ə.fiˈka.si.ə/ n fem
účinnost

efímer /eˈfi.meɾ/ /əˈfi.mər/ adj masc
dočasný
Que té una duració màxima d'un dia.
De duració molt breu.

efímera /eˈfi.me.ɾa/ /əˈfi.mə.ɾə/ n fem
jepice
Insecte pterigot, d'ales membranoses, amb dos o tres cercs, que viu a l'aigua fins que surt per aparellar-se i morir quasi immediatament.

egipci /eˈʒip.si/ /əˈʒip.si/ adj masc
egyptský
Relatiu o pertanyent a Egipte o la seva llengua.

egipci /eˈʒip.si/ /əˈʒip.si/ n masc
Egypťan
Persona que habita o és originària d'Egipte.
egyptština
(masculí singular) Llengua afroasiàtica parlada a l'Antic Egipte.

eglefí /e.ɣɫeˈfi/ /ə.ɣɫəˈfi/ n masc
treska skvrnitá

egoisme /e.ɣoˈiz.me/ /ə.ɣoˈiz.mə/ /ə.ɣuˈiz.mə/ n masc
sobectví egoismus

egoista /e.ɣoˈis.ta/ /e.ɣoˈis.te/ /ə.ɣoˈis.tə/ /ə.ɣuˈis.tə/ adj
sobecký

egua /ˈe.ɣwa/ /ˈɛ.ɣwə/ n fem
klisna

eina /ˈej.na/ /ˈəj.nə/ /ˈɛj.nə/ n fem
nástroj
Qualsevol objecte que ajuda a realitzar alguna tasca.

einsteini /əjnsˈtɛj.ni/ n masc
einsteinium

eix /ˈejʃ/ n masc
osa
Línia imaginària al voltant de la qual es produeix un moviment rotatori.

eixam /ejˈʃam/ /eˈʃam/ /əˈʃam/ n masc
roj

eixamplar /aj.ʃamˈpɫa/ /e.ʃamˈpɫa/ /ej.ʃamˈpɫa/ /ej.ʃamˈpɫaɾ/ /ə.ʃəmˈpɫa/ v
rozšířit

eixugacabells /e.ʃu.ɣa.kaˈβeʎʃ/ /ej.ʃu.ɣa.kaˈbeʎs/ /ej.ʃu.ɣa.kaˈβeʎs/ /ə.ʃu.ɣə.kəˈbəʎs/ /ə.ʃu.ɣə.kəˈbɛʎs/ n masc
fén

eixugar /e.ʃuˈɣa/ /ej.ʃuˈɣa/ /ej.ʃuˈɣaɾ/ /ə.ʃuˈɣa/ v
otírat
Llevar la humitat superficial d'una cosa.

elatiu /e.ɫaˈtiw/ /ə.ɫəˈtiw/ n masc
elativ

elecció /e.ɫek.siˈo/ n fem
volba

electorat /e.ɫek.toˈɾat/ /ə.ɫək.toˈɾat/ /ə.ɫək.tuˈɾat/ n masc
voličstvo

electricitat /e.ɫek.tɾi.siˈtat/ n fem
elektřina

electrocardiograma /eˌɫek.tɾo.kaɾ.ði.oˈɣɾa.ma/ /əˌɫɛk.tɾo.kəɾ.ði.oˈɣɾa.mə/ /əˌɫɛk.tɾu.kər.di.uˈɣɾa.mə/ /əˌɫɛk.tɾu.kər.ði.uˈɣɾa.mə/ n masc
elektrokardiogram

electroencefalograma /eˌɫɛk.tɾo.en.se.fa.ɫoˈɣɾa.ma/ /əˌɫɛk.tɾo.ən.sə.fə.ɫoˈɣɾa.mə/ /əˌɫɛk.tɾu.ən.sə.fə.ɫuˈɣɾa.mə/ n masc
elektroencefalogram

electrònic /e.ɫekˈtɾɔ.nik/ /ə.ɫəkˈtɾɔ.nik/ adj masc
elektronický
Relatiu als electrons.
Relatiu a la electrònica.

electrònica /e.ɫekˈtɾɔ.ni.ka/ n fem
elektronika

electró /e.ɫekˈtɾo/ n masc
elektron

elefant /e.ɫeˈfan/ /ə.ɫəˈfan/ /ə.ɫəˈfant/ n masc
slon slonice
Família de grans mamífers terrestres de l'ordre dels proboscidis. Es caracteritza per ser d'enormes dimensions, tenir una gran trompa i en algunes espècies per les enormes dimensions dels ullals corbs que sobresurten de la boca.

elefant marí n masc
rypouš

elefant marí meridional n masc
rypouš sloní

elefanta /e.ɫeˈfan.ta/ /ə.ɫəˈfan.tə/ n fem
slonice

elegant /e.ɫeˈɣan/ /e.ɫeˈɣant/ /ə.ɫəˈɣan/ /ə.ɫəˈɣant/ adj
elegantní

elegia /e.ɫeˈd͡ʒi.a/ /e.ɫeˈʒi.a/ /ə.ɫəˈʒi.ə/ n fem
elegie

elegir /e.ɫeˈd͡ʒi/ /e.ɫeˈd͡ʒiɾ/ /e.ɫeˈʒi/ /ə.ɫəˈʒi/ v
volit
Escollir algú o alguna cosa per a una finalitat.

element /e.ɫeˈmen/ /e.ɫeˈment/ /ə.ɫəˈmen/ /ə.ɫəˈment/ n masc
prvek element
Cosa que reunida o combinada amb d’altres en forma una de més complexa.
(química) Substància que no pot ésser descomposta en altres substàncies més simples.

element químic n masc
chemický prvek

elevar al quadrat v
umocnit

eliminar /e.ɫi.miˈna/ /e.ɫi.miˈnaɾ/ /ə.ɫi.miˈna/ v
eliminovat
Destruir, esborrar.
(hípica, basquetbol) Desqualificar un esportista d'una prova, un encontre o una competició per una falta reiterada.

elit /eˈɫit/ /əˈɫit/ n fem
elita

ell /ˈɛʎ/ pronoun
on

ella /ˈe.ʎa/ /ˈɛ.ʎə/ pronoun
ona

elles /ˈe.ʎes/ /ˈe.ʎəs/ /ˈɛ.ʎəs/ pronoun
ony

ells /ˈeʎs/ /ˈeʎʃ/ /ˈɛʎs/ pronoun
oni

eloqüència /e.ɫoˈkwɛn.si.a/ /ə.ɫoˈkwɛn.si.ə/ /ə.ɫuˈkwɛn.si.ə/ n fem
výmluvnost

eludir /e.ɫuˈði/ /e.ɫuˈðiɾ/ /ə.ɫuˈði/ v
unikat
Fugir la dificultat, sortir d'ella amb algun artifici; escapar-se.

eluir /e.ɫuˈi/ /e.ɫuˈiɾ/ /ə.ɫuˈi/ v
eluovat

el·lipse /eɫˈɫip.se/ /eˈɫip.se/ /əɫˈɫip.sə/ /əˈɫip.sə/ n fem
elipsa

el·lipsi /eɫˈɫip.si/ /eˈɫip.si/ /əɫˈɫip.si/ /əˈɫip.si/ n fem
elipsa

emancipació /e.man.si.pa.siˈo/ /ə.mən.si.pə.siˈo/ n fem
emancipace

embarbussament /em.baɾ.βu.saˈmen/ /əm.bər.bu.səˈmen/ n masc
jazykolam
Joc de paraules amb dificultat de pronúncia basant-se en la similitud dels sons que contenen.

embaràs /em.baˈɾas/ /əm.bəˈɾas/ n masc
těhotenství
Estat de la dona prenyada.

embassament /em.ba.saˈmen/ /em.ba.saˈment/ /əm.bə.səˈmen/ /əm.bə.səˈment/ n masc
nádrž

embellir /am.baˈʎi/ /am.beˈʎi/ /am.beˈʎiɾ/ /em.beˈʎi/ /em.beˈʎiɾ/ /əm.bəˈʎi/ v
zkrášlit
Fer tornar bell; adornar.

embenar /am.beˈna/ /am.beˈnaɾ/ /em.beˈna/ /em.beˈnaɾ/ v
obvázat

emblema /emˈbɫe.ma/ /əmˈbɫɛ.mə/ n masc
emblém

embragatge /em.bɾaˈɣa.d͡ʒe/ n masc
spojka

embriac /em.bɾiˈak/ adj masc
opilý

embriac /em.bɾiˈak/ n masc
opilec

embriagar /em.bɾi.aˈɣa/ /em.bɾi.aˈɣaɾ/ v
opít
Pertorbar les facultats a causa de la ingestió de begudes alcohòliques.

embriaguesa /em.bɾi.aˈɣe.za/ /əm.bɾi.əˈɣə.zə/ /əm.bɾi.əˈɣɛ.zə/ n fem
opilost

embruixar /am.bɾujˈʃa/ /em.bɾujˈʃa/ /em.bɾujˈʃaɾ/ /em.bɾuˈʃa/ /əm.bɾuˈʃa/ v
začarovat

embut /amˈbut/ /emˈbut/ /əmˈbut/ n masc
trychtýř
Estri amb forma de con buit invertit acabat amb un tub al seu vèrtex, que s'empra per transvasar líquids dins d'un recipient de boca estreta.

emergència /e.meɾˈd͡ʒɛn.si.a/ /ə.mərˈʒɛn.si.ə/ n fem
nouze
Situació de risc immediat que demana una actuació urgent.

emfiteusi /eɱ.fiˈtɛw.zi/ /əɱ.fiˈtɛw.zi/ n masc
emfyteuze

emigració /e.mi.ɣɾa.siˈo/ /ə.mi.ɣɾə.siˈo/ n fem
emigrace

emigrar /e.miˈɣɾa/ /e.miˈɣɾaɾ/ /ə.miˈɣɾa/ v
emigrovat

eminent /e.miˈnen/ /e.miˈnent/ /ə.miˈnen/ /ə.miˈnent/ adj
znamenitý

emissió /e.mi.siˈo/ /ə.mi.siˈo/ n fem
emise

emoció /e.mo.siˈo/ /ə.mo.siˈo/ /ə.mu.siˈo/ n fem
emoce

emoji /eˈmɔ.d͡ʒi/ /eˈmɔ.ʒi/ /əˈmɔ.ʒi/ n masc
emodži

empassar /em.paˈsa/ /em.paˈsaɾ/ /əm.pəˈsa/ v
polykat

empat /amˈpat/ /emˈpat/ /əmˈpat/ n masc
remíza

empatia /em.paˈti.a/ /əm.pəˈti.ə/ n fem
empatie

empelt /emˈpɛɫ/ /emˈpɛɫt/ /əmˈpɛɫ/ /əmˈpɛɫt/ n masc
roub

empeltar /em.peɫˈta/ /em.peɫˈtaɾ/ /əm.pəɫˈta/ v
roubovat

empentar /em.penˈta/ /em.penˈtaɾ/ /əm.pənˈta/ v
tlačit
Donar una empenta.

empenya /amˈpe.ɲa/ /emˈpe.ɲa/ /əmˈpə.ɲə/ /əmˈpɛ.ɲə/ n fem
nárt
Part superior del peu des del turmell fins als dits.
Part superior del calçat.

empenyorar /em.pe.ɲoˈɾa/ /em.pe.ɲoˈɾaɾ/ /əm.pə.ɲoˈɾa/ /əm.pə.ɲuˈɾa/ v
dát do zástavy
Donar en penyora o per penyora.

emperador /am.pe.ɾaˈoɾ/ /am.pe.ɾaˈðo/ /em.pe.ɾaˈðo/ /em.pe.ɾaˈðoɾ/ n masc
císař
Cap d'un imperi.

empirisme /em.piˈɾiz.me/ /əm.piˈɾiz.mə/ n masc
empirismus

empitjorar /am.pi.d͡ʒoˈɾa/ /em.pi.d͡ʒoˈɾa/ /em.pi.d͡ʒoˈɾaɾ/ /əm.pi.d͡ʒoˈɾa/ /əm.pi.d͡ʒuˈɾa/ v
zhoršit se

empremta /emˈpɾem.ta/ /əmˈpɾem.tə/ n fem
otisk

empresa /emˈpɾe.za/ /əmˈpɾə.zə/ /əmˈpɾɛ.zə/ n fem
podnik

empresa matriu n fem
mateřská společnost

empresonament /em.pɾe.zo.naˈmen/ /em.pɾe.zo.naˈment/ /əm.pɾə.zo.nəˈment/ /əm.pɾə.zu.nəˈmen/ n masc
uvěznění

empresonar /am.pɾe.zoˈna/ /em.pɾe.zoˈna/ /em.pɾe.zoˈnaɾ/ /əm.pɾə.zoˈna/ /əm.pɾə.zuˈna/ v
uvěznit

empènyer /amˈpe.ɲe/ /emˈpe.ɲe/ /emˈpe.ɲeɾ/ /əmˈpə.ɲə/ /əmˈpɛ.ɲə/ v
tlačit
Exercir una pressió sobre un cos amb la intencionalitat de moure'l.

emèrit /eˈmɛ.ɾit/ /əˈmɛ.ɾit/ adj masc
emeritní

en /an/ /en/ /ən/ /ˈen/ preposition
v
El temps.
La manera.
L’indret indefinit precedit d’article indefinit, adjectiu, pronom o numeral.
Preposició que denota situació o estat.

en cas que conjunction
v případě

en pau descansi idiom
odpočívej v pokoji

enamorar /a.na.moˈɾa/ /e.na.moˈɾa/ /e.na.moˈɾaɾ/ /ə.nə.moˈɾa/ /ə.nə.muˈɾa/ v
zamilovat se
(pronominal) Sentir una forta atracció per algú o alguna cosa.

encaixar /aŋ.kajˈʃa/ /aŋ.kajˈʃaɾ/ /eŋ.kajˈʃa/ /eŋ.kajˈʃaɾ/ /eŋ.kaˈʃa/ /əŋ.kəˈʃa/ v
vejít se
Col·locar un objecte, normalment una peça, en el lloc ajustat que li correspon.

encara /aŋˈka.ɾa/ /aŋˈka.ɾa/ /aŋˈka.ɾɛ/ /eŋˈka.ɾa/ /əŋˈka.ɾə/ /əŋˈka.ɾə/ adv
ještě

encastar /eŋ.kasˈta/ /eŋ.kasˈtaɾ/ /əŋ.kəsˈta/ v
zapustit

encefalitis /en.se.faˈɫi.tis/ /ən.sə.fəˈɫi.tis/ n fem
encefalitida

encendre /anˈsen.dɾe/ /enˈsen.dɾe/ /ənˈsen.dɾə/ v
zapálit
Iniciar la combustió fent que una cosa cremi.

encenedor /en.se.neˈðo/ /en.se.neˈðoɾ/ n masc
zapalovač

encens /anˈsens/ /enˈsens/ /ənˈsens/ /ənˈsəns/ /ənˈsɛns/ n masc
kadidlo

enciam /an.siˈam/ /en.siˈam/ n masc
salát
Planta herbàcia anual de la família de les compostes, de fulles amples, que es cultiva en hort principalment per menjar amanida (Lactuca sativa).

enciclopèdia /en.si.kɫoˈpɛ.ði.a/ /ən.si.kɫoˈpɛ.ði.ə/ /ən.si.kɫuˈpɛ.ði.ə/ n fem
encyklopedie

enclusa /aŋˈkɫu.za/ /aŋˈkɫu.zɛ/ /eŋˈkɫu.za/ n fem
kovadlina
Peça quadrada de ferro, massissa, encaixada en un piló de fusta molt forta, sobre la que s'aprima o s'engruix el ferro a cops de martell.
Os de l'oïda de molts vertebrats.

enclític /eŋˈkɫi.tik/ /əŋˈkɫi.tik/ adj masc
enklitikon

encoratjar /eŋ.ko.ɾaˈd͡ʒa/ /eŋ.ko.ɾaˈd͡ʒaɾ/ /əŋ.ko.ɾəˈd͡ʒa/ /əŋ.ku.ɾəˈd͡ʒa/ v
povzbudit

encunyar /aŋ.kuˈɲa/ /aŋ.kuˈɲaɾ/ /eŋ.kuˈɲa/ /eŋ.kuˈɲaɾ/ /əŋ.kuˈɲa/ v
razit
Batre un metall fortament perquè en surti una forma, per exemple: una medalla, una moneda.

endavant /an.daˈβan/ /en.daˈvant/ /en.daˈβan/ /ən.dəˈvan/ /ən.dəˈvant/ /ən.dəˈβan/ adv
dopředu
En direcció a la banda del davant.

enderrocar /an.de.roˈka/ /an.de.roˈkaɾ/ /en.de.roˈka/ /en.de.roˈkaɾ/ /ən.də.roˈka/ /ən.də.ruˈka/ v
bourat
Destruir totalment o parcialment una edificació.

endevinalla /an.de.βiˈna.ʎa/ /en.de.βiˈna.ʎa/ /ən.də.viˈna.jə/ n fem
hádanka

endocardi /en.doˈkaɾ.ði/ /ən.duˈkar.di/ n masc
endokard

endocarditis /en.do.kaɾˈði.tis/ /ən.do.kəɾˈði.tis/ /ən.du.kərˈdi.tis/ /ən.du.kərˈði.tis/ n fem
endokarditida

endolcir /an.doɫˈsi/ /an.doɫˈsiɾ/ /en.doɫˈsi/ /en.doɫˈsiɾ/ /ən.doɫˈsi/ /ən.duɫˈsi/ v
sladit

endoll /enˈdoʎ/ /ənˈdoʎ/ n masc
zástrčka
Connector d'un aparell amb el corrent elèctric d'un edifici.

enemic /e.neˈmik/ n masc
nepřítel nepřítelka

energia /e.neɾˈd͡ʒi.a/ n fem
energie

energia renovable n fem
obnovitelná energie

enfonsar /aɱ.fonˈza/ /eɱ.fonˈza/ /eɱ.fonˈzaɾ/ /əɱ.fonˈza/ /əɱ.funˈza/ v
potopit se
Posar, fer anar, al fons.

enfrontament /eɱ.fɾon.taˈmen/ /eɱ.fɾon.taˈment/ /əɱ.fɾon.təˈment/ /əɱ.fɾun.təˈmen/ n masc
potyčka

enganxada /aŋ.gaɲˈt͡ʃa.ðɛ/ /aŋ.gaɲˈt͡ʃa/ /eŋ.ɡaɲˈt͡ʃa.ða/ /əŋ.ɡəɲˈʃa.ðə/ n fem
hákování

enganxar /aŋ.gaɲˈt͡ʃa/ /aŋ.gaɲˈt͡ʃaɾ/ /eŋ.ɡaɲˈt͡ʃa/ /eŋ.ɡaɲˈt͡ʃaɾ/ /əŋ.ɡəɲˈʃa/ v
připojit
Agafar alguna cosa amb ganxo o penjar-la en ell.

engany /aŋˈgaɲ/ /eŋˈɡaɲ/ /əŋˈɡaɲ/ n masc
podvod

enganyar /aŋ.ɡaˈɲa/ /eŋ.ɡaˈɲa/ /eŋ.ɡaˈɲaɾ/ /əŋ.ɡəˈɲa/ v
klamat

enginyer /eɲ.d͡ʒiˈɲe/ /eɲ.d͡ʒiˈɲeɾ/ n masc
inženýr

enginyeria /eɲ.d͡ʒi.ɲeˈɾi.a/ /əɲ.ʒi.ɲəˈɾi.ə/ n fem
inženýrství

engranatge /eŋ.ɡɾaˈna.d͡ʒe/ /əŋ.ɡɾəˈna.d͡ʒə/ n masc
převod
Sistema de peces dentades que engranen de forma que transmeten el moviment.

enguany /aŋˈɡwaɲ/ /eŋˈɡwaɲ/ /əŋˈɡwaɲ/ adv
letos

enigma n masc
záhada

enigmàtic /e.niɡˈma.tik/ /ə.niɡˈma.tik/ adj masc
záhadný

enjondre /eɲˈd͡ʒon.dɾe/ /əɲˈʒon.dɾə/ /əɲˈʒɔn.dɾə/ adv
jinde

enlairament /en.ɫaj.ɾaˈmen/ /en.ɫaj.ɾaˈment/ /ən.ɫəj.ɾəˈmen/ /ən.ɫəj.ɾəˈment/ n masc
vzlet

enlairar /an.ɫajˈɾa/ /en.ɫajˈɾa/ /en.ɫajˈɾaɾ/ /ən.ɫəjˈɾa/ v
vzlétnout

enllaçar /eɲ.ʎaˈsa/ /eɲ.ʎaˈsaɾ/ /əɲ.ʎəˈsa/ v
zalasovat
Agafar amb un llaç, especialment un animal indòmit.

enlloc /eɲˈʎɔk/ /əɲˈʎɔk/ adv
nikam

enlluernar /aɲ.ʎu.erˈna/ /eɲ.ʎu.erˈna/ /eɲ.ʎu.eɾˈna/ /eɲ.ʎu.eɾˈnaɾ/ /əɲ.ʎu.ərˈna/ v
oslnit

enorme /eˈnoɾ.me/ /əˈnor.mə/ adj
obrovský

enquadernació /eŋ.kwa.ðeɾ.na.siˈo/ /əŋ.kwə.ðər.nə.siˈo/ n fem
knihařství

enquesta /eŋˈkes.ta/ /əŋˈkes.tə/ n fem
dotazník

enrere /enˈre.ɾe/ /ənˈre.ɾə/ Interjection
dozadu

enrocar /an.roˈka/ /en.roˈka/ /en.roˈkaɾ/ /ən.roˈka/ /ən.ruˈka/ v
provést rošádu
En els escacs, jugada especial consistent en moure en el mateix torn les figures del rei i d'una torre a una posició especifica on ambdues peces són veïnes.

ensabonar /an.sa.βoˈna/ /en.sa.boˈnaɾ/ /en.sa.βoˈna/ /ən.sə.boˈna/ /ən.sə.buˈna/ /ən.sə.βuˈna/ v
namydlit

ensenyament /en.se.ɲaˈmen/ /en.se.ɲaˈment/ /ən.sə.ɲəˈmen/ /ən.sə.ɲəˈment/ n masc
učení

ensenyar /an.seˈɲa/ /en.seˈɲa/ /en.seˈɲaɾ/ v
učit
Comunicar o transmetre a algú un coneixement, una habilitat.

entendre /anˈten.dɾa/ /anˈten.dɾe/ /enˈten.dɾe/ /ənˈten.dɾə/ v
dobře
Comprendre, copsar la relació entre conceptes, assimilar.

entitat /en.tiˈtat/ /ən.tiˈtat/ n fem
entita

entrada /anˈtɾa.ðɛ/ /anˈtɾa/ /enˈtɾa.ða/ n fem
vstup
Acte d'entrar.
vchod vstup
Lloc per accedir a l'interior d'un espai.

entrant /anˈtɾan/ /enˈtɾan/ /enˈtɾant/ /ənˈtɾan/ /ənˈtɾant/ n masc
předkrm
Primer plat lleuger que se serveix en un àpat.

entrar /anˈtɾa/ /enˈtɾa/ /enˈtɾaɾ/ /ənˈtɾa/ v
vstupovat
Passar de fora cap endins.

entre /ˈen.tɾe/ /ˈən.tɾə/ /ˈɛn.tɾə/ preposition
mezi

entremaliat /en.tɾe.ma.ɫiˈat/ n masc
darebák

entrenador /en.tɾe.naˈðo/ /en.tɾe.naˈðoɾ/ /ən.tɾə.nəˈðo/ n masc
trenér kouč

entrenament /en.tɾe.naˈmen/ /en.tɾe.naˈment/ /ən.tɾə.nəˈmen/ /ən.tɾə.nəˈment/ n masc
trénink

entrenar /en.tɾeˈna/ /en.tɾeˈnaɾ/ /ən.tɾəˈna/ v
trénovat

entrepà /ˌen.tɾeˈpa/ /ˌen.tɾəˈpa/ n masc
sendvič

entreteniment /en.tɾe.te.niˈmen/ /en.tɾe.te.niˈment/ /ən.tɾə.tə.niˈmen/ /ən.tɾə.tə.niˈment/ n masc
zábava

entrevista /en.tɾeˈvis.ta/ /en.tɾeˈβis.ta/ /ən.tɾəˈvis.tə/ /ən.tɾəˈβis.tə/ n fem
interview

entropia /en.tɾoˈpi.a/ /ən.tɾoˈpi.ə/ /ən.tɾuˈpi.ə/ n fem
entropie

entusiasmar /en.tu.zi.azˈma/ /en.tu.zi.azˈmaɾ/ /ən.tu.zi.əzˈma/ v
nadchnout

entusiasme /en.tu.ziˈaz.me/ /ən.tu.ziˈaz.mə/ n masc
nadšení

entusiàsticament /en.tu.ziˌas.ti.kaˈmen/ /en.tu.ziˌas.ti.kaˈment/ /ən.tu.ziˌas.ti.kəˈmen/ /ən.tu.ziˌas.ti.kəˈment/ adv
nadšeně

envair /em.baˈi/ /eɱ.vaˈiɾ/ /əm.bəˈi/ /əɱ.vəˈi/ v
napadat
Entrar per força i ocupar un territori, ciutat, lloc.
(bàdminton) Cometre una falta consistent a traspassar els límits del camp propi amb la raqueta o amb una part del cos.

enveja /amˈbe.d͡ʒɛ/ /emˈbe.d͡ʒa/ /emˈbe.ʒa/ /eɱˈve.d͡ʒa/ /əmˈbɛ.ʒə/ /əɱˈvə.ʒə/ /əɱˈvɛ.ʒə/ n fem
závist
Sentiment que experimenta una persona quan desitja ferventment una cosa (material o no) que pertany a algú altre.

envejar /am.beˈd͡ʒa/ /am.beˈʒa/ /em.beˈd͡ʒa/ /em.beˈʒa/ /eɱ.veˈd͡ʒaɾ/ /əɱ.vəˈd͡ʒa/ /əɱ.vəˈʒa/ v
závidět

envejós /am.beˈʒos/ /em.beˈd͡ʒos/ /em.beˈʒos/ /eɱ.veˈd͡ʒos/ /əm.bəˈʒos/ /əɱ.vəˈʒos/ adj masc
závistivý

envelliment /am.be.ʎiˈmen/ /em.be.ʎiˈmen/ /eɱ.ve.ʎiˈment/ /əm.bə.ʎiˈmen/ /əɱ.və.jiˈmen/ /əɱ.və.ʎiˈment/ n masc
stárnutí

envellir /am.beˈʎi/ /an.vaˈʎi/ /em.beˈʎi/ /eɱ.veˈʎiɾ/ /əɱ.vəˈji/ /əɱ.vəˈʎi/ v
stárnout

enyorança /a.ɲoˈɾan.sa/ /e.ɲoˈɾan.sa/ /ə.ɲoˈɾan.sə/ /ə.ɲuˈɾan.sə/ n fem
nostalgie

enzim /enˈzim/ /ənˈzim/ n masc
enzym

epicentre /e.piˈsen.tɾe/ /ə.piˈsen.tɾə/ n masc
epicentrum

epidemiologia /e.pi.ðe.mi.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /e.pi.ðe.mi.o.ɫoˈʒi.a/ /ə.pi.ðə.mi.o.ɫoˈʒi.ə/ /ə.pi.ðə.mi.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
epidemiologie

epidermis /e.piˈðɛɾ.mis/ /ə.piˈðɛr.mis/ n fem
pokožka

epidural /e.pi.ðuˈɾaɫ/ /ə.pi.ðuˈɾaɫ/ adj
epidurální
Entorn de la duramàter.

epidural /e.pi.ðuˈɾaɫ/ /ə.pi.ðuˈɾaɫ/ n fem
epidurální
Injecció d'anestèsia en l'espai epidural, especialment relacionat amb els parts.

epidèmia /e.piˈðɛ.mi.a/ /ə.piˈðɛ.mi.ə/ n fem
epidemie

epiglotis /e.piˈɣɫɔ.tis/ /ə.piˈɣɫɔ.tis/ n fem
hrtanová příklopka

epilèpsia /e.piˈɫɛp.si.a/ /ə.piˈɫɛp.si.ə/ n fem
epilepsie

epilèptic /e.piˈɫɛp.tik/ /ə.piˈɫɛp.tik/ adj masc
epileptický

episodi /e.piˈzɔ.ði/ /ə.piˈzɔ.ði/ n masc
epizoda

epistemologia /e.pis.te.mo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /e.pis.te.mo.ɫoˈʒi.a/ /ə.pis.tə.mo.ɫoˈʒi.ə/ /ə.pis.tə.mu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
epistemologie

epiteli /e.piˈtɛ.ɫi/ /ə.piˈtɛ.ɫi/ n masc
epitel

epèntesi /eˈpɛn.te.zi/ /əˈpɛn.tə.zi/ n fem
epenteze

epístola /eˈpis.to.ɫa/ /əˈpis.to.ɫə/ /əˈpis.tu.ɫə/ n fem
epištola

epítet /eˈpi.tet/ /əˈpi.tət/ n masc
epiteton

epònim /eˈpɔ.nim/ /əˈpɔ.nim/ n neut
eponym

equador /ə.kwəˈðo/ /ə.kwəˈðor/ n masc
rovník
Línia imaginària que divideix la Terra perpendicularment al seu eix de rotació, resultant dues meitats.

equatorià /e.kwa.to.ɾiˈa/ /ə.kwə.to.ɾiˈa/ /ə.kwə.tu.ɾiˈa/ adj masc
ekvádorský
Relatiu o pertanyent a l'Equador.

equatorià /e.kwa.to.ɾiˈa/ /ə.kwə.to.ɾiˈa/ /ə.kwə.tu.ɾiˈa/ n masc
ekvádorský
Persona que habita o és originària de l'Equador.

equilàter /e.kiˈɫa.teɾ/ /ə.kiˈɫa.tər/ adj masc
rovnostranný

equinocci /e.kiˈnɔk.si/ n masc
rovnodennost

equip /eˈkip/ /əˈkip/ n masc
tým
Grup de persones organitzat.
vybavení
Allò amb què algú s'equipa, com vestits o estris.

equipatge /e.kiˈpa.d͡ʒe/ n masc
zavazadlo

equivalent /e.ki.vaˈɫent/ /e.ki.βaˈɫen/ /ə.ki.vəˈɫen/ /ə.ki.vəˈɫent/ /ə.ki.βəˈɫen/ adj
ekvivalentní

era /ˈe.ɾa/ /ˈe.ɾə/ n fem
humno
(agricultura) Espai ample en una explotació agrícola de cereals destinat a apilar gavelles o a batre les espigues per separar el gra de la palla.

erbi n masc
erbium

erecció /e.ɾek.siˈo/ /ə.ɾək.siˈo/ n fem
erekce

ergatiu /eɾ.ɣaˈtiw/ /ər.ɡəˈtiw/ adj masc
ergativ

eritema /e.ɾiˈte.ma/ /ə.ɾiˈtɛ.mə/ n masc
erytém

eritreu /e.ɾiˈtɾɛw/ /ə.ɾiˈtɾɛw/ adj masc
Eritrejec
Relatiu o pertanyent a Eritrea.

eritreu /e.ɾiˈtɾɛw/ /ə.ɾiˈtɾɛw/ n masc
Eritrejec
Persona que habita o és originària d'Eritrea.

eritròcit /e.ɾiˈtɾɔ.sit/ /ə.ɾiˈtɾɔ.sit/ n masc
erytrocyt

eriçó /a.ɾiˈso/ /e.ɾiˈso/ n masc
ježek ježkové

erm /ˈerm/ /ˈeɾm/ /ˈɛrm/ n masc
ladem
Lloc sense conrear, de terreny àrid i escassa vegetació.

ermini /eɾˈmi.ni/ /ərˈmi.ni/ n masc
hranostaj
Mamífer de la família dels mustèlids apreciat pel pelatge que és blanc a l’estiu i rogenc a l’hivern (Mustela erminea).

erotisme /e.ɾoˈtiz.me/ /ə.ɾoˈtiz.mə/ /ə.ɾuˈtiz.mə/ n masc
erotika

erra /ˈe.ra/ /ˈe.rə/ /ˈɛ.ra/ /ˈɛ.rə/ /ˈɛ.rɛ/ n fem
er

erradicar /e.ra.ðiˈka/ /e.ra.ðiˈkaɾ/ /ə.rə.ðiˈka/ v
vymýtit

error /eˈroɾ/ /əˈro/ /əˈror/ n
chyba omyl
Equivocació, incorrecció.

eructar /e.ɾukˈta/ /e.ɾukˈtaɾ/ /ə.ɾukˈta/ v
říhat

erudit /e.ɾuˈðit/ /ə.ɾuˈðit/ adj masc
sečtělý
Que té erudició, un ampli coneixement en una disciplina, especialment de la seva obra escrita.

erudit /e.ɾuˈðit/ /ə.ɾuˈðit/ n masc
sečtělý
Persona amb erudició, molt culta, estudiosa.

eruga /eˈɾu.ɣa/ n fem
housenka

erupció /e.ɾup.siˈo/ /ə.ɾup.siˈo/ n masc
erupce

esbandir /az.βanˈdi/ /ez.banˈdiɾ/ /ez.βanˈdi/ /əz.bənˈdi/ v
opláchnout

esbarzer /az.βarˈze/ /ez.baɾˈzeɾ/ /ez.βarˈze/ /əz.bərˈze/ n masc
ostružiník

esborrany /ez.boˈraɲ/ /əz.boˈraɲ/ /əz.buˈraɲ/ n masc
návrh koncept

esborrar /az.βoˈra/ /ez.boˈraɾ/ /ez.βoˈra/ /əz.boˈra/ /əz.buˈra/ v
smazat
Fer desaparèixer el traç de signes, textos, dibuixos.
Treure del cap un sentiment, un record.

esbrinar /az.βɾiˈna/ /ez.bɾiˈnaɾ/ /ez.βɾiˈna/ /əz.bɾiˈna/ v
hádat
Cercar un coneixement fins a arribar a saber-ho.

esca /ˈes.ka/ /ˈəs.kə/ /ˈɛs.kə/ n fem
troud
Matèria molt seca, generalment de cuiro, drap o esponja, preparada de forma que qualsevol espurna de foc la fa cremar.

escac /esˈkak/ /əsˈkak/ n masc
šach

escac i mat n masc
mat

escacs /esˈkaks/ n masc
šachy
Joc de taula d'estratègia en el qual dos bàndols (blanc i negre) amb setze peces cada un (dues torres, dos cavalls, dos alfils, una reina, un rei i vuit peons) tracten de vèncer el rei contrari i així guanyar la partida.

escafandre /es.kaˈfan.dɾe/ /əs.kəˈfan.dɾə/ n masc
skafandr

escaire /asˈkaj.ɾe/ /esˈkaj.ɾe/ /əsˈkaj.ɾə/ n masc
nastavit čtverec
Instrument de dibuix tècnic consistent en un triangle rectangular.
úhelník
Objecte en angle recte usat com a reforç de la juntura de dues peces.
trojúhelník
(waterpolo, esports de pilota) Cadascun dels dos angles rectes formats per la unió d'un dels pals de la porteria i el travesser.

escala /asˈka.la/ /asˈka.ɫa/ /asˈka.ɫɛ/ /esˈka.ɫa/ /əsˈka.ɫə/ n fem
schodiště schody
Conjunt de graons per pujar o baixar a un indret.
stupnice
Agrupació de set notes musicals consecutives separades per tons i semitons.
Proporció de dibuixos, plànols o maquetes respecte a l'element real al que fan referència.

escala mecànica n fem
eskalátor

escalar /as.kaˈɫa/ /as.kaˈɫaɾ/ /es.kaˈɫa/ /es.kaˈɫaɾ/ /əs.kəˈɫa/ /əs.kəˈɫar/ v
růst

escalunya /es.kaˈɫu.ɲa/ /əs.kəˈɫu.ɲə/ n fem
šalotka
Planta de la família de les aliàcies (Allium ascalonicum).

escamot /es.kaˈmɔt/ /əs.kəˈmɔt/ n masc
peloton
Grup armat de persones (milícies, policies, etc) no gaire nombrós, sovint agrupat per a un objectiu específic.
Grup petit de ciclistes que van a una mateixa velocitat durant una cursa i se separa del pilot.

escampar /as.kamˈpa/ /es.kamˈpa/ /es.kamˈpaɾ/ /əs.kəmˈpa/ v
šířit
Estendre una matèria per una superfície.

escandi /əsˈkan.di/ n masc
skandium

escanejar /es.ka.neˈd͡ʒa/ /es.ka.neˈd͡ʒaɾ/ /es.ka.neˈʒa/ /əs.kə.nəˈd͡ʒa/ /əs.kə.nəˈʒa/ v
skenovat

escapar /as.kaˈpa/ /es.kaˈpa/ /es.kaˈpaɾ/ /əs.kəˈpa/ v
uniknout

escarabat /as.ka.ɾaˈβat/ /es.ka.ɾaˈbat/ /əs.kərˈβat/ n masc
brouk

escarapel·la /es.ka.ɾaˈpɛ.ɫa/ /es.ka.ɾaˈpɛ.ɫɛ/ /es.ka.ɾaˈpɛɫ.ɫa/ /əs.kə.ɾəˈpɛ.ɫə/ /əs.kə.ɾəˈpɛɫ.ɫə/ n fem
kokarda
Adornament en forma de disc col·locat en una part visible de la roba o del barret.

escarceller /es.kar.seˈʎe/ /es.kaɾ.seˈʎeɾ/ /əs.kər.səˈʎe/ n masc
věznitel

escarlata /əs.kərˈɫa.tə/ n fem
purpur

escarnir /as.kaɾˈni/ /es.karˈni/ /es.kaɾˈni/ /es.kaɾˈniɾ/ /əs.kərˈni/ v
posmívat se

escata /asˈka.ta/ /asˈka.tɛ/ /esˈka.ta/ /əsˈka.tə/ n fem
šupina

escena /eˈse.na/ /əsˈsɛ.nə/ /əˈsɛ.nə/ n fem
scéna

escenari /e.seˈna.ɾi/ /ə.səˈna.ɾi/ /əs.səˈna.ɾi/ n masc
jeviště

esclatar /as.kɫaˈta/ /es.kɫaˈta/ /es.kɫaˈtaɾ/ /əs.kɫəˈta/ v
prasknout
Obrir-se una cosa per una força o impuls interior.

esclau /esˈkɫaw/ n masc
otrok
Persona sotmesa al domini d'una altra i sense llibertat.

esclerosi /es.kɫeˈɾɔ.zi/ /əs.kɫəˈɾɔ.zi/ n fem
skleróza

esclop /asˈkɫɔp/ /esˈkɫɔp/ /əsˈkɫɔp/ n masc
dřevák
Espècie de canal de fusta de la part inferior de la tremuja dels molins de farina que rep el cereal i el dirigeix al forat de la mola.

escocès /es.koˈses/ /əs.koˈsɛs/ /əs.kuˈsɛs/ adj masc
skotský

escola /asˈkɔ.ɫa/ /asˈkɔ.ɫɛ/ /esˈkɔ.ɫa/ /esˈkɔ.ɫɔ/ n fem
škola
Col·legi, establiment per aprendre.
Centre educatiu on s'imparteix segon cicle d'educació infantil i educació primària.

escola de música n fem
hudební škola

escoltar /as.koɫˈta/ /as.koɫˈtaɾ/ /es.koɫˈta/ /es.koɫˈtaɾ/ /əs.koɫˈta/ /əs.kuɫˈta/ v
poslouchat slyšet

escoltisme /es.koɫˈtiz.me/ /əs.koɫˈtiz.mə/ /əs.kuɫˈtiz.mə/ n masc
skauting

escombra /asˈkom.bɾa/ /asˈkom.bɾɛ/ /esˈkom.bɾa/ n fem
koště smeták
(central, nord-occidental, septentrional, alguerès) Estri de neteja format per uns pèls o un raspall i un mànec llarg per moure-la amb comoditat.

escombrar /as.komˈbɾa/ /as.kumˈbɾa/ /es.komˈbɾa/ /es.komˈbɾaɾ/ /əs.komˈbɾa/ /əs.kumˈbɾa/ v
zamést
Treure la brutícia del terra amb una escombra.

escombriaire /es.kom.bɾiˈaj.ɾe/ /əs.kom.bɾiˈaj.ɾə/ /əs.kum.bɾiˈaj.ɾə/ n neut
popelář

escopir /as.koˈpi/ /as.koˈpiɾ/ /es.koˈpi/ /es.koˈpiɾ/ /es.kuˈpi/ /əs.koˈpi/ /əs.kuˈpi/ v
plivat
Expulsar alguna cosa de la boca, especialment saliva.

escorcollar /as.kor.koˈʎa/ /es.kor.koˈʎa/ /es.koɾ.koˈʎa/ /es.koɾ.koˈʎaɾ/ /əs.koɾ.koˈʎa/ /əs.kur.kuˈʎa/ v
prošacovat

escorpió /es.koɾ.piˈo/ /əs.koɾ.piˈo/ /əs.kur.piˈo/ n neut
Štír

escorpènid /es.koɾˈpɛ.nit/ /əs.koɾˈpɛ.nit/ /əs.kurˈpɛ.nit/ n masc
ropušnice

escorpí /as.korˈpi/ /es.koɾˈpi/ /əs.koɾˈpi/ /əs.kurˈpi/ n masc
štír

escorredora /es.ko.reˈðo.ɾa/ /əs.ko.rəˈðo.ɾə/ /əs.ku.rəˈðo.ɾə/ n fem
cedník

escorreplats /esˌko.reˈpɫats/ /əsˌko.rəˈpɫats/ n masc
odkapávač

escorça /asˈkɔr.sɛ/ /asˈkɔɾ.sa/ /esˈkɔr.sa/ /esˈkɔɾ.sa/ /esˈkɔɾ.sɔ/ /əsˈkɔr.sə/ n fem
kůra
Part exterior del tronc dels arbres.

escot /esˈkɔt/ /əsˈkɔt/ n masc
podíl
Part a pagar per cada participant en una despesa comuna.
dekolt
Part del cos que queda al descobert per l’escotat d’un vestit.

escriptor /es.kɾipˈto/ /es.kɾipˈtoɾ/ n masc
spisovatel

escriptori /es.kɾipˈtɔ.ɾi/ /əs.kɾipˈtɔ.ɾi/ n masc
psací stůl
Moble emprat per escriure cartes, en el qual es guardava el paper i els estris per escriure.
plocha
Aparença de pantalla d’un ordinador que mostra informació perquè l'usuari pugui manipular-lo.

escriptura /es.kɾipˈtu.ɾa/ /əs.kɾipˈtu.ɾə/ n fem
písmo
acte d'escriure

escrit /esˈkɾit/ /əsˈkɾit/ n masc
spis

escriure /asˈkɾiw.ɾa/ /asˈkɾiw.ɾe/ /esˈkɾiw.ɾe/ /əsˈkɾiw.ɾə/ v
psát

escrivà /es.kɾiˈva/ /es.kɾiˈβa/ /əs.kɾiˈva/ /əs.kɾiˈβa/ n masc
písař

escrot /esˈkɾɔt/ /əsˈkɾɔt/ n masc
šourek

escrutar /es.kɾuˈta/ /es.kɾuˈtaɾ/ /əs.kɾuˈta/ v
prohlédnout

escull /esˈkuʎ/ /əsˈkuj/ /əsˈkuʎ/ n masc
úskalí

escultor /es.kuɫˈto/ /es.kuɫˈtoɾ/ /əs.kuɫˈto/ n masc
sochař

escultura /es.kuɫˈtu.ɾa/ n fem
socha sochařství

escuma /asˈku.ma/ /asˈku.mɛ/ /esˈku.ma/ /əsˈku.mə/ n fem
pěna

escumadora /as.ku.maˈðo.ɾa/ /as.ku.maˈðo.ɾɛ/ /es.ku.maˈðo.ɾa/ /əs.ku.məˈðo.ɾə/ n fem
sběračka

escura-xemeneies /esˌku.ɾa.t͡ʃe.meˈne.jes/ /əsˌku.ɾə.ʃə.məˈnɛ.jəs/ n neut
kominík

escuradents /asˌku.ɾaˈðens/ /esˌku.ɾaˈðens/ /əsˌku.ɾəˈðens/ n masc
párátko

escurçó /as.kuɾˈso/ /əs.kurˈso/ n masc
zmije
Serp de la família dels vipèrids.

escut /asˈkut/ /esˈkut/ /əsˈkut/ n masc
štít
Arma defensiva, agafada amb la mà o amb el braç, amb suficient amplària i solidesa per aturar l'escomesa de l'enemic.

escàndol /esˈkan.doɫ/ /əsˈkan.doɫ/ /əsˈkan.duɫ/ n masc
hamba

escàner /esˈka.neɾ/ /əsˈka.nər/ n masc
skener

escàs /esˈkas/ /əsˈkas/ adj masc
vzácný

esdeveniment /ez.ðe.ve.niˈment/ /ez.ðe.βe.niˈmen/ /əz.də.βə.niˈmen/ /əz.ðə.və.niˈmen/ /əz.ðə.və.niˈment/ n masc
událost

esfenoide /es.feˈnɔj.ðe/ /əs.fəˈnɔj.ðə/ n masc
klínová kost

esfera /esˈfe.ɾa/ /əsˈfe.ɾə/ n fem
koule sféra

esfinx /esˈfiŋks/ /esˈfiŋs/ /əsˈfiŋks/ /əsˈfiŋs/ n
sfinga

esforç /asˈfɔrs/ /esˈfɔɾs/ /əsˈfɔrs/ n masc
úsilí námaha

esfèric /esˈfɛ.ɾik/ /əsˈfɛ.ɾik/ adj masc
kulovitý

esgarrapada /az.ɡa.raˈpa/ /az.ɣa.raˈpa.ða/ /ez.ɣa.raˈpa.ða/ /əz.ɡə.rəˈpa.ðə/ n fem
škrábanec

esgarrapar /az.ɣa.raˈpa/ /az.ɣa.raˈpaɾ/ /ez.ɣa.raˈpa/ /ez.ɣa.raˈpaɾ/ /əz.ɡə.rəˈpa/ v
škrábat

esglaó /ez.ɣɫaˈo/ n masc
schod

església /azˈɣɫe.zi.(aɛ)/ /ezˈɣɫe.zi.a/ /əzˈɡɫɛ.zi.ə/ /əzˈɣɫə.zi.ə/ /əzˈɣɫə.zi/ /əzˈɣɫɛ.zi.ə/ /əzˈɣɫɛ.zi/ n fem
kostel chrám
Conjunt de tots els fidels cristians.
Institució administrativa i jeràrquica de govern de qualsevol congregació de fidels cristians.

esgotar /ez.ɣoˈta/ /ez.ɣoˈtaɾ/ /əz.ɣoˈta/ /əz.ɣuˈta/ v
vyčerpat
Consumir les forces, afeblir, cansar molt.

esgrima /ezˈɣɾi.ma/ /əzˈɡɾi.mə/ n fem
šerm

eslau /ezˈɫaw/ /əzˈɫaw/ n masc
Slovan
Individu d'un poble indoeuropeu establert a l’Europa central i oriental.

eslovac /ez.ɫoˈvak/ /ez.ɫoˈβak/ /əz.ɫoˈvak/ /əz.ɫuˈvak/ /əz.ɫuˈβak/ adj masc
slovenský slovenština
Relatiu o pertanyent a Eslovàquia.

eslovac /ez.ɫoˈvak/ /ez.ɫoˈβak/ /əz.ɫoˈvak/ /əz.ɫuˈvak/ /əz.ɫuˈβak/ n masc
slovenský slovenština
Natural d’Eslovàquia.
(masculí singular) Llengua eslava parlada a Eslovàquia.

eslovè /ez.ɫoˈve/ /ez.ɫoˈβe/ /əz.ɫoˈvɛ/ /əz.ɫuˈvɛ/ adj masc
slovinština slovinský
Relatiu o pertanyent a Eslovènia, als seus habitants o a la llengua eslovena.

eslovè /ez.ɫoˈve/ /ez.ɫoˈβe/ /əz.ɫoˈvɛ/ /əz.ɫuˈvɛ/ n masc
slovinština
Natural d'Eslovènia.
slovinština slovinský
(masculí singular) Llengua parlada a Eslovènia, i a unes zones de Àustria, Itàlia i Hongria.

esmaixada /ez.majˈʃa.ða/ /ez.maˈʃa.ða/ n fem
smeč
(basquetbol) Acció i efecte d'introduir la pilota amb força de dalt a baix dintre la cistella.

esmaixar /ez.majˈʃa/ /ez.majˈʃaɾ/ /ez.maˈʃa/ v
smeč
(basquetbol) Introduir la pilota amb força de dalt a baix dintre la cistella.

esmalt /ezˈmaɫ/ /ezˈmaɫt/ /əzˈmaɫ/ /əzˈmaɫt/ n masc
smalt tinktura

esmena /ezˈme.na/ /əzˈmɛ.nə/ n fem
dodatek

esmenar /ez.meˈna/ /ez.meˈnaɾ/ /əz.məˈna/ v
vylepšit
(dret) Rectificar una llei, una sentència.

esmentar /ez.menˈta/ /ez.menˈtaɾ/ /əz.mənˈta/ v
zmínit

esmeril /ez.meˈɾiɫ/ /əz.məˈɾiɫ/ n masc
smirek smyrek

esmolar /az.moˈɫa/ /az.moˈɫaɾ/ /ez.moˈɫa/ /ez.moˈɫaɾ/ /əz.moˈɫa/ /əz.muˈɫa/ v
ostřit

esmorzar /az.morˈza/ /az.mulˈza/ /ez.morˈza/ /ez.moɾˈza/ /ez.moɾˈzaɾ/ /əz.moɾˈza/ /əz.murˈza/ n masc
snídaně
El primer menjar del dia.

esmorzar /az.morˈza/ /az.mulˈza/ /ez.morˈza/ /ez.moɾˈza/ /ez.moɾˈzaɾ/ /əz.moɾˈza/ /əz.murˈza/ v
snídaně
(intransitiu) Prendre el primer menjar del dia.

espacial /es.pa.siˈaɫ/ /əs.pə.siˈaɫ/ adj
prostorový

espagueti /es.paˈɣɛ.ti/ /əs.pəˈɣɛ.ti/ n masc
špagety

espai /asˈpaj/ /esˈpaj/ n masc
prostor
Extensió aparentment buida entre dos o més cossos; lloc.
prostor vesmír
Extensió contínua que conté tots els objectes sensibles, també dit cosmos o univers.

espantallops /esˌpan.taˈʎops/ /əsˌpan.təˈʎops/ n masc
žanovec měchýřník

espantaocells /esˌpan.ta.oˈseʎs/ /esˌpan.ta.oˈseʎʃ/ /əsˌpan.tə.oˈseʎs/ /əsˌpan.tə.uˈseʎs/ n masc
strašák

espantar /as.panˈta/ /es.panˈta/ /es.panˈtaɾ/ /əs.pənˈta/ /əs.pənˈta/ v
polekat

espanyol /as.paˈɲɔɫ/ /əs.pəˈɲɔɫ/ /əs.pəˈɲɔɫ/ adj masc
španělský
Relatiu o pertanyent a Espanya.
Relatiu o pertanyent a la llengua castellana.

espanyol /as.paˈɲɔɫ/ /əs.pəˈɲɔɫ/ /əs.pəˈɲɔɫ/ n masc
španělsky
Habitant o nadiu d'Espanya.
španělský
(invariable) Llengua originària de Castella usada a Espanya i als antics dominis.

esparadrap /es.pa.ɾaˈðɾap/ /əs.pə.ɾəˈðɾap/ n masc
leukoplast

espartà /əs.pərˈta/ adj masc
spartský
Relatiu o pertanyent a Esparta.

espartà /əs.pərˈta/ n masc
spartský
Persona que habita o és originària d'Esparta.

espasa /asˈpa.za/ /asˈpa.zɛ/ /esˈpa.za/ n fem
meč
Arma blanca consistent en un tall llarg i recte i una empunyadura.
(jocs, plural) Coll de la baralla de cartes representada per una arma blanca llarga.

espatlla /asˈpaʎ.ʎa/ /asˈpaʎ.ʎɛ/ /esˈpaɫ.ɫa/ /esˈpaʎ.ʎa/ /əsˈpa.ʎə/ /əsˈpaɫ.ɫə/ n fem
rameno

especial /es.pe.siˈaɫ/ /əs.pe.siˈaɫ/ /əs.pə.siˈaɫ/ adj
zvláštní speciální

especialista /es.pe.si.aˈɫis.ta/ /es.pe.si.aˈɫis.te/ /əs.pə.si.əˈɫis.tə/ n neut
specialista

especialitzar /es.pe.si.a.ɫiˈd͡za/ /es.pe.si.a.ɫiˈza/ /es.pe.si.a.ɫiˈzaɾ/ /əs.pə.si.ə.ɫiˈd͡za/ v
specializovat se

especificar /es.pe.si.fiˈka/ /es.pe.si.fiˈkaɾ/ /əs.pə.si.fiˈka/ v
specifikovat

espectacle /es.pekˈta.kɫe/ /əs.pəkˈta.kɫə/ n masc
podívaná

espectador /es.pek.taˈðo/ /es.pek.taˈðoɾ/ n masc
divák

espectre /esˈpɛk.tɾe/ /əsˈpɛk.tɾə/ n masc
spektrum
Varietat de manifestacions d'una mateixa cosa.

específic /es.peˈsi.fik/ /əs.pəˈsi.fik/ adj masc
konkrétní

espelma /asˈpɛɫ.ma/ /esˈpɛɫ.ma/ /esˈpɛɫ.mɛ/ n fem
svíce

esperanto /əs.peˈɾan.to/ /əs.pəˈɾan.tu/ n masc
esperanto
Llengua artificial, amb lèxic i vocabulari de marcat caire romànic i fonètica principalment eslava, creada per Ludwik Lejzer Zamenhof a final segle xix.

esperança /as.peˈɾan.sa/ /as.peˈɾan.sɛ/ /es.peˈɾan.sa/ /əs.peˈɾan.sə/ /əs.pəˈɾan.sə/ n fem
naděje

esperar /as.peˈɾa/ /es.peˈɾa/ /es.peˈɾaɾ/ /əs.peˈɾa/ /əs.pəˈɾa/ v
čekat počkat
Estar pendent que passi una cosa, sovint coneguda.
doufat
Tenir esperança en alguna cosa.

esperit /as.piˈɾit/ /es.peˈɾit/ /əs.pəˈɾit/ /əs.pəˈɾit/ n masc
duše
Part no material de la persona, ànima.

esperonar /as.pe.ɾoˈna/ /es.pe.ɾoˈna/ /es.pe.ɾoˈnaɾ/ /əs.pə.ɾoˈna/ /əs.pə.ɾuˈna/ v
pobídnout
Picar amb els esperons al cavall.
(figuradament) Animar, encoratjar per fer alguna cosa.

esperó /es.peˈɾo/ /əs.pəˈɾo/ n masc
ostruha

espessir /as.peˈsi/ /es.peˈsi/ /es.peˈsiɾ/ /əs.pəˈsi/ v
houstnout

espet /asˈpet/ /esˈpet/ /əsˈpət/ /əsˈpɛt/ n masc
soltýn obecný

espia /esˈpi.a/ /əsˈpi.ə/ n neut
vyzvědač špión

espiar /as.piˈa/ /es.piˈa/ /es.piˈaɾ/ /əs.piˈa/ v
slídit

espiera /es.piˈe.ɾa/ /əs.piˈe.ɾə/ n fem
kukátko

espieta /es.piˈe.ta/ /əs.piˈə.tə/ /əs.piˈɛ.tə/ n neut
bonzák
(col·loquial) Persona que intenta delatar el que fan els altres.

espiga /asˈpi.ɣa/ /asˈpi.ɣɛ/ /esˈpi.ɣa/ /əsˈpi.ɣə/ n fem
klas

espigolar /as.pi.ɣoˈɫa/ /es.pi.ɣoˈɫa/ /es.pi.ɣoˈɫaɾ/ /əs.pi.ɣoˈɫa/ /əs.pi.ɣuˈɫa/ v
paběrkovat
Collir les espigues després de la segada.

espina /asˈpi.na/ /asˈpi.nɛ/ /esˈpi.na/ /əsˈpi.nə/ n fem
trn
Extrems punxants presents en les tiges d'algunes plantes, per exemple el roser.
Esquelet dels peixos.

espinac /as.piˈnak/ /es.piˈnak/ /əs.piˈnak/ n masc
špenát

espineta /es.piˈne.ta/ /əs.piˈnə.tə/ /əs.piˈnɛ.tə/ n fem
spinet

espionatge /es.pi.oˈna.d͡ʒe/ /əs.pi.oˈna.d͡ʒə/ /əs.pi.uˈna.d͡ʒə/ n masc
vyzvědačství

espiral /es.piˈɾaɫ/ /əs.piˈɾaɫ/ n fem
spirála

espiritual /əs.pi.ɾi.tuˈaɫ/ adj
duchovní
Relatiu o pertanyent a l'esperit.

espitllera /es.piʎˈʎe.ɾa/ /es.piˈʎe.ɾa/ /əs.piʎˈʎe.ɾə/ /əs.piˈʎe.ɾə/ n fem
vražedkyně

esplugabous /esˌpɫu.ɣaˈbɔws/ /əsˌpɫu.ɣəˈβɔws/ n masc
volavka rusohlavá

esponja /asˈpɔn.d͡ʒa/ /asˈpɔn.d͡ʒɛ/ /esˈpɔɲ.d͡ʒa/ /esˈpɔɲ.d͡ʒɔ/ /əsˈpoɲ.ʒə/ /əsˈpɔɲ.ʒə/ n fem
houba

espontani /es.ponˈta.ni/ /əs.ponˈta.ni/ /əs.punˈta.ni/ adj masc
impulzivní

espora /esˈpo.ɾa/ /əsˈpo.ɾə/ n fem
spora výtrus

esport /esˈpɔɾt/ n masc
sport

esport de pilota n masc
míčová hra

esport de raqueta n masc
raketový sport

espurna /asˈpuɾ.na/ /asˈpuɾ.nɛ/ /esˈpuɾ.na/ /əsˈpur.nə/ n fem
jiskra
Partícula inflamada que s'escapa d'un foc o de dues pedres copejades.

espàrrec /asˈpa.rek/ /esˈpa.rek/ /əsˈpa.rek/ /əsˈpa.rək/ n masc
chřest

espàtula /esˈpa.tu.ɫa/ n fem
špátle

espècia /esˈpɛ.si.a/ /əsˈpɛ.si.ə/ n fem
koření

espècie /esˈpɛ.si.e/ /əsˈpɛ.si.ə/ /əsˈpɛ.si/ n fem
druh

espès /asˈpes/ /esˈpes/ /əsˈpəs/ /əsˈpɛs/ adj masc
hustý

espígol /asˈpi.ɣoɫ/ /esˈpi.ɣoɫ/ /əsˈpi.ɣoɫ/ /əsˈpi.ɣuɫ/ n masc
levandule

espòiler /esˈpɔj.ɫeɾ/ /əsˈpɔj.ɫər/ n masc
spoiler

esquadró /es.kwaˈðɾo/ n masc
eskadrona

esquaix /esˈkwajʃ/ n masc
squash

esquelet /es.keˈɫet/ /əs.kəˈɫət/ /əs.kəˈɫɛt/ n masc
kostra
Conjunt dels ossos d'un animal, en especial els de les persones.

esquema /esˈke.ma/ /əsˈkɛ.mə/ n masc
schéma
Representació gràfica simplificada d'un conjunt funcional complex.

esquena /asˈke.na/ /asˈke.nɛ/ /esˈke.na/ /əsˈkə.nə/ /əsˈkɛ.nə/ n fem
záda hřbet

esquer /esˈke/ /esˈkeɾ/ /esˈkɛɾ/ /əsˈke/ /əsˈkɛr/ n masc
návnada

esquerda /asˈkɛr.da/ /asˈkɛr.dɛ/ /esˈkɛɾ.ða/ /əsˈcəɾ.ðə/ /əsˈkɛr.də/ /əsˈkɛr.ðə/ n fem
trhlina
Obertura allargada i estreta produïda en un cos dur per trencament.

esquerra /esˈkɛ.ra/ /esˈkɛ.rɛ/ /əsˈkɛ.rə/ n fem
levice
Costat esquerre.

esquerre /asˈkɛ.re/ /esˈkɛ.re/ /əsˈkɛ.rə/ adj masc
nalevo

esquerrà /es.keˈra/ /əs.kəˈra/ adj masc
levoruký
Dit d'una persona que se serveix de la mà esquerra o del peu esquerre en allò en què la generalitat de les persones empren la mà dreta o el peu dret, com a resultat d'un predomini cerebral de l'hemisferi dret.

esquiar /es.kiˈa/ /es.kiˈaɾ/ /əs.kiˈa/ v
lyžovat

esquilar /as.kiˈɫa/ /es.kiˈɫa/ /es.kiˈɫaɾ/ /əs.kiˈɫa/ v
stříhat

esquinç /asˈkins/ /esˈkins/ /əsˈkins/ n masc
vyvrtnutí
(medicina) Torçada d'una articulació o distensió violenta dels lligaments amb lesió sense luxació.

esquirol /as.kiˈɾɔɫ/ /es.kiˈɾɔɫ/ n masc
veverka
Rosegador arbori de cua llarga i peluda (Sciurus vulgaris).

esquirol /as.kiˈɾɔɫ/ /es.kiˈɾɔɫ/ n neut
stávkokaz
(economia) Treballador que refusa seguir una vaga.

esquist /esˈkist/ /əsˈkist/ n masc
svor

esquitxar /as.kiˈt͡ʃa/ /es.kiˈt͡ʃa/ /es.kiˈt͡ʃaɾ/ /əs.kiˈt͡ʃa/ v
postříkat

esquivar /as.kiˈβa/ /es.kiˈvaɾ/ /es.kiˈβa/ /əs.kiˈva/ /əs.kiˈβa/ v
uhnout
Espantar, fer fugir.
(pronominal) Deslliurar-se d’alguna cosa pel risc o conseqüències negatives que comporta.

esquizofrènia /es.ki.zoˈfɾɛ.ni.a/ /əs.ki.zoˈfɾɛ.ni.ə/ /əs.ki.zuˈfɾɛ.ni.ə/ n fem
schizofrenie

esquí /esˈki/ /əsˈki/ n masc
lyžování lyže

essencial /e.sen.siˈaɫ/ /ə.sən.siˈaɫ/ adj
hlavní

est n masc
východ

estable /esˈta.bɫe/ /esˈta.βɫe/ /esˈtab.bɫe/ /əsˈta.βɫə/ /əsˈtab.bɫə/ adj
stáj
Establert o fixat amb fermesa.

estable /esˈta.bɫe/ /esˈta.βɫe/ /esˈtab.bɫe/ /əsˈta.βɫə/ /əsˈtab.bɫə/ n masc
stáj
(per extensió) Lloc brut.

establement /esˌta.bɫeˈment/ /esˌta.βɫeˈmen/ /esˌtab.bɫeˈmen/ /əsˌta.βɫəˈmen/ /əsˌtab.bɫəˈmen/ /əsˌtab.bɫəˈment/ adv
stabilně

estaca /asˈta.ka/ /asˈta.kɛ/ /esˈta.ka/ /əsˈta.kə/ n fem
kůl

estació /es.ta.siˈo/ n fem
stanice nádraží
Parada d'un vehicle de transport col·lectiu.
období roční období
Cadascun dels quatre períodes en què es divideix l'any.

estadi /esˈta.ði/ n masc
stadión
Instal·lació de grans dimensions amb grades, apta per a la pràctica de diversos esports.
stádium
Nom de les diverses etapes de desenvolupament en certs fenòmens, malalties, animals o plantes.

estadística /es.taˈðis.ti.ka/ n fem
statistika

estafa /esˈta.fa/ /əsˈta.fə/ n fem
podvod

estalactita /es.ta.ɫakˈti.ta/ /əs.tə.ɫəkˈti.tə/ n fem
stalaktit

estalvi /asˈtaɫ.βi/ /esˈtaɫ.vi/ /esˈtaɫ.βi/ /əsˈtaɫ.vi/ n masc
spoření

estalviar /as.taɫ.βiˈa/ /as.taɫ.βiˈaɾ/ /es.taɫ.viˈaɾ/ /es.taɫ.βiˈa/ /əs.təɫ.viˈa/ /əs.təɫ.βiˈa/ v
šetřit

estand /esˈtan/ /esˈtant/ /əsˈtan/ /əsˈtant/ n masc
stánek

estany /asˈtaɲ/ /əsˈtaɲ/ n masc
rybník
Massa d'aigua acumulada en una depressió del terreny relativament reduïda.
cín
Element químic metàl·lic, mal·leable i dúctil, amb nombre atòmic 50 i símbol Sn.

estat /asˈtat/ /esˈtat/ /əsˈtat/ n masc
stát stav
Forma d’organització política caracteritzada per l’existència d’un territori delimitat, una població definida i una autoritat que s’atribueix un poder indiscutible.

estel /asˈtɛɫ/ /esˈtɛɫ/ /əsˈtəɫ/ /əsˈtɛɫ/ n masc
hvězda
(astronomia) Astre que emet llum pròpia.

estela /esˈtɛ.ɫa/ /esˈtɛ.ɫɛ/ /əsˈtɛ.ɫə/ n fem
stéla
monument commemoratiu en forma de pilar o làpida amb relleus o inscripcions

estella /asˈte.ʎa/ /asˈte.ʎɛ/ /esˈte.ʎa/ /əsˈte.ʎə/ n fem
tříska

estellar /as.teˈʎa/ /as.teˈʎaɾ/ /es.teˈʎa/ /es.teˈʎaɾ/ /əs.təˈʎa/ v
štěpit
D'alguna cosa fer-ne estelles.

estel·lar /es.teɫˈɫaɾ/ /es.teˈɫaɾ/ /əs.təɫˈɫar/ /əs.təɫˈɫaɾ/ /əs.təˈɫar/ adj
hvězdný
Relatiu o pertanyent als estels.

estendard /es.tenˈdaɾt/ /əs.tənˈdart/ n masc
standarta

estendre /asˈten.dɾe/ /esˈten.dɾe/ /əsˈten.dɾə/ v
rozšířit
Estar entre dos límits, siguin físics o temporals.

estepa /esˈte.pa/ /əsˈtə.pə/ /əsˈtɛ.pə/ n fem
step
Gran i vasta planura sense vegetació, erma.

esterilitat /es.te.ɾi.ɫiˈtat/ /əs.tə.ɾi.ɫiˈtat/ n fem
neplodnost

esterilització /es.te.ɾi.ɫi.d͡za.siˈo/ /es.te.ɾi.ɫi.za.siˈo/ /əs.tə.ɾi.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
sterilizace

esterilitzar /es.te.ɾi.ɫiˈd͡za/ /es.te.ɾi.ɫiˈza/ /es.te.ɾi.ɫiˈzaɾ/ v
sterilizovat
Fer tornar estèril, incapaç de reproduir-se.
(biologia) Deslliurar de microorganismes un producte, objecte o medi mitjançant el procés d'esterilització.

esternudar /as.tar.nuˈða/ /as.tor.nuˈðaɾ/ /es.ter.nuˈða/ /es.teɾ.nuˈða/ /es.teɾ.nuˈðaɾ/ v
kýchat kýchnout

esternut /es.teɾˈnut/ /əs.tərˈnut/ n masc
kýchnutí

estic /esˈtik/ /əsˈtik/ n masc
hokejka
(hoquei) Bastó acabat amb una part inferior corba, que s'utilitza per a conduir o impulsar la bola o el disc.
(hoquei sobre herba) Falta consistent a aixecar l'estic per sobre l'altura de l'espatlla per jugar la bola.

estigma /esˈtiɡ.ma/ /əsˈtiɡ.mə/ n masc
blizna
Senyal indeleble fet com a càstig infamant o com a signe d'esclavitud.

estil /esˈtiɫ/ n masc
styl sloh

estilòbata /es.tiˈɫɔ.ba.ta/ /əs.tiˈɫɔ.βə.tə/ n masc
stylobat

estimar /as.tiˈma/ /as.tiˈmaɾ/ /es.tiˈma/ /es.tiˈmaɾ/ v
milovat
(especialment) Amar.

estimat /as.tiˈmat/ /es.tiˈmat/ /əs.tiˈmat/ adj masc
milovaný
Que inspira sentiments d'afecte.

estirar /as.tiˈɾa/ /es.tiˈɾa/ /es.tiˈɾaɾ/ /əs.tiˈɾa/ v
natáhnout

estiu /asˈtiw/ /esˈtiw/ n masc
léto

estoc /esˈtɔk/ /əsˈtɔk/ n masc
rapír
Espasa d'una mà de fulla fina i allargada, destinada principalment a atacar amb la punta.

estocàstic /es.toˈkas.tik/ /əs.toˈkas.tik/ /əs.tuˈkas.tik/ adj masc
stochastický

estoig /esˈtot͡ʃ/ /əsˈtot͡ʃ/ n masc
penál

estola /asˈtɔ.ɫa/ /asˈtɔ.ɫɛ/ /esˈtɔ.ɫa/ /esˈtɔ.ɫɔ/ /əsˈtɔ.ɫə/ n fem
štóla

estona /asˈto.na/ /asˈto.nɛ/ /esˈto.na/ /əsˈto.nə/ n fem
chvíle

estonià /əs.to.niˈa/ /əs.tu.niˈa/ adj masc
estonština
Relatiu a Estònia.

estonià /əs.to.niˈa/ /əs.tu.niˈa/ n masc
estonština
Natural d’Estònia
(masculí singular) Llengua parlada a Estònia.

estora /esˈto.ɾa/ /esˈto.ɾɛ/ /əsˈto.ɾə/ n fem
rohožka
Catifa feta d'espart o un altre material semblant, generalment emprada per espolsar les sabates abans d'entrar en una casa.

estornell /as.toɾˈneʎ/ /es.toɾˈneʎ/ /əs.toɾˈneʎ/ /əs.turˈneʎ/ n masc
špaček špaček obecný

estoïcisme /es.to.iˈsiz.me/ /əs.to.iˈsiz.mə/ /əs.tu.iˈsiz.mə/ n masc
stoicismus

estranger /as.tɾanˈd͡ʒe/ /es.tɾaɲˈd͡ʒe/ /es.tɾaɲˈd͡ʒeɾ/ /əs.tɾəɲˈʒe/ adj masc
cizí zahraniční
Que és d'un altre país.

estrangular /es.tɾaŋ.ɡuˈɫa/ /es.tɾaŋ.ɡuˈɫaɾ/ /əs.tɾəŋ.ɡuˈɫa/ v
uškrtit

estrany /asˈtɾaɲ/ /esˈtɾaɲ/ adj masc
zvláštní
Que no segueix la norma, que no és comú (amb un cert matís despectiu).

estratègia /es.tɾaˈtɛ.ʒi.a/ /əs.tɾəˈtɛ.ʒi.ə/ n fem
strategie

estratègic /es.tɾaˈtɛ.d͡ʒik/ /es.tɾaˈtɛ.ʒik/ /əs.tɾəˈtɛ.ʒik/ adj masc
strategický

estrella /asˈtɾe.ʎa/ /asˈtɾe.ʎɛ/ /esˈtɾe.ʎa/ /əsˈtɾə.ʎə/ /əsˈtɾɛ.ʎə/ n fem
hvězda
(astrologia) Planeta que determina el destí d’una persona.
Persona que destaca en un camp concret.

estrena /esˈtɾe.na/ /əsˈtɾɛ.nə/ n fem
premiéra
Acció i efecte d'estrenar o estrenar-se.

estret /asˈtɾet/ /esˈtɾet/ /əsˈtɾət/ /əsˈtɾɛt/ adj masc
úzký
Que té poca amplada.

estretament /esˌtɾe.taˈmen/ /esˌtɾe.taˈment/ /əsˌtɾə.təˈment/ /əsˌtɾɛ.təˈmen/ adv
úzko

estribord /es.tɾiˈboɾt/ /əs.tɾiˈβort/ n masc
pravobok

estricte /esˈtɾik.te/ adj masc
přísný

estronci /əsˈtɾɔn.si/ n masc
stroncium

estructura /es.tɾukˈtu.ɾa/ /əs.tɾukˈtu.ɾə/ n fem
struktura
Distribució i ordre de les parts d'un edifici, o més genèricament, d'un ens.

estruç /esˈtɾus/ n masc
pštros

estrès /esˈtɾes/ /əsˈtɾes/ /əsˈtɾəs/ /əsˈtɾɛs/ n masc
stres

estríjol /asˈtɾi.ʒoɫ/ /esˈtɾi.d͡ʒoɫ/ /esˈtɾi.ʒoɫ/ /əsˈtɾi.ʒoɫ/ /əsˈtɾi.ʒuɫ/ n masc
hřeblo

estuari /es.tuˈa.ɾi/ /əs.tuˈa.ɾi/ n masc
ústí

estudi /asˈtu.ði/ /esˈtu.ði/ n masc
studium
Acció d'estudiar.
studovna
Habitació dedicada per estudiar.

estudiant /as.tu.ðiˈan/ /es.tu.ðiˈan/ /es.tu.ðiˈant/ /əs.tu.ðiˈan/ /əs.tu.ðiˈant/ n neut
student studentka
Persona que estudia en l'ensenyament superior.

estudiar /as.tu.ðiˈa/ /es.tu.ðiˈa/ /es.tu.ðiˈaɾ/ v
studovat
Reflexionar, aplicar-se per comprendre alguna cosa.

estufa /esˈtu.fa/ /əsˈtu.fə/ n fem
kamna pec

estupidesa /es.tu.piˈðe.za/ /əs.tu.piˈðə.zə/ /əs.tu.piˈðɛ.zə/ n fem
hloupost

esturió /as.tu.ɾiˈo/ /es.tu.ɾiˈo/ /əs.tu.ɾiˈo/ n masc
jeseter

esturió beluga n masc
vyza

estàndard /esˈtan.daɾt/ /əsˈtan.dərt/ adj
standard
D'acord amb una norma o especificació.

estàndard /esˈtan.daɾt/ /əsˈtan.dərt/ n masc
standard
norma, especificació

estàtic /esˈta.tik/ /əsˈta.tik/ adj masc
statický

estàtua /esˈta.tu.a/ n fem
socha

estèril /esˈtɛ.ɾiɫ/ adj
neplodný
Persona que no pot engendrar.

estètic /esˈtɛ.tik/ /əsˈtɛ.tik/ adj masc
estetický

estètica /esˈtɛ.ti.ka/ /əsˈtɛ.ti.kə/ n masc
estetika

estímul /esˈti.muɫ/ /əsˈti.muɫ/ n masc
podnět

estómac /esˈto.mak/ n masc
žaludek

estúpid /esˈtu.pit/ /əsˈtu.pit/ adj masc
hloupý

esòfag /eˈzɔ.fak/ n masc
jícen

eta /ˈe.ta/ /ˈɛ.tə/ n fem
éta

etanol /e.taˈnɔɫ/ /ə.təˈnɔɫ/ n masc
etanol

etcètera /etˈsɛ.te.ɾa/ /ətˈsɛ.tə.ɾə/ n masc
a tak dále

etern /eˈtɛɾn/ /əˈtɛrn/ adj masc
věčný

eternitat /e.teɾ.niˈtat/ /ə.tər.niˈtat/ n fem
věčnost

etimologia /e.ti.mo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /e.ti.mo.ɫoˈʒi.a/ /ə.ti.mo.ɫoˈʒi.ə/ /ə.ti.mu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
etymologie

etimològicament /e.ti.moˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈmen/ /e.ti.moˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈment/ /e.ti.moˌɫɔ.ʒi.kaˈmen/ /ə.ti.moˌɫɔ.ʒi.kəˈment/ /ə.ti.muˌɫɔ.ʒi.kəˈmen/ adv
etymologicky

etmoide /edˈmɔj.ðe/ /ədˈmɔj.ðə/ n masc
čichová
Petit os del crani situat en la fosa ocular a una alçada mitja d'aquesta que forma part de la cavitat nassal.

etnocentrisme /ˌed.no.senˈtɾiz.me/ /ˌɛd.no.sənˈtɾiz.mə/ /ˌɛd.nu.sənˈtɾiz.mə/ n masc
etnocentrismus

etnografia /ed.no.ɣɾaˈfi.a/ /əd.no.ɣɾəˈfi.ə/ /əd.nu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
etnografie

etnologia /ed.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ed.no.ɫoˈʒi.a/ /əd.no.ɫoˈʒi.ə/ /əd.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
etnologie

eucariota /ew.ka.ɾiˈɔ.ta/ /ew.ka.ɾiˈɔ.tɔ/ /əw.kə.ɾiˈɔ.tə/ n fem
eukaryota

eufemisme /ew.feˈmiz.me/ n masc
eufemismus

eufòria /ewˈfɔ.ɾi.a/ /əwˈfɔ.ɾi.ə/ n fem
euforie

euro /ˈew.ɾo/ /ˈɛw.ɾo/ /ˈɛw.ɾu/ n masc
euro

europeu /ew.ɾoˈpɛw/ /əw.ɾoˈpɛw/ /əw.ɾuˈpɛw/ adj masc
evropský
Relacionat amb Europa

europi /əwˈɾɔ.pi/ n masc
europium

eutanàsia /ew.taˈna.zi.a/ /əw.təˈna.zi.ə/ n fem
eutanazie

evacuar /e.va.kuˈaɾ/ /e.βa.kuˈa/ /ə.və.kuˈa/ /ə.βə.kuˈa/ v
evakuovat

evangeli /e.vaɲˈd͡ʒɛ.ɫi/ /e.βaɲˈd͡ʒɛ.ɫi/ /ə.vəɲˈʒɛ.ɫi/ /ə.βəɲˈʒɛ.ɫi/ n masc
evangelium

evaporar /e.va.poˈɾaɾ/ /e.βa.poˈɾa/ /ə.və.poˈɾa/ /ə.və.puˈɾa/ /ə.βə.puˈɾa/ v
vypařit

evasió fiscal n fem
daňový únik

evident /e.viˈðent/ /e.βiˈðen/ /ə.viˈðen/ /ə.viˈðent/ adj
evidentní

evidentment /e.viˌðemˈment/ /e.βiˌðemˈmen/ /ə.viˌðemˈmen/ /ə.viˌðemˈment/ /ə.βiˌðemˈmen/ adv
evidentně

evitar /e.viˈtaɾ/ /e.βiˈta/ /ə.viˈta/ /ə.βiˈta/ v
vyhýbat se

evocar /e.voˈkaɾ/ /e.βoˈka/ /ə.voˈka/ /ə.vuˈka/ v
vyvolat

evolució /e.vo.ɫu.siˈo/ /e.βo.ɫu.siˈo/ /ə.vo.ɫu.siˈo/ /ə.vu.ɫu.siˈo/ n fem
evoluce vývoj

exactament /eɡˌzak.taˈmen/ /eɡˌzak.taˈment/ /əɡˌzak.təˈmen/ /əɡˌzak.təˈment/ adv
přesně

exacte /eɡˈzak.te/ /əɡˈzak.tə/ adj masc
přesný
Precís, ajustat a un patró.

exasperar /eɡ.zas.peˈɾa/ /eɡ.zas.peˈɾaɾ/ /əɡ.zəs.pəˈɾa/ v
dráždit

excedir /ek.seˈði/ /ek.seˈðiɾ/ /ək.səˈði/ v
překročit
Ésser superior en magnitud a una altra de la mateixa naturalesa.

excel·lent /ek.seɫˈɫen/ /ek.seɫˈɫent/ /ek.seˈɫen/ /ək.səɫˈɫen/ /ək.səɫˈɫent/ /ək.səˈɫen/ adj
vynikající
De gran valor.

excel·lentment /ek.seɫˌɫemˈmen/ /ek.seɫˌɫemˈment/ /ek.seˌɫemˈmen/ /ək.səɫˌɫemˈmen/ /ək.səɫˌɫemˈment/ /ək.səˌɫemˈmen/ adv
výborně

excel·lir /ek.seɫˈɫi/ /ek.seɫˈɫiɾ/ /ek.seˈɫi/ /ək.səɫˈɫi/ /ək.səˈɫi/ v
vynikat

excel·lència /ek.seɫˈɫɛn.si.a/ /ek.seˈɫɛn.si.a/ /ək.səɫˈɫɛn.si.ə/ /ək.səˈɫɛn.si.ə/ n masc
výtečnost

excepcionalment /ek.sep.si.oˌnaɫˈmen/ /ek.sep.si.oˌnaɫˈment/ /ək.səp.si.oˌnaɫˈment/ /ək.səp.si.uˌnaɫˈmen/ adv
výjimečně

excepció /ek.sep.siˈo/ /ək.səp.siˈo/ n fem
výjimka

excessivament /ek.se.si.vaˈment/ /ek.se.si.βaˈmen/ /ək.sə.si.vəˈmen/ /ək.sə.si.vəˈment/ /ək.sə.si.βəˈmen/ adv
nadměrně

exclusiu /eks.kɫuˈziw/ /əks.kɫuˈziw/ adj masc
výlučný

excrement /eks.kɾeˈmen/ /eks.kɾeˈment/ /əks.kɾəˈmen/ /əks.kɾəˈment/ n masc
exkrement

excursió /eks.kuɾ.siˈo/ /əks.kur.siˈo/ n fem
výlet exkurze

excusa /eksˈku.za/ /əksˈku.zə/ n fem
omluva

execució /eɡ.ze.ku.siˈo/ /əɡ.zə.ku.siˈo/ n fem
poprava

executar /eɡ.ze.kuˈta/ /eɡ.ze.kuˈtaɾ/ /əɡ.zə.kuˈta/ v
popravit
Aplicar la pena de mort a un condemnat per la justícia.

exemplar /eɡ.zemˈpɫaɾ/ /əɡ.zəmˈpɫa/ /əɡ.zəmˈpɫar/ adj
příkladný
Que pot servir d'exemple.

exemplar /eɡ.zemˈpɫaɾ/ /əɡ.zəmˈpɫa/ /əɡ.zəmˈpɫar/ n masc
ukázka
Ésser viu que serveix de mostra o model representatiu de la seva espècie.

exemple /ejˈʃem.pɫe/ /eɡˈzem.pɫe/ /əˈʒem.pɫə/ n masc
příklad

exempt /eɡˈzemt/ /əɡˈzemt/ adj masc
oproštěný

exercici /eɡ.zeɾˈsi.si/ /əɡ.zərˈsi.si/ n masc
cvičení

exercici fiscal n masc
finanční rok

exercitar /eɡ.zer.siˈta/ /eɡ.zeɾ.siˈta/ /eɡ.zeɾ.siˈtaɾ/ /əɡ.zər.siˈta/ v
cvičit

exhaustiu /eɡ.zawsˈtiw/ /əɡ.zəwsˈtiw/ adj masc
vyčerpávající

exhumar /eɡ.zuˈma/ /eɡ.zuˈmaɾ/ /əɡ.zuˈma/ v
exhumovat
desenterrar

exigent /eɡ.ziˈd͡ʒen/ /eɡ.ziˈd͡ʒent/ /eɡ.ziˈʒen/ /əɡ.ziˈʒen/ /əɡ.ziˈʒent/ adj
náročný

exigir /eɡ.ziˈd͡ʒi/ /eɡ.ziˈd͡ʒiɾ/ /eɡ.ziˈʒi/ /əɡ.ziˈʒi/ v
žádat

exili /eɡˈzi.ɫi/ /əɡˈzi.ɫi/ n masc
exil

exiliat /eɡ.zi.ɫiˈat/ /əɡ.zi.ɫiˈat/ adj masc
vyhnanec

existencialisme /eɡ.zis.ten.si.aˈɫiz.me/ /əɡ.zis.tən.si.əˈɫiz.mə/ n masc
existencialismus

existent /eɡ.zisˈten/ /eɡ.zisˈtent/ /əɡ.zisˈten/ /əɡ.zisˈtent/ adj
existující

existir /eɡ.zisˈti/ /eɡ.zisˈtiɾ/ /əɡ.zisˈti/ v
existovat být
Formar part de la realitat, especialment en contrast amb el qual és imaginari.

existència /eɡ.zisˈtɛn.si.a/ /əɡ.zisˈtɛn.si.ə/ n fem
existence bytí

exonerar /eɡ.zo.neˈɾa/ /eɡ.zo.neˈɾaɾ/ /əɡ.zo.nəˈɾa/ /əɡ.zu.nəˈɾa/ v
ospravedlnit

exorcisme /eɡ.zoɾˈsiz.me/ /əɡ.zoɾˈsiz.mə/ /əɡ.zurˈsiz.mə/ n masc
exorcismus

expectació /eks.pek.ta.siˈo/ /əks.pək.tə.siˈo/ n fem
očekávání

expectativa /eks.pek.taˈti.va/ /eks.pek.taˈti.βa/ /əks.pək.təˈti.və/ /əks.pək.təˈti.βə/ n fem
očekávání

expectorar /eks.pek.toˈɾa/ /eks.pek.toˈɾaɾ/ /əks.pək.toˈɾa/ /əks.pək.tuˈɾa/ v
vykašlat

expedició /eks.pe.ði.siˈo/ /əks.pə.ði.siˈo/ n fem
expedice

expedir /eks.peˈði/ /eks.peˈðiɾ/ /əks.pəˈði/ v
expedovat

expel·lir /eks.peɫˈɫi/ /eks.peɫˈɫiɾ/ /eks.peˈɫi/ /əks.pəɫˈɫi/ /əks.pəˈɫi/ v
vypudit

experiment /eks.pe.ɾiˈmen/ /eks.pe.ɾiˈment/ /əks.pə.ɾiˈmen/ /əks.pə.ɾiˈment/ n masc
experiment pokus
Prova realitzada en condicions específiques i pensada per a treure conclusions del resultat.

experimental /eks.pe.ɾi.menˈtaɫ/ /əks.pə.ɾi.mənˈtaɫ/ adj
experimentální

experiència /eks.pe.ɾiˈɛn.si.a/ /əks.pə.ɾiˈɛn.si.ə/ n fem
zkušenost zážitek

expert /eksˈpɛɾt/ /əksˈpɛrt/ adj masc
expert

explicació /eks.pɫi.ka.siˈo/ /əks.pɫi.kə.siˈo/ n fem
objasnění

explicar /eks.pɫiˈka/ /eks.pɫiˈkaɾ/ /es.pɫiˈka/ /es.pɫiˈkaɾ/ /əs.pɫiˈka/ v
vysvětlit vysvětlovat
Donar una lliçó, fer entendre continguts nous.
Justificar, aclarir.
Dir, contar.

explorar /eks.pɫoˈɾa/ /eks.pɫoˈɾaɾ/ /əks.pɫoˈɾa/ /əks.pɫuˈɾa/ v
probádat

explosiu /eks.pɫoˈziw/ /əks.pɫoˈziw/ /əks.pɫuˈziw/ adj masc
výbušný výbušnina
Relatiu a l’explosió.

explosiu /eks.pɫoˈziw/ /əks.pɫoˈziw/ /əks.pɫuˈziw/ n masc
výbušnina výbušný
Substància o artefacte capaç d’explotar.

explosió /eks.pɫo.ziˈo/ /əks.pɫo.ziˈo/ /əks.pɫu.ziˈo/ n fem
výbuch

explotació /eks.pɫo.ta.siˈo/ /əks.pɫo.tə.siˈo/ /əks.pɫu.tə.siˈo/ n fem
vykořisťování

explotar /eks.pɫoˈta/ /eks.pɫoˈtaɾ/ /əks.pɫoˈta/ /əks.pɫuˈta/ v
využít
Treure profit d'un producte, d'un territori, jaciment, font d'ingressos...
vybuchnout
Esclatar.

explícit /eksˈpɫi.sit/ adj masc
explicitní

explícitament /eksˌpɫi.si.taˈmen/ /eksˌpɫi.si.taˈment/ /əksˌpɫi.si.təˈmen/ /əksˌpɫi.si.təˈment/ adv
explicitně

exponent /eks.poˈnen/ /eks.poˈnent/ /əks.poˈnent/ /əks.puˈnen/ n masc
exponent

exportar /eks.porˈta/ /eks.poɾˈta/ /eks.poɾˈtaɾ/ /əks.poɾˈta/ /əks.purˈta/ v
vyvézt

exposició /eks.po.zi.siˈo/ /əks.po.zi.siˈo/ /əks.pu.zi.siˈo/ n fem
výstava
Exhibició d'obres d'art, generalment pintures o escultures.

expresident /ˌeks.pɾe.ziˈðen/ /ˌeks.pɾe.ziˈðent/ /ˌɛks.pɾə.ziˈðen/ /ˌɛks.pɾə.ziˈðent/ n masc
exprezident

expressament /eksˌpɾe.saˈmen/ /eksˌpɾe.saˈment/ /əksˌpɾe.səˈmen/ /əksˌpɾe.səˈment/ adv
výslovně

expressar /eks.pɾeˈsa/ /eks.pɾeˈsaɾ/ /əks.pɾəˈsa/ v
vyjadřovat

expressivament /eks.pɾeˌsi.vaˈment/ /eks.pɾeˌsi.βaˈmen/ /əks.pɾəˌsi.vəˈmen/ /əks.pɾəˌsi.vəˈment/ /əks.pɾəˌsi.βəˈmen/ adv
expresivně

expressió /eks.pɾe.siˈo/ /əks.pɾə.siˈo/ n fem
výraz
Manifestació del pensament, dels sentiments, dels desitjos, etc., per mitjà de qualsevol forma de representació.
Forma d'unitat lingüística que està fossilitzada i es transmet de manera tradicional, oral o escrita.

expulsar /eks.puɫˈsa/ /eks.puɫˈsaɾ/ /əks.puɫˈsa/ v
vyloučit
Treure algú d’un lloc considerant que no hi pot estar.

extens /eksˈtens/ adj masc
rozsáhlý

exterior /eks.te.ɾiˈoɾ/ /əks.tə.ɾiˈo/ /əks.tə.ɾiˈor/ n masc
vnější
La part de fora.

exterminar /eks.ter.miˈna/ /eks.teɾ.miˈna/ /eks.teɾ.miˈnaɾ/ /əks.tər.miˈna/ v
vyhubit

extinció /eks.tin.siˈo/ /əks.tin.siˈo/ n fem
zánik

extra /ˈeks.tɾa/ /ˈɛks.tɾə/ n masc
extra
Cosa extraordinària, addicional a allò esperat.

extra /ˈeks.tɾa/ /ˈɛks.tɾə/ n neut
extra
Actor que treballa sense que hagi de dir un text.

extraordinàriament /eks.tɾa.or.ðiˌna.ɾi.aˈmen/ /eks.tɾa.oɾ.ðiˌna.ɾi.aˈmen/ /eks.tɾa.oɾ.ðiˌna.ɾi.aˈment/ /əks.tɾə.oɾ.ðiˌna.ɾi.əˈment/ /əks.tɾə.ur.diˌna.ɾi.əˈmen/ /əks.tɾə.ur.ðiˌna.ɾi.əˈmen/ adv
mimořádně

extrapolar /eks.tɾa.poˈɫa/ /eks.tɾa.poˈɫaɾ/ /əks.tɾə.poˈɫa/ /əks.tɾə.puˈɫa/ v
extrapolovat

extraterrestre /ˌeks.tɾa.teˈres.tɾe/ /ˌɛks.tɾə.təˈres.tɾə/ adj
mimozemský

extravagant /eks.tɾa.vaˈɣant/ /eks.tɾa.βaˈɣan/ /əks.tɾə.vəˈɣan/ /əks.tɾə.vəˈɣant/ /əks.tɾə.βəˈɣan/ adj
výstřední

extrem /eksˈtɾem/ /əksˈtɾem/ adj
extrémní krajní
Que està a un grau molt alt.

extrem /eksˈtɾem/ /əksˈtɾem/ n masc
extrém extrémní
Part d'un objecte situada més lluny respecte del qui parla.

extremadament /eks.tɾeˌma.ðaˈmen/ /eks.tɾeˌma.ðaˈment/ /əks.tɾəˌma.ðəˈmen/ /əks.tɾəˌma.ðəˈment/ adv
extrémně

extremitat /eks.tɾe.miˈtat/ /əks.tɾə.miˈtat/ n fem
končetina

extreure /eksˈtɾew.ɾe/ /əksˈtɾɛw.ɾə/ v
extrahovat

exultar /eɡ.zuɫˈta/ /eɡ.zuɫˈtaɾ/ /əɡ.zuɫˈta/ v
jásat

exèrcit /agˈzɛr.sit/ /ejˈʃɛɾ.sit/ /eɡˈzɛɾ.sit/ /əˈd͡zɛɾ.sit/ n masc
armáda vojsko
Conjunt organitzat de soldats.

exòtic /eɡˈzɔ.tik/ /əɡˈzɔ.tik/ adj masc
cizokrajný

eòlic /eˈɔ.ɫik/ adj masc
větrný
Relatiu o pertanyent a Eòlia, als seus habitants o a la seva llengua.
Relacionat amb el vent.

eòlic /eˈɔ.ɫik/ n masc
větrný
Dialecte del grec antic parlat pels eolis.

eó /eˈo/ /əˈo/ n masc
eon

facció /fak.siˈo/ /fək.siˈo/ n fem
frakce

facial /fa.siˈaɫ/ /fə.siˈəɫ/ adj
obličejový

factible /fakˈti.bɫe/ /fakˈti.βɫe/ /fakˈtib.bɫe/ /fəkˈti.βɫə/ /fəkˈtib.bɫə/ adj
možný

factor /fakˈto/ /fakˈtoɾ/ /fəkˈto/ n masc
faktor
Element que influeix en un resultat final.

facturar /fak.tuˈɾa/ /fak.tuˈɾaɾ/ /fək.tuˈɾa/ v
fakturovat
Fer constar en una factura el producte venut a un preu determinat.

facultat /fa.kuɫˈtat/ /fə.kuɫˈtat/ n fem
fakulta
Capacitat innata per fer una cosa.
Secció d'una universitat, a la qual correspon una o diverses àrees de coneixement contigües, on s'imparteixen els ensenyaments d'una carrera determinada o de diverses carreres afins.

fada /ˈfa.ða/ n fem
víla

fagot /faˈɣɔt/ /fəˈɣɔt/ n masc
fagot

faig /ˈfajk/ /ˈfat͡ʃ/ n masc
buk

faisà /fajˈza/ n masc
bažant

falange /faˈɫaɲ.d͡ʒe/ /fəˈɫaɲ.ʒə/ n fem
falanga
Qualsevol dels ossos que formen l'esquelet dels dits.

falb /ˈfaɫp/ adj masc
plavý

falca /ˈfaɫ.ka/ n fem
klín

falcó /faɫˈko/ n masc
sokol

faldilla /faɫˈdi.ʎa/ n fem
sukně
(sovint en plural) Peça de roba que cobreix el cos de la cintura en avall i que no té cap divisió que separi les cames.

faldiller /faɫ.diˈʎe/ /faɫ.diˈʎeɾ/ /fəɫ.diˈʎe/ n masc
holčičkář

faldistori /faɫ.disˈtɔ.ɾi/ /fəɫ.disˈtɔ.ɾi/ n masc
faldistorium

falguera /faɫˈɣe.ɾa/ n fem
kapraď

falla /ˈfa.jə/ /ˈfa.ʎa/ /ˈfa.ʎə/ n fem
zlom
(geologia) Fractura de l’escorça terrestre amb un desplaçament relatiu de roca.

fallada de mercat n fem
tržní selhání

fals /ˈfaɫs/ adj masc
nepravdivý
Que no s'ajusta a la veritat.

falsedat /faɫ.seˈðat/ /fəɫ.səˈðat/ n fem
nepravda
Informació o dita falsa.

falta /ˈfaɫ.ta/ n fem
nedostatek
Mancança d'una cosa necessària.

faluca /faˈɫu.ka/ /fəˈɫu.kə/ n fem
feluka

fal·lus /ˈfa.ɫus/ /ˈfaɫ.ɫus/ n masc
falus

fal·làcia /faɫˈɫa.si.a/ /faˈɫa.si.a/ /fəɫˈɫa.si.ə/ /fəˈɫa.si.ə/ n fem
logický klam

falç /ˈfaɫs/ n fem
srp

fam n fem
hlad

fama /ˈfa.ma/ /ˈfa.mə/ n fem
sláva

familiar /fa.mi.ɫiˈaɾ/ /fə.mi.ɫiˈa/ /fə.mi.ɫiˈar/ adj
rodinný
Relatiu a la família.
známý
Conegut, proper.

família /faˈmi.ɫi.a/ /fəˈmi.ɫi/ n fem
rodina

famós /faˈmos/ /fəˈmos/ adj masc
slavný

fanal /faˈnaɫ/ /fəˈnaɫ/ n masc
pouliční lampa
Font lluminosa col·locada en una caixa destinada a la il·luminació de la via pública.

fang /ˈfaŋ/ /ˈfaŋk/ /ˈfaŋk/ n masc
bláto
Barreja d'aigua i terra.

fantasia /fan.taˈzi.a/ /fən.təˈzi.ə/ n fem
fantazie

fantasma /fanˈtaz.ma/ /fənˈtaz.mə/ n masc
duch přízrak

fantàstic /fanˈtas.tik/ /fənˈtas.tik/ adj
fantastický
Relatiu a la fantasia.

fanàtic /faˈna.tik/ /fəˈna.tik/ adj masc
fanatický

far n masc
maják
Edificació en forma de torre amb un aparell lluminós a la part més alta que emet senyals de llum com a referència per a navegants.

farandola /fa.ɾanˈdɔ.ɫa/ /fa.ɾanˈdɔ.ɫɔ/ /fə.ɾənˈdɔ.ɫə/ n fem
farandola

faraó /fa.ɾaˈo/ /fə.ɾəˈo/ n masc
faraon farao
Màxim jerarca de la monarquia egípcia de l'antiguitat.

farciment /far.siˈmen/ /faɾ.siˈmen/ /faɾ.siˈment/ /fər.siˈmen/ /fəɾ.siˈment/ n masc
nádivka
Contingut amb el que està farcida una cosa.
Acció o efecte de farcir.

farga /ˈfaɾ.ɣa/ n fem
kovárna

farigola /fa.ɾiˈɣɔ.ɫa/ /fa.ɾiˈɣɔ.ɫɔ/ /fɾiˈɣɔ.ɫa/ /fɾiˈɣɔ.ɫə/ n fem
mateřídouška tymián

farina /faˈɾi.na/ n fem
mouka

farinetes /fa.ɾiˈne.tes/ /fə.ɾiˈnə.təs/ /fə.ɾiˈnɛ.təs/ n fem
kaše
Menjar fet amb farina de llegums, barrejada amb aigua bullint, sal i oli.

faringalització /fa.ɾiŋ.ɡa.ɫi.d͡za.siˈo/ /fa.ɾiŋ.ɡa.ɫi.za.siˈo/ /fə.ɾiŋ.ɡə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
faryngalizace

faringe /faˈɾiɲ.d͡ʒe/ /fəˈɾiɲ.ʒə/ n fem
hltan

faristol /fa.ɾisˈtɔɫ/ /fə.ɾisˈtɔɫ/ n masc
ambona

farmacovigilància /ˌfar.ma.ko.βi.ʒiˈɫan.si.a/ /ˌfar.mə.ku.vi.ʒiˈɫan.si.ə/ /ˌfar.mə.ku.βi.ʒiˈɫan.si.ə/ /ˌfaɾ.ma.ko.vi.d͡ʒiˈɫan.si.a/ /ˌfaɾ.ma.ko.βi.d͡ʒiˈɫan.si.a/ /ˌfaɾ.mə.ko.vi.ʒiˈɫan.si.ə/ n fem
farmakovigilance

farmacèutic /faɾ.maˈsɛw.tik/ adj masc
farmaceutický
Producte elaborat amb finalitats sanadores.

farmacèutic /faɾ.maˈsɛw.tik/ n masc
lékárník farmaceut
Persona amb estudis de farmàcia.

farmàcia /faɾˈma.si.a/ /fəɾˈma.si/ n fem
lékárna farmacie

fart /ˈfart/ adj masc
mít plné zuby
Fastiguejat d’una cosa per l’excés.

fascinació /fa.si.na.siˈo/ /fə.si.nə.siˈo/ /fəs.si.nə.siˈo/ n fem
okouzlení

fase /ˈfa.ze/ n fem
fáze

fat /ˈfat/ n masc
osud

fatal /faˈtaɫ/ /fəˈtaɫ/ adj
osudný
Que esdevindrà sense poder-ho evitar.

fatiga /faˈti.ɣa/ /fəˈti.ɣə/ n fem
únava

faula /ˈfaw.ɫa/ /ˈfaw.ɫə/ n fem
bajka

fauna /ˈfaw.na/ n fem
fauna

fava /ˈfa.va/ /ˈfa.və/ /ˈfa.βa/ /ˈfa.βə/ n fem
bob
Llavor i llegum de la favera.

favor /faˈβor/ /faˈβoɾ/ /fəˈvo/ /fəˈβor/ n masc
laskavost

fax /ˈfaks/ n masc
fax
Màquina per l'emissió de documents en paper mitjançant el sistema anterior.
Qualsevol document quan s'ha enviat o rebut mitjançant el sistema anterior.

façana /faˈsa.na/ /fəˈsa.nə/ n fem
fasáda
Mur d'un edifici que es veure des de l'exterior, especialment el principal.

fe /ˈfe/ /ˈfə/ /ˈfɛ/ n fem
víra

feble /ˈfe.bɫe/ /ˈfe.βɫe/ /ˈfe.βɫə/ /ˈfeb.bɫe/ /ˈfeb.bɫə/ adj
slabý
Sense prou força física.

febre /ˈfe.bɾe/ n fem
horečka

febrer /faˈbɾe/ /feˈβɾe/ /fəˈbɾe/ n masc
únor
Segon mes de l'any.

febril /feˈbɾiɫ/ /fəˈβɾiɫ/ adj
horečný

fecal /feˈkaɫ/ /fəˈkaɫ/ adj
fekální

fecundació /fe.kun.da.siˈo/ /fə.kun.də.siˈo/ n fem
oplodnění

fecundar /fe.kunˈda/ /fe.kunˈdaɾ/ /fə.kunˈda/ v
oplodnit

federació /fe.ðe.ɾa.siˈo/ /fə.ðə.ɾə.siˈo/ n fem
federace

feina /ˈfej.na/ /ˈfəj.nə/ /ˈfɛj.nə/ n fem
práce zaměstnání
Lloc de treball ofert per una empresa.

feix /ˈfej/ /ˈfejʃ/ /ˈfeʃ/ /ˈfeʃ/ n masc
balík
Quantitat de paper equivalent a dues raimes, mil fulls.

feixisme /fejˈʃiz.me/ /feˈʃiz.me/ /fəˈʃiz.mə/ n masc
fašismus

feixista /fejˈʃis.ta/ /fejˈʃis.te/ /feˈʃis.ta/ /feˈʃis.te/ /fəˈʃis.tə/ adj
fašistický fašista
Relatiu al feixisme.

feixista /fejˈʃis.ta/ /fejˈʃis.te/ /feˈʃis.ta/ /feˈʃis.te/ /fəˈʃis.tə/ n neut
fašista fašistický
Partidari del feixisme.

felicitació /fe.ɫi.si.ta.siˈo/ /fə.ɫi.si.tə.siˈo/ n fem
blahopřání

felicitar /fe.ɫi.siˈta/ /fe.ɫi.siˈtaɾ/ /fə.ɫi.siˈta/ v
blahopřát gratulovat

felicitat /fe.ɫi.siˈtat/ n fem
štěstí
(normalment incomptable) Sentiment positiu de plenitud, satisfacció i alegria.

feliç /feˈɫis/ adj
šťastný
Que sent felicitat.

feltre /ˈfeɫ.tɾe/ /ˈfeɫ.tɾə/ n masc
filc
Drap gruixut de superfície peluda compost de fibres adherides per pressió i humitat.

fem /ˈfem/ /ˈfəm/ /ˈfɛm/ n masc
hnůj
Adob format per excrements d’animal fermentats amb el jaç de l’explotació agrícola.

femella /feˈme.ʎa/ /fəˈme.ʎə/ n fem
samice
Individu animal o vegetal de sexe femení, o amb aparell reproductor femení, o que pertany al gènere sexual femení; és el gènere o sexe contraposat amb el del mascle.
matka matice
(botànica) En les plantes, individu que porta només flors femelles i lleva fruit.

feminicidi /fe.mi.niˈsi.ði/ /fə.mi.niˈsi.ði/ n masc
femicida

feminisme /fe.miˈniz.me/ /fə.miˈniz.mə/ n masc
feminismus

fenc /ˈfeŋ/ /ˈfeŋk/ /ˈfəŋk/ /ˈfɛŋ/ /ˈfɛŋk/ n masc
seno
Planta herbàcia dels trèvols, de tija dreta i flors vermelles (Trifolium incarnatum).
Farratge assecat per fenificació.

fenici /feˈni.si/ /fəˈni.si/ adj masc
fénický

fenomen /feˈnɔ.men/ /fəˈnɔ.mən/ n masc
fenomén

fenomenologia n fem
fenomenologie

feocromocitoma /fe.o.kɾo.mo.siˈto.ma/ /fə.o.kɾo.mo.siˈto.mə/ /fə.u.kɾu.mu.siˈto.mə/ n masc
feochromocytom

fer /ˈfe/ /ˈfer/ /ˈfeɾ/ v
dělat udělat
Portar a terme una acció.

fer costat v
podporovat

fer els ulls grossos v
přimhouřit oko

ferida /feˈɾi.ða/ n fem
rána
Lesió causada per un cop o tall; acte o efecte de ferir.

ferir /feˈɾi/ /feˈɾiɾ/ /fəˈɾi/ v
zraňovat zranit
Provocar una ferida, fer mal a una persona o ésser viu.

ferm /ˈfeɾm/ /ˈfəɾm/ /ˈfɛrm/ adj masc
pevný
Que està ben subjectat i és difícil de fer trontollar.

ferm /ˈfeɾm/ /ˈfəɾm/ /ˈfɛrm/ adv
pevný
Amb intensitat, sense vacil·lació.

fermall /feɾˈmaʎ/ /fərˈmaj/ /fərˈmaʎ/ /fəɾˈmaʎ/ n masc
brož
Conjunt de dues peces, una de les quals s'enganxa en l'altra i serveix per a subjectar dues parts d'un vestit o com a ornament.

fermament /ˌfer.maˈmen/ /ˌfeɾ.maˈmen/ /ˌfeɾ.maˈment/ /ˌfəɾ.məˈment/ /ˌfɛr.məˈmen/ adv
pevně

ferment /ferˈmen/ /feɾˈmen/ /feɾˈment/ /fərˈmen/ /fəɾˈment/ n masc
kvas

fermentació /feɾ.men.ta.siˈo/ /fər.mən.tə.siˈo/ n fem
kvašení

fermi /ˈfeɾ.mi/ /ˈfəɾ.mi/ /ˈfɛr.mi/ n masc
fermium

fermió n masc
fermion

ferralla /feˈra.ʎa/ /fəˈra.ʎə/ n fem
staré železo

ferrer /feˈre/ /feˈreɾ/ n masc
kovář
Persona que treballa el ferro.

ferro /ˈfɛ.ro/ /ˈfɛ.ru/ n masc
železo

ferrocarril /ˌfe.ro.kaˈriɫ/ /ˌfɛ.ru.kəˈriɫ/ n masc
železnice

festa /ˈfes.ta/ /ˈfes.tə/ n fem
párty
Dia dedicat a la commemoració d'un esdeveniment, generalment comporta el lliurament laboral.

festival /fes.tiˈvaɫ/ /fes.tiˈβaɫ/ /fəs.tiˈvaɫ/ /fəs.tiˈβaɫ/ n masc
festival

festivament /fesˌti.vaˈment/ /fesˌti.βaˈmen/ /fəsˌti.vəˈmen/ /fəsˌti.vəˈment/ /fəsˌti.βəˈmen/ adv
slavnostně

festuc /fesˈtuk/ n masc
pistácie

fet /ˈfet/ n masc
fakt
Quelcom que succeeix, que ocorre, que hom ha dut a terme.

fet i amagar n masc
na schovku

fetal /feˈtaɫ/ /fəˈtaɫ/ adj
fetální

fetge /ˈfe.d͡ʒe/ /ˈfe.t͡ʃe/ n masc
játra
Òrgan i glàndula del cos humà i d'altres animals, encarregat de funcions digestives (segrega bilis), participa en el metabolisme, sintetitza la proteïna del plasma, emmagatzema vitamines, etc.

fetitxe /feˈti.t͡ʃe/ /fəˈti.t͡ʃə/ n masc
fetiš

feu /ˈfew/ /ˈfəw/ /ˈfɛw/ n masc
léno

fi adj masc
tenký
Dit dels materials poc gruixuts.

fiabilitat /fi.a.bi.ɫiˈtat/ /fi.ə.βi.ɫiˈtat/ n fem
spolehlivost

fibra /ˈfi.bɾa/ /ˈfi.βɾə/ n fem
vlákno

ficció n fem
fikce beletrie

fidel /fiˈðɛɫ/ adj
věrný
que té fidelitat, que manté les conviccions, promeses o lligams amb una altra persona o causa

fidelitat /fi.ðe.ɫiˈtat/ /fi.ðə.ɫiˈtat/ n fem
věrnost

fidelment /fiˌðɛɫˈmen/ /fiˌðɛɫˈment/ adv
věrně

fideu /fiˈðɛw/ n masc
nudle

fideu de cabell d'àngel n masc
vlasové nudle

figa /ˈfi.ɣə/ n fem
fík
Fruit de la figuera (gènere Ficus).

figle /ˈfi.ɣɫe/ /ˈfi.ɣɫə/ n masc
ofiklejda

figuera /fiˈɣe.ɾə/ n fem
fíkovník

figura /fiˈɣu.ɾa/ /fiˈɣu.ɾə/ n masc
ilustrace

figuradament /fi.ɣuˌɾa.ðaˈmen/ /fi.ɣuˌɾa.ðaˈment/ /fi.ɣuˌɾa.ðəˈmen/ /fi.ɣuˌɾa.ðəˈment/ adv
metaforicky

figurativament /fi.ɣu.ɾaˌti.vaˈment/ /fi.ɣu.ɾaˌti.βaˈmen/ /fi.ɣu.ɾəˌti.vəˈmen/ /fi.ɣu.ɾəˌti.vəˈment/ /fi.ɣu.ɾəˌti.βəˈmen/ adv
obrazně

fil n masc
nit
Element prim i flexible de gran llargada, en especial el que s'utilitza en el tèxtil.

filantrop /fi.ɫanˈtɾɔp/ /fi.ɫənˈtɾɔp/ n masc
filantrop

filar /fiˈɫa/ /fiˈɫaɾ/ v
příst

filera /fiˈɫe.ɾa/ /fiˈɫe.ɾə/ n fem
řada

filferro /fiɫˈfɛ.ro/ /fiɫˈfɛ.ru/ n masc
drát
Fil metàl·lic, especialment d’acer dolç, flexible i tenaç.

filial /fi.ɫiˈaɫ/ adj
dceřiný
Propi del fill.

filial /fi.ɫiˈaɫ/ n fem
dceřiná společnost
(economia) Empresa que està sota el control d’una altra empresa.

filigrana /fi.ɫiˈɣɾa.na/ /fi.ɫiˈɣɾa.nə/ n fem
filigrán
Decoració artística feta amb fils de metall preciós entrellaçats.

filipí adj masc
Filipínec
Relatiu o pertanyent a les Filipines.

filipí n masc
Filipínec
Persona que habita o és originària de les Filipines.
Varietat del tagal parlada a les Filipines.

fill /ˈfij/ /ˈfiʎ/ n masc
syn

filla /ˈfi.jə/ /ˈfi.ʎa/ /ˈfi.ʎə/ n fem
dcera

fillastra /fiˈjas.tɾə/ /fiˈʎas.tɾa/ /fiˈʎas.tɾə/ n fem
nevlastní dcera

fillastre /fiˈjas.tɾə/ /fiˈʎas.tɾe/ /fiˈʎas.tɾə/ n masc
nevlastní syn

fillol /fiˈjɔɫ/ /fiˈʎɔɫ/ n masc
kmotřenec

filologia /fi.ɫo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /fi.ɫo.ɫoˈʒi.a/ /fi.ɫo.ɫoˈʒi.ə/ /fi.ɫu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
filologie
Estudi d'una llengua o d'un conjunt d'aquestes i de la seva literatura basant-se en els seus texts.

filosa /fiˈɫo.za/ /fiˈɫo.zə/ n fem
přeslice

filosofar /fi.ɫo.zoˈfa/ /fi.ɫo.zoˈfaɾ/ /fi.ɫu.zuˈfa/ v
filozofovat

filosofia /fi.ɫo.zoˈfi.a/ /fi.ɫo.zoˈfi.ə/ /fi.ɫu.zuˈfi.ə/ n fem
filozofie filosofie

filosòfic /fi.ɫoˈzɔ.fik/ /fi.ɫuˈzɔ.fik/ adj masc
filozofický

filtrar /fiɫˈtɾa/ /fiɫˈtɾaɾ/ v
filtrovat
Fer passar una cosa a través d'un filtre per separar els components.
Passar un líquid o un gas a través d'una superfície sòlida.
Deixar passar una informació que havia de ser secreta.

filtre /ˈfiɫ.tɾe/ /ˈfiɫ.tɾə/ n masc
filtr

filòsof /fiˈɫɔ.zof/ /fiˈɫɔ.zuf/ n masc
filozof

final /fiˈnaɫ/ adj
poslední konečný
Que acaba, conclou o perfecciona alguna cosa.

final /fiˈnaɫ/ n fem
finále
Competició o prova última que determina el guanyador.

final /fiˈnaɫ/ n masc
konec
fi, última part d'alguna cosa

finalment /fiˌnaɫˈmen/ /fiˌnaɫˈment/ adv
konečně

finament /ˌfi.naˈmen/ /ˌfi.naˈment/ /ˌfi.nəˈmen/ /ˌfi.nəˈment/ adv
jemně

finançar /fi.nanˈsa/ /fi.nanˈsaɾ/ /fi.nənˈsa/ v
financovat

finestra /fiˈnes.tɾa/ /fiˈnes.tɾə/ /fiˈnɛs.tɾa/ /fiˈnɛs.tɾə/ n fem
okno

fingir /fiɲˈd͡ʒi/ /fiɲˈd͡ʒiɾ/ /fiɲˈʒi/ v
předstírat

finlandès /fin.ɫənˈdəs/ /fin.ɫənˈdɛs/ adj masc
finský
Relatiu o pertanyent a Finlàndia.

fins preposition
do

fins i tot adv
dokonce

finès /fiˈnes/ /fiˈnəs/ /fiˈnɛs/ n masc
finština
(només singular) Llengua parlada a Finlàndia.

fiola /fiˈɔ.ɫa/ /fiˈɔ.ɫɔ/ /fiˈɔ.ɫə/ n fem
fióla

fira /ˈfi.ɾa/ /ˈfi.ɾə/ n fem
jarmark

firma /ˈfir.mə/ /ˈfiɾ.ma/ n fem
firma
(economia) empresa o casa comercial

fiscal n neut
prokurátor

fiscorn /fisˈkorn/ /fisˈkɔɾn/ /fisˈkɔɾn/ n masc
křídlovka

fisiològic /fi.zi.oˈɫɔ.d͡ʒik/ /fi.zi.oˈɫɔ.ʒik/ /fi.zi.uˈɫɔ.ʒik/ adj masc
fyziologický

fisonomia /fi.zo.noˈmi.a/ /fi.zo.noˈmi.ə/ /fi.zu.nuˈmi.ə/ n fem
fyziognomie

fita /ˈfi.ta/ n fem
milník
Marca sobre el terra que serveix per a delimitar un terme o finca o bé per a marcar el recorregut d'una via, camí o carretera.

flac /ˈfɫak/ adj masc
slabý

flagell /fɫaˈd͡ʒeʎ/ /fɫaˈʒeʎ/ /fɫəˈʒeʎ/ n masc
bič

flama /ˈfɫa.ma/ /ˈfɫa.mə/ n fem
plamen

flamenc /fɫaˈmeŋ/ /fɫaˈmeŋk/ /fɫəˈməŋk/ /fɫəˈmɛŋ/ /fɫəˈmɛŋk/ n masc
plameňák
(epicè) Ocell de la família dels fenicoptèrids, de coll i bec llargs i plomatge rosat.

flauta /ˈfɫaw.ta/ n fem
flétna

flauta dolça n fem
zobcová flétna

flauta travessera n fem
příčná flétna

flautí /fɫawˈti/ /fɫəwˈti/ n masc
pikola

fleca /ˈfɫe.ka/ /ˈfɫɛ.kə/ n fem
pekařství

flectir /fɫekˈti/ /fɫekˈtiɾ/ /fɫəkˈti/ v
obměkčovat

flequer /fɫeˈke/ /fɫeˈkeɾ/ /fɫəˈke/ n masc
pekař

flerovi /fɫeˈɾɔ.βi/ /fɫəˈɾɔ.vi/ /fɫəˈɾɔ.βi/ n masc
flerovium

fletxa /ˈfɫe.t͡ʃa/ n fem
šíp šipka
Vara prima amb punta aguda i normalment metàl·lica llançada com a projectil per un arc o una ballesta, emprada per a caçar animals o com a arma de guerra.

flexibilitat /fɫek.si.bi.ɫiˈtat/ /fɫək.si.βi.ɫiˈtat/ n fem
ohebnost

flexible /fɫekˈsi.bɫe/ /fɫekˈsi.βɫe/ /fɫekˈsib.bɫe/ /fɫəkˈsi.βɫə/ /fɫəkˈsib.bɫə/ adj
ohebný

floc /ˈfɫɔk/ n masc
vločka
Petita porció de neu.

flor /ˈfrɔr/ /ˈfɫo/ /ˈfɫu/ /ˈfɫɔ/ /ˈfɫɔɾ/ n fem
květina květ

florentí /fɫo.ɾenˈti/ /fɫo.ɾənˈti/ /fɫu.ɾənˈti/ adj masc
florentský
Relatiu o pertanyent a Florència.

florentí /fɫo.ɾenˈti/ /fɫo.ɾənˈti/ /fɫu.ɾənˈti/ n masc
florentský
Persona que habita o és originària de Florència.

floridura /fɫo.ɾiˈðu.ɾa/ /fɫo.ɾiˈðu.ɾə/ /fɫu.ɾiˈðu.ɾə/ n fem
plíseň

florir /fɫoˈɾi/ /fɫoˈɾiɾ/ /fɫuˈɾi/ v
dařit se
Obrir-se les flors o fer-ne flors una planta.

flotilla /fɫoˈti.ʎa/ /fɫoˈti.ʎə/ /fɫuˈti.ʎə/ n fem
flotila

fluctuar /fɫuk.tuˈa/ /fɫuk.tuˈaɾ/ v
kolísat

fluid /ˈfɫujt/ n masc
kapalina tekutina
Material quan pren un estat gasós, líquid o pastós, pel fet d'adaptar-se fàcilment a la forma del continent que l'inclou.

fluir /fɫuˈi/ /fɫuˈiɾ/ v
téct

fluix /ˈfɫujʃ/ /ˈfɫuʃ/ adj masc
volný
Mancat de força.

fluor /fɫuˈor/ n masc
fluor

flux /ˈfɫuks/ n masc
příliv

foc n masc
oheň hoření
Quelcom que crema, que produeix combustió.

foca /ˈfo.ka/ /ˈfo.kə/ n fem
tuleň lachtan

foca barbuda n fem
tuleň vousatý

foca de Groenlàndia n fem
tuleň grónský

foca de Weddell n fem
tuleň Weddellův

focus /ˈfo.kus/ /ˈfɔ.kus/ /ˈfɔ.kus/ n masc
ohnisko
(física) Punt de convergència d’un feix de radiacions.
(geometria) Punt que manté una relació constant amb els punts d’una corba.

foguera /foˈɣe.ɾa/ /foˈɣe.ɾə/ /fuˈɣe.ɾə/ n fem
táborák

folklore /fuɫˈkɫɔ.ɾə/ /ˌfɔɫˈkɫɔr/ n masc
folklór

follet /foˈʎet/ /foˈʎət/ /fuˈʎɛt/ n masc
duch
Personatge de l'imaginari popular, trapella però no especialment cruel. Se'l representa típicament com un humanoide petit i amb les orelles punxegudes.

folre /ˈfoɫ.re/ /ˈfɔɫ.rə/ n masc
podšívka

fol·licle /foɫˈɫi.kɫe/ /foɫˈɫi.kɫə/ /foˈɫi.kɫe/ /fuɫˈɫi.kɫə/ /fuˈɫi.kɫə/ n masc
folikul
(botànica) Fruit sec originat d'un sol carpel, que a l'obrir-se per alliberar les seves llavors es divideix en llargada en una sola zona de ruptura, a diferència d'una llegum què s'obre a la sutura ventral i a la dorsal, per alliberar les llavors.

fonamental /fo.na.menˈtaɫ/ /fo.nə.mənˈtaɫ/ /fu.nə.mənˈtaɫ/ adj
základní

fonamentalisme /fo.na.men.taˈɫiz.me/ /fo.nə.mən.təˈɫiz.mə/ /fu.nə.mən.təˈɫiz.mə/ n masc
fundamentalismus

fondre /ˈfon.dɾe/ /ˈfon.dɾə/ v
tavit
(transitiu, pronominal) Fer passar un sòlid a líquid aplicant calor.

fong /ˈfoŋ/ /ˈfoŋk/ /ˈfoŋk/ n masc
houba

fonoll /foˈnoʎ/ /fuˈnoj/ /fuˈnoʎ/ n masc
fenykl

fonològic /fo.noˈɫɔ.d͡ʒik/ /fo.noˈɫɔ.ʒik/ /fu.nuˈɫɔ.ʒik/ adj masc
fonologický

fons n masc
dno
(tennis) Cadascuna de les dues zones d'una pista de joc més pròximes al costat interior de les línies de fons.
(pilota basca) Extrem inferior còncau d'una cesta punta.

font /ˈfon/ /ˈfun/ /ˈfɔn/ /ˈfɔnt/ n fem
pramen
Punt d'on brolla un curs d'aigua.

fonèticament /foˌnɛ.ti.kaˈmen/ /foˌnɛ.ti.kaˈment/ /foˌnɛ.ti.kəˈment/ /fuˌnɛ.ti.kəˈmen/ adv
foneticky

fora /ˈfo.ɾa/ /ˈfo.ɾə/ /ˈfɔ.ɾa/ /ˈfɔ.ɾɔ/ /ˈfɔ.ɾə/ adv
venku
A l'exterior.

fora de joc n masc
ofsajd
(futbol, rugbi, waterpolo) Situació de joc consistent en la localització d'un atacant sense pilota en una posició determinada del camp contrari susceptible de fer-lo incórrer en falta.
(hoquei sobre patins) Situació de joc consistent en la immobilització de la bola entre les guardes o les cames del porter o bé en una part exterior de la carcassa de la porteria.
(hoquei sobre gel) Falta d'un atacant consistent a penetrar abans que el disc en la zona d'atac, amb tots dos patins a l'interior d'aquesta zona o bé a sobre la línia blava.
(futbol americà) Falta d'un defensor consistent a penetrar en la línia de scrimmage mentre s'efectua l'snap.

forat /foˈɾat/ /fuˈɾat/ n masc
díra
(golf) Cadascun dels terrenys delimitats d'un camp de golf que comprenen un lloc de sortida, un carrer, obstacles, un green i el rough adjacent.
(pilota basca) Cadascun dels espais que queden sense cobrir entre les posicions dels jugadors a la canxa.

forat negre /foˌɾadˈne.ɣɾe/ /foˌɾadˈnə.ɣɾə/ /fuˌɾadˈnɛ.ɣɾə/ n masc
černá díra

forca /ˈfor.kə/ /ˈfoɾ.ka/ n fem
šibenice
Instal·lació per a executar els condemnats a mort composta per una estructura, típicament de fusta, d'on penja una corda que ha de lligar el coll de la víctima i per on quedarà suspès el seu cos provocant la mort per estrangulació.

forense /foˈɾen.se/ /fuˈɾɛn.sə/ adj
forenzní

forma /ˈfor.mə/ /ˈfoɾ.ma/ /ˈfɔr.mə/ n fem
tvar

formal /foɾˈmaɫ/ /furˈmaɫ/ adj
formální

formalment /forˌmaɫˈmen/ /foɾˌmaɫˈmen/ /foɾˌmaɫˈment/ /furˌmaɫˈmen/ adv
formálně

format /foɾˈmat/ /furˈmat/ n masc
formát

formatar /for.maˈta/ /foɾ.maˈta/ /foɾ.maˈtaɾ/ /foɾ.məˈta/ /fur.məˈta/ v
formátovat

formatge /foɾˈma.d͡ʒə/ /furˈma.d͡ʒə/ n masc
sýr

formidable /for.miˈðab.bɫe/ /foɾ.miˈða.bɫe/ /foɾ.miˈða.βɫe/ /foɾ.miˈðab.bɫə/ /fur.miˈða.βɫə/ /fur.miˈðab.bɫə/ adj
hrozný

formiga /foɾˈmi.ɣə/ /furˈmi.ɣə/ n fem
mravenec

formigó /foɾ.miˈɣo/ /fur.miˈɣo/ n masc
beton
Material de construcció força dur quan solidifica, compost per una mescla de diverses parts sòlides (grava, còdols, arena), un aglutinant (ciment, calç, etc.) i aigua.
Sensació a la pell semblant al moviment de formigues, causada per una mala circulació de la sang.

formulari /foɾ.muˈɫa.ɾi/ /fur.muˈɫa.ɾi/ n masc
formulář

forn n masc
pec pekárna
Lloc clos dins el qual un tipus d'energia, generalment química o elèctrica, es transforma en energia calorífica per tal de transformar física o químicament la matèria que s'introdueix.

forner /forˈne/ /foɾˈne/ /furˈne/ n masc
pekař

fornicar /for.niˈka/ /foɾ.niˈka/ /foɾ.niˈkaɾ/ /fur.niˈka/ v
smilnit

forquilla /foɾˈki.ʎa/ /foɾˈki.ʎə/ /furˈki.ʎə/ n fem
vidlička
Cobert per menjar dotat de vàries puntes.

fort adj masc
silný
Dotat de fortalesa, robust.

fortalesa /foɾ.taˈɫe.za/ /foɾ.təˈɫə.zə/ /fur.təˈɫɛ.zə/ n fem
pevnost
Construcció per a protegir un indret, amb torres, muralles i bones defenses.

fortificació /foɾ.ti.fi.ka.siˈo/ /foɾ.ti.fi.kə.siˈo/ /fur.ti.fi.kə.siˈo/ n fem
pevnost opevnění
Edifici pensat per resistir l'atac de l'enemic.

fortuna /foɾˈtu.na/ /foɾˈtu.nə/ /furˈtu.nə/ n fem
osud
Sort, particularment quan és bona.
bohatství
Patrimoni o propietats que hom posseeix.

força /ˈfɔr.sa/ /ˈfɔɾ.sa/ /ˈfɔɾ.sɔ/ n fem
síla

forçar /forˈsa/ /foɾˈsa/ /foɾˈsaɾ/ /furˈsa/ v
nutit

fosc adj masc
tmavý
Sense llum.

foscor /fosˈko/ /fosˈkoɾ/ /fusˈko/ n fem
tma

fossa /ˈfo.sa/ /ˈfo.sə/ /ˈfɔ.sa/ /ˈfɔ.sɔ/ /ˈfɔ.sə/ n fem
jáma

fossat /foˈsat/ /fuˈsat/ n masc
příkop

fotesa /foˈte.za/ /foˈtə.zə/ /fuˈtɛ.zə/ n fem
maličkost
Cosa insignificant, sense importància, utilitat o interès, desproveïda de sentit.

fotja /ˈfo.d͡ʒa/ /ˈfo.d͡ʒə/ /ˈfɔ.d͡ʒa/ /ˈfɔ.d͡ʒɔ/ /ˈfɔ.d͡ʒə/ n fem
lyska
Ocell de la família dels ràl·lids, de plomatge negre i bec blanc amb una placa còrnia blanca al front (Fulica atra).

fotocopiadora /fo.to.ko.pi.aˈðo.ɾa/ /fo.to.ko.pi.əˈðo.ɾə/ /fu.tu.ku.pi.əˈðo.ɾə/ n fem
kopírka

fotografia /fo.to.ɣɾaˈfi.a/ /fo.to.ɣɾəˈfi.ə/ /fu.tu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
fotografie

fotomaton /ˌfo.to.maˈton/ /ˌfo.to.məˈton/ /ˌfo.tu.məˈton/ n masc
fotoautomat

fotoperiodisme /ˌfo.to.pe.ɾi.oˈðiz.me/ /ˌfo.to.pə.ɾi.oˈðiz.mə/ /ˌfo.tu.pə.ɾi.uˈðiz.mə/ n masc
novinářská fotografie

fotosíntesi /ˌfo.toˈsin.te.zi/ /ˌfo.toˈsin.tə.zi/ /ˌfo.tuˈsin.tə.zi/ n fem
fotosyntéza

fotovoltaic /fo.to.voɫˈtajk/ /fo.to.βoɫˈtajk/ /fu.tu.vuɫˈtajk/ /fu.tu.βuɫˈtajk/ adj masc
fotovoltaický
Relatiu a l'electricitat generada per efecte de la llum.

fotó /foˈto/ /fuˈto/ n masc
foton

fracció /fɾak.siˈo/ /fɾək.siˈo/ n fem
zlomek
Cadascun dels fragments resultants d'una partició. Ex.:"Això que hem trobat és una fracció d'una antiga gerra".
Expressió numèrica emprada en matemàtica en què es té en compte una part en relació al nombre total de parts del que abans era una totalitat.

fractal /fɾakˈtaɫ/ /fɾəkˈtaɫ/ adj
fraktál
Relatiu a les fractals.

fractal /fɾakˈtaɫ/ /fɾəkˈtaɫ/ n fem
fraktál
(geometria) Figura composta per unes formes cadascuna de les quals alhora està formada per les mateixes formes (en mida inferior) i així reiteradament i infinita.

fractura /fɾakˈtu.ɾa/ /fɾəkˈtu.ɾə/ n fem
zlomenina

fracàs /fɾaˈkas/ n masc
nezdar neúspěch

fragata /fɾaˈɣa.ta/ /fɾəˈɣa.tə/ n fem
fregata

franc /ˈfɾaŋ/ /ˈfɾaŋk/ /ˈfɾaŋk/ n masc
frank
Moneda d'origen francès i d'altres estats francòfons.

franci n masc
francium

francmaçoneria /ˌfɾaŋ.ma.so.neˈɾi.a/ /ˌfɾaŋ.mə.so.nəˈɾi.ə/ /ˌfɾaŋ.mə.su.nəˈɾi.ə/ n fem
svobodné zednářství

francmaçó /ˌfɾaŋ.maˈso/ n masc
svobodný zednář

francès /fɾənˈsəs/ /fɾənˈsɛs/ adj masc
francouzský francouzština
Relatiu o pertanyent a França, als seus habitants o a la llengua francesa.

francès /fɾənˈsəs/ /fɾənˈsɛs/ n masc
francouzština francouzský
(només singular) Llengua romànica parlada a França, al Quebec, a Valònia, a la Suïssa Romanya, al Congo i a la majoria d'excolònies franceses.

franel·la /fɾaˈnɛ.ɫa/ /fɾaˈnɛ.ɫɛ/ /fɾaˈnɛɫ.ɫa/ /fɾəˈnɛ.ɫə/ /fɾəˈnɛɫ.ɫə/ n fem
flanel

franja /ˈfɾaɲ.d͡ʒa/ n fem
třepení
Espai llarg i estret.

franqueig /fɾaŋˈket͡ʃ/ /fɾəŋˈkət͡ʃ/ /fɾəŋˈkɛt͡ʃ/ n masc
poštovné

frare /ˈfɫa.ɾe/ /ˈfɫa.ɾi/ /ˈfɾa.ɾa/ /ˈfɾa.ɾe/ /ˈfɾa.ɾə/ /ˈfɾa.ɾə/ n masc
fráter
Home que viu la seva religiositat en un monestir, amb altres companys.

fraret /fɾaˈɾet/ /fɾəˈɾət/ /fɾəˈɾɛt/ n masc
papuchalk
Ocell de la família dels àlcids, de plomatge blanc i negre, de bec triangular comprimit (Fratercula arctica).

frase /ˈfɾa.ze/ n fem
věta
Unió de subjecte i predicat, oració.

fraternalment /fɾa.terˌnaɫˈmen/ /fɾa.teɾˌnaɫˈmen/ /fɾa.teɾˌnaɫˈment/ /fɾə.tərˌnaɫˈmen/ /fɾə.təɾˌnaɫˈment/ adv
bratrsky

fraternitzar /fɾa.ter.niˈd͡za/ /fɾa.teɾ.niˈza/ /fɾa.teɾ.niˈzaɾ/ /fɾə.tər.niˈd͡za/ v
sbratřovat

frau /ˈfɾaw/ n masc
podvod

fre /ˈfɾe/ /ˈfɾə/ /ˈfɾɛ/ n masc
brzda

fred /ˈfɾet/ /ˈfɾət/ /ˈfɾɛt/ adj masc
studený chladný
De baixa temperatura.

fred /ˈfɾet/ /ˈfɾət/ /ˈfɾɛt/ n masc
chlad studený
Sensació experimentada en baixar la temperatura.

fregata /fɾeˈɣa.ta/ /fɾəˈɣa.tə/ n fem
fregatka

fregir /fɾeˈd͡ʒi/ /fɾeˈʒi/ /fɾəˈʒi/ v
smažit

fregit /fɾeˈd͡ʒit/ /fɾeˈʒit/ /fɾəˈʒit/ adj masc
smažený
Dit d'un aliment cuit en oli o un altre líquid bullent.

frenar /fɾeˈna/ /fɾeˈnaɾ/ /fɾəˈna/ v
brzdit

freqüent /fɾeˈkwen/ /fɾeˈkwent/ /fɾəˈkwen/ /fɾəˈkwent/ adj
častý

freqüència /fɾeˈkwɛn.si.a/ /fɾəˈkwɛn.si.ə/ n fem
četnost frekvence

fresc /ˈfɾesk/ /ˈfɾəsk/ /ˈfɾɛsk/ adj masc
svěží čerstvý
Acabat de fer.

frigorífic /fɾi.ɣoˈɾi.fik/ /fɾi.ɣuˈɾi.fik/ n masc
lednice
Aparell per a la conservació de productes a baixa temperatura.

fris n masc
vlys

frisó /fɾiˈzo/ adj masc
fríské
Relatiu o pertanyent a Frísia.

frisó /fɾiˈzo/ n masc
fríské
Persona que habita o és originària de Frísia.
Frís
(invariant) Llengua germànica parlada a Frísia.

front /ˈfɾon/ /ˈfɾont/ n masc
čelo
Part de la cara per sobre dels ulls
fronta
Bàndol de combat

frontal /fɾonˈtaɫ/ /fɾunˈtaɫ/ adj
čelní

frontera /fɾonˈte.ɾa/ /fɾonˈte.ɾə/ /fɾunˈte.ɾə/ n fem
hranice
Línia en un mapa que separa els territoris pertanyents a dos territoris administrativament diferenciats.

frontispici /fɾon.tisˈpi.si/ /fɾun.tisˈpi.si/ n masc
frontispis
Façana principal i destacada d’un edifici
Pàgina del llibre que hi ha davant la portada.

frontissa /fɾonˈti.sa/ /fɾonˈti.sə/ /fɾunˈti.sə/ n fem
pant

frugal /fɾuˈɣaɫ/ adj
skromný

frugalitat /fɾu.ɣa.ɫiˈtat/ /fɾu.ɣə.ɫiˈtat/ n fem
skromnost

fruit n masc
ovoce plod
Producte generat per les plantes fecundades utilitzat com a mecanisme per estendre la llavor.

fruita /ˈfɾuj.ta/ /ˈfɾwi.ta/ n fem
ovoce
Fruit mengívol.

frustració n fem
frustrace

fràgil /ˈfɾa.d͡ʒiɫ/ /ˈfɾa.ʒiɫ/ adj
křehký

frígid /ˈfɾi.d͡ʒit/ /ˈfɾi.ʒit/ adj masc
frigidní
Molt fred.
(medicina) Sense resposta a l’estímul sexual, especialment una dona.

frívol /ˈfɾi.voɫ/ /ˈfɾi.vuɫ/ /ˈfɾi.βoɫ/ /ˈfɾi.βuɫ/ adj masc
frivolní

fuet /fuˈət/ /fuˈɛt/ n masc
bič
Corretja amb un mànec utilitzada per a colpejar.

fuga /ˈfu.ɣa/ /ˈfu.ɣə/ n fem
fuga
(música) Composició polifònica amb una melodia que segueix les regles del contrapunt.

fugaç /fuˈɣas/ adj
prchavý

fugir /fuˈd͡ʒi/ /fuˈd͡ʒiɾ/ /fuˈʒi/ v
utéct
Una cosa, allunyar-se ràpidament.

fuita /ˈfuj.ta/ /ˈfuj.tə/ /ˈfwi.ta/ n fem
únik

fulcre /ˈfuɫ.kɾe/ /ˈfuɫ.kɾə/ n masc
opora

full /ˈfuj/ /ˈfuʎ/ n masc
list

fulla /ˈfu.jə/ /ˈfu.ʎa/ /ˈfu.ʎə/ n fem
list
(botànica) Òrgan de color verd dels vegetals que apareix a la tija o al tronc.
čepel
Part tallant d'un objecte.

fullatge /fuˈja.d͡ʒə/ /fuˈʎa.d͡ʒe/ /fuˈʎa.d͡ʒə/ n masc
listí
Conjunt unitari de fulles d’una planta.

fullola /fuˈjɔ.ɫə/ /fuˈʎɔ.ɫa/ /fuˈʎɔ.ɫɔ/ /fuˈʎɔ.ɫə/ n fem
dýha

fum n masc
dým kouř
Vapor visible exhalat o substància que aparenta l’exhalació d’una combustió.

fumador /fu.maˈðo/ /fu.maˈðoɾ/ /fu.məˈðo/ n masc
kuřák
Persona que fuma.

fumar /fuˈma/ /fuˈmaɾ/ v
kouřit

fumat /fuˈmat/ adj masc
uzený
Sotmès al fumatge.

funcional /fun.si.oˈnaɫ/ /fun.si.uˈnaɫ/ adj
funkční

funcionar /fun.si.oˈna/ /fun.si.oˈnaɾ/ /fun.si.uˈna/ v
fungovat

funció n fem
funkce

fundació /fun.da.siˈo/ n fem
založení základy
Tipus de persona jurídica que es caracteritza per ser una organització sense ànim o fins de lucre. Dotada amb un patrimoni propi atorgat pels seus fundadors, la fundació ha de perseguir les fins que es van contemplar en el seu objecte social, si bé ha de també cuidar del seu patrimoni com a mitjà per a la consecució dels fins.

fundar /funˈda/ /funˈdaɾ/ v
založit
Establir, erigir, instituir.

funàmbul /fuˈnam.buɫ/ n masc
provazochodec

fura /ˈfu.ɾa/ /ˈfu.ɾə/ n fem
fretka
Mamífer semblant a la mostela (Mustela putorius furo).
(figuradament) Persona que es fica a tot arreu per a esbrinar coses d’altri.
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Gaidropsarus vulgaris)

furga /ˈfur.ɡə/ /ˈfuɾ.ɣa/ n fem
pohrabáč

furgoneta /fur.ɡuˈnɛ.tə/ /fur.ɣuˈnɛ.tə/ /fuɾ.ɣoˈne.ta/ /fuɾ.ɣoˈnə.tə/ n fem
dodávka
Vehicle automòbil de càrrega lleuger amb la caixa posterior tancada.

furt /ˈfurt/ n masc
krádež

furtar /furˈta/ /fuɾˈta/ /fuɾˈtaɾ/ v
ukrást

furtivament /furˌti.vəˈmen/ /furˌti.βaˈmen/ /furˌti.βəˈmen/ /fuɾˌti.vaˈment/ /fuɾˌti.vəˈment/ /fuɾˌti.βaˈmen/ adv
kradmo

fus /ˈfus/ n masc
vřeteno
Instrument, ample del mig i estret als extrems, que es fa servir per a convertir matèries primeres (flocs de llana, boles de cotó) en fil.
časové pásmo
Cadascun dels espais entre meridians que es fan servir per a marcar les diferents zones horàries del planeta Terra.

fusell /fuˈzeʎ/ n masc
puška

fusible /fuˈzi.bɫe/ /fuˈzi.βɫe/ /fuˈzi.βɫə/ /fuˈzib.bɫe/ /fuˈzib.bɫə/ n masc
pojistka

fusió /fu.ziˈo/ n fem
fúze

fusta /ˈfus.ta/ n fem
dřevo
(normalment no comptable) Material tret dels arbres i vegetals.
(tennis) Cop d'execució incorrecta en què el contacte de la raqueta amb la pilota o el volant s'efectua en part o totalment per mitjà del marc de la raqueta.
(golf) Bastó d'empunyadura llarga i cap rodó, que s'utilitza per a fer els cops més llargs.

fuster /fusˈte/ /fusˈteɾ/ n masc
tesař
(professions) Persona que treballa amb fusta.

futbol /fubˈbɔɫ/ /fudˈbɔɫ/ n masc
fotbal kopaná

futbol americà n masc
americký fotbal

futbol sala n masc
futsal

futur /fuˈtu/ /fuˈtuɾ/ adj masc
budoucnost budoucí
Que ha de venir.

futur /fuˈtu/ /fuˈtuɾ/ n masc
budoucnost
Temps que ha de venir.
budoucí čas
Temps verbal diferent del present i del passat.

fàbrica /ˈfa.bɾi.ka/ n fem
továrna fabrika
Paratge destinat a fabricar alguna cosa.
továrna
Edifici sumptuós.

fàcil adj
lehký snadný
Que es pot fer o obtenir sense esforç.

fàcula /ˈfa.ku.ɫa/ /ˈfa.ku.ɫə/ n fem
fakule

fàl·lic /ˈfa.ɫik/ /ˈfaɫ.ɫik/ adj masc
falický

fàstic /ˈfas.tik/ n masc
hnus
Sensació de repulsió que pot a anar acompanyada de l'impuls per vomitar.

fèrula /ˈfɛ.ɾu.ɫa/ n fem
dlaha

fètid adj masc
páchnoucí

fíbula /ˈfi.bu.ɫa/ /ˈfi.βu.ɫə/ n fem
spona

físic /ˈfi.zik/ adj
fyzikální
Relatiu o pertanyent a la física.

física /ˈfi.zi.ka/ n fem
fysika fyzika
Ciència que estudia les propietats i interaccions de la matèria, de l'espai, del temps i de l'energia.

fístula /ˈfis.tu.ɫa/ /ˈfis.tu.ɫə/ n fem
píštěl

fòbia /ˈfɔ.bi.a/ /ˈfɔ.βi.ə/ n fem
fobie

fòrint /ˈfɔ.ɾin/ /ˈfɔ.ɾint/ n masc
forint

fòrum n masc
fórum

fòsfor /ˈfɔs.foɾ/ /ˈfɔs.fur/ n masc
fosfor

fórmula /ˈfɔr.mu.ɫə/ n fem
formule

fúcsia /ˈfuk.si.a/ /ˈfuk.si.ə/ n fem
fuchsie

fútil /ˈfu.tiɫ/ adj
jalový

gabinet /ɡa.biˈnet/ /ɡə.biˈnət/ /ɡə.biˈnɛt/ /ɡə.βiˈnɛt/ n masc
kabinet

gabonès /ɡa.boˈnes/ /ɡə.boˈnəs/ /ɡə.buˈnɛs/ /ɡə.βuˈnɛs/ adj masc
Gabonec
Relatiu o pertanyent al Gabon.

gabonès /ɡa.boˈnes/ /ɡə.boˈnəs/ /ɡə.buˈnɛs/ /ɡə.βuˈnɛs/ n masc
Gabonec
Persona que habita o és originària del Gabon.

gadolini /ɡə.ðoˈɫi.ni/ /ɡə.ðuˈɫi.ni/ n masc
gadolinium

gai /ˈɡaj/ /ˈɡej/ adj
gay

gairebé /ˌɡaj.ɾeˈbe/ adv
skoro

gala /ˈɡa.ɫa/ /ˈɡa.ɫə/ n fem
slavnost
Ostentació en una festa.

galanteria /ɡa.ɫan.teˈɾi.a/ /ɡə.ɫən.təˈɾi.ə/ n fem
galantnost

galera /ɡaˈɫe.ɾa/ /ɡəˈɫe.ɾə/ n fem
galéra galeje
Vaixell de guerra de l'antiguitat mogut amb la força del vent i dels rems.

galeria n fem
galerie

galeta /ɡaˈɫe.ta/ /ɡəˈɫə.tə/ /ɡəˈɫɛ.tə/ n fem
sušenka
Tros petit de forma geomètrica diversa de pasta de farina, sucre i greix, cuita al forn.

galiassa n fem
galeasa

galimaties /ɡa.ɫi.maˈti.es/ /ɡə.ɫi.məˈti.əs/ n masc
blábol

galió /ɡa.ɫiˈo/ /ɡə.ɫiˈo/ n masc
galeona
Vaixell de vela, armat amb canons, amb capacitat de navegació oceànica, dedicat al tràfic mercant o a la guerra, utilitzat entre els segles XVI i XVIII. Es caracteritza per els seus castells alterosos a popa i proa, els seus tres o quatre pals, a més del bauprès, els dos primers (pals trinquet i major) amb veles quadrades, i les seves grans dimensions en comparació als vaixells de l'època. La propulsió és exclusivament mitjançant veles a excepció d'algunes unitats especials d'algunes flotes (espanyola, turca) que també tenen una coberta ocupada per remers.

gall n masc
kohout
Mascle de l’espècie d’ocells Gallus gallus, amb la cresta carnosa i vermella, tarsos amb esperons i plomatge de coloració variable.

gallec /ɡaˈʎek/ adj masc
galicijština
Relatiu o pertanyent a Galícia, als seus habitants o a la llengua gallega.

galleda /ɡaˈʎe.ða/ /ɡəˈʎə.ðə/ /ɡəˈʎɛ.ðə/ n fem
vědro kýbl

gallet /ɡaˈʎet/ /ɡəˈʎət/ /ɡəˈʎɛt/ n masc
spoušť
Palanca pensada per ser premuda tancant el dit índex i que és utilitzada en diverses eines per fer-les actuar (trepants, etc.), així com per fer disparar diverses armes, en especial armes portàtils de foc i ballestes.

gallina /ɡaˈʎi.na/ n fem
slepice
Femella de l’espècie d’ocells Gallus gallus, més menuda que el gall, amb la cresta més petita, apreciada en alimentació per la producció d’ouss.

galliner /ɡa.ʎiˈne/ /ɡa.ʎiˈneɾ/ /ɡə.ʎiˈne/ n masc
kurník

galop /ɡaˈɫɔp/ /ɡəˈɫɔp/ n masc
cval

galopar /ɡa.ɫoˈpa/ /ɡa.ɫoˈpaɾ/ /ɡə.ɫoˈpa/ /ɡə.ɫuˈpa/ v
běžet tryskem

galta /ˈɡaɫ.ta/ n fem
líčko tvář

galvanitzar /ɡaɫ.va.niˈzaɾ/ /ɡaɫ.βa.niˈd͡za/ /ɡaɫ.βa.niˈza/ /ɡəɫ.və.niˈd͡za/ /ɡəɫ.βə.niˈd͡za/ v
galvanizovat

gal·li /ˈɡa.ɫi/ /ˈɡaɫ.ɫi/ n masc
gallium

gal·lès /ɡaɫˈɫes/ /ɡəɫˈɫəs/ /ɡəɫˈɫɛs/ /ɡəˈɫɛs/ n masc
velština
(només singular) Llengua celta pròpia de Gal·les.

galàxia /ɡaˈɫak.si.a/ n fem
galaxie

galó /ɡaˈɫo/ /ɡəˈɫo/ n masc
galon
Mesura de capacitat de líquids equivalent a 4,54 litres al RU i 3,78 litres als EUA.

gamarús /ɡa.maˈɾus/ n masc
puštík
Ocell de la família de les estrígides (Strix aluco).

gamba /ˈɡam.ba/ /ˈɡam.bə/ n fem
kreveta
Un dels diversos crustacis comestibles de l’ordre dels decàpodes i del grup dels macrurs amb abdomen translúcid llarg i potes primes.

gambià /ɡam.biˈa/ adj masc
Gambijec
Relatiu o pertanyent a Gàmbia.

gambià /ɡam.biˈa/ n masc
Gambijec
Persona que habita o és originària de Gàmbia.

gamma /ˈɡam.ma/ /ˈɡam.mə/ n fem
gama

gana n fem
hlad
Desig de menjar, sensació impulsada per la necessitat d'aliment.

gandula /ɡanˈdu.ɫa/ n fem
lehátko

ganivet /ɡa.niˈvet/ /ɡa.niˈβet/ /ɡə.niˈvət/ /ɡə.niˈvɛt/ n masc
nůž
Estri destinat a tallar que consta d’una fulla de vora afilada i d’un mànec.

ganivetada /ɡa.ni.veˈta.ða/ /ɡa.ni.βeˈta.ða/ /ɡə.ni.vəˈta.ðə/ /ɡə.ni.βəˈta.ðə/ n masc
bodnutí

ganxet /ɡaɲˈt͡ʃet/ /ɡəɲˈʃət/ /ɡəɲˈʃɛt/ n masc
háčkování

ganxo /ˈɡaɲ.t͡ʃo/ /ˈɡaɲ.ʃo/ /ˈɡaɲ.ʃu/ n masc
hák
Peça de metall corbada que es fa servir per penjar coses.
(golf) Cop, generalment defectuós, que imprimeix una trajectòria corba a la bola amb un efecte pronunciat de dreta a esquerra, en el cas d'un jugador dretà, o d'esquerra a dreta, en el cas d'un jugador esquerrà.

garantir /ɡa.ɾanˈti/ /ɡa.ɾanˈtiɾ/ v
garantovat

garatge /ɡaˈɾa.d͡ʒe/ /ɡəˈɾa.d͡ʒə/ n masc
garáž

gargot /ɡaɾˈɣɔt/ n masc
čmáranice
Traç irregular que sovint és el resultat d'un dibuix mal fet.

garjola /ɡarˈd͡ʒɔ.ɫa/ /ɡaɾˈd͡ʒɔ.ɫa/ /ɡaɾˈd͡ʒɔ.ɫɔ/ n fem
basa
(col·loquial) presó

garnatxa /ɡaɾˈna.t͡ʃa/ /ɡərˈna.t͡ʃə/ n
grenache
Vi dolç natural produït amb una part de most de raïm garnatxa sobremadurat i fermentat i una part de most no fermentat.

garrinada /ɡa.riˈna.ða/ /ɡə.riˈna.ðə/ n fem
vrh selat

garrinar /ɡa.riˈna/ /ɡa.riˈnaɾ/ v
oselit se

garrofer /ɡa.roˈfe/ /ɡa.roˈfeɾ/ /ɡə.roˈfe/ /ɡə.ruˈfe/ n masc
rohovník

garrí /ɡaˈri/ /ɡəˈri/ n masc
sele

garsa /ˈɡaɾ.sa/ n fem
straka

gas n masc
plyn
Matèria en un estat en què les forces de cohesió són dèbils tendint a expandir-se i omplir el recipient que el conté.

gasela /ɡaˈzɛ.ɫa/ /ɡaˈzɛ.ɫɛ/ /ɡəˈzɛ.ɫə/ n fem
gazela

gasiu /ɡaˈziw/ /ɡəˈziw/ adj masc
lakomý

gasolinera /ɡa.zo.ɫiˈne.ɾa/ /ɡə.zo.ɫiˈne.ɾə/ /ɡə.zu.ɫiˈne.ɾə/ n fem
čerpací stanice

gastar /ɡasˈta/ /ɡasˈtaɾ/ v
utrácet

gastroenteritis /ˌɡas.tɾo.en.teˈɾi.tis/ /ˌɡas.tɾon.təˈɾi.tis/ /ˌɡas.tɾun.təˈɾi.tis/ n fem
gastroenteritida

gastronomia /ɡas.tɾo.noˈmi.a/ /ɡəs.tɾo.noˈmi.ə/ /ɡəs.tɾu.nuˈmi.ə/ n fem
gastronomie

gat n masc
kočka kocour
Mamífer felí (Felis silvestris catus), de dimensions reduïdes, domesticat i bastant llest.

gat salvatge n masc
kočka divoká

gató /ɡaˈto/ /ɡəˈto/ n masc
kotě

gaudir /ɡawˈði/ /ɡawˈðiɾ/ v
bavit se

gavina /ɡaˈvi.na/ /ɡaˈβi.na/ /ɡəˈvi.nə/ n fem
racek chechtavý

gebre /ˈd͡ʒe.bɾe/ /ˈʒe.βɾə/ n masc
jinovatka

gegant /d͡ʒeˈɣan/ /d͡ʒeˈɣant/ /ʒəˈɣan/ /ʒəˈɣant/ adj
obří

gegant /d͡ʒeˈɣan/ /d͡ʒeˈɣant/ /ʒəˈɣan/ /ʒəˈɣant/ n masc
obr gigant
Ésser d'estatura desmesurada.

gel /ˈd͡ʒɛɫ/ n masc
led
Estat sòlid de l'aigua, en circumstàncies normals sota els zero graus Celsius.

gelat /ʒəˈɫat/ n masc
zmrzlina
(aliments) Aliment típicament dolç, menjat sovint en les postres, format per un líquid solidificat per congelació.

gelatina /d͡ʒe.ɫaˈti.na/ /ʒə.ɫəˈti.nə/ n fem
želé
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los.

gelosia /d͡ʒe.ɫoˈzi.a/ /ʒə.ɫoˈzi.ə/ /ʒə.ɫuˈzi.ə/ n fem
závist
Sentiment d'enveja o de refús envers una persona que gaudeix d'alguna cosa o d'algú que voldríem per a nosaltres.
Tipus de paret d'obra o de fusta que permet passar parcialment l'aire i la llum, emprat per refrescar interiors i veure sense ser vist o també com a suport per fer créixer plantes enfiladisses.

gelós /d͡ʒeˈɫos/ /ʒəˈɫos/ adj masc
žárlivý

gemegar /d͡ʒe.meˈɣa/ /d͡ʒe.meˈɣaɾ/ /ʒə.məˈɣa/ v
sténat

gemma /ˈd͡ʒem.ma/ /ˈʒɛm.mə/ n fem
drahokam

gen /ˈd͡ʒen/ /ˈʒɛn/ n masc
gen

gendre /ˈd͡ʒɛn.dɾe/ /ˈʒɛn.dɾə/ n masc
zeť

gener /d͡ʒaˈne/ /d͡ʒeˈne/ /ʒəˈne/ n masc
leden
Primer mes de l'any.

generació /d͡ʒe.ne.ɾa.siˈo/ n fem
pokolení generace

generació X n fem
Generace X

generalització /d͡ʒe.ne.ɾa.ɫi.d͡za.siˈo/ /d͡ʒe.ne.ɾa.ɫi.za.siˈo/ /ʒə.nə.ɾə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
generalizace zobecnění

generalment /d͡ʒe.neˌɾaɫˈmen/ /d͡ʒe.neˌɾaɫˈment/ /ʒə.nəˌɾaɫˈmen/ /ʒə.nəˌɾaɫˈment/ adv
obvykle

generositat /d͡ʒe.ne.ɾo.ziˈtat/ /ʒə.nə.ɾo.ziˈtat/ /ʒə.nə.ɾu.ziˈtat/ n fem
štědrost

generós /d͡ʒe.neˈɾos/ adj masc
štědrý

genetista /d͡ʒe.neˈtis.ta/ /d͡ʒe.neˈtis.te/ /ʒə.nəˈtis.tə/ n neut
genetik

geni /ˈd͡ʒɛ.ni/ /ˈd͡ʒɛ.nit/ /ˈʒɛ.ni/ /ˈʒɛ.nit/ n masc
génius
Persona dotada d'una capacitat, preparació i desenvolupament mentals extraordinaris respecte a la mitjana d'altres individus de la mateixa edat per a crear o inventar una obra artística o científica admirable.

genitiu /d͡ʒe.niˈtiw/ /ʒə.niˈtiw/ adj masc
genitivní

geniva /d͡ʒeˈni.va/ /d͡ʒeˈni.βa/ /ʒəˈni.və/ /ʒəˈni.βə/ n fem
dáseň

genocidi /d͡ʒe.noˈsi.ði/ /ʒə.noˈsi.ði/ /ʒə.nuˈsi.ði/ n masc
genocida

genoll /d͡ʒeˈnoʎ/ /ʒiˈnoʎ/ /ʒuˈnoʎ/ /ʒəˈnoʎ/ n masc
koleno
(anatomia) articulació de la cama que la divideix en dues parts i que permet el seu moviment i flexió.

gent /ˈd͡ʒen/ /ˈd͡ʒent/ /ˈʒen/ /ˈʒent/ n fem
lidé lid

genuí /d͡ʒe.nuˈi/ adj masc
pravý

genètic /d͡ʒeˈnɛ.tik/ /ʒəˈnɛ.tik/ adj masc
genetický

genètica /d͡ʒeˈnɛ.ti.ka/ /ʒəˈnɛ.ti.kə/ n fem
genetika

genísser /d͡ʒeˈni.seɾ/ /ʒəˈni.sər/ n masc
janičár

geo- /ˈd͡ʒe.o/ /ˈʒe.o/ /ˈʒe.u/ prefix
geo-

geografia /d͡ʒe.o.ɣɾaˈfi.a/ /ʒə.o.ɣɾəˈfi.ə/ /ʒə.u.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
geografie zeměpis
Ciència que estudia la terra en especial la seva superfície, però també la seva forma i composició i les capes de l'atmosfera. També és l'estudi de les característiques d'altres astres. Exemple: la geografia de la lluna.

geogràfic /d͡ʒe.oˈɣɾa.fik/ /ʒə.oˈɣɾa.fik/ /ʒə.uˈɣɾa.fik/ adj masc
geografický

geologia /d͡ʒe.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /d͡ʒe.o.ɫoˈʒi.a/ /ʒə.o.ɫoˈʒi.ə/ /ʒə.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
geologie
Ciència que estudia la terra, la seva història i els processos que li han donat forma.

geometria /d͡ʒe.o.meˈtɾi.a/ /ʒə.o.məˈtɾi.ə/ /ʒə.u.məˈtɾi.ə/ n fem
geometrie

geomètric /d͡ʒe.oˈmɛ.tɾik/ /ʒə.oˈmɛ.tɾik/ /ʒə.uˈmɛ.tɾik/ adj masc
geometrický

georgià /ʒə.oɾ.ʒiˈa/ /ʒə.ur.ʒiˈa/ n masc
gruzínský
(masculí singular) Llengua parlada a Geòrgia.

gep /ˈd͡ʒep/ n masc
hrb

geperut /d͡ʒe.peˈɾut/ /ʒə.pəˈɾut/ adj masc
hrbatý
Que té un gep.

geperut /d͡ʒe.peˈɾut/ /ʒə.pəˈɾut/ n masc
hrbáč
Persona que té un gep.

gerd /ˈd͡ʒɛɾt/ n masc
malina

germana /d͡ʒeɾˈma.na/ n fem
sestra
Filla dels mateixos pares.
Membre d'una comunitat religiosa.
Col·lega, companya, sòcia.

germanastre /d͡ʒeɾ.maˈnas.tɾe/ /ʒər.məˈnas.tɾə/ n masc
nevlastní bratr
Fill del padrastre o de la madrastra.

germani /ʒərˈma.ni/ n masc
germanium

germen /ˈd͡ʒeɾ.men/ /ˈʒɛr.mən/ n masc
bakterie

germà /d͡ʒeɾˈma/ n masc
bratr brácha
Fill de la mateixa mare i del mateix pare.

germànic /d͡ʒeɾˈma.nik/ /ʒərˈma.nik/ adj
germánský
Relacionat amb el germani

gerontocràcia /d͡ʒe.ɾon.toˈkɾa.si.a/ /ʒə.ɾon.toˈkɾa.si.ə/ /ʒə.ɾun.tuˈkɾa.si.ə/ n fem
gerontokracie

gerra /ˈd͡ʒɛ.ra/ /ˈd͡ʒɛ.rɛ/ /ˈʒɛ.rə/ n fem
džbán
Recipient per contenir líquids, de boca ampla i amb ventre.

gerro /ˈd͡ʒɛ.ro/ /ˈʒɛ.ro/ /ˈʒɛ.ru/ n masc
váza
Recipient portàtil per a ficar-hi aigua o flors.

gerundi /d͡ʒeˈɾun.di/ /ʒəˈɾun.di/ n masc
gerundium

gespa /ˈd͡ʒes.pa/ /ˈʒes.pə/ n fem
trávník

gest /ˈd͡ʒest/ /ˈʒest/ n masc
gesto

gestació /d͡ʒes.ta.siˈo/ /ʒəs.tə.siˈo/ n fem
březost

geòmetra /d͡ʒeˈɔ.me.tɾa/ /ʒeˈɔ.mə.tɾə/ n neut
geometr

ghanès /ɡaˈnes/ /ɡəˈnəs/ /ɡəˈnɛs/ adj masc
Ghaňan
Relatiu o pertanyent a Ghana.

ghanès /ɡaˈnes/ /ɡəˈnəs/ /ɡəˈnɛs/ n masc
Ghaňan
Persona que habita o és originària de Ghana.

gibraltareny /d͡ʒi.bɾaɫ.taˈɾeɲ/ /ʒi.bɾəɫ.təˈɾəɲ/ /ʒi.bɾəɫ.təˈɾɛɲ/ /ʒi.βɾəɫ.təˈɾɛɲ/ adj masc
gibraltarský
Relatiu o pertanyent al Gibraltar.

gibraltareny /d͡ʒi.bɾaɫ.taˈɾeɲ/ /ʒi.bɾəɫ.təˈɾəɲ/ /ʒi.bɾəɫ.təˈɾɛɲ/ /ʒi.βɾəɫ.təˈɾɛɲ/ n masc
gibraltarský
Persona que habita o és originària del Gibraltar.

gibós /d͡ʒiˈbos/ /ʒiˈβos/ adj masc
vypouklý

gihad /d͡ʒiˈhat/ /ʒiˈhat/ n masc
džihád

gimnàs /d͡ʒimˈnas/ /ʒimˈnas/ n masc
tělocvična
Espai tancat destinat a realitzar exercicis gimnàstics.

gimnàstic /d͡ʒimˈnas.tik/ /ʒimˈnas.tik/ adj masc
gymnastický

gimnàstica /d͡ʒimˈnas.ti.ka/ n fem
gymnastika
Exercitació dels músculs del cos amb l'objectiu del benestar físic.
Disciplina esportiva consistent en l'execució exacta i harmònica d'una sèrie de moviments corporals definits de manera precisa.

ginebra /d͡ʒiˈne.bɾa/ n fem
gin

ginebre /d͡ʒiˈne.bɾe/ /d͡ʒiˈne.βɾe/ /d͡ʒiˈnɛ.βɾe/ /ʒiˈnɛ.βɾə/ n masc
jalovec

ginebrí /d͡ʒi.neˈbɾi/ /ʒi.nəˈβɾi/ adj masc
ženevský
Relatiu o pertanyent a Ginebra.

ginebrí /d͡ʒi.neˈbɾi/ /ʒi.nəˈβɾi/ n masc
ženevský
Persona que habita o és originària de Ginebra.

ginecologia /d͡ʒi.ne.ko.ɫoˈd͡ʒi.a/ /d͡ʒi.ne.ko.ɫoˈʒi.a/ /ʒi.nə.ko.ɫoˈʒi.ə/ /ʒi.nə.ku.ɫuˈʒi.ə/ n fem
gynekologie

gira-sol /ˌd͡ʒi.ɾaˈsɔɫ/ n masc
slunečnice

giradora /d͡ʒi.ɾaˈðo.ɾa/ /ʒi.ɾəˈðo.ɾə/ n fem
obracečka

girafa /d͡ʒiˈɾa.fa/ n fem
žirafa
Mamífer remugant de la família dels giràfids (Giraffa camelopardalis), de coll molt llarg, pelatge grogós amb taques fosques, propi de l'Àfrica.
(cinema) Suport amb una perxa per a apropar un micròfon als actors durant el rodatge.

girar /d͡ʒiˈɾa/ /d͡ʒiˈɾaɾ/ /ʒiˈɾa/ v
točit
(intransitiu) Moure's al voltant del propi eix.
otočit točit
(intransitiu) Canviar de direcció en un trajecte.

gla n fem
žalud

glacial /ɡɫa.siˈaɫ/ adj
glaciální
Relatiu o pertanyent al glaç.

glaciologia /ɡɫa.si.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ɡɫa.si.o.ɫoˈʒi.a/ /ɡɫə.si.o.ɫoˈʒi.ə/ /ɡɫə.si.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
glaciologie

glacis /ˈɡɫa.sis/ n masc
glacis koliště

gland /ˈɡɫan/ /ˈɡɫant/ n masc
žalud

glaucoma /ɡɫawˈko.ma/ /ɡɫəwˈko.mə/ n masc
glaukom

gleva /ˈɡɫe.va/ /ˈɡɫe.βa/ /ˈɡɫə.və/ /ˈɡɫɛ.və/ /ˈɡɫɛ.βə/ n fem
vytržený drn
(golf) Tros de gespa arrencat amb el cap del bastó en colpejar la bola, generalment a conseqüència d'un intent d'aconseguir un efecte de retrocés.

globalisme /ɡɫo.baˈɫiz.me/ /ɡɫo.bəˈɫiz.mə/ /ɡɫu.bəˈɫiz.mə/ /ɡɫu.βəˈɫiz.mə/ n masc
globalismus

globalització /ɡɫo.ba.ɫi.za.siˈo/ /ɡɫo.bə.ɫi.d͡zə.siˈo/ /ɡɫo.βa.ɫi.d͡za.siˈo/ /ɡɫu.bə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
globalizace
Acció i efecte de globalitzar.

globus n masc
glóbus
Figura en forma esfèrica.
balón
Mitjà aeri de transport, format per una mena de bossa, típicament amb forma ovoide, que conté un gas més lleuger que l'aire que li permet flotar en l'atmosfera.

glucosa /ɡɫuˈko.za/ /ɡɫuˈko.zə/ n fem
glukóza

glucèmia /ɡɫuˈsɛ.mi.a/ /ɡɫuˈsɛ.mi.ə/ n fem
glykemie

gluten /ˈɡɫu.ten/ /ˈɡɫu.tən/ n masc
lepek

gluó n masc
gluon

glàndula /ˈɡɫan.du.ɫa/ /ˈɡɫan.du.ɫə/ n fem
žláza

glòria /ˈɡɫɔ.ɾi.a/ /ˈɡɫɔ.ɾi.ə/ n fem
sláva

gobi /ˈɡɔ.βi/ n masc
hrouzek

gofra /ˈɡo.fɾa/ /ˈɡo.fɾə/ n fem
vafle

gofrar /ɡoˈfɾa/ /ɡoˈfɾaɾ/ /ɡuˈfɾa/ v
embosovat

gol /ˈɡɔɫ/ n masc
brána gól
(esports de pilota, polo) Acció i efecte d'introduir la pilota, la bola o el disc a una porteria fins a traspassar totalment la línia de gol.

gola /ˈɡo.ɫa/ /ˈɡo.ɫə/ n fem
hrdlo
(anatomia) Zona del cos de persones i animals, que comença al final de l'interior de la boca i acaba a l'inici de l'esòfag.

golf /ˈɡoɫf/ /ˈɡɔɫf/ n masc
záliv
Porció de mar tancada parcialment de terra.
golf
Esport de pilota practicat a l'aire lliure en un camp de golf que consisteix a introduir una bola en una sèrie de forats successius colpejant-la amb un bastó.

goma /ˈɡo.ma/ /ˈɡo.mə/ n fem
guma
Substància d'alt pes molecular que tendeix a inflar-se amb l'aigua i a transformar-se en una massa gelatinosa.
Cosa que es fa servir per esborrar les marques de llapis sobre paper.
Substància obtinguda de la resina de les acàcies, que serveix per enganxar.
(tennis de taula) Revestiment d'una o totes dues cares de la fulla d'una pala format per una o dues capes de goma o cautxú.
Material elàstic que es fa servir per subjectar coses.

gong /ˈɡɔŋ/ /ˈɡɔŋk/ /ˈɡɔŋk/ n masc
gong

googlejar /ɡu.ɣɫeˈd͡ʒa/ /ɡu.ɣɫeˈd͡ʒaɾ/ /ɡu.ɣɫeˈʒa/ /ɡu.ɣɫəˈd͡ʒa/ /ɡu.ɣɫəˈʒa/ v
googlit vygooglovat

googol /ɡuˈɣoɫ/ n masc
googol

goril·la /ɡoˈɾiɫ.ɫa/ /ɡoˈɾiɫ.ɫə/ /ɡuˈɾi.ɫə/ /ɡuˈɾiɫ.ɫə/ n masc
gorila
Primat herbívor de grans dimensions de la família dels pòngids, amb moltes similituds amb l'ésser humà i que habita una part reduïda de l'Àfrica central.

gorra /ˈɡo.ra/ /ˈɡo.rə/ /ˈɡɔ.ra/ n fem
čepice

gos n masc
pes
Mamífer de la família dels cànids (Canis lupus familiaris), domesticat, subespècie del llop gris, d'olfacte molt desenvolupat i en general obedient al seu amo.

gos d'aigua n masc
vodní pes

gosar /ɡoˈza/ /ɡoˈzaɾ/ /ɡuˈza/ v
odvážit se

gossa /ˈɡo.sə/ n fem
fena

got /ˈɡot/ n masc
sklenice
Recipient obert per dalt i sense peu, pensat per agafar-se amb la mà i, en acostar-lo a la boca, poder beure el líquid que conté.

gota /ˈɡo.ta/ /ˈɡo.tə/ n fem
kapka
Petita esfera (o esferoide) líquida, popularment idealitzada en una forma punxeguda per dalt.

govern /ɡoˈvɛɾn/ /ɡoˈβɛrn/ /ɡoˈβɛɾn/ /ɡuˈvɛrn/ n masc
vláda
Òrgan que té el poder d'un territori.

governador /ɡo.veɾ.naˈðoɾ/ /ɡo.vəɾ.nəˈðo/ /ɡo.βer.naˈðo/ /ɡo.βeɾ.naˈðoɾ/ /ɡu.vər.nəˈðo/ /ɡu.βər.nəˈðo/ n masc
guvernér

governança /ɡo.veɾˈnan.sa/ /ɡo.vəɾˈnan.sə/ /ɡo.βerˈnan.sa/ /ɡo.βeɾˈnan.sa/ /ɡu.vərˈnan.sə/ /ɡu.βərˈnan.sə/ n fem
správa

governar /ɡo.veɾˈnaɾ/ /ɡo.vəɾˈna/ /ɡo.βerˈna/ /ɡo.βeɾˈna/ /ɡu.vərˈna/ v
řídit
Dirigir una embarcació amb l'ajuda del timó.
vládnout
Dirigir i administrar els afers públics, exercir l'autoritat del govern.

gra /ˈɡɾa/ n masc
grán

graciosament /ɡɾa.siˌo.zaˈmen/ /ɡɾa.siˌo.zaˈment/ /ɡɾə.siˌo.zəˈmen/ /ɡɾə.siˌo.zəˈment/ adv
elegantně

gradualment /ɡɾa.ðuˌaɫˈmen/ /ɡɾa.ðuˌaɫˈment/ /ɡɾə.ðuˌaɫˈmen/ /ɡɾə.ðuˌaɫˈment/ adv
postupně

graella /ɡɾaˈe.ʎa/ /ɡɾəˈe.ʎə/ n fem
gril

grafit n masc
grafit
Un dels principals minerals en què es presenta el carboni, caracteritzat pel seu color negre lluent i la seva bona conductivitat.

gralla /ˈɡɾa.jə/ /ˈɡɾa.ʎa/ /ˈɡɾa.ʎə/ n fem
kavka
Ocell de l’ordre dels passeriformes i de la família dels còrvids, de plomatge molt fosc (Coloeus monedula).

grallar /ɡɾaˈʎa/ /ɡɾaˈʎaɾ/ v
krákat

gram /ˈɡɾam/ n masc
gram

gramaticalment /ɡɾa.ma.tiˌkaɫˈmen/ /ɡɾa.ma.tiˌkaɫˈment/ /ɡɾə.mə.tiˌkaɫˈmen/ /ɡɾə.mə.tiˌkaɫˈment/ adv
gramaticky

gramàtica /ɡɾaˈma.ti.ka/ n fem
gramatika mluvnice

gran adj
velký
De dimensions considerables, que excedeix les mides ordinàries o esperades, en espai, envergadura, quantitat, etc.

granada /ɡɾaˈna.ða/ /ɡɾəˈna.ðə/ n fem
granát
Bomba de mà.

granat /ɡɾəˈnat/ n masc
granát
Mineral del grup dels silicats format per un metall bivalent i un de trivalent.
(invariable) Color roig fosc com la pedra preciosa.

graner /ɡɾaˈne/ /ɡɾaˈneɾ/ /ɡɾəˈne/ n masc
sýpka
(agricultura) Lloc on s'emmagatzema el gra.

granja /ˈɡɾaɲ.d͡ʒa/ n fem
farma statek

granota /ɡɾaˈnɔ.ta/ /ɡɾaˈnɔ.tɔ/ /ɡɾəˈnɔ.tə/ n fem
žába
(zoologia) Nom d'ús generalitzat per designar diversos amfibis de l'ordre dels anurs.
kombinéza
Peça de roba que cobreix la major part del cos i que està dotada de camals i mànigues, usada principalment com a indumentària de treball.

grapadora /ɡɾa.paˈðo.ɾa/ /ɡɾə.pəˈðo.ɾə/ n fem
svorkovač

gras /ˈɡɾas/ adj masc
tučný
Que conté greix.
tlustý
Amb molt de greix al cos, voluminós.

gratacel /ˌɡɾa.taˈsɛɫ/ /ˌɡɾa.təˈsɛɫ/ n masc
mrakodrap
Edifici d'alçada molt superior a la normal i dividit en un gran nombre de plantes

gratar /ɡɾaˈta/ /ɡɾaˈtaɾ/ /ɡɾəˈta/ v
škrábat

gratitud /ɡɾa.tiˈtut/ /ɡɾə.tiˈtut/ n fem
vděčnost

graula /ˈɡɾaw.ɫa/ /ˈɡɾaw.ɫə/ n fem
havran
Ocell de l’ordre dels passeriformes i de la família dels còrvids, de plomatge negre amb part de la cara nua (Coloeus frugilegus).

grava /ˈɡɾa.va/ /ˈɡɾa.və/ /ˈɡɾa.βa/ /ˈɡɾa.βə/ n fem
štěrk
(construcció) Conjunt de fragments de roca, natural o esmicolada, amb un diàmetre entre 4 i 254 mm..
(geomorfologia) Conjunt de fragments de roca sedimentària amb un diàmetre entre 2 i 20 mm.
(geoarqueologia) Conjunt de fragments de roca sedimentària amb un diàmetre entre 10 i 200 mm.

gravar /ɡɾaˈvaɾ/ /ɡɾaˈβa/ /ɡɾəˈva/ /ɡɾəˈβa/ v
danit
(dret) Carregar amb un impost.

gravetat /ɡɾa.veˈtat/ /ɡɾa.βeˈtat/ /ɡɾə.vəˈtat/ /ɡɾə.βəˈtat/ n fem
gravitace
Força que atrau els objectes cap al centre de la Terra.

gravitó n masc
graviton

grec adj masc
řecký řečtina
Relatiu a Grècia, als habitants, la cultura o la llengua.

grec n masc
řečtina řecký
Ciutadà de Grècia.
(només singular) Llengua parlada a Grècia.

grec antic n masc
starořečtina

grec modern n masc
moderní řečtina

gregari /ɡɾeˈɣa.ɾi/ /ɡɾəˈɣa.ɾi/ adj masc
družný

greix /ˈɡɾejʃ/ /ˈɡɾeʃ/ n masc
tuk

greixar /ɡɾejˈʃa/ /ɡɾejˈʃaɾ/ /ɡɾeˈʃa/ /ɡɾəˈʃa/ v
namazat

gresol /ɡɾeˈzɔɫ/ /ɡɾəˈzɔɫ/ n masc
tavicí kelímek
(metal·lúrgia) Cavitat inferior d’un forn de cup.

greu /ˈɡɾew/ adj
závažný
Dit d'una situació, que no admet bromes, seriosa.

grill /ˈɡɾiʎ/ n fem
cvrček
Insecte saltador diverses espècies de la família dels gríl·lids, de color negre rogenc, característic pel carrisqueig que fan els mascles per fricció dels èlitres.

grinyolar /ɡɾi.ɲoˈɫa/ /ɡɾi.ɲoˈɫaɾ/ /ɡɾi.ɲuˈɫa/ v
skřípat
Fer uns sorolls estridents provocats pel fregadís entre objectes.

grip n fem
chřipka

gripau n masc
ropucha

gris adj masc
šedý šedivý
Color entre el negre i el blanc, el to propi de la cendra o el ciment.

grisú /ɡɾiˈzu/ n masc
důlní plyn

groc adj masc
žlutý žlutá
Del color de l'or, el safrà o la llimona.

groc n masc
žlutý žlutá
Color de l'espectre entre el verd i el taronja.

groc de Nàpols /ˌɡɾɔɡ.dəˈna.poɫs/ /ˌɡɾɔɡ.dəˈna.puɫs/ n masc
neapolská žluť

grollerament /ɡɾoˌʎe.ɾaˈmen/ /ɡɾoˌʎe.ɾaˈment/ /ɡɾoˌʎe.ɾəˈment/ /ɡɾuˌʎe.ɾəˈmen/ adv
hrubě

gronxador /ɡɾoɲ.t͡ʃaˈðo/ /ɡɾoɲ.t͡ʃaˈðoɾ/ /ɡɾoɲ.ʃəˈðo/ /ɡɾuɲ.ʃəˈðo/ n masc
houpačka

gropa /ˈɡɾo.pa/ /ˈɡɾo.pə/ n fem
zadek

gros adj masc
tlustý
Considerable en volum.

gros n masc
tlustý
La part més important d'un tot.

grossa /ˈɡɾɔ.sa/ /ˈɡɾɔ.sɔ/ /ˈɡɾɔ.sə/ n fem
veletucet
Dotze dotzenes

grossament /ˌɡɾɔ.saˈmen/ /ˌɡɾɔ.saˈment/ /ˌɡɾɔ.səˈmen/ /ˌɡɾɔ.səˈment/ adv
hrubě

grua /ˈɡɾu.a/ /ˈɡɾu.ə/ n fem
jeřáb
Ocell de la família dels gruids de més d’un metre de llargada, plomatge gris, coll i cara negres (Grus grus).
Màquina per a aixecar i moure càrregues pesades amb un braç articulat.
odtahové vozidlo odtahovka
Camió per a remolcar vehicles.

gruny /ˈɡɾuɲ/ n masc
chrochtání

grunyir /ɡɾuˈɲi/ /ɡɾuˈɲiɾ/ v
bručet
Rondinar d’irritació el gos, el gat, el porc.

grup n masc
skupina grupa

gruta /ˈɡɾu.ta/ /ˈɡɾu.tə/ n fem
jeskyňka

gràcia /ˈɡɾa.si.a/ /ˈɡɾa.si.ə/ /ˈɡɾa.sja/ /ˈɡɾa.sjə/ n fem
milost
Resultar plaent.

gràcies Interjection
děkuji
Expressió per a manifestar agraïment.

grèvol /ˈɡɾe.voɫ/ /ˈɡɾe.βoɫ/ /ˈɡɾɛ.voɫ/ /ˈɡɾɛ.vuɫ/ n masc
cesmína
Fusta del grèvol, molt apreciada en ebenisteria.
jeřábek
Ocell fasianiforme de la família dels tetraònids (Tetrastes bonasia o Bonasia bonasia) de color gris terrós i tacat a franges, que viu al centre i nord d'Europa i algunes regions d'Àsia.

gual /ˈɡwaɫ/ n masc
brod
En un riu, zona amb el fons ferm i la fondària prou reduïda per poder passar-hi a peu o en vehicle.

guant /ˈɡwan/ /ˈɡwant/ n masc
rukavice
Peça que cobreix la mà i de vegades part del braç, emprat com a vestimenta o com a protecció de la pell.
(pilota basca) Bossa de cuir amb didals d'una cesta, situada a l'extrem superior i subjectada al canell, dintre la qual el jugador introdueix la mà per sostenir la cesta.

guantera /ɡwanˈte.ɾa/ /ɡwənˈte.ɾə/ n fem
přihrádka
Calaix petit al costat del tauler dels automòbils usat per tal de desar coses.

guany /ˈˈɡwaɲ/ n masc
zisk

guanyador /ɡwa.ɲaˈðo/ /ɡwa.ɲaˈðoɾ/ /ɡwə.ɲəˈðo/ n masc
vítěz
Persona que guanya o ha guanyat alguna cosa.

guanyar /ɡoˈɲa/ /ɡuˈɲa/ /ɡwaˈɲa/ /ɡwaˈɲaɾ/ v
vyhrát

guanyar-se la vida v
uživit

guaraní /ɡwa.ɾaˈni/ /ɡwə.ɾəˈni/ n masc
guaraní
Unitat monetària del Paraguai.

guardaespatlles /ˌɡwar.dəsˈpaʎ.ʎəs/ /ˌɡwar.ða.esˈpaʎ.ʎes/ /ˌɡwaɾ.ða.esˈpaɫ.ɫes/ /ˌɡwaɾ.ðəsˈpaɫ.ɫəs/ n neut
bodyguard

guardiola /ɡwar.ðiˈɔ.ɫa/ /ɡwaɾ.ðiˈɔ.ɫa/ /ɡwaɾ.ðiˈɔ.ɫɔ/ /ɡwər.diˈɔ.ɫə/ n fem
prasátko
Receptacle sòlid i tancat, amb una escletxa per on es posen els diners que estan destinats a fer estalvi.

guardià /ɡwaɾ.ðiˈa/ /ɡwər.diˈa/ n masc
stráž

guaret /ɡwaˈɾet/ /ɡwəˈɾet/ n masc
úhor

guarir /ɡwaˈɾi/ /ɡwaˈɾiɾ/ /ɡwəˈɾi/ v
léčit

guarnició /ɡwaɾ.ni.siˈo/ /ɡwər.ni.siˈo/ n fem
posádka
Conjunt de soldats que protegeixen un punt estratègic.

guarnir /ɡwarˈni/ /ɡwaɾˈni/ /ɡwaɾˈniɾ/ /ɡwərˈni/ v
ozdobit
Preparar quelcom o un lloc estratègic per protegir-lo o fer-lo útil militarment.
Equipar i preparar una màquina o qualsevol objecte perquè realitzi certa funció.

guatemalenc /ɡwa.te.maˈɫeŋ/ /ɡwə.tə.məˈɫəŋk/ /ɡwə.tə.məˈɫɛŋ/ /ɡwə.tə.məˈɫɛŋk/ adj masc
guatemalský

guatlla /ˈɡwaɫ.ɫa/ /ˈɡwaɫ.ɫə/ /ˈɡwaʎ.ʎa/ n fem
křepelka

guerra /ˈɡɛ.ra/ /ˈɡɛ.rɛ/ n fem
vojna válka
Conflicte amb armes.

guerrejar /ɡe.reˈd͡ʒa/ /ɡe.reˈd͡ʒaɾ/ /ɡe.reˈʒa/ /ɡə.rəˈd͡ʒa/ /ɡə.rəˈʒa/ v
vést válku
Lluitar en una guerra.

guerrer /ɡeˈre/ /ɡeˈreɾ/ /ɡəˈre/ n masc
bojovník válečník
Persona que fa la guerra, bel·licosa.

guerrilla /ɡeˈri.ʎa/ /ɡəˈri.ʎə/ n fem
partyzánská válka

guia /ˈɡi.a/ /ˈɡi.ə/ n fem
průvodce
Manual que serveix per orientar-se amb una tasca o en un lloc desconegut.
Via per la qual discorre un objecte.

guia /ˈɡi.a/ /ˈɡi.ə/ n neut
průvodce
Persona que vol guiar una altra.

guiar /ɡiˈa/ /ɡiˈaɾ/ v
provést
Fer de guia.

guimbarda /ɡimˈbar.də/ /ɡimˈbaɾ.ða/ n fem
brumle

guineu n fem
liška
Mamífer de la família dels cànids (Vulpes vulpes), salvatge i carnívor, semblant als llops, però bastant més petit (té poc més de mig metre de llarg) i el morro més agut. Té especial fama d'astut.

guineà adj masc
Guinejec
Relatiu o pertanyent a Guinea, Guinea Bissau o Guinea Equatorial.

guineà n masc
Guinejec
Persona que habita o és originària de Guinea, Guinea Bissau o Guinea Equatorial.

guionista /ɡi.oˈnis.ta/ /ɡi.oˈnis.te/ /ɡi.oˈnis.tə/ /ɡi.uˈnis.tə/ n neut
scenárista

guitarra /ɡiˈta.ra/ n fem
kytara

guitarra acústica n fem
akustická kytara

guitarra elèctrica n fem
elektrická kytara

guix n masc
křída sádrovec
Barreta de mineral usada per a escriure a la pissarra.
křída
(billar) Dau compost de guix amb una base de cola que s'aplica a la sola d'un tac, utilitzat per a evitar que el tac rellisqui en impactar contra la bola d'atac.

guió /ɡiˈo/ n masc
pomlčka
Un dels signes utilitzats en l'alfabet braille.

gujarati /ɡu.d͡ʒaˈɾa.ti/ /ɡu.ʒaˈɾa.ti/ /ɡu.ʒəˈɾa.ti/ n masc
Gudžarátský

guru /ˈɡu.ɾu/ n masc
guru
Guia espiritual hindú.

gusla /ˈɡuz.ɫa/ /ˈɡuz.ɫə/ n fem
gusli

gust /ˈɡust/ n masc
chuť
Sentit que permet percebre els sabors.
příchuť
sabor

guàrdia /ˈɡwar.di.ə/ /ˈɡwaɾ.ði.a/ n fem
hlídka
Cos armat encarregat de la protecció o custòdia d’una persona o d’una cosa.

guèiser /ˈɡɛj.zeɾ/ /ˈɡɛj.zər/ n masc
gejzír

gàbia /ˈɡa.bi.a/ /ˈɡa.βi.ə/ n fem
klec

gàl·lic /ˈɡa.ɫik/ /ˈɡaɫ.ɫik/ adj
galský
Relatiu a la Gàl·lia o els gals.

gàrgola /ˈɡar.ɡu.ɫə/ /ˈɡar.ɣu.ɫə/ /ˈɡaɾ.ɣo.ɫa/ /ˈɡaɾ.ɣo.ɫə/ n fem
chrlič

gènere n masc
rod
Conjunt de persones o coses amb característiques semblants.
Distinció entre paraules que poden anar acompanyades amb determinants masculins i les que poden anar amb determinants femenins.

gènesi /ˈd͡ʒɛ.ne.zi/ /ˈʒɛ.nə.zi/ n fem
geneze

habilitar /a.bi.ɫiˈtaɾ/ /a.βi.ɫiˈta/ /ə.βi.ɫiˈta/ v
umožnit

habilitat /a.bi.ɫiˈtat/ /ə.βi.ɫiˈtat/ n fem
schopnost

habitant /a.βiˈtan/ /a.βiˈtant/ /ə.βiˈtan/ /ə.βiˈtant/ n neut
obyvatel
Persona que viu (habita) en un zona determinada (casa, barri, població, país, etc).
Cadascun dels éssers vius, i en especial els animals, que viu (habita) en un zona determinada (arbre, bosc, regió, etc).

habitar /a.biˈtaɾ/ /a.βiˈta/ /ə.βiˈta/ v
obývat

habitual /a.bi.tuˈaɫ/ /ə.βi.tuˈaɫ/ adj
obvyklý

hac /ˈak/ n fem
há

hadró n masc
hadron

hafni n masc
hafnium

haitià /aj.tiˈa/ /əj.tiˈa/ adj masc
haitský
Relatiu o pertanyent a Haití.

haitià /aj.tiˈa/ /əj.tiˈa/ n masc
haitský
Persona que habita o és originària de Haití.

haixix /ajˈʃiʃ/ /aˈʃiʃ/ /əˈʃiʃ/ n masc
hašiš

halo /ˈa.ɫo/ /ˈa.ɫu/ n masc
halo

halogen /aˈɫɔ.d͡ʒen/ /aˈɫɔ.ʒen/ /əˈɫɔ.ʒən/ n masc
halogen

ham /ˈam/ n masc
háček

handbol /amˈbɔɫ/ /əmˈbɔɫ/ n masc
házená

haplologia /a.pɫo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /a.pɫo.ɫoˈʒi.a/ /ə.pɫo.ɫoˈʒi.ə/ /ə.pɫu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
haplologie

harmonia /aɾ.moˈni.a/ /ər.muˈni.ə/ n fem
harmonie

harmonitzar /ar.mo.niˈd͡za/ /aɾ.mo.niˈza/ /aɾ.mo.niˈzaɾ/ /ər.mu.niˈd͡za/ /əɾ.mo.niˈd͡za/ v
harmonizovat
(intransitiu) Estar en harmonia.

harmònica /aɾˈmɔ.ni.ka/ n fem
harmonika

harmònium /aɾˈmɔ.ni.um/ n masc
harmonium

harúspex /aˈɾus.peks/ /əˈɾus.pəks/ n masc
haruspex
Endeví de l'antiga Roma que interpretava presagis a través de l'estudi de les vísceres de les víctimes.

hassi n masc
hassium

haussa /ˈhaw.sa/ /ˈhaw.sə/ n masc
hauština
Llengua txadiana parlada pel poble del nord de Nigèria i del sud-est de Níger, i com a llengua franca principalment al Txad, el Sudan i Ghana.

haver /aˈver/ /aˈveɾ/ /aˈβe/ /əˈvə/ /əˈvɛ/ n masc
být
Possessió d'algú, moble o immoble.

haver /aˈver/ /aˈveɾ/ /aˈβe/ /əˈvə/ /əˈvɛ/ v
být
Tenir en possessió.

haver de /aˈveɾ.ðe/ /aˈβe.ðe/ /aˈβeɾ.ðe/ /əˈvə.ðə/ /əˈvɛ.ðə/ v
muset
(seguit d’infinitiu) Valor d’obligació o necessitat.
(seguit d’infinitiu) Valor de possibilitat o probabilitat.

hawaià /ha.waˈja/ /hə.wəˈja/ adj masc
havajský havajština
Relatiu o pertanyent a Hawaii, als seus habitants o a la seva llengua.

hawaià /ha.waˈja/ /hə.wəˈja/ n masc
havajský havajština
(només singular) Llengua polinèsia de Hawaii, de la família austronèsica.

hebreu /eˈbɾɛw/ /əˈbɾɛw/ n masc
hebrejština
Llengua semítica parlada a Israel.

hecatombe /e.kaˈtom.be/ /ə.kəˈtom.bə/ n fem
hekatomba

hectàrea /ekˈta.ɾe.a/ /əkˈta.ɾe.ə/ n fem
hektar

hedonisme /e.ðoˈniz.me/ /ə.ðoˈniz.mə/ /ə.ðuˈniz.mə/ n masc
hédonismus

hegemonia /e.d͡ʒe.moˈni.a/ /ə.ʒə.muˈni.ə/ n fem
hegemonie

heli n masc
helium

helicòpter /e.ɫiˈkɔp.teɾ/ n masc
helikoptéra vrtulník
Aeronau amb capacitat d'enlairament i aterrament vertical i propulsada per una gran hèlice motoritzada o més col·locades en posició horitzontal o gairebé (conegudes típicament com a rotors).

helicó /e.ɫiˈko/ /ə.ɫiˈko/ n masc
heligón

hel·lenisme /e.ɫeˈniz.me/ /eɫ.ɫeˈniz.me/ /ə.ɫəˈniz.mə/ /əɫ.ɫəˈniz.mə/ n masc
helénismus

hel·lenitzar /e.ɫe.niˈd͡za/ /e.ɫe.niˈza/ /eɫ.ɫe.niˈd͡za/ /eɫ.ɫe.niˈzaɾ/ /ə.ɫə.niˈd͡za/ /əɫ.ɫə.niˈd͡za/ v
helenizovat

hel·lè /eɫˈɫe/ /eˈɫe/ /əɫˈɫɛ/ /əˈɫɛ/ n masc
Helén

hematologia /e.ma.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /e.ma.to.ɫoˈʒi.a/ /ə.mə.to.ɫoˈʒi.ə/ /ə.mə.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
hematologie

hematoma /e.maˈto.ma/ /ə.məˈto.mə/ n masc
hematom

hematúria /e.maˈtu.ɾi.a/ /ə.məˈtu.ɾi.ə/ n fem
hematurie

hemisferi /e.misˈfɛ.ɾi/ /ə.misˈfɛ.ɾi/ n masc
polokoule

hemoglobina /e.mo.ɣɫoˈbi.na/ /ə.mo.ɣɫoˈbi.nə/ /ə.mu.ɣɫuˈbi.nə/ /ə.mu.ɣɫuˈβi.nə/ n fem
hemoglobin

hemorràgia /e.moˈra.d͡ʒi.a/ /e.moˈra.ʒi.a/ /ə.moˈra.ʒi.ə/ /ə.muˈra.ʒi.ə/ n fem
hemoragie

hendíadis /enˈdi.a.ðis/ /ənˈdi.ə.ðis/ n masc
hendiadys

hepatitis /e.paˈti.tis/ /ə.pəˈti.tis/ n fem
hepatitida

heptàgon /epˈta.ɣon/ /əpˈta.ɣon/ /əpˈta.ɣun/ n masc
sedmiúhelník

hepàtic /eˈpa.tik/ /əˈpa.tik/ adj masc
jaterní

herba /ˈer.bə/ n fem
tráva

herbaci /eɾˈba.si/ /ərˈba.si/ adj masc
nedřevnatý
De la naturalesa o qualitat de l'herba. Per exemple, una planta herbàcia és aquella amb aspecte d'herba.
Dit de les plantes no lignificades o amb la tija més o menys dura i rígida, en contraposició amb les plantes llenyoses.

herbari /eɾˈba.ɾi/ n masc
herbář

herbívor /erˈβi.βor/ /eɾˈbi.voɾ/ /eɾˈβi.βoɾ/ /ərˈbi.vur/ /ərˈbi.βur/ /əɾˈbi.voɾ/ adj masc
býložravý

hereditari /e.ɾe.ðiˈta.ɾi/ /ə.ɾə.ðiˈta.ɾi/ adj masc
dědičný

heretar /e.ɾeˈta/ /e.ɾeˈtaɾ/ v
dědit
Succeir a l'universal dret d'algun difunt.

heretge /eˈɾe.d͡ʒe/ n neut
kacíř

hereu /eˈɾew/ /əˈɾəw/ /əˈɾɛw/ n masc
dědic dědička
Persona que rep una herència.

hermenèutica /eɾ.meˈnɛw.ti.ka/ /ər.məˈnɛw.ti.kə/ n fem
hermeneutika

hermèticament /erˌmɛ.ti.kaˈmen/ /eɾˌmɛ.ti.kaˈmen/ /eɾˌmɛ.ti.kaˈment/ /ərˌmɛ.ti.kəˈmen/ /əɾˌmɛ.ti.kəˈment/ adv
hermeticky

heroi /eˈɾɔj/ /əˈɾɔj/ n masc
hrdina

heroic /eˈɾɔjk/ /əˈɾɔjk/ adj masc
heroický

heroïna /e.ɾoˈi.na/ /ə.ɾoˈi.nə/ /ə.ɾuˈi.nə/ n masc
heroin
(química) Derivat diacetil de la morfina, de fórmula C21H23NO5, de marcada toxicitat, el consum de la qual crea gran dependència.

hertz /ˈɛrt͡s/ n masc
hertz

herència /eˈɾɛn.si.a/ /əˈɾɛn.si.ə/ n fem
dědictví
Diners o béns que deixa una persona a altres en morir.
dědičnost
Conjunt de característiques controlades genèticament que es transmeten d'una generació a la següent.

herètic /eˈɾɛ.tik/ adj masc
kacířský

heterofòbia /e.te.ɾoˈfɔ.bi.a/ /ə.tə.ɾoˈfɔ.bi.ə/ /ə.tə.ɾuˈfɔ.bi.ə/ /ə.tə.ɾuˈfɔ.βi.ə/ n fem
heterofobie

heteropatriarcat /ˌe.te.ɾo.pa.tɾi.aɾˈkat/ /ˌe.tə.ɾo.pə.tɾi.əɾˈkat/ /ˌe.tə.ɾu.pə.tɾi.ərˈkat/ n masc
heteropatriarchát

heterosexual /ˌe.te.ɾo.sek.suˈaɫ/ /ˌe.tə.ɾo.sək.suˈaɫ/ /ˌe.tə.ɾu.sək.suˈaɫ/ adj
heterosexuální

heterosexualitat /ˌe.te.ɾo.sek.su.a.ɫiˈtat/ /ˌe.tə.ɾo.sək.su.ə.ɫiˈtat/ /ˌe.tə.ɾu.sək.su.ə.ɫiˈtat/ n fem
heterosexualita

heterònim /e.teˈɾɔ.nim/ /ə.təˈɾɔ.nim/ n masc
heteronymum

heura /ˈew.ɾa/ /ˈew.ɾə/ n fem
břečťan

heurística /ewˈɾis.ti.ka/ /əwˈɾisˈti.kə// n fem
heuristika

hexadecimal /eɡ.za.ðe.siˈmaɫ/ /əɡ.zə.ðə.siˈmaɫ/ adj
hexadecimální

hexàgon /eɡˈza.ɣon/ /əɡˈza.ɣon/ /əɡˈza.ɣun/ n masc
šestiúhelník

hiat /ˈjat/ n masc
hiát

hibernació /i.beɾ.na.siˈo/ /i.βər.nə.siˈo/ n fem
hibernace

hibernar /i.beɾˈnaɾ/ /i.βerˈna/ /i.βeɾˈna/ /i.βərˈna/ v
přezimovat

hibridar /i.bɾiˈðaɾ/ /i.βɾiˈða/ v
křížit

hidrat /iˈðɾat/ n masc
hydrát

hidrogen /iˈðɾɔ.ʒen/ /iˈðɾɔ.ʒən/ n masc
vodík

hidrònim /iˈðɾɔ.nim/ n masc
hydronymum

hiena /ˈje.na/ n fem
hyena

hiena tacada n fem
hyena skvrnitá

higiene /i.d͡ʒiˈe.ne/ /i.d͡ʒiˈɛ.ne/ /i.ʒiˈe.ne/ /i.ʒiˈɛ.nə/ /i.ʒiˈɛ.nə/ n fem
hygiena

higiènic /i.d͡ʒiˈɛ.nik/ /i.ʒiˈɛ.nik/ adj masc
hygienický

hijab /hiˈd͡ʒap/ /hiˈʒap/ n masc
hidžáb

himne /ˈim.ne/ /ˈim.nə/ n masc
hymnus hymna

hindi /ˈhin.di/ /ˈin.di/ n masc
hindština
Llengua parlada a l'Índia.

hiperactiu /i.pe.ɾakˈtiw/ adj masc
hyperaktivní

hiperinflació /i.pe.ɾiɱ.fɫa.siˈo/ /i.pə.ɾiɱ.fɫə.siˈo/ n fem
hyperinflace

hipertext /i.peɾˈtekst/ /i.pərˈtekst/ n masc
hypertext

hiperventilar /i.per.βen.tiˈɫa/ /i.peɾ.ven.tiˈɫaɾ/ /i.peɾ.βen.tiˈɫa/ /i.pər.bən.tiˈɫa/ /i.pəɾ.vən.tiˈɫa/ v
hyperventilovat

hiperònim /i.peˈɾɔ.nim/ /i.pəˈɾɔ.nim/ n masc
hyperonymum

hipnosi /ibˈnɔ.zi/ n fem
hypnóza

hipnotitzar /ib.no.tiˈd͡za/ /ib.no.tiˈza/ /ib.no.tiˈzaɾ/ /ib.nu.tiˈd͡za/ v
hypnotizovat

hipocamp /i.poˈkam/ /i.poˈkamp/ /i.puˈkam/ /i.puˈkamp/ n masc
hipokampus
(anatomia) Eminència del cervell de forma allargada amb protrusió situada en la part externa del diverticle esfenoidal de cadascun dels ventricles laterals, implicada en el procés de memorització.

hipocondria /i.po.konˈdɾi.a/ /i.po.konˈdɾi.ə/ /i.pu.kunˈdɾi.ə/ n fem
hypochondrie

hipocresia /i.po.kɾeˈzi.a/ /i.pu.kɾəˈzi.ə/ n fem
pokrytectví přetvářka

hipopòtam /i.poˈpɔ.tam/ /i.poˈpɔ.təm/ /i.puˈpɔ.təm/ n masc
hroch

hipoteca /i.poˈte.ka/ /i.poˈtɛ.kə/ /i.puˈtɛ.kə/ n fem
hypotéka

hipotecar /i.po.teˈka/ /i.po.teˈkaɾ/ /i.po.təˈka/ /i.pu.təˈka/ v
zastavit

hipotecari /i.po.teˈka.ɾi/ /i.pu.təˈka.ɾi/ adj masc
hypoteční
pertanyent a la hipoteca

hipotenusa /i.po.teˈnu.za/ /i.po.təˈnu.zə/ /i.pu.təˈnu.zə/ n fem
přepona

hipotèticament /i.poˌtɛ.ti.kaˈmen/ /i.poˌtɛ.ti.kaˈment/ /i.poˌtɛ.ti.kəˈment/ /i.puˌtɛ.ti.kəˈmen/ adv
hypoteticky

hipèrbole /iˈpɛr.bu.ɫə/ /iˈpɛɾ.bo.ɫe/ /iˈpɛɾ.bo.ɫə/ n fem
nadsázka

hipòcrita /iˈpɔ.kɾi.ta/ /iˈpɔ.kɾi.tə/ n neut
pokrytec
Persona que obra amb hipocresia, amb falsa moral.

hipòdrom /iˈpɔ.ðɾom/ /iˈpɔ.ðɾum/ n masc
hippodrom

hipònim /iˈpɔ.nim/ n masc
hyponymum

hipòtesi /iˈpɔ.te.zi/ /iˈpɔ.tə.zi/ /iˈpɔ.tə.zi/ /iˈpɔ.tɛ.zi/ n fem
domněnka

histologia /is.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /is.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
histologie

historiador /is.to.ɾi.aˈðo/ /is.to.ɾi.aˈðoɾ/ /is.to.ɾi.əˈðo/ /is.tu.ɾi.əˈðo/ n masc
historik

història /isˈtɔ.ɾi.a/ /isˈtɔ.ɾi/ n fem
příběh historie
relat
historie dějiny
Disciplina que estudia la societat humana des de la seva aparició.

històric adj masc
historický

històricament /isˌtɔ.ɾi.kaˈmen/ /isˌtɔ.ɾi.kaˈment/ /isˌtɔ.ɾi.kəˈmen/ /isˌtɔ.ɾi.kəˈment/ adv
historicky

hitita /iˈti.ta/ /iˈti.tə/ adj
Chetit
Relatiu al poble hitita o a la seva llengua.

hitita /iˈti.ta/ /iˈti.tə/ n neut
Chetit
Individu d’un poble que establí un imperi a Anatòlia en el II mil·lenni aC.
(masculí invariable) Llengua indoeuropea extinta del grup anatòlic pròpia del poble hitita.

hivern /iˈvɛɾn/ /iˈvɛɾn/ /iˈβɛrn/ /iˈβɛɾn/ n masc
zima

hivernacle /i.veɾˈna.kɫe/ /i.vəɾˈna.kɫə/ /i.βerˈna.kɫe/ /i.βeɾˈna.kɫe/ /i.βərˈna.kɫə/ n masc
skleník

hivernal /i.veɾˈnaɫ/ /i.vəɾˈnaɫ/ /i.βerˈnaɫ/ /i.βeɾˈnaɫ/ /i.βərˈnaɫ/ adj
zimní

hivernar /i.veɾˈnaɾ/ /i.vəɾˈna/ /i.βerˈna/ /i.βeɾˈna/ /i.βərˈna/ v
zimovat

hodònim /oˈðɔ.nim/ /uˈðɔ.nim/ n masc
hodonymum

hola /ˈo.ɫa/ Interjection
ahoj nazdar
(castellanisme) Expressió de salutació familiar.

holisme /oˈɫiz.me/ /uˈɫiz.mə/ n masc
holismus

holmi n masc
holmium

holograma /o.ɫoˈɣɾa.ma/ /o.ɫoˈɣɾa.mə/ /u.ɫuˈɣɾa.mə/ n masc
hologram

holístic /oˈɫis.tik/ /uˈɫis.tik/ adj masc
holistický

home /ˈɔ.mə/ n masc
muž
Persona del sexe masculí.
manžel
Marit, independentment de la situació legal.

homeostàtic /o.me.osˈta.tik/ /o.mə.osˈta.tik/ /u.mə.usˈta.tik/ adj masc
homeostatický

homeòstasi /o.meˈɔs.ta.zi/ /o.meˈɔs.tə.zi/ /u.meˈɔs.tə.zi/ n fem
homeostáza

homicidi /o.miˈsi.ði/ /u.miˈsi.ði/ n masc
vražda

homogeni /o.moˈd͡ʒɛ.ni/ /o.moˈʒɛ.ni/ /u.muˈʒɛ.ni/ adj masc
homogenní

homonímia /o.moˈni.mi.a/ /o.moˈni.mi.ə/ /u.muˈni.mi.ə/ n fem
homonymie

homosexual /ˌo.mo.sek.suˈaɫ/ /ˌɔ.mo.sək.suˈaɫ/ /ˌɔ.mu.sək.suˈaɫ/ adj
homosexuální
(LGBTI) Relatiu o propi de l’atracció pel mateix sexe.

homosexual /ˌo.mo.sek.suˈaɫ/ /ˌɔ.mo.sək.suˈaɫ/ /ˌɔ.mu.sək.suˈaɫ/ n neut
homosexuál homosexuální
(LGBTI) Persona que se sent atreta sexualment per persones del mateix sexe.

homosexualitat /ˌo.mo.sek.su.a.ɫiˈtat/ /ˌɔ.mo.sək.su.ə.ɫiˈtat/ /ˌɔ.mu.sək.su.ə.ɫiˈtat/ n fem
homosexualita

homòfon /oˈmɔ.fon/ /uˈmɔ.fun/ adj masc
homofon
D'igual pronúncia però diferent escriptura; que posseeix homofonia.

homògraf /oˈmɔ.ɣɾaf/ /oˈmɔ.ɣɾəf/ /uˈmɔ.ɣɾəf/ n masc
homograf
Paraula que té la mateixa grafia que una altra.

homònim /oˈmɔ.nim/ /uˈmɔ.nim/ adj masc
stejnojmenný

homònim /oˈmɔ.nim/ /uˈmɔ.nim/ n masc
homonymum

hondureny /on.duˈɾəɲ/ /un.duˈɾɛɲ/ adj masc
honduraský
Relatiu o pertanyent a Hondures.

hondureny /on.duˈɾəɲ/ /un.duˈɾɛɲ/ n masc
honduraský
Persona que habita o és originària d'Hondures.

honest /oˈnest/ /uˈnest/ adj masc
poctivý

honestament /oˌnes.taˈmen/ /oˌnes.taˈment/ /oˌnes.təˈment/ /uˌnes.təˈmen/ adv
upřímně

honestedat /o.nes.teˈðat/ /o.nəs.təˈðat/ /u.nəs.təˈðat/ n fem
poctivost

hongarès /oŋ.ɡəˈɾəs/ /uŋ.ɡəˈɾɛs/ adj masc
maďarský
Relatiu a Hongria, als seus habitants o a la seva llengua.

hongarès /oŋ.ɡəˈɾəs/ /uŋ.ɡəˈɾɛs/ n masc
maďarština
Natural d'Hongria.
(masculí singular) Llengua originària d'Hongria.

honor /oˈno/ /oˈnoɾ/ /oˈnoɾ/ /uˈno/ /uˈnor/ n
čest
Qualitat moral que empeny algú a no fer res que perjudiqui la seva imatge social o la seva autoestima.
(golf) Dret de ser el primer a jugar des del lloc de sortida d'un forat, atorgat al jugador amb un resultat millor en el forat anterior o bé, en el cas del primer forat, al jugador guanyador d'un sorteig.

honorari /o.noˈɾa.ɾi/ /u.nuˈɾa.ɾi/ adj masc
čestný

hoquei /oˈkej/ /uˈkɛj/ n masc
hokej

hoquei sobre gel n masc
lední hokej

hora /ˈo.ɾə/ /ˈɔ.ɾa/ /ˈɔ.ɾɔ/ n fem
hodina

horitzontal /o.ɾi.d͡zonˈtaɫ/ /o.ɾi.zonˈtaɫ/ /u.ɾi.d͡zunˈtaɫ/ adj
horizontální vodorovný

horitzontalment /o.ɾi.d͡zonˌtaɫˈmen/ /o.ɾi.d͡zonˌtaɫˈment/ /o.ɾi.zonˌtaɫˈmen/ /o.ɾi.zonˌtaɫˈment/ /u.ɾi.d͡zunˌtaɫˈmen/ adv
vodorovně

horitzó /o.ɾiˈd͡zo/ /o.ɾiˈzo/ /u.ɾiˈd͡zo/ n masc
obzor

hormona /oɾˈmo.na/ /oɾˈmo.nə/ /urˈmo.nə/ n fem
hormon

hormonal /oɾ.moˈnaɫ/ /ur.muˈnaɫ/ adj
hormonální

horriblement /oˌri.bɫeˈment/ /oˌri.βɫeˈmen/ /oˌrib.bɫeˈmen/ /oˌrib.bɫəˈment/ /uˌri.βɫəˈmen/ /uˌrib.bɫəˈmen/ adv
hrozně

horror /oˈro/ /oˈroɾ/ /uˈro/ /uˈror/ n
hrůza

horta /ˈɔr.ta/ /ˈɔr.tə/ /ˈɔɾ.ta/ /ˈɔɾ.tɔ/ n fem
sad

hospital /os.piˈtaɫ/ /us.piˈtaɫ/ n masc
nemocice nemocnice
Edifici destinat a tenir cura de la salut dels malalts i quan correspon a internar-los pel seu tractament o diagnòstic.

hospitalitzar /os.pi.ta.ɫiˈd͡za/ /os.pi.ta.ɫiˈza/ /os.pi.ta.ɫiˈzaɾ/ /os.pi.tə.ɫiˈd͡za/ /us.pi.tə.ɫiˈd͡za/ v
hospitalizovat

host /ˈɔst/ n fem
armáda

hoste /ˈɔs.te/ /ˈɔs.tə/ n masc
host hostitel
Persona que allotja una altra persona a casa seva.

hostessa /osˈte.sa/ /osˈtə.sə/ /usˈtɛ.sə/ n fem
letuška

hostilitat /os.ti.ɫiˈtat/ /us.ti.ɫiˈtat/ n fem
nepřátelství

hostilment /osˌtiɫˈmen/ /osˌtiɫˈment/ /usˌtiɫˈmen/ adv
nepřátelsky

hotel /oˈteɫ/ /uˈteɫ/ n masc
hotel

humanitat /u.ma.niˈtat/ /u.mə.niˈtat/ n fem
lidstvo

humanitzar /u.ma.niˈd͡za/ /u.ma.niˈza/ /u.ma.niˈzaɾ/ /u.mə.niˈd͡za/ v
humanizovat
Adquirir qualitats humanes.

humanoide /u.maˈnɔj.ðe/ /u.məˈnɔj.ðə/ adj
humanoidní
Que té forma humana o que coincideix amb l'ésser humà en molts trets principals.

humanoide /u.maˈnɔj.ðe/ /u.məˈnɔj.ðə/ n neut
humanoidní
Ésser que té forma humana o que coincideix amb l'ésser humà en molts trets principals.

humificació /u.mi.fi.ka.siˈo/ /u.mi.fi.kə.siˈo/ n fem
humifikace

humil /uˈmiɫ/ adj
pokorný
Que no és orgullós ni es vanta dels seus mèrits, sense pretensions.

humiliació /u.mi.ɫi.a.siˈo/ /u.mi.ɫi.ə.siˈo/ n fem
ponížení

humiliar /u.mi.ɫiˈa/ /u.mi.ɫiˈaɾ/ v
ponižovat
Ofendre algú en el seu orgull a través de paraules o accions.

humilitat /u.mi.ɫiˈtat/ n fem
pokora

humit /uˈmit/ adj masc
vlhký
Que té humitat.

humitat /o.miˈtat/ /u.miˈtat/ n fem
vlhkost

humor /uˈmo/ /uˈmor/ /uˈmoɾ/ n
nálada
Estat d'ànim amb tendència cap a una emoció en concret
humor
Capacitat per entendre bromes, la gràcia d'una expressió amb doble sentit, riure per una situació còmica.

humà n masc
lidský

huracà /u.ɾaˈka/ /u.ɾəˈka/ n masc
hurikán orkán

hàmster /ˈhams.teɾ/ /ˈhams.tər/ n masc
křeček

hèrnia /ˈɛr.ni.ə/ /ˈɛɾ.ni.a/ n fem
kýla

híbrid /ˈi.βɾit/ adj masc
hybrid
En biologia dit de l'ésser que prové de l'encreuament entre individus genèticament diferents. Ex.: El mul és un animal híbrid. Aquest gos és híbrid, no és de cap raça.

hòstia /ˈɔs.ti.a/ /ˈɔs.ti.ə/ n fem
hostie
Làmina de pa circular que representa el cos de Crist, emprada en el ritual catòlic.

húmer /ˈu.meɾ/ /ˈu.mər/ n masc
kost pažní

hússar /ˈu.saɾ/ /ˈu.sər/ n masc
husar
Membre d'algunes unitats de cavalleria (motoritzada) modernes, les quals en altres èpoques estaven formades per hússars de la primera accepció.

i conjunction
a
Nexe coordinant copulatiu que suma dos conceptes o frases.

iaio /ˈja.jo/ /ˈja.ju/ n masc
děda
(infantil) avi

iambe n masc
jamb

ianqui n neut
Yankee

iarda /ˈjaɾ.ða/ n fem
yard
Unitat de longitud originària del sistema anglès que equival a 0,914 m.

icona /iˈko.na/ /iˈko.nə/ n fem
ikona

iconografia /i.ko.no.ɣɾaˈfi.a/ /i.ku.nu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
ikonografie

icterícia /ik.teˈɾi.si.a/ n fem
žloutenka

ictus /ˈik.tus/ n masc
mozková mrtvice

idea /iˈðe.a/ /iˈðɛ.ə/ n fem
nápad idea
Representació mental d'una cosa, d'un concepte o de quelcom que es vol fer.

ideal /i.ðeˈaɫ/ adj
ideální
Que no és real, que només està en la ment.
perfecte
De gran qualitat, bellesa, sabor o qualsevol altra cosa desitjada.

ideal /i.ðeˈaɫ/ n masc
ideální
Model de referència de cosa bella, ben feta, sana o qualsevol altre valor positiu.
Idea o conjunt d'idees considerades per una persona o grup com a objectiu principal i final.

idealisme /i.ðe.aˈɫiz.me/ /i.ðe.əˈɫiz.mə/ n masc
idealismus

idealitzar /i.ðe.a.ɫiˈd͡za/ /i.ðe.a.ɫiˈza/ /i.ðe.a.ɫiˈzaɾ/ /i.ðe.ə.ɫiˈd͡za/ v
idealizovat

idealment /i.ðeˌaɫˈmen/ /i.ðeˌaɫˈment/ adv
ideálně

identificar /i.ðen.ti.fiˈka/ /i.ðen.ti.fiˈkaɾ/ /i.ðən.ti.fiˈka/ v
identifikovat

identitat /i.ðen.tiˈtat/ /i.ðən.tiˈtat/ n fem
totožnost identita

ideologia /i.ðe.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /i.ðe.o.ɫoˈʒi.a/ /i.ðə.o.ɫoˈʒi.ə/ /i.ðə.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
ideologie

idil·li /iˈðiɫ.ɫi/ n masc
idyla

idiolecte /i.ði.oˈɫɛk.te/ /i.ði.oˈɫɛk.tə/ /i.ði.uˈɫɛk.tə/ n masc
idiolekt

idiopàtic /i.ði.oˈpa.tik/ /i.ði.uˈpa.tik/ adj masc
esenciální

idiota /i.ðiˈo.ta/ /i.ðiˈɔ.tə/ adj
idiot
(medicina) Dit de qui pateix idiòcia.

idiota /i.ðiˈo.ta/ /i.ðiˈɔ.tə/ n neut
idiot
(pejoratiu) estúpid

idolatria /i.ðo.ɫaˈtɾi.a/ /i.ðo.ɫəˈtɾi.ə/ /i.ðu.ɫəˈtɾi.ə/ n fem
idolatrie

idèntic adj masc
identický

idíl·lic /iˈði.ɫik/ /iˈðiɫ.ɫik/ adj masc
idylický

ien /ˈjen/ n masc
jen

iglú /iˈɣɫu/ n masc
iglú
Edifici en forma de casquet esfèric fet de peces de gel usat principalment pels esquimals.

ignorar /iŋ.noˈɾa/ /iŋ.nuˈɾa/ /iɡ.noˈɾa/ /iɡ.noˈɾaɾ/ v
ignorovat
No saber, no entendre, no conèixer alguna cosa.
Deixar de banda, no fer cas o no voler acceptar algú o alguna cosa.

ignorància /iŋ.noˈɾan.si.a/ /iŋ.noˈɾan.si.ə/ /iŋ.nuˈɾan.si.ə/ /iɡ.noˈɾan.si.a/ n fem
neznalost nevědomost

igual /iˈɣwaɫ/ adj
stejný rovný
Dit de les figures geomètriques que, si són transportades, conserven les característiques topològiques que tenien.

igual /iˈɣwaɫ/ n masc
rovný
Persona considerada del mateix rang que una altra.
rovnítko
Signe emprat en matemàtiques per equiparar dues expressions numèriques o algebraiques.

igualment /iˌɣwaɫˈmen/ /iˌɣwaɫˈment/ adv
stejně

igualtat /i.ɣwaɫˈtat/ /i.ɣwəɫˈtat/ n fem
rovnost

iguana /iˈɣwa.na/ /iˈɣwa.nə/ n fem
leguán

ileïtis /i.ɫeˈi.tis/ /i.ɫəˈi.tis/ n fem
ileitida

illa /ˈi.ʎa/ n fem
ostrov
Porció de terra isolada per la mar.

illes Britàniques pn
Britské ostrovy
Arxipèlag europeu al nord-oest de França i a l'Oest de Bèlgica, Països Baixos i Dinamarca. L'illa principal és la Gran Bretanya i inclou la major part del Regne Unit concretament, Anglaterra, Gales i Escòcia. A l'oest de la Gran Bretanya i separada pel mar d'Irlanda, es troba la segona illa més gran de l'arxipèlag, Irlanda, inclou el país homònim i Irlanda del Nord que pertany al Regne Unit. Altres illes importants però de mida molt inferior són Man, Shetland, Wight i els grups d'illes Hèbrides i Òrcades.

illes Cook pn
Cookovy ostrovy

illes Fèroe /ˌi.ʎesˈfɛ.ɾo.e/ /ˌi.ʎəsˈfɛ.ɾo.e/ pn
Faerské ostrovy

illes Mariannes Septentrionals pn
Severní Mariany

illes Marshall /ˌi.ʎəzˈmar.ʃəɫ/ pn
Marshallovy ostrovy
Estat independent oceànic que ocupa centenars d'illes i que està situada al nord de Nauru i Kiribati, a l'est dels Estats Federats de Micronèsia i al sud de l'illa de Wake. El nom oficial és República de les Illes Marshall.

illes Turks i Caicos pn
Turks a Caicos

il·legal /i.ɫeˈɣaɫ/ /i.ɫəˈɣaɫ/ /iɫ.ɫeˈɣaɫ/ /iɫ.ɫəˈɣaɫ/ adj
ilegální

il·legalitat /i.ɫe.ɣa.ɫiˈtat/ /i.ɫə.ɣə.ɫiˈtat/ /iɫ.ɫe.ɣa.ɫiˈtat/ /iɫ.ɫə.ɣə.ɫiˈtat/ n fem
ilegalita

il·luminar /i.ɫu.miˈna/ /iɫ.ɫu.miˈna/ /iɫ.ɫu.miˈnaɾ/ v
osvětlit osvětlovat
Donar llum o esplendor.
Enllumenar amb molts llums, temples o altres llocs.

il·lusió /i.ɫu.ziˈo/ /iɫ.ɫu.ziˈo/ n fem
iluze
Engany de la percepció.

il·lusori /i.ɫuˈzɔ.ɾi/ /iɫ.ɫuˈzɔ.ɾi/ adj
iluzorní

il·lustre /iɫˈɫus.tɾe/ /iɫˈɫus.tɾə/ /iˈɫus.tɾe/ /iˈɫus.tɾə/ adj
proslulý

il·lícit /iɫˈɫi.sit/ /iˈɫi.sit/ adj
nezákonný
Que està fora de la legalitat, de la moral o de les regles establertes.

il·lògic /iɫˈɫɔ.d͡ʒik/ /iɫˈɫɔ.ʒik/ /iˈɫɔ.d͡ʒik/ /iˈɫɔ.ʒik/ adj masc
nelogický

imaginació /i.ma.d͡ʒi.na.siˈo/ /i.ma.ʒi.na.siˈo/ /i.mə.ʒi.nə.siˈo/ n fem
představivost

imaginar /i.ma.d͡ʒiˈna/ /i.ma.d͡ʒiˈnaɾ/ /i.ma.ʒiˈna/ /i.mə.ʒiˈna/ v
představovat si
Inventar, recrear una imatge a la ment.

imaginari /i.ma.d͡ʒiˈna.ɾi/ /i.mə.ʒiˈna.ɾi/ adj masc
imaginární

imant /iˈman/ /iˈmant/ n masc
magnet

imatge /iˈma.d͡ʒe/ n fem
obraz

imbuir /im.buˈi/ /im.buˈiɾ/ v
prodchnout

imitació n fem
imitace napodobení
Acte o efecte d'imitar.
Reproducció d'una cosa que n'imita una altra original.
(psicologia) Reproducció conscient o inconscient d'una conducta observada en altres persones que es prenen com a model.

imitar /i.miˈta/ /i.miˈtaɾ/ v
napodobit

immadur /im.maˈðu/ /im.maˈðuɾ/ /im.məˈðu/ adj
nedospělý

immaterial /im.ma.te.ɾiˈaɫ/ /im.mə.tə.ɾiˈaɫ/ adj
nehmotný

immediat /im.me.ðiˈat/ /im.mə.ðiˈat/ adj masc
okamžitý

immediatament /im.me.ðiˌa.taˈmen/ /im.me.ðiˌa.taˈment/ /im.mə.ðiˌa.təˈmen/ /im.mə.ðiˌa.təˈment/ adv
hned

immens /imˈmens/ /imˈmɛns/ adj masc
ohromný

immersió /im.meɾ.siˈo/ /im.mər.siˈo/ n fem
ponor

immigració /im.mi.ɣɾa.siˈo/ /im.mi.ɣɾə.siˈo/ n fem
imigrace přistěhovalectví

immoral /im.moˈɾaɫ/ /im.muˈɾaɫ/ adj
nemorální

immoralitat /im.mo.ɾa.ɫiˈtat/ /im.mo.ɾə.ɫiˈtat/ /im.mu.ɾə.ɫiˈtat/ n fem
nemorálnost

immortal /im.moɾˈtaɫ/ /im.murˈtaɫ/ adj
nesmrtelný
que no és mortal o que no pot morir.

immortalitat /im.moɾ.ta.ɫiˈtat/ /im.moɾ.tə.ɫiˈtat/ /im.mur.tə.ɫiˈtat/ n fem
nesmrtelnost

immunitari /im.mu.niˈta.ɾi/ adj masc
imunitní

immunitat /im.mu.niˈtat/ n fem
imunita

immutable /im.muˈta.bɫe/ /im.muˈta.βɫe/ /im.muˈta.βɫə/ /im.muˈtab.bɫe/ /im.muˈtab.bɫə/ adj
nezměnitelný
Que no pot mudar-se.

impacient /im.pa.siˈen/ /im.pa.siˈent/ /im.pə.siˈen/ /im.pə.siˈent/ adj
netrpělivý
Que no té paciència.

impaciència /im.pa.siˈɛn.si.a/ /im.pə.siˈɛn.si.ə/ n fem
netrpělivost

impacte /imˈpak.te/ /imˈpak.tə/ n masc
dopad

imparcialitat /im.paɾ.si.a.ɫiˈtat/ /im.pər.si.ə.ɫiˈtat/ n fem
nestrannost

impediment /im.pe.ðiˈmen/ /im.pe.ðiˈment/ /im.pə.ðiˈmen/ /im.pə.ðiˈment/ n masc
vada
impediment impedient, allò que destorba que es contragui matrimoni entre certes persones, fent-lo il·legítim si es contrau però no nul.

impedir /im.peˈði/ /im.peˈðiɾ/ /im.pəˈði/ v
překážet

impensadament /im.penˌsa.ðaˈmen/ /im.penˌsa.ðaˈment/ /im.pənˌsa.ðəˈmen/ /im.pənˌsa.ðəˈment/ adv
bezmyšlenkovitě

imperatiu /im.pe.ɾaˈtiw/ /im.pə.ɾəˈtiw/ adj masc
nutný
Que implica una ordre o una prohibició.

imperatiu /im.pe.ɾaˈtiw/ /im.pə.ɾəˈtiw/ n masc
nutný
(gramàtica) Mode verbal amb què l’emissor expressa una ordre o una prohibició.

imperdible /im.perˈðib.bɫe/ /im.peɾˈði.bɫe/ /im.peɾˈði.βɫe/ /im.pərˈdi.βɫə/ /im.pərˈdib.bɫə/ /im.pəɾˈðib.bɫə/ n masc
zavírací špendlík

imperi n masc
císařství impérium
Acció d'imperar o manar amb autoritat.
Estats subjectes a l'emperador.
Dignitat de l'emperador.
Espai de temps que dura el govern d'un emperador.

imperial /im.pe.ɾiˈaɫ/ /im.pə.ɾiˈaɫ/ adj
imperiální říšský
pertanyent a l'emperador o a l'imperi

impermeable /im.per.meˈab.bɫe/ /im.peɾ.meˈa.bɫe/ /im.peɾ.meˈa.βɫe/ /im.pər.meˈa.βɫə/ /im.pər.meˈab.bɫə/ /im.pəɾ.meˈab.bɫə/ adj
vodotěsný
Qualitat que tenen alguns materials d'impedir el pas de líquids a través.

impermeable /im.per.meˈab.bɫe/ /im.peɾ.meˈa.bɫe/ /im.peɾ.meˈa.βɫe/ /im.pər.meˈa.βɫə/ /im.pər.meˈab.bɫə/ /im.pəɾ.meˈab.bɫə/ n masc
pláštěnka
Peça de vestir que es posa per damunt de tot i que es fa servir els dies de pluja perquè està feta d'un material que no permet el pas de líquids a través.

impersonal /im.peɾ.soˈnaɫ/ /im.pər.suˈnaɫ/ /im.pəɾ.soˈnaɫ/ adj
neosobní

impertinentment /im.per.tiˌnemˈmen/ /im.peɾ.tiˌnemˈmen/ /im.peɾ.tiˌnemˈment/ /im.pər.tiˌnemˈmen/ /im.pəɾ.tiˌnemˈment/ adv
drze

implant /imˈpɫan/ /imˈpɫant/ n masc
implantát

importació /im.poɾ.ta.siˈo/ /im.poɾ.tə.siˈo/ /im.pur.tə.siˈo/ n fem
dovoz

important /am.pulˈtant/ /im.porˈtan/ /im.poɾˈtan/ /im.poɾˈtant/ /im.purˈtan/ adj
důležitý
Que té importància o relleu.

importar /im.porˈta/ /im.poɾˈta/ /im.poɾˈtaɾ/ /im.purˈta/ v
záležet
Ser convenient, favorable, d'importància.

importància /im.poɾˈtan.si.a/ /im.poɾˈtan.si.ə/ /im.purˈtan.si.ə/ n fem
důležitost

impossible /im.poˈsi.bɫe/ /im.poˈsi.βɫe/ /im.poˈsib.bɫe/ /im.poˈsib.bɫə/ /im.puˈsi.βɫə/ /im.puˈsib.bɫə/ adj
nemožný

impost n masc
daň

impost sobre el valor afegit n masc
daň z přidané hodnoty

imprecís /im.pɾeˈsis/ /im.pɾəˈsis/ adj masc
nepřesný

impremta /imˈpɾem.ta/ /imˈpɾem.tə/ n fem
tisk
Art d'imprimir.
Oficina o lloc on s'imprimeix.

impressionant /im.pɾe.si.oˈnan/ /im.pɾe.si.oˈnant/ /im.pɾə.si.oˈnant/ /im.pɾə.si.uˈnan/ /im.pɾə.si.uˈnant/ adj
působivý

impressió /im.pɾe.siˈo/ /im.pɾə.siˈo/ n fem
tisk
Acció o efecte d'imprimir.
Marca o senyal que alguna cosa deixa en una altra pressionant.
Efecte o alteració que un cos causa en un altre.
Efecte que fan les coses espirituals en l'ànim.

impressora /im.pɾeˈso.ɾa/ /im.pɾəˈso.ɾə/ n fem
tiskárna
(informàtica) dispositiu per imprimir

imprimir /im.pɾiˈmi/ /im.pɾiˈmiɾ/ v
tisknout
Estampar, donar a la impremta.

improbablement /im.pɾoˌba.bɫeˈment/ /im.pɾoˌbab.bɫəˈment/ /im.pɾoˌβa.βɫeˈmen/ /im.pɾoˌβab.bɫeˈmen/ /im.pɾuˌbab.bɫəˈmen/ /im.pɾuˌβa.βɫəˈmen/ /im.pɾuˌβab.bɫəˈmen/ adv
nepravděpodobně

improvisar /im.pɾo.viˈza/ /im.pɾo.viˈzaɾ/ /im.pɾo.βiˈza/ /im.pɾu.viˈza/ /im.pɾu.βiˈza/ v
improvizovat

impulsiu /im.puɫˈsiw/ adj masc
impulsivní
Que impel·leix o pot impel·lir.

impur /imˈpur/ adj masc
nečistý
Que no és pur.

inacció /i.nak.siˈo/ /i.nək.siˈo/ n fem
nečinnost

inactiu /i.nakˈtiw/ /i.nəkˈtiw/ adj masc
nečinný

inactivitat /i.nak.ti.viˈtat/ /i.nak.ti.βiˈtat/ /i.nək.ti.viˈtat/ /i.nək.ti.βiˈtat/ n fem
nečinnost

inadvertidament /i.nad.berˌti.ðaˈmen/ /i.nad.beɾˌti.ðaˈmen/ /i.nad.veɾˌti.ðaˈment/ /i.nəb.vərˌti.ðəˈmen/ /i.nəb.vəɾˌti.ðəˈment/ /i.nəd.bərˌti.ðəˈmen/ adv
nechtěně

inauguració /i.naw.ɣu.ɾa.siˈo/ /i.nəw.ɣu.ɾə.siˈo/ n fem
inaugurace

incapaç /iŋ.kaˈpas/ /iŋ.kəˈpas/ adj
ňouma

incendi n masc
požár

incendiari /in.sen.diˈa.ɾi/ /in.sən.diˈa.ɾi/ adj masc
buřičský
Que maliciosament causa incendis.

incendiari /in.sen.diˈa.ɾi/ /in.sən.diˈa.ɾi/ n masc
buřičský
Qui maliciosament causa incendis.

incentiu n masc
pobídka

incert /inˈsɛrt/ adj masc
nejistý
Sense certesa, amb dubte sobre la decisió a prendre.
No conegut amb certesa.

incitar /in.siˈta/ /in.siˈtaɾ/ v
nabádat

inclinar /iŋ.kɫiˈna/ /iŋ.kɫiˈnaɾ/ v
naklonit
Tòrcer cap avall alguna cosa.

incoherent adj neut
nesoudržný

incomptable /iŋ.komˈta.bɫe/ /iŋ.komˈta.βɫe/ /iŋ.komˈtab.bɫe/ /iŋ.komˈtab.bɫə/ /iŋ.kumˈta.βɫə/ /iŋ.kumˈtab.bɫə/ adj
nepočitatelný

incondicional /iŋ.kon.di.si.oˈnaɫ/ /iŋ.kun.di.si.uˈnaɫ/ adj
bezpodmínečný

inconscient /iŋ.kon.siˈen/ /iŋ.kon.siˈent/ /iŋ.kun.siˈen/ adj
nevědomý
Que no és conscient.

inconscient /iŋ.kon.siˈen/ /iŋ.kon.siˈent/ /iŋ.kun.siˈen/ n masc
nevědomý
Part de la ment humana que recull els instints i pensaments reprimits segons la teoria de Freud.

incorrectament /iŋ.koˌrɛk.taˈmen/ /iŋ.koˌrɛk.taˈment/ /iŋ.koˌrɛk.təˈment/ /iŋ.kuˌrɛk.təˈmen/ adv
nesprávně

incorrecte /iŋ.koˈrɛk.te/ /iŋ.koˈrɛk.tə/ /iŋ.kuˈrek.tə/ /iŋ.kuˈrɛk.tə/ adj masc
nesprávný

increïble /iŋ.kɾeˈi.bɫe/ /iŋ.kɾeˈi.βɫe/ /iŋ.kɾeˈib.bɫe/ /iŋ.kɾəˈi.βɫə/ /iŋ.kɾəˈib.bɫə/ adj
neuvěřitelný
Impossible de creure.

increïblement /iŋ.kɾeˌi.bɫeˈment/ /iŋ.kɾeˌi.βɫeˈmen/ /iŋ.kɾeˌib.bɫeˈmen/ /iŋ.kɾəˌi.βɫəˈmen/ /iŋ.kɾəˌib.bɫəˈmen/ /iŋ.kɾəˌib.bɫəˈment/ adv
neuvěřitelně

incunable /iŋ.kuˈna.bɫe/ /iŋ.kuˈna.βɫe/ /iŋ.kuˈna.βɫə/ /iŋ.kuˈnab.bɫe/ /iŋ.kuˈnab.bɫə/ adj
inkunábule
Que està imprès entre el període de l'aparició de la impremta fins a l'any 1500 inclusivament.

incunable /iŋ.kuˈna.bɫe/ /iŋ.kuˈna.βɫe/ /iŋ.kuˈna.βɫə/ /iŋ.kuˈnab.bɫe/ /iŋ.kuˈnab.bɫə/ n masc
inkunábule

incòmode /iŋˈkɔ.mo.ðe/ /iŋˈkɔ.mo.ðə/ /iŋˈkɔ.mu.ðə/ adj masc
nepohodlný
Que incomoda o que no té comoditat.

incòngruament /iŋˌkɔŋ.ɡɾu.aˈmen/ /iŋˌkɔŋ.ɡɾu.aˈment/ /iŋˌkɔŋ.ɡɾu.əˈmen/ /iŋˌkɔŋ.ɡɾu.əˈment/ adv
nemístně

indefinit /in.de.fiˈnit/ /in.də.fiˈnit/ adj masc
nedefinovaný

indemnització /in.dem.ni.d͡za.siˈo/ /in.dem.ni.za.siˈo/ n masc
újma

independent /in.de.penˈden/ /in.de.penˈdent/ /in.də.pənˈden/ /in.də.pənˈdent/ adj
nezávislý
Lliure, sense subjecció ni dependència

independentment /in.de.penˌdemˈmen/ /in.de.penˌdemˈment/ /in.də.pənˌdemˈmen/ /in.də.pənˌdemˈment/ adv
nezávisle

independència /in.de.penˈdɛn.si.a/ n fem
nezávislost samostatnost

indexar /in.dekˈsa/ /in.dekˈsaɾ/ /in.dəkˈsa/ v
indexovat

indi n masc
indium
Element químic de nombre atòmic 49 i símbol In.

indicar /in.diˈka/ /in.diˈkaɾ/ v
naznačovat

indicatiu /in.di.kaˈtiw/ /in.di.kəˈtiw/ n masc
indikativ

indiferent /in.di.feˈɾen/ /in.di.feˈɾent/ /in.di.fəˈɾen/ /in.di.fəˈɾent/ adj
lhostejný

indiferentment /in.di.feˌɾemˈmen/ /in.di.feˌɾemˈment/ /in.di.fəˌɾemˈmen/ /in.di.fəˌɾemˈment/ adv
lhostejně

indiferència /in.di.feˈɾɛn.si.a/ /in.di.fəˈɾɛn.si.ə/ n fem
lhostejnost

indignació /in.diŋ.na.siˈo/ /in.diŋ.nə.siˈo/ /in.diɡ.na.siˈo/ n fem
nevole

indigne /inˈdiŋ.ne/ /inˈdiŋ.nə/ /inˈdiɡ.ne/ adj masc
nehodný
Que no té mèrit ni disposició per alguna cosa.

indirectament /in.diˌɾɛk.taˈmen/ /in.diˌɾɛk.taˈment/ /in.diˌɾɛk.təˈmen/ /in.diˌɾɛk.təˈment/ adv
nepřímo

individu /in.diˈvi.ðu/ /in.diˈvi.ðu/ /in.diˈβi.ðu/ n masc
jedinec
Persona membre d'un grup social, comunitat.

individual /in.di.vi.ðuˈaɫ/ /in.di.vi.ðuˈaɫ/ /in.di.βi.ðuˈaɫ/ adj
individuální
Propi de l'individu o que li pertany.

individuals /in.di.vi.ðuˈaɫs/ /in.di.vi.ðuˈaɫs/ /in.di.βi.ðuˈaɫs/ n masc
dvouhra
(esports de pilota, petanca, botxes) Encontre consistent en un partit o una partida disputat entre dos jugadors.

indonesi /in.doˈnɛ.zi/ /in.duˈnɛ.zi/ adj masc
indonéský
Originari, pertanyent o relatiu a Indonèsia.

indonesi /in.doˈnɛ.zi/ /in.duˈnɛ.zi/ n masc
indonéský
Natural d'Indonèsia.
(només singular) Llengua pròpia d'Indonèsia que pertany al grup malaiopolinesi i deriva del malai.

industrial /in.dus.tɾiˈaɫ/ adj
průmyslový
Relatiu o pertanyent a la indústria.

industrial /in.dus.tɾiˈaɫ/ n neut
průmyslový
Individu que es dedica a la indústria, especialment en l'àmbit empresarial.

indígena /inˈdi.d͡ʒe.na/ /inˈdi.ʒe.na/ /inˈdi.ʒə.nə/ n neut
domorodec
Persona nascuda a la pròpia terra, en contraposició als vinguts de fora.

indústria /inˈdus.tɾi.a/ /inˈdus.tɾi.ə/ n fem
průmysl

inert /iˈnɛrt/ adj
inertní

inevitable /i.ne.viˈta.bɫe/ /i.ne.βiˈta.βɫe/ /i.ne.βiˈtab.bɫe/ /i.nə.viˈtab.bɫə/ /i.nə.βiˈta.βɫə/ /i.nə.βiˈtab.bɫə/ adj
nevyhnutelný

inexorable /i.neɡ.zoˈɾa.bɫe/ /i.neɡ.zoˈɾa.βɫe/ /i.neɡ.zoˈɾab.bɫe/ /i.nəɡ.zoˈɾab.bɫə/ /i.nəɡ.zuˈɾa.βɫə/ /i.nəɡ.zuˈɾab.bɫə/ adj
nekonečný

inexpert /i.neksˈpɛɾt/ /i.nəksˈpɛrt/ adj masc
nezkušený

infame /iɱˈfa.me/ /iɱˈfa.mə/ adj
nechvalně známý
que no té honra, crèdit o estimació.
molt dolent, menyspreable.

infant /iɱˈfan/ /iɱˈfant/ n masc
kojenec
Nen, persona que encara no ha assolit l'edat adulta, d'entre els 0 i els 13 anys de vida.

infanteria /iɱ.fan.teˈɾi.a/ /iɱ.fən.təˈɾi.ə/ n fem
pěchota

infantil /iɱ.fanˈtiɫ/ /iɱ.fənˈtiɫ/ adj
dětinský
Immadur, inconsistent, cridaner.

infecció /iɱ.fek.siˈo/ /iɱ.fək.siˈo/ n fem
infekce

infecciós /iɱ.fek.siˈos/ /iɱ.fək.siˈos/ adj masc
infekční

infectar /iɱ.fekˈta/ /iɱ.fekˈtaɾ/ /iɱ.fəkˈta/ v
infikovat

infeliç /iɱ.feˈɫis/ /iɱ.fəˈɫis/ adj
nešťastný
Que no és feliç.

inferir /iɱ.feˈɾi/ /iɱ.feˈɾiɾ/ /iɱ.fəˈɾi/ v
vyvodit

infermeria /iɱ.feɾ.meˈɾi.a/ /iɱ.fər.məˈɾi.ə/ n fem
lazaret
Sala dedicada a la cura dels malalts o ferits en establiments no sanitaris.

infern /iɱˈfɛrn/ n masc
peklo
(normalment incomptable) En diverses religions primitives, lloc al subsol on feien vida els esperits dels morts.
(normalment incomptable) En el judaisme, el cristianisme i l'islam, lloc on passen penes i són castigats les ànimes dels difunts que en vida van pecar greument.

infernal /iɱ.feɾˈnaɫ/ /iɱ.fərˈnaɫ/ adj
pekelný

infiltració /iɱ.fiɫ.tɾa.siˈo/ /iɱ.fiɫ.tɾə.siˈo/ n fem
infiltrace

infiltrar /iɱ.fiɫˈtɾa/ /iɱ.fiɫˈtɾaɾ/ v
proniknout

infinit /iɱ.fiˈnit/ adj masc
nekonečný

infix /iɱˈfiks/ n masc
vpona

inflació /iɱ.fɫa.siˈo/ n fem
inflace

inflamació /iɱ.fɫa.ma.siˈo/ /iɱ.fɫə.mə.siˈo/ n fem
zánět

infligir /iɱ.fɫiˈd͡ʒi/ /iɱ.fɫiˈd͡ʒiɾ/ /iɱ.fɫiˈʒi/ v
uštědřit

influenciable /iɱ.fɫu.en.siˈa.bɫe/ /iɱ.fɫu.en.siˈa.βɫe/ /iɱ.fɫu.en.siˈab.bɫe/ /iɱ.fɫu.ən.siˈa.βɫə/ /iɱ.fɫu.ən.siˈab.bɫə/ adj
ovlivnitelný

influenciar /iɱ.fɫu.en.siˈa/ /iɱ.fɫu.en.siˈaɾ/ /iɱ.fɫu.ən.siˈa/ v
ovlivňovat

influir /iɱ.fɫuˈi/ /iɱ.fɫuˈiɾ/ v
ovlivňovat
Causar efectes de forma indirecta.

influència /iɱ.fɫuˈɛn.si.a/ n fem
vliv
Acció i efecte d'influir.
(metonímia) Intervenció que algú té en algun negoci per la seva autoritat, valiment i persuasió.

informació /iɱ.foɾ.ma.siˈo/ /iɱ.foɾ.mə.siˈo/ /iɱ.fur.mə.siˈo/ n fem
informace
Acció i efecte d'informar o informar-se.
(dret) Indagació jurídica i legal d'algun fet o delecte.

informar /iɱ.forˈma/ /iɱ.foɾˈma/ /iɱ.foɾˈmaɾ/ /iɱ.furˈma/ v
informovat
Donar informes o notícies d'alguna cosa.

informe /iɱˈfor.mə/ /iɱˈfoɾ.me/ n masc
zpráva
Notícia o instrucció que es dóna d'alguna cosa.

informàtica /iɱ.foɾˈma.ti.ka/ /iɱ.foɾˈma.ti.kə/ /iɱ.furˈma.ti.kə/ n fem
informatika počítačová věda
Conjunt de ciències, tècniques o activitats que permeten el tractament automatitzat d'informació amb ordinadors

infraestructura /ˌiɱ.fɾa.es.tɾukˈtu.ɾa/ /ˌiɱ.fɾəs.tɾukˈtu.ɾə/ n fem
infrastruktura

infàmia /iɱˈfa.mi.a/ /iɱˈfa.mi.ə/ n fem
hanba
purgar la infàmia, es deia del reu còmplice en un delicte que, havent declarat contra el seu company, no era tingut per testimoni idoni per estar infamat del delicte i posant-lo en el turment i ratificant allí la seva declaració es deia que purgava la infàmia.

ingerir /iɲ.d͡ʒeˈɾi/ /iɲ.d͡ʒeˈɾiɾ/ /iɲ.ʒəˈɾi/ v
strávit
Introduir per la boca a l'estómac.

ingredient /iŋ.ɡɾe.ðiˈen/ /iŋ.ɡɾe.ðiˈent/ /iŋ.ɡɾə.ðiˈen/ /iŋ.ɡɾə.ðiˈent/ n masc
přísada

ingúix /iŋˈɡujʃ/ /iŋˈɡuʃ/ n masc
inguština

inhalar /i.naˈɫa/ /i.naˈɫaɾ/ /i.nəˈɫa/ v
nadechnout

inherent /i.neˈɾen/ /i.neˈɾent/ /i.nəˈɾen/ /i.nəˈɾent/ adj
inherentní

inhibir /i.niˈbiɾ/ /i.niˈβi/ v
potlačit

inhumà /i.nuˈma/ adj
nelidský

inicial /i.ni.siˈaɫ/ adj
počáteční

inicialitzar /i.ni.si.a.ɫiˈd͡za/ /i.ni.si.a.ɫiˈza/ /i.ni.si.a.ɫiˈzaɾ/ /i.ni.si.ə.ɫiˈd͡za/ v
inicializovat

iniciar /i.ni.siˈa/ /i.ni.siˈaɾ/ v
začít
Donar inici o principi a alguna cosa.

iniciativa /i.ni.si.aˈti.va/ /i.ni.si.aˈti.βa/ /i.ni.si.əˈti.və/ /i.ni.si.əˈti.βə/ n fem
iniciativa

inimaginable /i.ni.ma.d͡ʒiˈna.bɫe/ /i.ni.ma.ʒiˈna.βɫe/ /i.ni.ma.ʒiˈnab.bɫe/ /i.ni.mə.ʒiˈna.βɫə/ /i.ni.mə.ʒiˈnab.bɫə/ adj
nepředstavitelný

injecció /iɲ.d͡ʒek.siˈo/ /iɲ.ʒək.siˈo/ n fem
injekce

injust /iɲˈd͡ʒust/ /iɲˈʒust/ adj masc
nespravedlivý

innat /inˈnat/ adj masc
vrozený

innocent /in.noˈsen/ /in.noˈsent/ /in.nuˈsen/ adj
nevinný
Pur, sense malícia o falta.

innocència /in.noˈsɛn.si.a/ /in.noˈsɛn.si.ə/ /in.nuˈsen.si.ə/ /in.nuˈsɛn.si.ə/ n fem
nevina

innovació /in.no.va.siˈo/ /in.no.və.siˈo/ /in.no.βa.siˈo/ /in.nu.və.siˈo/ /in.nu.βə.siˈo/ n fem
inovace

innovador /in.no.vaˈðoɾ/ /in.no.vəˈðo/ /in.no.βaˈðo/ /in.no.βaˈðoɾ/ /in.nu.vəˈðo/ /in.nu.βəˈðo/ adj masc
inovativní
Que innova.

innovador /in.no.vaˈðoɾ/ /in.no.vəˈðo/ /in.no.βaˈðo/ /in.no.βaˈðoɾ/ /in.nu.vəˈðo/ /in.nu.βəˈðo/ n masc
inovátor
Qui innova.

innovar /in.noˈva/ /in.noˈvaɾ/ /in.noˈβa/ /in.nuˈva/ /in.nuˈβa/ v
inovovat

inoblidable /i.no.bɫiˈða.bɫe/ /i.no.bɫiˈðab.bɫə/ /i.no.βɫiˈða.βɫe/ /i.no.βɫiˈðab.bɫe/ /i.nu.bɫiˈðab.bɫə/ /i.nu.βɫiˈða.βɫə/ /i.nu.βɫiˈðab.bɫə/ adj
nezapomenutelný

inofensiu /i.no.fenˈsiw/ /i.no.fənˈsiw/ /i.nu.fənˈsiw/ adj masc
neškodný

inquiet /iŋ.kiˈet/ adj masc
neklidný
Que no està quiet.
Que està desassossegat per alguna agitació de l'ànima.

inscripció /ins.kɾip.siˈo/ n fem
nápis

inscriure /insˈkɾiw.ɾe/ v
vepsat
(matemàtiques) Traçar una figura dins d'una altra de manera que sigui tangent.

insecte /inˈsɛk.te/ /inˈsɛk.tə/ n masc
hmyz
Animal invertebrat molt petit, en comparació als mamífers. Pertany de la classe dels artròpodes i dins en la superclasse dels hexàpodes.

inseparable /in.se.paˈɾa.bɫe/ /in.se.paˈɾa.βɫe/ /in.se.paˈɾab.bɫe/ /in.sə.pəˈɾa.βɫə/ /in.sə.pəˈɾab.bɫə/ adj
nerozlučitelný
Que no es pot separar una cosa de l’altra.
nerozlučný
Que manté, una persona, una relació molt estreta i pròxima a una altra.

insinuar /in.si.nuˈa/ /in.si.nuˈaɾ/ v
naznačit
Indicar, apuntar lleugerament alguna cosa.
Significar alguna cosa només suggerint-la.
(dret) Fer la manifestació d'algun instrument davant el jutge competent perquè hi interposi la seva autoritat.

insistir /in.sisˈti/ /in.sisˈtiɾ/ v
trvat na

insolent /in.soˈɫen/ /in.soˈɫent/ /in.suˈɫen/ adj
drzý
atrevit, desvergonyit, descarat.

insonoritzar /in.so.no.ɾiˈd͡za/ /in.so.no.ɾiˈza/ /in.so.no.ɾiˈzaɾ/ /in.su.nu.ɾiˈd͡za/ v
odhlučnit

inspecció /ins.pek.siˈo/ /ins.pək.siˈo/ n fem
kontrola

inspiració /ins.pi.ɾa.siˈo/ /ins.pi.ɾə.siˈo/ n fem
nádech
Acció i efecte d'inspirar.
inspirace
Desfermament de la creativitat, la idea original d'una obra d'art o el detonant que fa que quelcom es torni estètic.

inspirar /ins.piˈɾa/ /ins.piˈɾaɾ/ v
inspirovat
Infondre en altre alguna cosa com ànim, valor.

instal·lació /ins.ta.ɫa.siˈo/ /ins.taɫ.ɫa.siˈo/ /ins.tə.ɫə.siˈo/ /ins.təɫ.ɫə.siˈo/ n fem
instalace
Acció i efecte d'instal·lar o instal·lar-se.

instal·lar /ins.taɫˈɫa/ /ins.taɫˈɫaɾ/ /ins.taˈɫa/ /ins.təɫˈɫa/ /ins.təˈɫa/ v
instalovat
Muntar alguna cosa en un lloc determinat.

instantani /ins.tanˈta.ni/ adj masc
okamžitý

instaurar /ins.tawˈɾa/ /ins.tawˈɾaɾ/ /ins.təwˈɾa/ v
založit

instint /insˈtin/ /insˈtint/ n masc
pud instinkt

institució /ins.ti.tu.siˈo/ n fem
instituce

institució educativa n fem
vzdělávací instituce

instrucció /ins.tɾuk.siˈo/ n fem
instrukce

instructor n masc
instruktor

instrument /ins.tɾuˈmen/ /ins.tɾuˈment/ n masc
nástroj
Objecte fabricat que serveix d'eina per a fer una cosa.
Cadascun dels objectes destinats a produir música.

instrument de música n masc
hudební nástroj

instrumental /ins.tɾu.menˈtaɫ/ /ins.tɾu.mənˈtaɫ/ adj
instrumentál
Part d'una composició musical en què no intervé l'acompanyament d'un cantant.

insuficient /in.su.fi.siˈen/ /in.su.fi.siˈent/ adj
nedostatečný

insulina /in.suˈɫi.na/ /in.suˈɫi.nə/ n fem
inzulin inzulín

insult /inˈsuɫ/ /inˈsuɫt/ n masc
urážka

insultar /in.suɫˈta/ /in.suɫˈtaɾ/ v
urážet urazit

insurgent /in.surˈd͡ʒen/ /in.surˈʒen/ /in.suɾˈd͡ʒen/ /in.suɾˈd͡ʒent/ /in.suɾˈʒent/ adj
povstalec
Que s'insurgeix, es revolta.

insípid /inˈsi.pit/ adj masc
mdlý

integrar /in.teˈɣɾa/ /in.teˈɣɾaɾ/ /in.təˈɣɾa/ v
integrovat
(matemàtiques) Ajuntar les parts infinitament petites per càlcul infinitesimal.

integritat /in.te.ɣɾiˈtat/ /in.tə.ɣɾiˈtat/ n fem
celistvost

intel·lecte /in.teɫˈɫɛk.te/ /in.teˈɫɛk.te/ /in.təɫˈɫɛk.tə/ /in.təˈɫɛk.tə/ n masc
intelekt

intel·lectual /in.te.ɫek.tuˈaɫ/ /in.teɫ.ɫek.tuˈaɫ/ /in.tə.ɫək.tuˈaɫ/ /in.təɫ.ɫək.tuˈaɫ/ n neut
intelektuál

intel·ligent /in.te.ɫiˈd͡ʒen/ /in.te.ɫiˈʒen/ /in.teɫ.ɫiˈd͡ʒent/ /in.teɫ.ɫiˈʒen/ /in.tə.ɫiˈʒen/ /in.təɫ.ɫiˈʒen/ /in.təɫ.ɫiˈʒent/ adj
inteligentní

intel·ligible /in.te.ɫiˈd͡ʒi.βɫe/ /in.te.ɫiˈʒi.βɫe/ /in.teɫ.ɫiˈd͡ʒi.bɫe/ /in.teɫ.ɫiˈʒib.bɫe/ /in.tə.ɫiˈʒi.βɫə/ /in.təɫ.ɫiˈʒib.bɫə/ adj
srozumitelný

intel·ligència /in.te.ɫiˈd͡ʒɛn.si.a/ /in.te.ɫiˈʒɛn.si.a/ /in.teɫ.ɫiˈd͡ʒɛn.si.a/ /in.teɫ.ɫiˈʒɛn.si.a/ /in.təɫ.ɫiˈʒɛn.si.ə/ n fem
inteligence
(no comptable) Capacitat d'entendre o aprendre; habilitat per resoldre problemes; saviesa, coeficient intel·lectual.

intel·ligència artificial n fem
umělá inteligence

intel·ligència emocional n fem
emoční inteligence

intenció /in.ten.siˈo/ /in.tən.siˈo/ n fem
úmysl záměr

intens /inˈtens/ /inˈtɛns/ adj masc
intenzivní

intensitat /in.ten.siˈtat/ /in.tən.siˈtat/ n fem
intenzita

intent /inˈten/ /inˈtent/ n masc
pokus
Acció i efecte d'intentar.

intentar /in.tenˈta/ /in.tenˈtaɾ/ /in.tənˈta/ v
zkoušet
Tenir l'ànim de fer alguna cosa.

interacció /ˌin.te.ɾak.siˈo/ /ˌin.tə.ɾək.siˈo/ n fem
interakce

interactiu /ˌin.te.ɾakˈtiw/ /ˌin.tə.ɾəkˈtiw/ adj masc
interaktivní

interactivitat /in.te.ɾak.ti.viˈtat/ /in.te.ɾak.ti.βiˈtat/ /in.tə.ɾək.ti.viˈtat/ /in.tə.ɾək.ti.βiˈtat/ n fem
interaktivnost

intercalar /in.ter.kaˈɫa/ /in.teɾ.kaˈɫa/ /in.teɾ.kaˈɫaɾ/ /in.tər.kəˈɫa/ /in.tər.kəˈɫar/ adj
přestupný
Allò que s'intercala.

intercanvi /in.terˈkam.bi/ /in.teɾˈkam.bi/ /in.teɾˈkaɱ.vi/ /in.təɾˈkaɱ.vi/ n masc
výměna

intercedir /in.ter.seˈði/ /in.teɾ.seˈði/ /in.teɾ.seˈðiɾ/ /in.tər.səˈði/ v
přimluvit

interdisciplinari /ˌin.teɾ.ði.si.pɫiˈna.ɾi/ /ˌin.tər.di.si.pɫiˈna.ɾi/ /ˌin.təɾ.ðis.si.pɫiˈna.ɾi/ adj masc
interdisciplinární

interessant /in.te.ɾeˈsan/ /in.te.ɾeˈsant/ /in.tə.ɾəˈsan/ /in.tə.ɾəˈsant/ adj
zajímavý
Que interessa.

interessar /in.te.ɾeˈsa/ /in.te.ɾeˈsaɾ/ /in.tə.ɾəˈsa/ v
zajímat
Convenir, ser útil, suscitar interès.

interessat /in.te.ɾeˈsat/ /in.tə.ɾəˈsat/ adj masc
zainteresovaný
Que es deixa dominar per l'interès.

interessat /in.te.ɾeˈsat/ /in.tə.ɾəˈsat/ n masc
zainteresovaný
Qui es deixa dominar per l'interès.

interferir /in.ter.feˈɾi/ /in.teɾ.feˈɾi/ /in.teɾ.feˈɾiɾ/ /in.tər.fəˈɾi/ v
vmísit

interferència /in.teɾ.feˈɾɛn.si.a/ /in.tər.fəˈɾɛn.si.ə/ n fem
nedovolené bránění
(esports de pilota) Falta consistent a impedir o dificultar antireglamentàriament l'acció d'un adversari.
(basquetbol) Acció d'un jugador d'obstaculitzar la consecució d'una cistella tocant una part de la cistella pròpia estant la pilota en contacte amb el cèrcol, tocant la pilota amb la mà introduïda per sota la cistella, tocant la pilota o una part de la cistella estant la pilota dintre la cistella o bé fent vibrar la cistella.

interfície gràfica d'usuari /in.teɾˌfi.si.eˌɣɾa.fi.ka.ðu.zuˈa.ɾi/ n fem
grafické uživatelské rozhraní

intergeneracional /in.teɾ.d͡ʒe.ne.ɾa.si.oˈnaɫ/ /in.tər.ʒə.nə.ɾə.si.uˈnaɫ/ /in.təɾ.ʒə.nə.ɾə.si.oˈnaɫ/ adj
mezigenerační

interjecció /in.teɾ.d͡ʒek.siˈo/ /in.tər.ʒək.siˈo/ n fem
citoslovce

interlingua /in.teɾˈɫiŋ.ɡwa/ /in.tərˈɫiŋ.ɡwə/ n masc
interlingua

intermitent /in.ter.miˈten/ /in.teɾ.miˈten/ /in.teɾ.miˈtent/ /in.tər.miˈten/ /in.təɾ.miˈtent/ n masc
blinkr
Llum intermitent, especialment d'un vehicle.

intern /inˈtɛrn/ adj masc
vnitřní
ocult a l'interior

internacional /in.teɾ.na.si.oˈnaɫ/ /in.tər.nə.si.uˈnaɫ/ /in.təɾ.nə.si.oˈnaɫ/ adj
mezinárodní

internat /in.teɾˈnat/ /in.tərˈnat/ n masc
internátní škola

interpolar /in.ter.poˈɫa/ /in.teɾ.poˈɫa/ /in.teɾ.poˈɫaɾ/ /in.tər.puˈɫa/ /in.təɾ.poˈɫa/ v
interpolovat
Interposar una cosa entre altres que són ordenades.

interpretació /in.teɾ.pɾe.ta.siˈo/ /in.tər.pɾə.tə.siˈo/ n fem
interpretace

interpretar /in.ter.pɾeˈta/ /in.teɾ.pɾeˈta/ /in.teɾ.pɾeˈtaɾ/ /in.tər.pɾəˈta/ v
interpretovat
Explicar o declarar el sentit d'alguna cosa.
Entendre o prendre en bona o mala part alguna acció o paraula.
Executar o representar una obra artística.

interrogar /in.te.roˈɣa/ /in.te.roˈɣaɾ/ /in.tə.roˈɣa/ /in.tə.ruˈɣa/ v
vyslýchat
Preguntar formalment, amb una sèrie de preguntes.

interrogatiu /in.te.ro.ɣaˈtiw/ /in.tə.ro.ɣəˈtiw/ /in.tə.ru.ɣəˈtiw/ adj masc
tázací
Que expressa una interrogació, una pregunta.

interrogatiu /in.te.ro.ɣaˈtiw/ /in.tə.ro.ɣəˈtiw/ /in.tə.ru.ɣəˈtiw/ n masc
tázací
(gramàtica) Unitat lèxica, de la categoria transversal de pronoms, adverbis i adjectius quantificadors, que planteja una incògnita, una pregunta.

interrompre /in.teˈrom.pɾe/ /in.təˈrom.pɾə/ v
přerušit

intersecció /in.teɾ.sek.siˈo/ /in.tər.sək.siˈo/ n fem
průnik

intervenció /in.ter.βen.siˈo/ /in.teɾ.ven.siˈo/ /in.teɾ.βen.siˈo/ /in.tər.bən.siˈo/ /in.təɾ.vən.siˈo/ n fem
intervence

intervenir /in.ter.βeˈni/ /in.teɾ.veˈniɾ/ /in.teɾ.βeˈni/ /in.tər.bəˈni/ /in.təɾ.vəˈni/ v
zasáhnout
Assistir amb autoritat a algun negoci.
Intercedir, ser mitjancer en algun negoci o interposar la seva autoritat.

interventricular /in.ter.βen.tɾi.kuˈɫar/ /in.teɾ.ven.tɾi.kuˈɫaɾ/ /in.teɾ.βen.tɾi.kuˈɫaɾ/ /in.tər.bən.tɾi.kuˈɫar/ /in.təɾ.vən.tɾi.kuˈɫaɾ/ adj
mezikomorový

interès /in.teˈɾes/ /in.təˈɾes/ /in.təˈɾɛs/ n masc
zájem úrok
Sentiment que alguna cosa desvetlla en nosaltres, el qual ens mou a prestar-li una atenció especial, a ésser-hi favorables o desfavorables.
úrok zájem
Guany que dona a algú un capital que ha prestat o que li deuen.

intestinal /in.tes.tiˈnaɫ/ /in.təs.tiˈnaɫ/ adj
střevní

intestí /in.tesˈti/ n masc
střevo

intimidar /in.ti.miˈða/ /in.ti.miˈðaɾ/ v
zastrašit

intracranial /in.tɾa.kɾa.niˈaɫ/ /in.tɾə.kɾə.niˈaɫ/ adj
intrakraniální

intraduïble /in.tɾa.ðuˈi.bɫe/ /in.tɾa.ðuˈi.βɫe/ /in.tɾa.ðuˈib.bɫe/ /in.tɾə.ðuˈi.βɫə/ /in.tɾə.ðuˈib.bɫə/ adj
nepřeložitelný

intramuscular /ˌin.tɾa.mus.kuˈɫaɾ/ /ˌin.tɾə.mus.kuˈɫar/ adj
intramuskulární

intransitiu /in.tɾan.ziˈtiw/ /in.tɾən.ziˈtiw/ adj masc
nepřechodný
Que no passa d'un a un altre, contrari a transitiu.
(gramàtica) Dit d'un verb, que no accepta complement directe.

intravenós /in.tɾa.veˈnos/ /in.tɾa.βeˈnos/ /in.tɾə.vəˈnos/ /in.tɾə.βəˈnos/ adj masc
nitrožilní

intriga /inˈtɾi.ɣa/ /inˈtɾi.ɣə/ n fem
intrika

introduir /in.tɾo.ðuˈi/ /in.tɾo.ðuˈiɾ/ /in.tɾu.ðuˈi/ v
zavést
Ficar dins o donar entrada a un en algun lloc.
zavádět
Instruir, iniciar en la instrucció.

introspecció n fem
introspekce

intuïció n fem
intuice

intèrpret /inˈtɛr.pɾət/ /inˈtɛɾ.pɾet/ n neut
tlumočník tlumač
El qui interpreta el que algú ha dit i ho transmet en un altre idioma.
(teatre) El qui expressa el que hi ha escrit, respecte a un personatge, en una obra teatral.
(música) El qui interpreta el que hi ha escrit en una partitura musical, respecte d'un instrument.

inundació /i.nun.da.siˈo/ n fem
povodeň

inundar /i.nunˈda/ /i.nunˈdaɾ/ v
zaplavit

inusual /i.nu.zuˈaɫ/ adj
neobvyklý

invalidar /im.ba.ɫiˈða/ /im.bə.ɫiˈða/ /iɱ.va.ɫiˈðaɾ/ /iɱ.və.ɫiˈða/ v
zneplatnit

invasió n fem
invaze
(voleibol, bàdminton) Acció de traspassar els límits del camp propi amb qualsevol part del cos o bé amb la raqueta.

invenció /im.ben.siˈo/ /im.bən.siˈo/ /iɱ.ven.siˈo/ /iɱ.vən.siˈo/ n fem
vynález

inventar /im.benˈta/ /im.bənˈta/ /iɱ.venˈtaɾ/ /iɱ.vənˈta/ v
vynalézt
Crear una cosa del no res.

inventari /im.benˈta.ɾi/ /im.bənˈta.ɾi/ /iɱ.venˈta.ɾi/ /iɱ.vənˈta.ɾi/ n masc
inventura

inventor /im.benˈto/ /im.benˈtoɾ/ /im.bənˈto/ /iɱ.venˈtoɾ/ /iɱ.vənˈto/ n masc
vynálezce
Persona que fa invencions.

inversió /im.ber.siˈo/ /im.beɾ.siˈo/ /im.bər.siˈo/ /iɱ.veɾ.siˈo/ /iɱ.vəɾ.siˈo/ n fem
investice
Acció de destinar uns diners a un negoci o en una despesa que més endavant portarà profit.

invertir /im.berˈti/ /im.beɾˈti/ /im.bərˈti/ /iɱ.veɾˈtiɾ/ /iɱ.vəɾˈti/ v
investovat
(economia) Esmerçar, emprar els cabals.

investigació /im.bes.ti.ɣa.siˈo/ /iɱ.ves.ti.ɣa.siˈo/ /iɱ.vəs.ti.ɣə.siˈo/ n fem
vyšetřování
Procés de cercar el coneixement d’alguna cosa examinant dades o proves.

investigador /im.bes.ti.ɣaˈðo/ /im.bes.ti.ɣaˈðoɾ/ /im.bəs.ti.ɣəˈðo/ /iɱ.ves.ti.ɣaˈðoɾ/ /iɱ.vəs.ti.ɣəˈðo/ adj masc
vyšetřovatel

investigar /im.bes.tiˈɣa/ /im.bəs.tiˈɣa/ /iɱ.ves.tiˈɣaɾ/ /iɱ.vəs.tiˈɣa/ v
zkoumat

invisible /im.biˈzi.βɫe/ /im.biˈzi.βɫə/ /im.biˈzib.bɫe/ /im.biˈzib.bɫə/ /iɱ.viˈzi.bɫe/ /iɱ.viˈzib.bɫə/ adj
neviditelný

invitació /im.bi.ta.siˈo/ /im.bi.tə.siˈo/ /iɱ.vi.ta.siˈo/ /iɱ.vi.tə.siˈo/ n fem
pozvání

invitar /im.biˈta/ /iɱ.viˈta/ /iɱ.viˈtaɾ/ v
pozvat

invulnerable /im.buɫ.neˈɾa.βɫe/ /im.buɫ.neˈɾab.bɫe/ /im.buɫ.nəˈɾa.βɫə/ /im.buɫ.nəˈɾab.bɫə/ /iɱ.vuɫ.neˈɾa.bɫe/ /iɱ.vuɫ.nəˈɾab.bɫə/ adj
nezranitelný

inèrcia /iˈnɛr.si.ə/ /iˈnɛɾ.si.a/ n fem
setrvačnost

inútil /iˈnu.tiɫ/ adj
zbytečný
Que no és útil, que no serveix per a un propòsit donat.

io-io /ˌjoˈjo/ n masc
jojo

iode /ˈjɔ.ðə/ n masc
jód jod

iogurt /joˈɣuɾt/ /juˈɣurt/ n masc
jogurt

iota /ˈjɔ.ta/ /ˈjɔ.tɔ/ /ˈjɔ.tə/ n fem
iota

ira /ˈi.ɾa/ n fem
hněv

iranià /i.ɾa.niˈa/ /i.ɾə.niˈa/ adj masc
iránský
Relatiu o pertanyent a l’Iran o la seva llengua.

iranià /i.ɾa.niˈa/ /i.ɾə.niˈa/ n masc
iránský
Persona que habita o és originària de l’Iran.
(masculí singular) irànic

iraquià /i.ɾa.kiˈa/ /i.ɾə.kiˈa/ adj masc
Iráčan
Relatiu o pertanyent a l’Iraq.

iraquià /i.ɾa.kiˈa/ /i.ɾə.kiˈa/ n masc
Iráčan
Persona que habita o és originària de l’Iraq.

iridi n masc
iridium

iris /ˈi.ɾis/ n masc
duhovka
(anatomia) Membrana contràctil de l'ull que conté la pupil·la, que pot ser de diferents colors.

ironia /i.ɾoˈni.a/ /i.ɾoˈni.ə/ /i.ɾuˈni.ə/ n fem
ironie

irracional /i.ra.si.oˈnaɫ/ /i.rə.si.oˈnaɫ/ /i.rə.si.uˈnaɫ/ adj
iracionální
Mancat de raó.

irracional /i.ra.si.oˈnaɫ/ /i.rə.si.oˈnaɫ/ /i.rə.si.uˈnaɫ/ n masc
iracionální

irregular /i.re.ɣuˈɫaɾ/ /i.rə.ɣuˈɫa/ /i.rə.ɣuˈɫar/ adj
nepravidelný

irreversible /i.re.veɾˈsi.bɫe/ /i.re.βerˈsib.bɫe/ /i.re.βeɾˈsi.βɫe/ /i.rə.vəɾˈsib.bɫə/ /i.rə.βərˈsi.βɫə/ /i.rə.βərˈsib.bɫə/ adj
nevratný

irrigar /i.riˈɣa/ /i.riˈɣaɾ/ v
zavlažovat

irònic adj masc
ironický

isard /iˈzart/ n masc
kamzík

islam /izˈɫam/ n masc
islám

islamofòbia /iz.ɫa.moˈfɔ.bi.a/ /iz.ɫə.moˈfɔ.bi.ə/ /iz.ɫə.muˈfɔ.bi.ə/ /iz.ɫə.muˈfɔ.βi.ə/ n fem
islamofobie

islandès /iz.ɫənˈdəs/ /iz.ɫənˈdɛs/ adj masc
islandština
Relatiu a Islàndia, als seus habitants o a la seva llengua.

islandès /iz.ɫənˈdəs/ /iz.ɫənˈdɛs/ n masc
islandština
Habitant d'Islàndia.
(masculí singular) Llengua escandinava occidental parlada a Islàndia.

isquèmia /isˈkɛ.mi.a/ /isˈkɛ.mi.ə/ n fem
ischémie

isquèmic adj masc
ischemický

israelianopalestí /iz.ra.e.ɫiˌa.no.pa.ɫesˈti/ /iz.rə.e.ɫiˌa.no.pə.ɫəsˈti/ /iz.rə.e.ɫiˌa.nu.pə.ɫəsˈti/ adj masc
Izraelsko-palestinský

israelià /iz.ra.e.ɫiˈa/ adj masc
Izraelec
Relatiu o pertanyent a Israel.

israelià /iz.ra.e.ɫiˈa/ n masc
Izraelec
Persona que habita o és originària d'Israel.

istme /ˈiz.me/ /ˈiz.mə/ n masc
převlaka šíje

isòsceles /iˈzɔ.se.ɫes/ /iˈzɔ.sə.ɫəs/ /iˈzɔs.sə.ɫəs/ adj
rovnoramenný

isòtop n masc
izotop

italià /i.tə.ɫiˈa/ adj masc
italský italština
Relatiu a Itàlia, la cultura, la gent o la llengua.

italià /i.tə.ɫiˈa/ n masc
italský
Habitant d'Itàlia.
italský italština
(només singular) Llengua romànica parlada a Itàlia i part de Suïssa principalment on és oficial.

iterbi n masc
ytterbium

itri n masc
yttrium

iuan /juˈan/ n masc
jüan

ió /iˈo/ n masc
ion iont

ja /ˈd͡ʒa/ /ˈja/ adv
již už
Des d’abans, en un moment anterior.

jade /ˈd͡ʒa.ðe/ /ˈʒa.ðə/ n masc
jadeit

jaguar /ʒəˈɣwar/ n masc
jaguár

jamaicà /ʒə.məjˈka/ adj masc
jamajský
Relatiu o pertanyent a Jamaica.

jamaicà /ʒə.məjˈka/ n masc
jamajský
Persona que habita o és originària de Jamaica.

japonès /d͡ʒa.poˈnes/ /ʒə.poˈnəs/ /ʒə.puˈnɛs/ adj masc
japonský japonština
Relatiu o pertanyent al Japó.

japonès /d͡ʒa.poˈnes/ /ʒə.poˈnəs/ /ʒə.puˈnɛs/ n masc
japonština
Habitant del Japó.
japonský japonština
(només singular) Idioma parlat al Japó.

jaqueta /d͡ʒaˈke.ta/ /ʒəˈkə.tə/ /ʒəˈkɛ.tə/ n fem
bunda

jardiner /d͡ʒar.ðiˈne/ /d͡ʒaɾ.ðiˈneɾ/ /ʒər.diˈne/ n masc
zahradník
(professions) Persona que es dedica a la jardineria, com a afició o com a ofici remunerat.

jardí /d͡ʒaɾˈði/ n masc
zahrada
Conjunt de plantes col·locades d'una manera determinada per una persona dins un espai delimitat.

jazz /ˈd͡ʒas/ /ˈʒas/ n masc
džez jazz

jejú /d͡ʒeˈd͡ʒu/ /d͡ʒeˈʒu/ n masc
lačník

jerarquia /d͡ʒe.ɾaɾˈki.a/ /ʒə.ɾərˈki.ə/ n fem
hierarchie

jeroglífic /d͡ʒe.ɾoˈɣɫi.fik/ /ʒə.ɾuˈɣɫi.fik/ n masc
hieroglyf
Caràcter usat en l'escriptura dels antics egipcis.

jesuïta /d͡ʒe.zuˈi.ta/ adj
jezuita

jeure /ˈd͡ʒɛw.ɾe/ v
ležet
(oriental) Estar estirat, ja sigui al terra o al llit.

jo /ˈjo/ /ˈjɔ/ n masc
já
Identitat de l'ésser.

jo /ˈjo/ /ˈjɔ/ pronoun
já
Pronom tònic de primera persona del singular.

joc /ˈd͡ʒok/ /ˈd͡ʒɔk/ /ˈʒok/ n masc
hra
Activitat física o mental que té com a finalitat l'entreteniment i la diversió dels qui el practiquen.
(esports de pilota) Manera d'un esportista o un equip de practicar un esport de pilota determinat.
(esports de pilota) Conjunt complet de les accions de joc executades per tots els adversaris o tots els equips adversaris en el transcurs d'una part d'un partit o una partida o bé en el transcurs de tot un partit o tota una partida.
(tennis) Cadascuna de les divisions d'un set, formades per una successió d'intercanvis de cops fins que un dels adversaris o de les parelles adversàries arriba a un mínim de quatre punts amb dos punts de diferència.

joc d'ordinador /ˌd͡ʒɔɡ.dor.ni.naˈðo/ /ˌʒɔɡ.doɾ.ni.nəˈðo/ /ˌʒɔɡ.dur.ni.nəˈðo/ n masc
počítačová hra

joc de paraules n masc
slovní hříčka

joguina /d͡ʒoˈɣi.na/ /d͡ʒuˈɣi.na/ /ʒoˈɣi.nə/ /ʒuˈɣi.nə/ n fem
hračka

joia /ˈd͡ʒɔ.ja/ /ˈd͡ʒɔ.jɔ/ n fem
šperk klenot
Peça de decoració, normalment per adorn personal, feta amb materials preciosos: pedres precioses, metalls preciosos (or, argent, platí), corall, etc.

joier /d͡ʒoˈje/ /d͡ʒoˈjeɾ/ /ʒoˈje/ /ʒuˈje/ n masc
klenotník
Persona que té per ofici fer joies o vendre-les.

jordà /ʒoɾˈða/ /ʒurˈda/ /ʒurˈða/ adj masc
jordánský
Relatiu o pertanyent a Jordània.

jordà /ʒoɾˈða/ /ʒurˈda/ /ʒurˈða/ n masc
jordánský
Persona que habita o és originària de Jordània.

jorn /ˈd͡ʒoɾn/ /ˈʒorn/ n masc
den

jota /ˈd͡ʒo.ta/ /ˈʒɔ.tə/ n fem
jé

jou /ˈd͡ʒɔw/ n masc
jařmo
(agricultura) Aparell de fusta o de ferro que s'utilitza per unir en paral·lel dos animals de tir a un carro o a un aladre, amb certa curvatura on encaixa el llom de l'animal.

jova /ˈd͡zɔ.va/ /ˈd͡zɔ.βa/ /ˈʒo.və/ /ˈʒɔ.βa/ n fem
robota
(històric) Obligació feudal de treballar la terra del senyor, originalment llaurar una jornada amb una parella de bous.
Prestació obligatòria en treballs d’utilitat pública.

jove /ˈd͡ʒo.ve/ /ˈd͡ʒo.βe/ /ˈʒo.və/ adj
mladý
En general referit a qualsevol cosa, que té poc temps des que es va crear.

jove /ˈd͡ʒo.ve/ /ˈd͡ʒo.βe/ /ˈʒo.və/ n neut
mladý
Persona d'una edat entre l'adolescència (de vegades incloent-la) i l'edat adulta.

joventut /d͡ʒo.venˈtut/ /d͡ʒo.βenˈtut/ /ʒo.vənˈtut/ /ʒu.vənˈtut/ n fem
mládí

jubilació n fem
výslužba

jubilar /d͡ʒu.biˈɫaɾ/ /d͡ʒu.βiˈɫa/ /ʒu.βiˈɫa/ v
jít do důchodu

judaisme /d͡ʒu.ðaˈiz.me/ n masc
židovství judaismus

judes /ˈd͡ʒu.ðes/ /ˈʒu.ðəs/ n masc
Jidáš

judici /d͡ʒuˈði.si/ n masc
souzení
Acte de jutjar.

judici de valor n masc
hodnotový soud

judo /ˈd͡ʒu.ðo/ /ˈʒu.ðo/ /ˈʒu.ðu/ n masc
judo

jueu /d͡ʒuˈew/ /d͡ʒuˈɛw/ /ʒuˈɛw/ adj masc
židovský
Pertanyent o relatiu a l'antiga Israel o als seus descendents o a la seva religió.

jueu /d͡ʒuˈew/ /d͡ʒuˈɛw/ /ʒuˈɛw/ n masc
Žid židovský
Seguidor de la religió del judaisme.

jugador /d͡ʒu.ɣaˈðo/ /d͡ʒu.ɣaˈðoɾ/ /ʒu.ɣəˈðo/ n masc
hráč

jugador d'esquaix n masc
hráč squashe

jugador de rugbi n masc
ragbista

jugador de voleibol n masc
volejbalista

jugar /d͡ʒuˈɣa/ /d͡ʒuˈɣaɾ/ v
hrát
Divertir-se duent a terme una activitat, usualment en un marc de regles que creen un petit món al marge de la realitat.

juliol /d͡ʒu.ɾiˈɔɫ/ /ʒu.ɾiˈɔɫ/ n masc
červenec
Setè mes de l'any.

julivert /d͡ʒu.ɫiˈvɛɾt/ /d͡ʒu.ɫiˈβɛrt/ /d͡ʒu.ɫiˈβɛɾt/ /ʒu.ɫiˈvɛɾt/ n masc
petržel

jungla /ˈd͡ʒuŋ.ɡɫa/ /ˈʒuŋ.ɡɫə/ n fem
džungle

junt /ˈd͡ʒun/ /ˈd͡ʒunt/ /ˈʒun/ /ˈʒunt/ adj masc
společně
Al mateix temps.

junt /ˈd͡ʒun/ /ˈd͡ʒunt/ /ˈʒun/ /ˈʒunt/ adv
společně

juny /ˈd͡ʒun/ /ˈʒuɲ/ n masc
červen
Sisè mes de l'any.

junyir /d͡ʒuˈɲi/ /d͡ʒuˈɲiɾ/ /ʒuˈɲi/ v
připnout
(transitiu) Unir i lligar el jou els bous o altres bèsties.

jurament /d͡ʒu.ɾaˈmen/ /d͡ʒu.ɾaˈment/ /ʒu.ɾəˈmen/ /ʒu.ɾəˈment/ n masc
přísaha

jurar /d͡ʒuˈɾa/ /d͡ʒuˈɾaɾ/ /ʒuˈɾa/ v
přísahat

jurat /d͡ʒuˈɾat/ /ʒuˈɾat/ n masc
porota

just /ˈd͡ʒust/ adj masc
správný
Conforme segons justícia i raó.

justa /ˈd͡ʒus.ta/ /ˈʒus.tə/ n fem
kolba

justament /ˌd͡ʒus.taˈmen/ /ˌd͡ʒus.taˈment/ /ˌʒus.təˈmen/ /ˌʒus.təˈment/ adv
spravedlivě

justificar /d͡ʒus.ti.fiˈka/ /d͡ʒus.ti.fiˈkaɾ/ /ʒus.ti.fiˈka/ v
zarovnat
Provar la innocència d'algú o la justícia d'alguna cosa.
(religió) Donar Déu la gràcia, fer just a l'home.
(impremta) Igualar les ratlles de una plana segons la mida exacta.

justícia /d͡ʒusˈti.si.a/ n fem
spravedlnost

jutge /ˈd͡ʒu.d͡ʒe/ n neut
soudce soudkyně

jutjar /d͡ʒuˈd͡ʒa/ /d͡ʒuˈd͡ʒaɾ/ /ʒuˈd͡ʒa/ v
soudit

jutjat /d͡ʒuˈd͡ʒat/ /ʒuˈd͡ʒat/ n masc
soud

kafkià /kaf.kiˈa/ /kəf.kiˈa/ adj masc
kafkovskému
Corresponent o pertanyent a * Wikipedia tiene un artículo sobre Franz Kafka. o a la seva obra.

kan /ˈkan/ n masc
chán

kanarès /ka.naˈɾes/ /kə.nəˈɾəs/ /kə.nəˈɾɛs/ adj masc
kannadština
Relatiu o pertanyent a la regió de Kanara o la llengua kanaresa.

kanarès /ka.naˈɾes/ /kə.nəˈɾəs/ /kə.nəˈɾɛs/ n masc
kannadština
Persona que habita o és originària de la regió de Kanara.
(només singular) Llengua dravídica parlada principalment a l'estat de Karnataka.

kanat /kaˈnat/ /kəˈnat/ n masc
chanát

kantià /kan.tiˈa/ /kən.tiˈa/ adj masc
kantovec

kappa n fem
kapa

karate /kaˈɾa.te/ /kəˈɾa.te/ n masc
karate

karma /ˈkar.mə/ /ˈkaɾ.ma/ n masc
karma

katakana /ka.taˈka.na/ /kə.təˈka.nə/ n masc
katakana

kazakh /kaˈzak/ /kəˈzak/ adj neut
Kazach
Relatiu o pertanyent al Kazakhstan, la seva ètnia o la seva llengua.

kazakh /kaˈzak/ /kəˈzak/ n neut
Kazach
Persona que habita o és originària del Kazakhstan.
(només singular) Llengua turquesa parlada principalment al Kazakhstan.

khi n fem
chí

kirguís /kirˈɡis/ adj
kirgizština
Relatiu o pertanyent al Kirguizstan o la seva llengua.

kirguís /kirˈɡis/ n neut
kirgizština
Persona que habita o és originària del Kirguizstan.
(masculí) Llengua altaica parlada al Kirguizstan.

kiwi /ˈki.bi/ /ˈki.vi/ /ˈki.wi/ n masc
kivi

kurd adj masc
kurdština
Relatiu o pertanyent al Kurdistan, als seus habitants o a la llengua kurda.

kurd n masc
kurdština
(només singular) Llengua parlada al Kurdistan.

kuwaitià /ku.waj.tiˈa/ /ku.wəj.tiˈa/ adj masc
Kuvajťan
Relatiu o pertanyent a Kuwait.

kuwaitià /ku.waj.tiˈa/ /ku.wəj.tiˈa/ n masc
Kuvajťan
Persona que habita o és originària de Kuwait.

laberint /ɫa.beˈɾint/ /ɫa.βeˈɾin/ /ɫə.bəˈɾin/ /ɫə.bəˈɾint/ n masc
bludiště
Joc en el qual l'objectiu és realitzar un recorregut donades unes condicions sobre un circuit marcat i partint d'un lloc inicial. El més típic és que hi hagi una sola condició, la d'arribar a un destí concret. Pot tenir bifurcacions o bé ser un conjunt de camins diferents no connectats i sense bifurcacions dels quals només un connecta origen i destí; també pot ser una combinació d'ambdós.
bludiště labyrint
Circuit complex sense bifurcacions. Típicament està destinat a ser recorregut per raons místiques mentre es van realitzant oracions o meditacions. També pot estar destinat a que quan l'intentin recorre els mals esperits es perdin. Sovint es troba representat en el terra d'algunes catedrals, en alguns relleus, en medalles i en monedes antigues.
labyrint
Orella interna, llevat dels seus nervis principals (nervi coclear, nervi auditiu i nervi auditiu intern) i del conducte que els cobreix (conducte auditiu intern). Es caracteritza per estar composta per un conjunt de conductes de recorregut complex.

labialitzar /ɫa.bi.a.ɫiˈzaɾ/ /ɫa.βi.a.ɫiˈd͡za/ /ɫa.βi.a.ɫiˈza/ /ɫə.βi.ə.ɫiˈd͡za/ v
labializovat

laboratori /ɫa.bo.ɾaˈtɔ.ɾi/ /ɫə.bo.ɾəˈtɔ.ɾi/ /ɫə.bu.ɾəˈtɔ.ɾi/ n masc
laboratoř

lacrosse n masc
lakros

lactància /ɫakˈtan.si.a/ /ɫəkˈtan.si.ə/ n fem
laktace

lacònic /ɫaˈkɔ.nik/ /ɫəˈkɔ.nik/ adj masc
lakonický

laic /ˈɫajk/ adj masc
laický

lama /ˈɫa.ma/ /ˈɫa.mə/ n masc
láma

lambda /ˈlam.da/ /ˈlam.də/ n fem
lambda

lament /ɫaˈmen/ /ɫaˈment/ /ɫəˈmen/ /ɫəˈment/ n masc
bědování

lamentar /ɫa.menˈta/ /ɫa.menˈtaɾ/ /ɫə.mənˈta/ v
bědovat

lantani /ɫənˈta.ni/ n masc
lanthan

lapislàtzuli /ɫa.pizˈɫa.d͡zu.ɫi/ n masc
lapis lazuli

laringe /ɫaˈɾiɲ.d͡ʒe/ n fem
hrtan

laringitis /ɫa.ɾiɲˈd͡ʒi.tis/ /ɫə.ɾiɲˈʒi.tis/ n fem
laryngitida

laringoespasme /ɫaˌɾiŋ.ɡo.esˈpaz.me/ /ɫəˌɾiŋ.ɡosˈpaz.mə/ /ɫəˌɾiŋ.ɡusˈpaz.mə/ n masc
laryngospasmus

larva /ˈɫar.bə/ /ˈɫar.βa/ /ˈɫaɾ.va/ /ˈɫaɾ.və/ /ˈɫaɾ.βa/ n fem
larva

lasanya /ɫaˈza.ɲa/ n fem
lasagne

lasciu /ɫaˈsiw/ /ɫəsˈsiw/ adj masc
chlípný

lateral /ɫa.teˈɾaɫ/ /ɫə.təˈɾaɫ/ adj
laterální

lateral /ɫa.teˈɾaɫ/ /ɫə.təˈɾaɫ/ n neut
boční
(handbol) Cadascun dels dos jugadors d'un sistema ofensiu 3-3 situats als extrems de la primera línia ofensiva, l'un a la dreta i l'altre a l'esquerra.

latitud /ɫa.tiˈtut/ /ɫə.tiˈtut/ n fem
šířka

lava /ˈɫa.va/ /ˈɫa.və/ /ˈɫa.βa/ /ˈɫa.βə/ n fem
láva

lavabo /ɫaˈva.bo/ /ɫaˈβa.βo/ /ɫəˈva.bo/ /ɫəˈva.bu/ n masc
umyvadlo záchod
Recipient per a contenir aigua amb la qual poder rentar-se la cara i les mans.
záchod
(per metonímia) Cambra d’una casa on hi ha una pica per a rentar-se i complir amb altres necessitats higièniques.

lavanda /ɫaˈvan.da/ /ɫaˈβan.da/ /ɫəˈvan.də/ /ɫəˈβan.də/ n fem
levandule

lector /ɫekˈto/ /ɫekˈtoɾ/ adj masc
čtenář čtenářka

lector /ɫekˈto/ /ɫekˈtoɾ/ n masc
čtenář čtenářka
Persona que llegeix tot sol en silenci.

lectura /ɫekˈtu.ɾa/ n fem
čtení

legal /ɫeˈɣaɫ/ adj
zákonný legální

legislatiu /ɫe.d͡ʒiz.ɫaˈtiw/ /ɫe.ʒiz.ɫaˈtiw/ /ɫə.ʒiz.ɫəˈtiw/ adj masc
legislativní

legió /ɫe.d͡ʒiˈo/ /ɫe.ʒiˈo/ /ɫə.ʒiˈo/ n fem
legie

legítim /ɫeˈd͡ʒi.tim/ /ɫeˈʒi.tim/ /ɫəˈʒi.tim/ adj masc
legitimní

lema /ˈɫe.ma/ /ˈɫe.mə/ n masc
motto
(literatura) Argument, títol, epígraf o tema que precedeix una composició.
Paraules que acompanyen un emblema o divisa sintetitzant una idea.

lent /ˈɫen/ /ˈɫent/ adj masc
pomalý
Que actua a poc a poc.

lent de contacte n fem
kontaktní čočka

lentament /ˌɫen.taˈmen/ /ˌɫen.taˈment/ /ˌɫen.təˈmen/ /ˌɫen.təˈment/ adv
pomalu zvolna

lentitud /ɫen.tiˈtut/ /ɫən.tiˈtut/ n fem
pomalost

lepra /ˈɫe.pɾa/ /ˈɫe.pɾə/ n fem
malomocenství lepra

leptó n masc
lepton

lesbiana /ɫez.biˈa.na/ /ɫəz.biˈa.nə/ n fem
lesbička

lesbià /ɫez.biˈa/ adj masc
lesbický

lesió /ɫe.ziˈo/ /ɫə.ziˈo/ n fem
léze

letal /leˈtaɫ/ /ɫəˈtaɫ/ adj
smrtelný

letargia /ɫe.taɾˈʒi.a/ /ɫə.təɾˈʒi.ə/ n fem
letargie

letó /ɫəˈto/ adj masc
lotyšský
Relatiu a Letònia o la seva llengua.

letó /ɫəˈto/ n masc
lotyšský
Individu de Letònia.
(masculí singular) Llengua bàltica pròpia de Letònia.

leucèmia /ɫewˈsɛ.mi.a/ n fem
leukemie leukémie

leucòcit /ɫewˈkɔ.sit/ /ɫəwˈkɔ.sit/ n masc
bílá krvinka

lev /ˈɫɛf/ n masc
lev

levitar /ɫe.viˈtaɾ/ /ɫe.βiˈta/ /ɫə.viˈta/ /ɫə.βiˈta/ v
levitovat vznášet

lexema /ɫekˈse.ma/ /ɫəkˈsɛ.mə/ n masc
lexém

lexicalitzar /ɫek.si.ka.ɫiˈd͡za/ /ɫek.si.ka.ɫiˈza/ /ɫek.si.ka.ɫiˈzaɾ/ /ɫək.si.kə.ɫiˈd͡za/ v
lexikalizovat

lexicografia /ɫek.si.ko.ɣɾaˈfi.a/ /ɫək.si.ko.ɣɾəˈfi.ə/ /ɫək.si.ku.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
lexikografie slovníkářství

lexicogràfic /ɫek.si.koˈɣɾa.fik/ /ɫək.si.koˈɣɾa.fik/ /ɫək.si.kuˈɣɾa.fik/ adj masc
lexikografický

lexicologia /ɫek.si.ko.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ɫek.si.ko.ɫoˈʒi.a/ /ɫək.si.ko.ɫoˈʒi.ə/ /ɫək.si.ku.ɫuˈʒi.ə/ n fem
lexikologie

libació /ɫi.ba.siˈo/ /ɫi.βə.siˈo/ n fem
úlitba

libanès /ɫi.baˈnes/ /ɫi.bəˈnəs/ /ɫi.bəˈnɛs/ adj masc
Libanonec
Relatiu o pertanyent al Líban.

libanès /ɫi.baˈnes/ /ɫi.bəˈnəs/ /ɫi.bəˈnɛs/ n masc
Libanonec
Persona que habita o és originària del Líban.

liberal /ɫi.beˈɾaɫ/ /ɫi.βəˈɾaɫ/ adj
liberál

liberià /ɫi.be.ɾiˈa/ /ɫi.βə.ɾiˈa/ adj masc
Liberijec
Relatiu o pertanyent a Libèria.

liberià /ɫi.be.ɾiˈa/ /ɫi.βə.ɾiˈa/ n masc
Liberijec
Persona que habita o és originària de Libèria.

libi adj masc
Libyjec
Relatiu o pertanyent a Líbia o la seva llengua.

libi n masc
Libyjec
Persona que habita o és originària de Líbia.

libido /ɫiˈbi.ðo/ /ɫiˈbi.ðu/ /ɫiˈβi.ðu/ n fem
libido

libèl·lula /ɫiˈbɛɫ.ɫu.ɫa/ /ɫiˈbɛɫ.ɫu.ɫə/ /ɫiˈβɛ.ɫu.ɫa/ /ɫiˈβɛ.ɫu.ɫə/ n fem
vážka

licor /ɫiˈkor/ n masc
lihovina

lideratge /ɫi.ðeˈɾa.d͡ʒe/ /ɫi.ðəˈɾa.d͡ʒə/ n masc
vůdcovství

lila /ˈɫi.ɫə/ n masc
lila

lilà /ɫiˈɫa/ n masc
šeřík

limfa /ˈɫiɱ.fa/ /ˈɫiɱ.fə/ n fem
míza

limfoma /ɫiɱˈfo.ma/ /ɫiɱˈfo.mə/ n masc
lymfom

limfòcit /ɫiɱˈfɔ.sit/ n masc
lymfocyt

limitar /ɫi.miˈta/ /ɫi.miˈtaɾ/ v
omezit
Posar límits, fites o termes en algun terreny.
Escassejar, donar amb limitació.

lingot /ɫiŋˈɡɔt/ n masc
ingot

lingüístic adj masc
jazykový

lingüística /ɫiŋˈɡwis.ti.ka/ /ɫiŋˈɡwis.ti.kə/ n fem
jazykověda lingvistika
Disciplina que estudia el llenguatge.

linx /ˈɫiŋks/ /ˈɫiŋks/ /ˈɫiŋs/ /ˈɫiɲʃ/ n masc
rys

linxar /ɫiɲˈt͡ʃa/ /ɫiɲˈt͡ʃaɾ/ /ɫiɲˈʃa/ v
lynčovat

linòleum /ɫiˈnɔ.ɫewm/ /ɫiˈnɔ.ɫəwm/ n masc
linoleum

lipoma /ɫiˈpo.ma/ /ɫiˈpo.mə/ n masc
lipom

liquen /ˈɫi.ken/ /ˈɫi.kən/ n masc
lišejník

liquidar /ɫi.kiˈða/ /ɫi.kiˈðaɾ/ v
likvidovat
Vendre un bé per obtenir liquiditat, diner líquid.
Resoldre un deute pendent.
(figuradament) Resoldre una qüestió pendent.

liqüefacció /ɫi.kwe.fak.siˈo/ /ɫi.kwə.fək.siˈo/ n fem
zkapalnění

lira /ˈli.ɾa/ /ˈɫi.ɾə/ n fem
lyra
Instrument cordòfon pinçat, que es toca amb un plectre, usat pels antics grecs, especialment per a acompanyar el cant i la recitació.
lira
Antiga unitat monetària de Malta.
Unitat monetària de Turquia.

lisboeta /ɫiz.boˈe.ta/ /ɫiz.boˈə.tə/ /ɫiz.buˈɛ.tə/ adj neut
lisabonský
Relatiu o pertanyent a Lisboa.

lisboeta /ɫiz.boˈe.ta/ /ɫiz.boˈə.tə/ /ɫiz.buˈɛ.tə/ n neut
lisabonský
Persona que habita o és originària de Lisboa.

lisosoma /ɫi.zoˈzo.ma/ /ɫi.zoˈzo.mə/ /ɫi.zuˈzo.mə/ n masc
lyzozom

literal /ɫi.teˈɾaɫ/ /ɫi.təˈɾaɫ/ adj
doslovný

literalment /ɫi.teˌɾaɫˈmen/ /ɫi.teˌɾaɫˈment/ /ɫi.təˌɾaɫˈmen/ /ɫi.təˌɾaɫˈment/ adv
doslova

literari /ɫi.teˈɾa.ɾi/ /ɫi.təˈɾa.ɾi/ adj
literární

literatura /ɫi.te.ɾaˈtu.ɾa/ n fem
literatura písemnictví

liti n masc
lithium

lituà adj masc
litevský litevština
Relatiu a Lituània o la seva llengua.

lituà n masc
litevský litevština
(masculí singular) Llengua bàltica pròpia de Lituània.

litúrgia /ɫiˈtur.ʒi.ə/ /ɫiˈtuɾ.d͡ʒi.a/ n fem
liturgie

livermori /ɫi.vəɾˈmɔ.ɾi/ /ɫi.βerˈmɔ.ɾi/ /ɫi.βeɾˈmɔ.ɾi/ /ɫi.βərˈmɔ.ɾi/ n masc
livermorium

llac n masc
jezero

lladrar /ʎaˈðɾa/ /ʎaˈðɾaɾ/ v
štěkat
Fer lladrucs el gos.

lladre /ˈʎa.ðɾe/ n neut
zloděj

lladruc /ʎaˈðɾuk/ /ʎəˈðɾuk/ n masc
štěkot štěkání

llagosta /ʎaˈɣos.ta/ n fem
saranče
Insecte ortòpter de la família dels acrídids caracteritzat per l’hàbit migratori i la formació de plagues, amb el tercer parell de potes més desenvolupat per a poder saltar millor (Caelifera).

llama /ˈʎa.ma/ /ˈʎa.mə/ n fem
lama
Mamífer de la família dels camèlids (Lama glama) que serveix com a bèstia de càrrega a les zones andines.

llamp /ˈʎam/ /ˈʎamp/ /ˈʎamp/ n masc
blesk

llampec /ʎamˈpek/ /ʎəmˈpək/ /ʎəmˈpɛk/ n masc
blesk
Resplendor intensa i breu produïda per un llamp.
Manifestació efímera i sobtada.

llamàntol /ʎaˈman.toɫ/ /ʎəˈman.toɫ/ /ʎəˈman.tuɫ/ n masc
humr

llana /ˈʎa.na/ n fem
vlna
Fibra natural obtinguda a partir del pèl d'alguns animals utilitzada habitualment per a fer teixits.

llanda /ˈʎan.da/ /ˈʎan.də/ n fem
ráfek
Peça metàl·lica que forma part de la roda d'un vehicle.

llangardaix /ʎaŋ.ɡaɾˈðajʃ/ n masc
ještěrka
Rèptil de la família dels lacèrtids de mida gran que pertany a diversos gèneres.

llanterna /ʎanˈtɛr.na/ /ʎanˈtɛɾ.na/ /ʎanˈtɛɾ.nɛ/ /ʎənˈtɛr.nə/ n fem
baterka
Llum elèctric portàtil.

llança /ˈʎan.sa/ n fem
kopí
Arma composta d'una asta que té, si més no, en una de les seves extremitats un relló.

llançaflames /ˌʎan.saˈfɫa.mes/ /ˌʎan.səˈfɫa.məs/ n masc
plamenomet
Aparell que projecta una flamarada contínua a diversos metres de distància, utilitzat principalment com a arma, però que també té alguns usos civils.

llançament /ʎan.saˈmen/ /ʎan.saˈment/ /ʎən.səˈmen/ /ʎən.səˈment/ n masc
hod
(esports de pilota) Acció i efecte d'impulsar una pilota, una bola, un volant o un disc aturat o pràcticament aturat.
(esports de pilota, dards) Acció i efecte d'impulsar un projectil en direcció al blanc amb la intenció de tocar-lo.
(beisbol) Acció del llançador d'impulsar la pilota en direcció al receptor.

llançar /ʎanˈsa/ /ʎanˈsaɾ/ v
vrhat
Tirar una cosa amb impuls.

llapis n masc
tužka olůvko
Estri per escriure o dibuixar format per un tros de grafit.

llar /ˈʎar/ n fem
krb
Lloc d'una casa amb un paviment on es fa foc per cuinar o per escalfar-se.

llar d'infants n fem
mateřská škola
Cicle no obligatori que forma part de l'educació infantil i que acull infants fins a 3 anys, en el qual es prioritza el desenvolupament del moviment, el control corporal, les primeres manifestacions de la comunicació i del llenguatge, les pautes elementals de convivència i relació social i el descobriment de l'entorn immediat.

llard /ˈʎart/ n masc
sádlo

llarg adj masc
dlouhý
Que té una llargada superior a la normal.

llatinisme /ʎa.tiˈniz.me/ /ʎə.tiˈniz.mə/ n masc
latinismus
Paraula o expressió llatina utilitzada en una altra llengua.

llatinització /ʎa.ti.ni.d͡za.siˈo/ /ʎa.ti.ni.za.siˈo/ /ʎə.ti.ni.d͡zə.siˈo/ n fem
latinizace

llatinitzar /ʎa.ti.niˈd͡za/ /ʎa.ti.niˈza/ /ʎa.ti.niˈzaɾ/ /ʎə.ti.niˈd͡za/ v
latinizovat

llatí /ʎaˈti/ adj masc
latinský latina
Relatiu al Laci, al seu poble o la seva llengua.

llatí /ʎaˈti/ n masc
latina
(lingüística) Llengua indoeuropea de la branca itàlica, parlada antigament pels romans.

llatí vulgar n masc
vulgární latina

llauna /ˈʎaw.na/ /ˈʎaw.nə/ n fem
plechovka
Recipient hermètic d’acer amb estany per a conservar aliments o contenir líquids.

llaurar /ʎawˈɾa/ /ʎawˈɾaɾ/ /ʎəwˈɾa/ v
orat
(agricultura) Solcar la terra amb l'arada.

llavi /ˈʎa.vi/ /ˈʎa.vi/ /ˈʎa.βi/ n masc
ret

llavor /ʎaˈvoɾ/ /ʎaˈβo/ /ʎəˈvo/ /ʎəˈvoɾ/ n fem
semeno
Embrió vegetal, futura planta i fruit d'aquesta.

llavors /ʎaˈvoɾs/ /ʎaˈvɔɾs/ /ʎaˈβos/ /ʎaˈβɔs/ /ʎəˈvos/ /ʎəˈvɔs/ /ʎəˈβos/ /ʎəˈβɔs/ adv
tehdy
aleshores, en aquest cas

llaç /ˈʎas/ n masc
mašle

llaüt /ʎaˈut/ /ʎəˈut/ n masc
loutna
Instrument musical de corda, de caixa bombada per la part de sota, que es toca polsant les cordes.

llebre /ˈʎe.bɾe/ n fem
zajíc
Mamífer lagomorf del gènere Lepus. La característica morfològica distintiva de les llebres (que les diferencia a simple vista dels conills) és la presència d'unes orelles grosses amb la punta negra a més de tenir el cos llarg i comprimit lateralment.

lledoner /ʎe.ðoˈne/ /ʎe.ðoˈneɾ/ /ʎə.ðoˈne/ /ʎə.ðuˈne/ n masc
břestovec

llegat /ʎeˈɣat/ /ʎəˈɣat/ n masc
dědictví

llegenda n fem
pověst legenda

llegendari /ʎe.d͡ʒenˈda.ɾi/ /ʎe.ʒenˈda.ɾi/ /ʎə.ʒənˈda.ɾi/ adj masc
legendární

llegir /ʎeˈd͡ʒiɾ/ /ʎeˈʒi/ /ʎiˈd͡ʒi/ /ʎəˈd͡ʒi/ /ʎəˈʒi/ v
číst

llegum /ʎeˈɣum/ /ʎəˈɣum/ n masc
luštěnina

llei /ˈʎej/ /ˈʎəj/ /ˈʎɛj/ n fem
zákon právo
Norma d'obligat compliment.
zákon
Regla general que explica els fenòmens de la naturalesa.

lleial /ʎeˈjaɫ/ /ʎəˈjaɫ/ adj
loajální věrný

lleialtat /ʎe.jaɫˈtat/ /ʎə.jəɫˈtat/ n fem
loajalita

lleig /ˈʎet͡ʃ/ adj masc
ošklivý

llengua /ˈʎeŋ.ɡo/ /ˈʎeŋ.ɡwa/ /ˈʎeŋ.ɡwɛ/ /ˈʎɛŋ.ɡwə/ /ˈʎɛŋ.ɡə/ n fem
jazyk
Llenguatge (ús impropi).
(anatomia) Òrgan muscular de la boca que permet articular determinats sons i percebre el gust.

llengua de bacallà n fem
mník
Peix d’aigües profundes de la família dels gàdids, de cos allargat, de color bru verdós (Molva molva).

llengua de signes n fem
znakový jazyk

llengua estrangera n fem
cizí jazyk

llengua oficial n fem
úřední jazyk

llenguatge /ʎeŋˈɡwa.d͡ʒe/ n masc
jazyk řeč
Facultat humana de comunicar-se amb un codi lingüístic compartit per una comunitat.
Terminologia pròpia d’un camp, disciplina, activitat.

llentia /ʎenˈti.a/ /ʎənˈti.ə/ n fem
čočka

llenya /ˈʎe.ɲa/ /ˈʎe.ɲə/ /ˈʎɛ.ɲə/ n fem
dříví
Fusta que es destina a fer foc.

llenyós /ʎeˈɲos/ /ʎəˈɲos/ adj masc
dřevnatý
Que té consistència de llenya; s'aplica a la part dels arbres anomenada fusta; no herbaci.
Referit en general a les plantes, grup que inclou mates, arbusts, i arbres.

llenç /ˈʎɛns/ n masc
plátno

llençol /ʎenˈsɔɫ/ n masc
prostěradlo

lleopard /ʎe.oˈpaɾt/ /ʎə.oˈpaɾt/ /ʎə.uˈpart/ n masc
levhart leopard

llepar /ʎeˈpa/ /ʎeˈpaɾ/ /ʎəˈpa/ v
lízat
Passar la llengua per una superfície.

llesca /ˈʎes.ka/ /ˈʎes.kə/ /ˈʎɛs.kə/ n fem
krajíc plátek
Tros tallat de pa de gruix uniforme.

llest /ˈʎest/ adj masc
chytrý
Espavilat, intel·ligent per comprendre i descobrir coses.

llet n fem
mléko

lletra /ˈʎe.tɾa/ /ˈʎə.tɾə/ /ˈʎɛ.tɾə/ n fem
písmeno
Grafia, cadascun dels signes d'un alfabet

lletrejar /ʎe.tɾeˈd͡ʒa/ /ʎe.tɾeˈd͡ʒaɾ/ /ʎe.tɾeˈʒa/ /ʎə.tɾəˈd͡ʒa/ /ʎə.tɾəˈʒa/ v
hláskovat
Dictar les lletres amb les que s'escriu una paraula.

lleuger /ʎawˈd͡ʒe/ /ʎawˈd͡ʒeɾ/ /ʎewˈd͡ʒe/ /ʎewˈd͡ʒeɾ/ /ʎuˈʒer/ /ʎəwˈʒe/ adj masc
lehký
De poc pes.

lleugeresa /ʎew.d͡ʒeˈɾe.za/ /ʎəw.ʒəˈɾə.zə/ /ʎəw.ʒəˈɾɛ.zə/ n fem
lehkost

llevaneu /ˌʎe.vaˈnew/ /ˌʎe.vəˈnew/ /ˌʎe.βaˈnew/ /ˌʎe.βəˈnew/ n fem
sněžný pluh

llevat /ʎeˈvat/ /ʎeˈβat/ /ʎəˈvat/ /ʎəˈβat/ n masc
droždí kvasinka
Pasta fermentada que es barreja amb una nova per fer-la fermentar.

llevat /ʎeˈvat/ /ʎeˈβat/ /ʎəˈvat/ /ʎəˈβat/ preposition
kromě
exceptuant

llevataps /ˌʎe.vaˈtaps/ /ˌʎe.vəˈtaps/ /ˌʎe.βaˈtaps/ /ˌʎe.βəˈtaps/ n masc
vývrtka

lleó /ʎəˈo/ n masc
lev
Mamífer carnívor de la família dels felins de grans dimensions (Panthera leo). És salvatge i molt ferotge. El mascle adult es caracteritza per la crinera que li volta el cap i el coll. Se'l considera el rei dels animals.

lleó marí de Steller n masc
lachtan Stellerův

lli /ˈʎi/ n masc
plátno len
Planta, de la tija de la qual se n'obtenen fibres tèxtils.

llibertat /ʎi.beɾˈtat/ n fem
svoboda volnost
Estat o qualitat de ser lliure.

llibre /ˈʎi.bɾe/ n masc
kniha
Reproducció impresa d'una obra en fulls de paper reunits per plecs formant un tot amb la finalitat de ser llegits.

llibreria /ʎi.bɾeˈɾi.a/ /ʎi.βɾəˈɾi.ə/ n fem
knihkupectví
Botiga on es poden comprar llibres.

llibreta /ʎiˈbɾe.ta/ /ʎiˈbɾə.tə/ /ʎiˈbɾɛ.tə/ /ʎiˈβɾɛ.tə/ n fem
zápisník
Conjunt de fulls de paper enquadernats destinats a escriure-hi.

llicència /ʎiˈsɛn.si.a/ /ʎiˈsɛn.si.ə/ n fem
licence

lliga /ˈʎi.ɣa/ /ˈʎi.ɣə/ n fem
liga
Campionat esportiu, especialment el nacional de futbol.

lligar /ʎiˈɣa/ /ʎiˈɣaɾ/ v
přivázat
Assegurar amb una corda o similar.
flirtovat
Flirtejar

llima /ˈʎi.ma/ /ˈʎi.mə/ n fem
pilník
Eina per llimar o reduir diferències al material, de manera que quedi un acabat llis.
limeta
Fruit de la llimera, semblant a una llimona verdosa i àcida.

llimac /ʎiˈmak/ n masc
slimák

llimbs /ˈʎims/ n masc
nejistota

llimona /ʎiˈmo.na/ n fem
citrón citron
Fruit del llimoner. Es caracteritza per la seva pell lluent, amb petits sotets i de color groc intens i pel seu sabor àcid.

llimonada /ʎi.moˈna.ða/ /ʎi.moˈna.ðə/ /ʎi.muˈna.ðə/ n fem
limonáda

llinatge /ʎiˈna.d͡ʒe/ /ʎiˈna.d͡ʒə/ n masc
rod

llinda /ˈʎin.da/ /ˈʎin.də/ n fem
překlad

llindar /ʎinˈda/ /ʎinˈdaɾ/ n masc
práh
Peça travessera de baix de la porta.
Valor extrem d’una magnitud a partir del qual canvien les seves característiques.
Límit de percepció d’un estímul.

lliri n masc
kosatec lilie

llis /ˈʎis/ adj masc
hladký

lliscós /ʎisˈkos/ adj masc
kluzký

llista /ˈʎis.ta/ n fem
seznam
(informàtica) Representació codificada de dades emmagatzemades o de procés.

llit n masc
postel lůžko
Moble en forma de taula molt baixa i de mida suficient per encabir una persona estirada, destinat a què hi dormin persones.

lliura /ˈʎiw.ɾa/ /ˈʎiw.ɾə/ n fem
libra

lliurament /ʎiw.ɾaˈmen/ /ʎiw.ɾaˈment/ /ʎiw.ɾəˈmen/ /ʎiw.ɾəˈment/ n masc
doručení

lliure /ˈʎiw.ɾe/ adj
svobodný volný
Que no depèn d'altri.

lliçó n fem
lekce
Ensenyament transmès per un mestre.

lloança /ʎoˈan.sa/ /ʎoˈan.sə/ /ʎuˈan.sə/ n fem
chvála

lloar /ʎoˈa/ /ʎoˈaɾ/ /ʎuˈa/ v
chválit

lloba /ˈʎo.ba/ /ˈʎo.βə/ n fem
vlčice

llobató /ʎo.baˈto/ /ʎo.bəˈto/ /ʎu.bəˈto/ /ʎu.βəˈto/ n masc
vlče

lloc n masc
místo

llogar /ʎoˈɣa/ /ʎoˈɣaɾ/ /ʎuˈɣa/ v
najmout
Donar alguna cosa per certa quantitat pel temps convingut.
Treballar per cert preu.
pronajmout najmout
Prendre a lloguer.

llombard /ʎomˈbaɾt/ /ʎumˈbart/ adj masc
Lombarďan
Tot el que pertany a la regió italiana de la Llombardia.

llombrígol /ʎomˈbɾi.ɣoɫ/ /ʎumˈbɾi.ɣu/ /ʎumˈbɾi.ɣuɫ/ n masc
pupek

llop n masc
vlk
Mamífer de la família dels cànids (Canis lupus), salvatge, gregari, i molt semblant amb el gos amb el qual està fortament emparentat.

llop de riu n masc
mřenka mramorovaná

llorer /ʎoˈɾe/ /ʎoˈɾeɾ/ /ʎuˈɾe/ n masc
vavřín
Arbre de fulles sempre verdes, amples, llargues, punxegudes, verinoses i aromàtiques, de fruit semblant a l'oliva.

lloro /ˈʎɔ.ɾo/ /ˈʎɔ.ɾu/ n masc
papoušek
Au de plomatge vistós que pot aprendre a repetir paraules.
(peixos) tord lloro

llotja /ˈʎɔ.d͡ʒa/ /ˈʎɔ.d͡ʒɔ/ /ˈʎɔ.d͡ʒə/ n fem
lóže
Compartiment per ubicar un grup d'espectadors en un teatre.

lluer /ʎuˈe/ /ʎuˈeɾ/ n masc
čížek

lluita /ˈʎuj.ta/ /ˈʎwi.ta/ n fem
boj
Acte de lluitar.

lluitador /ʎuj.taˈðo/ /ʎuj.taˈðoɾ/ /ʎuj.təˈðo/ /ʎwi.taˈðoɾ/ n masc
bojovník

lluitar /ʎujˈta/ /ʎujˈtaɾ/ /ʎwiˈta/ v
bojovat

llum n fem
světlo
Part de l'espectre electromagnètic que pot ser captada per l'ull humà.

llum n masc
lampa
Aparell destinat a fer claror, a llumejar.

llum verd n masc
zelená
(hoquei sobre gel) Llum de color verd situat darrere una porteria que s'encén per a indicar que el cronòmetre ha quedat aturat.

lluna /ˈʎu.na/ n fem
měsíc Měsíc
Satèl·lit, astre que gira al voltant d'un altre.
(dialectal) mirall
Període menstrual, regla.
(peixos) bot

lluny /ˈʎun/ /ˈʎunt/ adv
daleko

llunyà /ʎuˈɲa/ adj masc
daleký

llur /ˈʎur/ adj
jejich

llàgrima /ˈʎa.ɣɾi.ma/ n fem
slza

llàstima /ˈʎas.ti.ma/ n fem
škoda
Allò que inspira pietat.

llúdria /ˈʎu.ðɾi.a/ /ˈʎu.ðɾi.ə/ n fem
vydra

local /ɫoˈkaɫ/ /ɫuˈkaɫ/ adj
lokální místní

localment /ɫoˌkaɫˈmen/ /ɫoˌkaɫˈment/ /ɫuˌkaɫˈmen/ adv
lokálně

logaritme /ɫo.ɣaˈɾid.me/ /ɫo.ɣəˈɾid.mə/ /ɫu.ɣəˈɾid.mə/ n masc
logaritmus

logopeda /ɫo.ɣoˈpe.ða/ /ɫu.ɣuˈpɛ.ðə/ n neut
logoped

logística /ɫoˈd͡ʒis.ti.ka/ /ɫoˈʒis.ti.ka/ /ɫoˈʒis.ti.kə/ /ɫuˈʒis.ti.kə/ n fem
logistika

longeu /ɫoɲˈd͡ʒɛw/ /ɫoɲˈʒɛw/ /ɫuɲˈʒɛw/ adj masc
dlouhověký

longitud /ɫoɲ.d͡ʒiˈtut/ /ɫoɲ.ʒiˈtut/ /ɫuɲ.ʒiˈtut/ n fem
délka

loquaç /ɫoˈkwas/ /ɫuˈkwas/ adj
povídavý
Que parla molt.

loteria /ɫo.teˈɾi.a/ /ɫo.təˈɾi.ə/ /ɫu.təˈɾi.ə/ n fem
loterie

lubrificar /ɫu.bɾi.fiˈkaɾ/ /ɫu.βɾi.fiˈka/ v
mazat

lucioperca /ɫu.si.oˈpɛr.ka/ /ɫu.si.oˈpɛɾ.ka/ /ɫu.si.oˈpɛɾ.kə/ /ɫu.si.oˈpɛɾ.kɛ/ /ɫu.si.uˈpɛr.kə/ n fem
candát

lucratiu /lu.kɾaˈtiw/ /ɫu.kɾəˈtiw/ adj masc
lukrativní
Que produeix benefici en diners.

lumbar /ɫumˈbar/ adj
bederní

lumen /ˈɫu.men/ /ˈɫu.mən/ n masc
lumen

lupa /ˈɫu.pa/ /ˈɫu.pə/ n fem
lupa

luteci n masc
lutecium

lux /ˈɫuks/ n masc
lux

luxemburguès /ɫuk.sem.buɾˈd͡ʒes/ /ɫuk.səm.burˈʒɛs/ /ɫuk.səm.buɾˈʒəs/ n masc
lucemburština
Persona originària de Luxemburg.
lucemburština lucemburský
(només singular) Llengua germànica parlada a Luxemburg.

luxúria /ɫukˈsu.ɾi.a/ /ɫukˈsu.ɾi.ə/ n fem
chtíč

làser /ˈɫa.zeɾ/ n masc
laser

lèxic /ˈɫɛk.sik/ n masc
lexikum

líder /ˈɫi.ðeɾ/ /ˈɫi.ðər/ n neut
vedoucí

lígur /ˈɫi.ɣur/ adj
ligurský
Relatiu o pertanyent a Ligúria o la seva parla.

lígur /ˈɫi.ɣur/ n neut
ligurský
Persona que habita o és originària de Ligúria.

límit /ˈɫi.mit/ n masc
mez

línia /ˈɫi.ni.a/ n fem
čára
Porció de text d'un mateix nivell, sense retorn de carro ni salt de línia, com per exemple un vers.
(futbol americà) Cadascun dels dos conjunts de jugadors de cada bàndol que s'arrengleren a banda i banda de la línia de scrimmage, de manera aproximadament paral·lela i encarats els d'un equip amb els de l'altre, en el moment de fer l'esnap.
spektrální čára
Ruta per al transport regular de passatges i mercaderies. Per exemple, línia aèria, línia de metro, etc.

línia de banda n fem
pomezní čára

línia de flotació n fem
čára ponoru

línia de gol n fem
branková čára
(esports de pilota) Cadascuna de les dues línies reals o imaginàries d'un camp de joc, una a cada camp, traçades transversalment entre els dos pals de la porteria corresponents a un mateix equip.
(hoquei sobre gel) Cadascuna de les dues línies de color vermell d'una pista de joc, una a cada camp, traçades transversalment d'un costat a l'altre de la pista passant pels dos pals de la porteria corresponents a un mateix equip.
(futbol americà) Cadascuna de les dues línies d'un camp de joc, una a cada camp, traçades paral·lelament a la línia de fons respectiva, a deu iardes de distància.

líquid adj masc
tekutý kapalina
Un dels estats de la matèria, el propi de l'aigua entre 0 i 100 graus a la Terra.

líquid n masc
kapalina tekutina

lògica /ˈɫɔ.d͡ʒi.ka/ /ˈɫɔ.ʒi.ka/ /ˈɫɔ.ʒi.kə/ n fem
logika

lògicament /ˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈmen/ /ˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈment/ /ˌɫɔ.ʒi.kaˈmen/ /ˌɫɔ.ʒi.kəˈmen/ /ˌɫɔ.ʒi.kəˈment/ adv
logicky

macabre /maˈka.bɾe/ /məˈka.βɾə/ adj masc
hrůzný

macedoni /mə.səˈðɔ.ni/ adj masc
makedonština
Relatiu o pertanyent a Macedònia.

macedoni /mə.səˈðɔ.ni/ n masc
makedonština
Persona que habita o és originària de Macedònia.

madrastra /maˈras.tɾa/ /maˈðɾas.tɾa/ /məˈðɾas.tɾə/ /məˈðɾas.tɾə/ n fem
macecha

maduixa /maˈðu.ʃa/ /maˈðuj.ʃa/ n fem
jahoda

maduixa de bosc n fem
lesní jahoda

madur /maˈðu/ /maˈðuɾ/ /məˈðu/ /məˈðu/ /məˈður/ /məˈðuɾ/ adj masc
dospělý
Crescut, adult.
zralý
En una fruita, que ha passat un temps i està tou i apte per al consum.

madurar /ma.ðuˈɾa/ /ma.ðuˈɾaɾ/ /mə.ðuˈɾa/ v
uzrát

maduresa /ma.ðuˈɾe.za/ /mə.ðuˈɾə.zə/ /mə.ðuˈɾɛ.zə/ n fem
zralost

mag /ˈmak/ n masc
kouzelník
Persona que fa espectacles d'il·lusionisme.

magatzem /ma.ɣaˈd͡zem/ /mə.ɣəˈd͡zəm/ /mə.ɣəˈd͡zɛm/ n masc
sklad skladiště

magdalena /maɡ.daˈɫe.na/ /məɡ.dəˈɫə.nə/ /məɡ.dəˈɫɛ.nə/ n fem
madlenka

magenta /maˈʒen.ta/ /məˈʒen.tə/ n fem
magenta

magistral /ma.d͡ʒisˈtɾaɫ/ /ma.ʒisˈtɾaɫ/ /mə.ʒisˈtɾaɫ/ adj
mistrovský

magnesi /maŋˈnɛ.zi/ /məŋˈnɛ.zi/ n masc
hořčík

magnetisme /maŋ.neˈtiz.me/ /maɡ.neˈtiz.me/ /məŋ.nəˈtiz.mə/ n masc
magnetismus

magnànimament /maŋˌna.ni.maˈmen/ /maɡˌna.ni.maˈmen/ /maɡˌna.ni.maˈment/ /məŋˌna.ni.məˈmen/ /məŋˌna.ni.məˈment/ adv
velkodušně

magnètic /maŋˈnɛ.tik/ /maɡˈnɛ.tik/ /məŋˈnɛ.tik/ adj masc
magnetický

magnòlia /maŋˈnɔ.ɫi.a/ /maɡˈnɔ.ɫi.a/ /məŋˈnɔ.ɫi.ə/ n fem
magnólie

magrana /maˈɣɾa.na/ n fem
granátové jablko

magre /ˈma.ɣɾe/ /ˈma.ɣɾə/ adj masc
bezmasý

maharajà /ma.ha.ɾaˈd͡ʒa/ /ma.ha.ɾaˈʒa/ /mə.hə.ɾəˈd͡ʒa/ /mə.hə.ɾəˈʒa/ n masc
mahárádža

maharaní /ma.a.ɾaˈni/ /mə.ə.ɾəˈni/ n fem
mahárání

mai adv
nikdy

maig n masc
květen máj
Cinquè mes de l'any.

maionesa /ma.joˈne.za/ /mə.joˈnə.zə/ /mə.juˈnɛ.zə/ n fem
majonéza

majestat /ma.d͡ʒesˈtat/ /ma.ʒesˈtat/ n fem
majestát

major /maˈd͡ʒor/ /maˈd͡ʒoɾ/ /maˈʒo/ /məˈʒo/ /məˈʒoɾ/ n masc
dur
Cap de l’exèrcit.

major d'edat n neut
plnoletý
Qui té l'edat determinada per la llei per eixir de tutela.

majordom /ma.d͡ʒoɾˈðɔm/ /ma.ʒorˈðɔm/ /mə.ʒoɾˈðɔm/ /mə.ʒurˈdɔm/ /mə.ʒurˈðɔm/ n masc
majordomus

majoria /ma.d͡ʒoˈɾi.a/ /ma.ʒoˈɾi.a/ /mə.ʒoˈɾi.ə/ /mə.ʒuˈɾi.ə/ n fem
většina

majorista /ma.d͡ʒoˈɾis.ta/ /ma.d͡ʒoˈɾis.te/ /ma.ʒoˈɾis.ta/ /ma.ʒoˈɾis.te/ /mə.ʒoˈɾis.tə/ /mə.ʒuˈɾis.tə/ n neut
velkoobchodník

mal adj masc
špatný
De mala qualitat.(Sempre anteposat al nom)

mal n masc
zlo
Maldat, fet inacceptable moralment.

mal de cap n masc
bolest hlavy

malaguanyar /ˌma.ɫa.ɣwaˈɲa/ /ˌma.ɫa.ɣwaˈɲaɾ/ /ˌma.ɫə.ɣwəˈɲa/ v
mrhat

malalt /maˈɫaɫ/ /maˈɫaɫt/ /məˈɫaɫ/ /məˈɫaɫt/ adj masc
nemocný

malaltia /ma.ɫaɫˈti.a/ n fem
nemoc choroba
(medicina) Afecció, estat de manca de salut corporal.

malament /ˌma.ɫaˈmen/ /ˌma.ɫaˈment/ /ˌma.ɫəˈmen/ /ˌma.ɫəˈment/ adv
špatně

malaquita /mə.ɫəˈki.tə/ n fem
malachit

maldestre /ˌmaɫˈdes.tɾe/ /ˌmaɫˈdes.tɾə/ adj masc
nešikovný

maledicció /ma.ɫe.ðik.siˈo/ /mə.ɫə.ðik.siˈo/ n fem
kletba prokletí

maleir /ma.ɫeˈi/ /ma.ɫeˈiɾ/ /mə.ɫəˈi/ v
proklínat
Fer imprecacions amb el desig de malaurança.

malentendre /ˌmaɫ.enˈten.dɾe/ v
neporozumět

malentès /ˌma.ɫenˈtes/ /ˌma.ɫənˈtəs/ /ˌma.ɫənˈtɛs/ n masc
nedorozumění

maleta /maˈɫe.ta/ /məˈɫə.tə/ /məˈɫɛ.tə/ n fem
kufr

maleït /ma.ɫeˈit/ adj masc
proklatý

malformació /maɫ.foɾ.ma.siˈo/ /məɫ.foɾ.mə.siˈo/ /məɫ.fur.mə.siˈo/ n fem
malformace

malgaix /maɫˈɣajʃ/ /məɫˈɣaʃ/ adj masc
Malgaš
Relatiu o pertanyent a Madagascar o la seva llengua.

malgaix /maɫˈɣajʃ/ /məɫˈɣaʃ/ n masc
Malgaš
Persona que habita o és originària de Madagascar.
(masculí singular) Llengua austronèsica parlada a Madagascar a les illes Comores, a Mayotte i a Reunió.

malgrat /maɫˈɣɾat/ /məɫˈɣɾat/ preposition
přes

maliciós /ma.ɫi.siˈos/ /mə.ɫi.siˈos/ adj masc
zlomyslný

maligne /maˈɫiŋ.ne/ /maˈɫiɡ.ne/ /məˈɫiŋ.nə/ adj masc
maligní
Propens a fer el mal, dolent.
(dit d'una malaltia o tumor) Que té capacitat de metastatitzar.

malià /ma.ɫiˈa/ /mə.ɫiˈa/ adj masc
Malijec
Relatiu o pertanyent a Mali.

malià /ma.ɫiˈa/ /mə.ɫiˈa/ n masc
Malijec
Persona que habita o és originària de Mali.

malla /ˈma.jə/ /ˈma.ʎa/ /ˈma.ʎə/ n fem
pletivo
Entramat de fils que s'encreuen seguint un patró determinat; les aplicacions d'aquest entramat són diverses, des d'un teixit per fer roba, una xarxa de pescar, una raqueta o altres usos.
(voleibol, esports de raqueta) Teixit d'una xarxa.

mallerenga /ma.ʎeˈɾeŋ.ɡa/ /mə.ʎəˈɾəŋ.ɡə/ /mə.ʎəˈɾɛŋ.ɡə/ n fem
sýkora

malson /ˌmaɫˈsɔn/ n masc
noční můra

malt /ˈmaɫ/ /ˈmaɫt/ n masc
slad

maltosa n fem
maltóza

maltractar /ˌmaɫ.tɾakˈta/ /ˌmaɫ.tɾakˈtaɾ/ /ˌmaɫ.tɾəkˈta/ v
týrat

maltès /maɫˈtes/ /məɫˈtəs/ /məɫˈtɛs/ adj masc
maltština
Relatiu o pertanyent a Malta, als habitants o la seva llengua.

maltès /maɫˈtes/ /məɫˈtəs/ /məɫˈtɛs/ n masc
maltština
Habitant de Malta.
(masculí singular) Llengua originària de Malta.

maluc /maˈɫuk/ /məˈɫuk/ n masc
kyčel

malva /ˈmaɫ.va/ /ˈmaɫ.və/ /ˈmaɫ.βa/ /ˈmaɫ.βə/ n fem
sléz
Planta de la família de les malvàcies de flors pentàmeres de color porpra, rosa o blanc.

malversació /ˌmaɫ.veɾ.sa.siˈo/ /ˌmaɫ.vəɾ.sə.siˈo/ /ˌmaɫ.βer.sa.siˈo/ /ˌmaɫ.βeɾ.sa.siˈo/ n fem
defraudace

mal·leable /ma.ɫeˈa.βɫe/ /maɫ.ɫeˈa.bɫe/ /maɫ.ɫeˈab.bɫe/ /mə.ɫeˈa.βɫə/ /məɫ.ɫeˈab.bɫə/ adj
kujný

mal·lèol /maɫˈɫɛ.oɫ/ /maˈɫɛ.oɫ/ /məɫˈɫɛ.oɫ/ /məɫˈɫɛ.uɫ/ /məˈɫɛ.uɫ/ n masc
kotník

malària /maˈɫa.ɾi.a/ /məˈɫa.ɾi.ə/ n fem
malárie

malèvol /maˈɫe.voɫ/ /maˈɫe.βoɫ/ /məˈɫɛ.voɫ/ /məˈɫɛ.vuɫ/ /məˈɫɛ.βuɫ/ adj masc
zlovolný

malícia /maˈɫi.si.a/ /məˈɫi.si.ə/ n fem
zlomyslnost

mama /ˈma.ma/ /ˈma.mə/ n fem
maminka
(col·loquial) mare

mamada /maˈma.ða/ /məˈma.ðə/ v
kuřba

mamar /maˈma/ /maˈmaɾ/ /məˈma/ v
sát
Xuclar amb els llavis i la llengua la llet de les mamelles.

mamari /maˈma.ɾi/ /məˈma.ɾi/ adj masc
prsní

mamut /maˈmut/ /məˈmut/ n masc
mamut

mamífer /maˈmi.feɾ/ n masc
savec

manament /ma.naˈmen/ /ma.naˈment/ /mə.nəˈmen/ /mə.nəˈment/ n masc
přikázání
Cosa que cal fer perquè ho ha establert algú amb autoritat.

mancança /maŋˈkan.sa/ /məŋˈkan.sə/ n fem
nedostatek

mandarina /mən.dəˈɾi.nə/ n fem
mandarinka

mandarí /man.daˈɾi/ /mən.dəˈɾi/ n masc
mandarínština
(només singular) Varietat més parlada del xinès, que conforma la base del xinès estàndard.

mandat /manˈdat/ /mənˈdat/ n masc
mandát

mandolina /man.doˈɫi.na/ /mən.doˈɫi.nə/ /mən.duˈɫi.nə/ n fem
mandolína

mandonguilla /man.doŋˈɡi.ʎa/ /mən.doŋˈɡi.ʎə/ /mən.duŋˈɡi.ʎə/ n fem
masová koule

mandíbula /manˈdi.bu.ɫa/ /mənˈdi.βu.ɫə/ n fem
čelist

manera /maˈne.ɾa/ /məˈne.ɾə/ n fem
manýra

manga /ˈmaŋ.ɡa/ /ˈmaŋ.ɡə/ n masc
manga

manganès /məŋ.ɡəˈnəs/ /məŋ.ɡəˈnɛs/ n masc
mangan

mango /ˈmaŋ.ɡo/ /ˈmaŋ.ɡu/ n masc
mango

mania /maˈni.a/ /məˈni.ə/ n fem
mánie

manicomi /ma.niˈkɔ.mi/ /mə.niˈkɔ.mi/ n masc
blázinec

manifestació /ma.ni.fes.ta.siˈo/ /mə.ni.fəs.tə.siˈo/ n fem
demonstrace

manifestar /ma.ni.fesˈta/ /ma.ni.fesˈtaɾ/ /mə.ni.fəsˈta/ v
projevit
Descobrir, donar a conèixer una cosa oculta.

manilla /maˈni.ʎa/ /məˈni.ʎə/ n fem
pouta
Anell de ferro que es posa al voltant del puny i que sovint va lligat a un altre posat a l'altre puny, amb els quals es retenen els presoners.

maniobrar /ma.ni.oˈbɾaɾ/ /ma.ni.oˈβɾa/ /mə.ni.oˈbɾa/ /mə.ni.uˈbɾa/ /mə.ni.uˈβɾa/ v
manévrovat
Operar amb les mans instruments o màquines.
(militar) Fer operacions destinades al combat, maniobres.

manipulació /ma.ni.pu.ɫa.siˈo/ /mə.ni.pu.ɫə.siˈo/ n fem
manipulace

manipular /ma.ni.puˈɫa/ /ma.ni.puˈɫaɾ/ /mə.ni.puˈɫa/ v
manipulovat
Operar amb les mans sobre un aparell, un producte.
Influir, alterar de forma interessada.

maniquí /ma.niˈki/ /mə.niˈki/ n masc
figurína krejčovská panna
Figura que representa una persona i usada per pintors, escultors, sastres i modistes per la seva feina.

manlleu /maɲˈʎew/ /məɲˈʎew/ n masc
přejaté slovo
(lingüística) Lèxic originari d’una llengua que s’integra en una altra llengua.

manllevar /maɲ.ʎeˈvaɾ/ /maɲ.ʎeˈβa/ /məɲ.ʎəˈva/ /məɲ.ʎəˈβa/ v
půjčit
Obtenir en préstec.

mans /ˈmans/ adj masc
krotký
Referit als animals, dòcil, domesticat.

manta /ˈman.ta/ /ˈman.tə/ n fem
deka
Peça rectangular de roba que s’usa com a abrigall.

mantega /mənˈte.ɣə/ n fem
máslo

manteniment /man.te.niˈmen/ /man.te.niˈment/ /mən.tə.niˈmen/ /mən.tə.niˈment/ n masc
údržba

mantenir /man.teˈni/ /man.teˈniɾ/ v
udržovat
Sustentar a algú amb els mitjans bàsics per viure.

manual /ma.nuˈaɫ/ n masc
příručka
Compendi del saber d'una àrea, especialment destinat a l'ensenyament.

manuella /ma.nuˈe.ʎa/ /mə.nuˈe.ʎə/ n fem
činka
(esports) Barra curta amb pesos en els extrems per manejar amb una mà i fer exercicis.

manuscrit /ma.nusˈkɾit/ n masc
rukopis

manxa /ˈmaɲ.t͡ʃa/ /ˈmaɲ.ʃə/ n fem
měch

manyà /maˈɲa/ /məˈɲa/ n masc
zámečník

maníac /maˈni.ak/ /məˈni.ək/ adj masc
maniak

maori /maˈɔ.ɾi/ adj
Maoři
Relatiu o pertanyent als nadius de Nova Zelanda o la seva llengua.

maori /maˈɔ.ɾi/ n neut
Maoři
Persona que pertany al poble natiu Nova Zelanda.
(només singular) Llengua austronèsica pròpia del poble maori.

mapa /ˈma.pa/ n masc
mapa

maquillar /ma.kiˈʎa/ /ma.kiˈʎaɾ/ /mə.kiˈʎa/ v
líčit

maquillatge /ma.kiˈʎa.d͡ʒe/ /mə.kiˈʎa.d͡ʒə/ n masc
líčidla make-up
Crema que s'aplica sobre la pell de la cara per a millorar el seu aspecte.

maquinari /ma.kiˈna.ɾi/ /mə.kiˈna.ɾi/ n masc
hardware

maquinària /ma.kiˈna.ɾi.a/ /mə.kiˈna.ɾi.ə/ n fem
mašinérie

mar /ˈma/ /ˈmar/ /ˈmark/ /ˈmart/ /ˈmaɾ/ n
moře

maraca /maˈɾa.ka/ /məˈɾa.kə/ n fem
rumba koule

maragda /maˈɾaɡ.da/ /məˈɾaɡ.də/ n fem
smaragd

marató /ma.ɾaˈto/ /mə.ɾəˈto/ n fem
maraton

marbre /ˈma.bɾə/ /ˈmar.bɾə/ /ˈmaɾ.bɾe/ n masc
mramor

marc n masc
marka
Antiga unitat monetària d’Alemanya.
rám
Bastiment decoratiu i de protecció al voltant d'un objecte.

marca /ˈmar.kə/ /ˈmaɾ.ka/ n fem
značka
Senyal que un objecte deixa en un altre.
Paraula, símbol o ambdós alhora que identifiquen un producte o servei i que sovint pretenen fer-los més atractius per al seu potencial destinatari.
marka
(antigament) Territori fronterer amb l'enemic.

marcadament adv
výrazně
De manera marcada

marcar /marˈka/ /maɾˈka/ /maɾˈkaɾ/ /mərˈka/ v
označit
Posar senyal o marca en alguna cosa per a distingir-la d'altres.

marcià /maɾ.siˈa/ /mər.siˈa/ n masc
Marťan
Habitant del planeta Mart.
Ésser extraterrestre, no necessàriament de Mart.

mare /ˈma.ɾa/ /ˈma.ɾə/ /ˈma.ɾə/ n fem
matka máti
Progenitora femenina.

marea /maˈɾe.a/ /məˈɾe.ə/ n fem
odliv příliv

mareig /maˈɾet͡ʃ/ /məˈɾət͡ʃ/ /məˈɾɛt͡ʃ/ n masc
závrať

mareperla /ˌma.ɾeˈpɛr.ɫa/ /ˌma.ɾeˈpɛɾ.ɫa/ /ˌma.ɾeˈpɛɾ.ɫɛ/ /ˌma.ɾəˈpɛr.ɫə/ n fem
perleť

margarida /maɾ.ɣaˈɾi.ða/ /mər.ɡəˈɾi.ðə/ n fem
chudobka

marge /ˈmaɾ.ʒe/ /ˈmaɾ.ʒə/ n masc
okraj

marieta /ma.ɾiˈe.ta/ /mə.ɾiˈə.tə/ /mə.ɾiˈɛ.tə/ n fem
slunéčko beruška
Insecte en forma de boleta de color roig amb puntets negres (Coccinella septempunctata).

marina /məˈɾi.nə/ n fem
námořnictvo
Part de l'exèrcit d'un país dedicat a la seva flota, inclosos edificis, personal (fins i tot el de terra), embarcacions i avions embarcats.

marinar /ma.ɾiˈna/ /ma.ɾiˈnaɾ/ /mə.ɾiˈna/ v
marinovat

mariner /ma.ɾiˈne/ /mə.ɾiˈne/ n masc
námořník
En general, qualsevol persona que forma part de la tripulació d'un vaixell, sigui de forma professional, esportiva, etc.

marineria /ma.ɾi.neˈɾi.a/ /mə.ɾi.nəˈɾi.ə/ n fem
posádka
Tripulació d'una embarcació que en la escala de comandament està per sota dels oficials.

marit /maˈɾit/ n masc
manžel muž

marital /ma.ɾiˈtaɫ/ /mə.ɾiˈtaɫ/ adj
manželský

marquesa /maɾˈke.za/ /mərˈkɛ.zə/ n fem
markýza

marquès /maɾˈkes/ /mərˈkɛs/ /məɾˈkəs/ n masc
markýz

marroquí /mə.roˈki/ /mə.ruˈki/ adj masc
marocký
Relatiu o pertanyent al Marroc.

marroquí /mə.roˈki/ /mə.ruˈki/ n masc
Maročan Maročanka
(gentilici) Individu natural del Marroc.

marrà /maˈra/ /məˈra/ n masc
beran
Mascle de l'ovella.

marró /maˈro/ adj
hnědý
D'un color propi de la castanya.

marsopa de Burmeister n fem
sviňucha černá

marsopa de Califòrnia n fem
sviňucha kalifornská

marsopa de Dall n fem
sviňucha běloploutvá

martell /maɾˈteʎ/ n masc
kladivo
Eina pensada per a copejar i en especial per a clavar claus. Està composta per un mànec, típicament de fusta, i per l'extrem dur que copeja, típicament metàl·lic.

martingala /maɾ.tiŋˈɡa.ɫa/ /mər.tiŋˈɡa.ɫə/ n fem
martingal
En el joc del monte, certa aposta de tres cartes contra una altra.

martiri /maɾˈti.ɾi/ /mərˈti.ɾi/ n masc
mučednictví

marxar /marˈt͡ʃa/ /maɾˈt͡ʃa/ /maɾˈt͡ʃaɾ/ /mərˈʃa/ v
pochodovat
Desfilar.

marxista /maɾkˈsis.ta/ /maɾkˈsis.te/ /mərkˈsis.tə/ adj
marxista

març /ˈmals/ n masc
březen
Tercer mes de l'any.

marí /maˈɾi/ /məˈɾi/ adj masc
mořský
Relatiu al mar.

marítim /maˈɾi.tim/ /məˈɾi.tim/ adj masc
přímořský
Pertanyent o relacionat amb el mar.

mascle /ˈmas.kɫe/ /ˈmas.kɫə/ n masc
samec
Individu animal o vegetal de sexe masculí, o amb aparell reproductor masculí, o que pertany al gènere sexual masculí; és el gènere o sexe contraposat amb el de la femella.

masculí /mas.kuˈɫi/ /məs.kuˈɫi/ adj masc
mužský
Que pertany al mascle.
mužný
Metafòricament, dit de les expressions o estil de molta energia.

masoquisme /ma.zoˈkiz.me/ /mə.zoˈkiz.mə/ /mə.zuˈkiz.mə/ n masc
masochismus

massa /ˈma.sa/ /ˈma.sə/ adv
příliš
En quantitat excessiva.

massa /ˈma.sa/ /ˈma.sə/ n fem
těsto
Barreja de líquid i matèria polvoritzada que forma una pasta consistent.

massacrar /ma.saˈkɾa/ /ma.saˈkɾaɾ/ v
masakrovat

massacre /maˈsa.kɾe/ /məˈsa.kɾə/ n fem
masakr

massilla /maˈsi.ʎa/ /məˈsi.ʎə/ n fem
kyt
Màstic de blanc d'Espanya i d’oli de llinosa usat per a tapar forats o esquerdes de la fusta i per subjectar vidres als muntants.

massís /maˈsis/ n masc
masiv

mastegar /mas.teˈɣa/ /mas.teˈɣaɾ/ /məs.təˈɣa/ v
žvýkat
Trinxar el menjar amb les dents.

masturbació /mas.tuɾ.ba.siˈo/ /məs.tur.bə.siˈo/ n fem
masturbace

masturbar /mas.turˈβa/ /mas.tuɾˈbaɾ/ /mas.tuɾˈβa/ /məs.turˈba/ v
masturbovat

mastí /masˈti/ /məsˈti/ n masc
doga

mata /ˈma.ta/ /ˈma.tə/ n fem
keř

matalàs /ma.taˈɫas/ n masc
matrace
Sac pla farcit i tancat per a jeure-hi i dormir.

matar /maˈta/ /maˈtaɾ/ v
zabít zabíjet
Treure la vida, assassinar.

mateix /maˈtejʃ/ /məˈteʃ/ adj masc
tentýž
Sense canvis.

matemàtica /ma.teˈma.ti.ka/ n fem
matematika
(normalment en plural) Ciència pura que tracta la quantitat i la forma amb les seves relacions i estructures.

matemàticament /ma.teˌma.ti.kaˈmen/ /ma.teˌma.ti.kaˈment/ /mə.təˌma.ti.kəˈmen/ /mə.təˌma.ti.kəˈment/ adv
matematicky

material /ma.te.ɾiˈaɫ/ /mə.tə.ɾiˈaɫ/ adj
hmotný
Relatiu a la matèria.
Físic, corpori.

material /ma.te.ɾiˈaɫ/ /mə.tə.ɾiˈaɫ/ n masc
hmotný
Base amb què es pot construir o crear alguna cosa donant-li forma.

materialitzar /ma.te.ɾi.a.ɫiˈd͡za/ /ma.te.ɾi.a.ɫiˈza/ /ma.te.ɾi.a.ɫiˈzaɾ/ /mə.tə.ɾi.ə.ɫiˈd͡za/ v
zhmotnit

maternal /ma.teɾˈnaɫ/ /mə.tərˈnaɫ/ adj
mateřský
Relatiu a la mare.

matricidi /ma.tɾiˈsi.ði/ /mə.tɾiˈsi.ði/ n masc
matkovražda

matrimoni /ma.tɾiˈmɔ.ni/ n masc
sňatek manželství
Unió estable de dues persones que formen una nova unitat familiar.

matriu /maˈtɾiw/ /məˈtɾiw/ n fem
matice

matxet /maˈt͡ʃet/ /məˈt͡ʃət/ /məˈt͡ʃɛt/ n masc
mačeta

matèria /maˈtɛ.ɾi.a/ /məˈtɛ.ɾi.ə/ n fem
hmota
Component de l'Univers que té una massa i un volum.
předmět
Tema d'un àmbit determinat del coneixement per a l'estudi o l'ensenyament.

matèria primera n fem
surovina

matí /maˈti/ n masc
ráno dopoledne

matís /maˈtis/ /məˈtis/ n masc
odstín
Variació d'una tonalitat.

maurità /maw.ɾiˈta/ /məw.ɾiˈta/ adj masc
Mauritánec
Relatiu o pertanyent a Mauritània.

maurità /maw.ɾiˈta/ /məw.ɾiˈta/ n masc
Mauritánec
Persona que habita o és originària de Mauritània.

maximitzar /mak.si.miˈd͡za/ /mak.si.miˈza/ /mak.si.miˈzaɾ/ /mək.si.miˈd͡za/ v
maximalizovat

maça /ˈma.sa/ /ˈma.sə/ n fem
palcát
Arma emprada a l'edat mitjana per a copejar l'enemic, consistent en una bola de ferro lligada amb una cadena a una barra.
palice
Eina emprada en la construcció per a fixar o anivellar maons quan estan col·locats sobre una pasta de ciment.

maçó /maˈso/ /məˈso/ n masc
svobodný zednář

maó /maˈo/ n masc
cihla

meandre /meˈandɾe/ /meˈandɾə/ n masc
meandr

mecanisme /me.kaˈniz.me/ /mə.kəˈniz.mə/ n masc
mechanismus

mecanografiar /me.ka.no.ɣɾa.fiˈa/ /me.ka.no.ɣɾa.fiˈaɾ/ /mə.kə.no.ɣɾə.fiˈa/ /mə.kə.nu.ɣɾə.fiˈa/ v
psát na stroji

mecànic /meˈka.nik/ /məˈka.nik/ adj masc
mechanický

mecànica /meˈka.ni.ka/ /məˈka.ni.kə/ n fem
mechanika

medalla /meˈða.ʎa/ /məˈða.ʎə/ n fem
medaile

mede /ˈme.ðe/ /ˈmə.ðə/ /ˈmɛ.ðə/ n masc
Méd
Individu d’un poble irànic que va establir un imperi en l’Orient Mitjà.

medi /ˈmɛ.ði/ n masc
prostředí

medicament /me.ði.kaˈmen/ /me.ði.kaˈment/ /mə.ði.kəˈmen/ /mə.ði.kəˈment/ n masc
lék

medicina /me.ðiˈsi.na/ n fem
lékařství medicína
Ciència que estudia el cos humà i com guarir les malalties que presenta.

medieval /me.ði.eˈvaɫ/ /me.ði.eˈβaɫ/ /mə.ði.əˈvaɫ/ /mə.ði.əˈβaɫ/ adj
středověký
Relatiu a l'edat mitjana, període comprès entre la caiguda de l'imperi romà i el descobriment d'Amèrica aproximadament.

mediocre /me.ðiˈɔ.kɾe/ /mə.ðiˈɔ.kɾə/ adj
průměrný

meditació /me.ði.ta.siˈo/ /mə.ði.tə.siˈo/ n fem
meditace
Estat d'abstracció en els pensaments d'un mateix.
Reflexió en silenci sobre un tema transcendent, ja sigui des del punt de vista de la filosofia o de la religió.

meditar /me.ðiˈta/ /me.ðiˈtaɾ/ /mə.ðiˈta/ v
meditovat

mediterrani /me.ði.teˈra.ni/ /mə.ði.təˈra.ni/ adj masc
středozemní

medul·la /meˈðu.ɫa/ /meˈðuɫ.ɫa/ /məˈðu.ɫə/ /məˈðuɫ.ɫə/ n fem
morek

medusa /meˈðu.za/ /məˈðu.zə/ n fem
medúza

meitat /mejˈtat/ /məjˈtat/ n fem
polovina

meitneri /məjdˈnɛ.ɾi/ n masc
meitnerium

mel n fem
med

melanoma /me.ɫaˈno.ma/ /mə.ɫəˈno.mə/ n masc
melanom

melca /ˈmeɫ.ka/ /ˈmɛɫ.kə/ n fem
čirok

melmelada /meɫ.meˈɫa.ða/ /ˌmɛɫ.məˈɫa.ðə/ n fem
džem marmeláda

melodia /me.ɫoˈði.a/ /mə.ɫoˈði.ə/ /mə.ɫuˈði.ə/ n fem
melodie

melsa /ˈmɛɫ.sa/ /ˈmɛɫ.sə/ /ˈmɛɫ.sɛ/ n fem
slezina

melé espontània n fem
mlýn

melòfon /meˈɫɔ.fon/ /məˈɫɔ.fon/ /məˈɫɔ.fun/ n masc
melafon

meló /məˈɫo/ n masc
meloun

mem /ˈmɛm/ n masc
mem
Entitat mínima de pensament.

membre /ˈmem.bɾe/ /ˈmem.bɾə/ n masc
končetina úd
Cadascuna de les quatre extremitats del cos.

membre /ˈmem.bɾe/ /ˈmem.bɾə/ n neut
končetina úd
Persona que forma part d'una organització, societat, etc.

memoritzar /me.mo.ɾiˈd͡za/ /me.mo.ɾiˈza/ /me.mo.ɾiˈzaɾ/ /mə.mo.ɾiˈd͡za/ /mə.mu.ɾiˈd͡za/ v
memorovat

memòria /meˈmɔ.ɾi.a/ /məˈmɔ.ɾi.ə/ n fem
paměť

mena /ˈme.na/ /ˈmə.nə/ /ˈmɛ.nə/ n fem
ruda
Part d'una mina o rocalla d'on s'extreu un determinat mineral.

menar /meˈna/ /meˈnaɾ/ /məˈna/ v
vodit

mencionar /men.si.oˈna/ /men.si.oˈnaɾ/ /mən.si.oˈna/ /mən.si.uˈna/ v
zmínit

mendelevi /men.deˈɫɛ.βi/ /mən.dəˈɫɛ.vi/ /mən.dəˈɫɛ.βi/ n masc
mendelevium

meninge /meˈniɲ.d͡ʒe/ /məˈniɲ.ʒə/ n fem
mozková blána

meningitis /me.niɲˈd͡ʒi.tis/ /mə.niɲˈʒi.tis/ n fem
meningitida

menisc /meˈnisk/ /məˈnisk/ n masc
meniskus
(anatomia) Fibra cartilaginosa del genoll que proporciona sosteniment sota tensió i torsió.

menjador /meɲ.d͡ʒaˈðo/ /meɲ.d͡ʒaˈðoɾ/ /məɲ.ʒəˈðo/ n masc
jídelna
Sala d’un edifici destinada a menjar-hi.

menjar /meɲˈd͡ʒa/ /meɲˈd͡ʒaɾ/ n masc
jídlo
Aliment que es menja.

menjar /meɲˈd͡ʒa/ /meɲˈd͡ʒaɾ/ v
jíst sníst
Ingerir aliments.

menstruació /mens.tɾu.a.siˈo/ /məns.tɾu.ə.siˈo/ n fem
menstruace

menstrual /mens.tɾuˈaɫ/ /məns.tɾuˈaɫ/ adj
menstruační

menstruar /mens.tɾuˈa/ /mens.tɾuˈaɾ/ /məns.tɾuˈa/ v
menstruovat

mensualment /men.suˌaɫˈmen/ /men.suˌaɫˈment/ /mən.suˌaɫˈmen/ /mən.suˌaɫˈment/ adv
měsíčně

ment /ˈmen/ /ˈment/ n fem
mysl rozum

menta /ˈmen.ta/ /ˈmen.tə/ n fem
máta
Herba del gènere Mentha molt aromàtica i emprada com a condiment.
(especialment) menta pebrera (Mentha piperita)

mental /menˈtaɫ/ /mənˈtaɫ/ adj
duševní
Relatiu a la ment.

mentalitat /men.ta.ɫiˈtat/ /men.tə.ɫiˈtat/ /mən.tə.ɫiˈtat/ n fem
mentalita

mentida /menˈti.ða/ n fem
lež
Afirmació conscient d'una cosa falsa.

mentir /menˈti/ /menˈtiɾ/ v
lhát
Dir mentides o falsedats.

mentre /ˈmen.tɾe/ conjunction
zatímco
Durant el mateix temps en què.
en cas que

mentrestant /ˌmen.tɾesˈtan/ /ˌmen.tɾesˈtant/ /ˌmen.tɾəsˈtan/ /ˌmen.tɾəsˈtant/ adv
mezitím

mentó /menˈto/ n masc
brada

menys /ˈmeɲs/ /ˈmeɲs/ /ˈmɛɲs/ adv
méně

menys /ˈmeɲs/ /ˈmeɲs/ /ˈmɛɲs/ n masc
minus

menyspreable /ˌmeɲs.pɾeˈa.bɫe/ /ˌmeɲs.pɾeˈa.βɫe/ /ˌmeɲs.pɾeˈab.bɫe/ /ˌmeɲs.pɾeˈab.bɫə/ /ˌmɛɲs.pɾeˈa.βɫə/ /ˌmɛɲs.pɾeˈab.bɫə/ adj
opovrženíhodný

menysprear /ˌmeɲs.pɾeˈa/ /ˌmeɲs.pɾeˈa/ /ˌmeɲs.pɾeˈaɾ/ v
opovrhovat

menyspreu /ˌmeɲsˈpɾɛw/ /ˌmeɲsˈpɾɛw/ /ˌmɛɲsˈpɾɛw/ n masc
opovržení pohrdání

menú /meˈnu/ /məˈnu/ n masc
menu

meravella /me.ɾaˈve.ʎa/ /me.ɾaˈβe.ʎa/ /mə.ɾəˈvə.ʎə/ /mə.ɾəˈvɛ.jə/ /mə.ɾəˈβe.ʎə/ /mə.ɾəˈβɛ.ʎə/ n fem
div

meravellós /me.ɾa.veˈʎos/ /me.ɾa.βeˈʎos/ /mə.ɾə.vəˈʎos/ adj
obdivuhodný

mercader /mer.kaˈðe/ /meɾ.kaˈðeɾ/ /mər.kəˈðe/ n masc
kupec

mercaderia /meɾ.ka.ðeˈɾi.a/ /mər.kə.ðəˈɾi.ə/ n fem
zboží

mercat /meɾˈkat/ n masc
tržnice trh
Conjunt d'establiments comercials, fixos o desmuntables, especialment aquests últims, instal·lats en un espai públic.
Edifici o en general qualsevol construcció pública, encara que sigui oberta, destinada a les activitats de les accepcions anteriors.

mercat negre /meɾˌkadˈne.ɣɾe/ /mərˌkadˈnɛ.ɣɾə/ /məɾˌkadˈnə.ɣɾə/ n masc
černý trh

mercenari /meɾ.seˈna.ɾi/ /mər.səˈna.ɾi/ n masc
žoldnéř

merceria /meɾ.seˈɾi.a/ /mər.səˈɾi.ə/ n fem
galanterie

mercuri /mərˈku.ɾi/ n masc
rtuť

mercurial /meɾ.ku.ɾiˈaɫ/ /mər.ku.ɾiˈaɫ/ adj
rtuťový
Relatiu o pertanyent al planeta o al déu romà Mercuri.

merda /ˈmɛr.ða/ /ˈmɛɾ.ða/ /ˈmɛɾ.ðɛ/ Interjection
hovno
(teatre) Expressió per a desitjar sort abans de l'estrena d'una obra de teatre.

merda /ˈmɛr.ða/ /ˈmɛɾ.ða/ /ˈmɛɾ.ðɛ/ n fem
hovno
Detritus pudent d'allò ingerit, que s'expulsa del cos mitjançant l'anus.

merenga /meˈɾeŋ.ɡa/ n fem
bezé

meridià /me.ɾi.ðiˈa/ /mə.ɾi.ðiˈa/ adj masc
poledník

merla /ˈmɛr.ɫa/ /ˈmɛr.ɫə/ /ˈmɛɾ.ɫa/ /ˈmɛɾ.ɫɛ/ n fem
kos
(ocells) Ocell de la família dels muscicàpids, de plomatge negre i bec groc (Turdus merula).

merlet /meɾˈɫet/ /mərˈɫɛt/ /məɾˈɫət/ n masc
ozub
En una fortificació, qualsevol dels elements sobresurten intermitentment d'una paret defensiva per tal de cobrir els defensors i alhora deixar espai perquè disparin les seves armes.
Per extensió, qualsevol element sortint que, formant una serie dentada, es troba a la part alta d'una paret a imitació dels merlets militars.

merèixer /meˈɾe.ʃe/ /meˈɾej.ʃe/ /meˈɾej.ʃeɾ/ /məˈɾə.ʃə/ /məˈɾɛ.ʃə/ v
zasloužit

mes /mes/ /məs/ /ˈmes/ /ˈməs/ /ˈmɛs/ n masc
měsíc

mesc /ˈmesk/ /ˈməsk/ /ˈmɛsk/ n masc
pižmo

mescla /ˈmes.kɫa/ /ˈməs.kɫə/ /ˈmɛs.kɫə/ n fem
směs

mesclar /mesˈkɫa/ /mesˈkɫaɾ/ /məsˈkɫa/ v
míchat
Ajuntar diversos elements de forma aparentment homogènia.

mesopotami /me.zo.poˈta.mi/ /mə.zo.poˈta.mi/ /mə.zu.puˈta.mi/ adj masc
mezopotámský
Relatiu o pertanyent a Mesopotàmia.

mesopotami /me.zo.poˈta.mi/ /mə.zo.poˈta.mi/ /mə.zu.puˈta.mi/ n masc
mezopotámský
Persona que habita o és originària de Mesopotàmia.

mesquita /mesˈki.ta/ n fem
mešita

messies /meˈsi.es/ /məˈsi.əs/ n masc
mesiáš

messiànic /me.siˈa.nik/ /mə.siˈa.nik/ adj masc
mesiášský

mestre /ˈmes.tɾe/ n masc
učitel
Persona que ensenya d'altres.

mestressa /mesˈtɾe.sa/ /məsˈtɾə.sə/ /məsˈtɾɛ.sə/ n fem
panička
Dona que té domini d'alguna cosa.

mestressa de casa n fem
hospodyňka

mesurament /me.zu.ɾaˈmen/ /me.zu.ɾaˈment/ /mə.zu.ɾəˈmen/ /mə.zu.ɾəˈment/ n masc
měření

mesurar /me.zuˈɾa/ /me.zuˈɾaɾ/ v
měřit

mesó n masc
mezon

metaanàlisi /ˌme.ta.aˈna.ɫi.zi/ /ˌmɛ.təˈna.ɫi.zi/ n fem
metaanalýza

metall /meˈtaʎ/ n masc
kov

metallenguatge /ˌme.ta.ʎeŋˈɡwa.d͡ʒe/ /ˌmɛ.tə.ʎəŋˈɡwa.d͡ʒə/ n masc
metajazyk

metal·lúrgia /me.taɫˈɫuɾ.d͡ʒi.a/ /me.taˈɫuɾ.d͡ʒi.a/ /mə.təɫˈɫur.ʒi.ə/ /mə.təɫˈɫuɾ.ʒi.ə/ /mə.təˈɫur.ʒi.ə/ n fem
hutnictví

metamorfosi /me.ta.moɾˈfɔ.zi/ /mə.tə.moɾˈfɔ.zi/ /mə.tə.murˈfɔ.zi/ n fem
proměna
Canvi en la forma d'un cos, que pot estar induït per processos químics o físics, per exemple en les papallones, o per processos màgics com en la mitologia grega o romana.

metamòrfic /me.taˈmɔɾ.fik/ /mə.təˈmɔr.fik/ adj masc
metamorfovaná

meteor /me.teˈoɾ/ /mə.teˈɔr/ n masc
meteor

meteorit /me.te.oˈɾit/ /mə.tə.uˈɾit/ n masc
meteorit

metge /ˈme.d͡ʒe/ n neut
lékař
Professional encarregat de vetllar per la salut de les persones, guarint les seves malalties, diagnosticant malalties i aconsellant com millorar l'estil de vida.

meticulós /me.ti.kuˈɫos/ /mə.ti.kuˈɫos/ adj masc
pečlivý

metodologia n fem
metodologie

metonímia /me.toˈni.mi.a/ /mə.toˈni.mi.ə/ /mə.tuˈni.mi.ə/ n fem
metonymie

metre /ˈme.tɾe/ /ˈme.tɾə/ /ˈmə.tɾə/ /ˈmɛ.tɾə/ n masc
metr

metre cúbic n masc
metr krychlový

metre quadrat n masc
metr čtvereční

metro /ˈme.tɾo/ /ˈmɛ.tɾo/ /ˈmɛ.tɾu/ n masc
metro

metropolità /me.tɾo.po.ɫiˈta/ /mə.tɾo.po.ɫiˈta/ /mə.tɾu.pu.ɫiˈta/ adj masc
metropolitní
Relatiu o pertanyent a la metròpolis.
Relatiu o pertanyent al metro.

metropolità /me.tɾo.po.ɫiˈta/ /mə.tɾo.po.ɫiˈta/ /mə.tɾu.pu.ɫiˈta/ n masc
metropolitní
metro

metrònom /meˈtɾɔ.nom/ /məˈtɾɔ.nom/ /məˈtɾɔ.num/ n masc
metronom

metròpolis /meˈtɾɔ.po.ɫis/ /məˈtɾɔ.po.ɫis/ /məˈtɾɔ.pu.ɫis/ n fem
velkoměsto

metxa /ˈme.t͡ʃa/ /ˈme.t͡ʃə/ n fem
doutnák
Corda preparada amb combustibles per a calar foc a les peces d'artilleria, mines, pirotècnia, etc.

metzina /meˈd͡zi.na/ /məˈd͡zi.nə/ n fem
jed

metàfora /meˈta.fo.ɾa/ /məˈta.fo.ɾə/ /məˈta.fu.ɾə/ n fem
metafora

metàl·lic /meˈta.ɫik/ /meˈtaɫ.ɫik/ /məˈta.ɫik/ /məˈtaɫ.ɫik/ adj masc
kovový
Relatiu al metall per la composició, la natura, les característiques.
Element químic que és bon conductor de l'electricitat.

meu /ˈmɛw/ Interjection
mňau
Miol d’un gat.

mexicà n masc
Mexičan
Persona que habita o és originària de Mèxic.

mezuzà /me.zuˈza/ /mə.zuˈza/ n fem
mezuza

mi /ˈmi/ n fem
mí
Dotzena lletra de l'alfabet grec: μ ‎(m) Μ ‎(M).

mica /ˈmi.ka/ n fem
slída
Mineral d’un grup de la classe dels fil·losilicats, brillant, amb aspecte de làmines.

micel·la /miˈsɛ.ɫa/ /miˈsɛ.ɫə/ /miˈsɛ.ɫɛ/ /miˈsɛɫ.ɫa/ /miˈsɛɫ.ɫə/ n fem
micela

mico /ˈmi.ko/ /ˈmi.ku/ n masc
opičák opice
Simi de cua llarga i prènsil.

micròfon /miˈkɾɔ.fon/ /miˈkɾɔ.fun/ n masc
mikrofon

mida /ˈmi.ða/ /ˈmi.ðə/ n fem
rozměr
Regla, proporció, correspondència d'una cosa amb altra.

midó /miˈðo/ n masc
škrob

mielopatia /mi.e.ɫo.paˈti.a/ /mi.ə.ɫo.pəˈti.ə/ /mi.ə.ɫu.pəˈti.ə/ n fem
myelopatie

mig /ˈmit͡ʃ/ adj
půl
Que és la meitat d'un tot.

mig d'obertura n neut
útokovka

migdia /ˌmid͡ʒˈði.a/ n masc
poledne
Part del dia entre el matí i la tarda, convencionalment entre les 12 h i les 14 h o 15 h segons l'horari laboral o l'hora de dinar.

migranya /miˈɣɾa.ɲa/ /miˈɣɾa.ɲə/ n fem
migréna

migratori /mi.ɣɾaˈtɔ.ɾi/ /mi.ɣɾəˈtɔ.ɾi/ adj masc
stěhovavý

mil number
tisíc
(cardinal) Nou-cents noranta-nou més un, deu vegades cent.
(valor ordinal) Milè, milena.

milana /miˈɫa.na/ /miˈɫa.nə/ n fem
siba deskozubá
Peix de la família dels miliobàtids amb els ulls laterals, la boca petita i la cua curta amb un o més fiblons (Myliobatis aquila).

milanès /mi.ɫəˈnəs/ /mi.ɫəˈnɛs/ adj masc
milánský
Relatiu o pertanyent a Milà.

miler /miˈɫe/ /miˈɫeɾ/ n masc
tisícero

miliard /mi.ɫiˈart/ number masc
miliarda

milionari /mi.ɫi.oˈna.ɾi/ /mi.ɫi.uˈna.ɾi/ adj masc
milionář

militar /mi.ɫiˈta/ /mi.ɫiˈtar/ /mi.ɫiˈtaɾ/ adj
vojenský válečný
Relatiu a l'exèrcit.

militar /mi.ɫiˈta/ /mi.ɫiˈtar/ /mi.ɫiˈtaɾ/ n neut
voják
Persona que forma part d'un exèrcit.

milió number masc
milion

mill /ˈmiʎ/ n masc
proso

milla /ˈmi.ʎa/ /ˈmi.ʎə/ n fem
míle

millor /miˈʎo/ /miˈʎo/ /miˈʎoɾ/ /miˈʎoɾ/ adj
lepší
En grau superior comparat amb un altre.

millorar /mi.ʎoˈɾa/ /mi.ʎoˈɾaɾ/ /mi.ʎuˈɾa/ v
vylepšit
(pronominal) Fer-se una cosa millor a ella mateixa.

mil·lenni /miɫˈɫɛn.ni/ /miˈɫɛn.ni/ n masc
tisíciletí

mil·lennista /mi.ɫenˈnis.ta/ /mi.ɫenˈnis.te/ /mi.ɫənˈnis.tə/ /miɫ.ɫenˈnis.ta/ /miɫ.ɫenˈnis.te/ /miɫ.ɫənˈnis.tə/ n neut
mileniál

mil·li- prefix
mili-

mil·limètric /mi.ɫiˈmɛ.tɾik/ /miɫ.ɫiˈmɛ.tɾik/ adj masc
milimetrový

mil·lisegon /mi.ɫi.seˈɣon/ /mi.ɫi.səˈɣon/ /miɫ.ɫi.seˈɣon/ /miɫ.ɫi.səˈɣon/ n masc
milisekunda

mil·límetre /miɫˈɫi.me.tɾe/ /miɫˈɫi.mə.tɾə/ /miˈɫi.me.tɾe/ /miˈɫi.mə.tɾə/ n masc
milimetr

milà /miˈɫa/ n masc
luňák
Au rapinyaire de la família Accipitridae i subfamília Milvinae.

milícia /miˈɫi.si.a/ /miˈɫi.si.ə/ n fem
domobrana

mimetisme /mi.meˈtiz.me/ /mi.məˈtiz.mə/ n masc
mimikry

mina /ˈmi.na/ /ˈmi.nə/ n fem
důl

minar /miˈna/ /miˈnaɾ/ v
dolovat
Instal·lar mines explosives.

minaret /mi.naˈɾet/ /mi.nəˈɾɛt/ n masc
minaret

mineral /mi.neˈɾaɫ/ /mi.nəˈɾaɫ/ adj
minerál minerální
Relatiu o pertanyent a una substància inorgànica.

mineral /mi.neˈɾaɫ/ /mi.nəˈɾaɫ/ n masc
minerál nerost
Material format en la natura d'una composició química determinada i definida, generalment inorgànic i d'una estructura ben definida.

mineria /mi.neˈɾi.a/ /mi.nəˈɾi.ə/ n fem
hornictví

mini /ˈmi.ni/ n masc
suřík

miniatura /mi.ni.aˈtu.ɾa/ /mi.ni.əˈtu.ɾə/ n fem
miniatura

minifaldilla /mi.ni.faɫˈdi.ʎa/ /mi.ni.fəɫˈdi.ʎə/ n fem
minisukně

minimitzar /mi.ni.miˈd͡za/ /mi.ni.miˈza/ /mi.ni.miˈzaɾ/ v
minimalizovat
Reduir la importància d'una cosa.
(informàtica) Fer que un element visual ocupi un espai reduït preestablert en pantalla.

ministeri /mi.nisˈtɛ.ɾi/ n masc
ministerstvo

minoria /mi.noˈɾi.a/ /mi.noˈɾi.ə/ /mi.nuˈɾi.ə/ n fem
menšina

minuciós /mi.nu.siˈos/ adj masc
důkladný
Que para l'atenció en els petits detalls.

minut n masc
minuta

minúscul /miˈnus.kuɫ/ adj masc
malinký

miocardi /mi.oˈkaɾ.ði/ /mi.uˈkar.di/ n masc
myokard

miol /miˈɔɫ/ n masc
mňoukání

miolar /mi.oˈɫa/ /mi.oˈɫaɾ/ /mi.uˈɫa/ v
mňoukat

miracle /miˈɾa.kɫe/ n masc
zázrak div

mirada /miˈɾa.ða/ /miˈɾa.ðə/ n fem
pohled

mirall /miˈɾaj/ /miˈɾaʎ/ n masc
zrcadlo
Material polit que reflecteix imatges.

mirar /miˈɾa/ /miˈɾaɾ/ v
dívat se koukat
Fixar l'atenció visual.

miratge /miˈɾa.d͡ʒe/ /miˈɾa.d͡ʒə/ n masc
fata morgána přelud
Il·lusió òptica causada per la refracció de la llum.

mirra /ˈmi.ra/ /ˈmi.rə/ n fem
myrha

misantrop /mi.zanˈtɾɔp/ /mi.zənˈtɾɔp/ n masc
mizantrop mizantropka

miscel·lani /mi.seɫˈɫa.ni/ /mi.seˈɫa.ni/ /mi.səɫˈɫa.ni/ /mi.səˈɫa.ni/ /mis.səɫˈɫa.ni/ adj masc
rozmanitý

miscel·lània /mi.seɫˈɫa.ni.a/ /mi.seˈɫa.ni.a/ /mi.səɫˈɫa.ni.ə/ /mi.səˈɫa.ni.ə/ /mis.səɫˈɫa.ni.ə/ n fem
směs

misogin /miˈzɔ.d͡ʒin/ /miˈzɔ.ʒin/ adj masc
misogynský

misogínia /mi.zoˈd͡ʒi.ni.a/ /mi.zoˈʒi.ni.a/ /mi.zoˈʒi.ni.ə/ /mi.zuˈʒi.ni.ə/ n fem
misogynie

missa /ˈmi.sa/ /ˈmi.sə/ n fem
mše

missatge /miˈsa.d͡ʒe/ n masc
zpráva

missatger /mi.saˈd͡ʒe/ /mi.saˈd͡ʒeɾ/ n masc
posel

missioner /mi.si.oˈne/ /mi.si.oˈneɾ/ /mi.si.uˈne/ n masc
misionář

missió n fem
mise

misteri n masc
záhada
Enigma, cosa oculta, incomprensible.

misteriosament /mis.te.ɾiˌo.zaˈmen/ /mis.te.ɾiˌo.zaˈment/ /mis.tə.ɾiˌo.zəˈmen/ /mis.tə.ɾiˌo.zəˈment/ adv
tajemně

misteriós /mis.te.ɾiˈos/ /mis.tə.ɾiˈos/ adj masc
tajemný

misto /ˈmis.to/ /ˈmis.tu/ n masc
zápalka
Petita tija dotada d'un pantaló curt de fusta o cartó amb un cap de productes químics inflamables que s'empra per a l'obtenció de foc.

misàndria /miˈzan.dɾi.a/ /miˈzan.dɾi.ə/ n fem
misandrie

misèria /miˈzɛ.ɾi.a/ /miˈzɛ.ɾi.ə/ n fem
bída
Situació de pobresa.

mite n masc
mýtus
Narració plàstica fabulosa que s'empra sobretot per a expressar conviccions filosòfiques, cosmovisuals o religioses.

mitigar /mi.tiˈɣa/ /mi.tiˈɣaɾ/ v
snížit

mitja lluna n masc
půlměsíc
Figura que representa la lluna minvant o creixent amb un quart de la cara visible.

mitjana /miˈd͡ʒa.na/ /miˈd͡ʒa.nə/ n fem
aritmetický průměr
Quocient de la suma entre diverses quantitats pel nombre de dites quantitats.

mitjanit /mi.d͡ʒaˈnit/ n fem
půlnoc

mitjà adj
střední
Cosa situada a la mateixa distància entre dos.

mitjà n masc
prostředek
El que és necessari perquè es realitzi algun fet.

mitjó /miˈd͡ʒo/ n masc
ponožka

mitocondri /mi.toˈkɔn.dɾi/ /mi.tuˈkɔn.dɾi/ n masc
mitochondrie

mitologia /mi.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /mi.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
mytologie bájesloví

mitosi /miˈtɔ.zi/ n fem
mitóza

mobilitat /mo.bi.ɫiˈtat/ /mu.bi.ɫiˈtat/ /mu.βi.ɫiˈtat/ n fem
mobilita

mobilitzar /mo.bi.ɫiˈd͡za/ /mo.bi.ɫiˈzaɾ/ /mo.βi.ɫiˈd͡za/ /mo.βi.ɫiˈza/ /mu.bi.ɫiˈd͡za/ /mu.βi.ɫiˈd͡za/ v
mobilizovat

moc /ˈmok/ /ˈmɔk/ n masc
sopel
Humor que penja del nas.

mocador /mo.kaˈðo/ /mo.kaˈðoɾ/ /mo.kəˈðo/ /mu.kəˈðo/ n masc
kapesník
Peça de roba o paper pensada per a mocar-se.

mocar /moˈka/ /moˈkaɾ/ /muˈka/ v
smrkat

moda /ˈmɔ.ða/ /ˈmɔ.ðɔ/ n fem
móda
Tendència actual en el disseny d'articles que es venen.

model /moˈðɛɫ/ /muˈðɛɫ/ n masc
model

moderadament /mo.ðeˌɾa.ðaˈmen/ /mo.ðeˌɾa.ðaˈment/ /mo.ðəˌɾa.ðəˈment/ /mu.ðəˌɾa.ðəˈmen/ adv
mírně

moderar /mo.ðeˈɾa/ /mo.ðeˈɾaɾ/ /mo.ðəˈɾa/ /mu.ðəˈɾa/ v
moderovat

modern /moˈðɛɾn/ /muˈðɛrn/ adj masc
moderní
Relatiu al temps present o recent.

modernitzar /mo.ðer.niˈd͡za/ /mo.ðeɾ.niˈza/ /mo.ðeɾ.niˈzaɾ/ /mo.ðəɾ.niˈd͡za/ /mu.ðər.niˈd͡za/ v
modernizovat

modificació /mo.ði.fi.ka.siˈo/ /mo.ði.fi.kə.siˈo/ /mu.ði.fi.kə.siˈo/ n fem
úprava

modèstia /moˈðɛs.ti.a/ /moˈðɛs.ti.ə/ /muˈðɛs.ti.ə/ n fem
skromnost

mofeta /moˈfe.ta/ /moˈfɛ.tə/ /muˈfɛ.tə/ n fem
skunk

moixera de pastor n fem
jeřáb břek

mol /ˈmɔɫ/ n masc
mol
Unitat de mesura de quantitat de substància que equival a la * Wikipedia tiene un artículo sobre constant d'Avogadro..

mola /ˈmɔ.ɫa/ /ˈmɔ.ɫɔ/ /ˈmɔ.ɫə/ /ˈmɔ.ɫɛ/ n fem
mlýnský kámen
Pedra rodona i plana del molí.
Carn informe que s'engendra en el ventre de la dona i creix amb aparença de prenyat.

molar /moˈɫa/ /moˈɫaɾ/ /muˈɫa/ /muˈɫar/ adj
molární
Relatiu a un mol de matèria.
(medicina, anatomia) Relatiu als queixals.

moldre /ˈmɔɫ.dɾe/ /ˈmɔɫ.dɾə/ v
mlít

molecular /mo.ɫe.kuˈɫaɾ/ /mo.ɫə.kuˈɫaɾ/ /mu.ɫə.kuˈɫar/ adj
molekulární

molestar /mo.ɫesˈta/ /mo.ɫesˈtaɾ/ /mo.ɫəsˈta/ /mu.ɫəsˈta/ v
rušit

molibdè /mo.ɫibˈdɛ/ /mu.ɫibˈdɛ/ n masc
molybden

moliner /mo.ɫiˈne/ /mo.ɫiˈneɾ/ /mu.ɫiˈne/ n masc
mlynář

moll n masc
kostní dřeň
Medul·la, substància en les cavitats dels ossos.
přístaviště
Obra construïda a la riba d'aigües navegables per amarrar embarcacions i poder embarcar i desembarcar.

molla /ˈmo.ʎə/ /ˈmɔ.ʎa/ /ˈmɔ.ʎɔ/ /ˈmɔ.ʎə/ n fem
drobek
Part tova del pa en contraposició a la crosta que és més dura.

molsa /ˈmoɫ.sa/ /ˈmoɫ.sə/ n fem
mech
Part blana de la fruita.

molt /ˈmoɫ/ /ˈmoɫt/ /ˈmɔɫ/ /ˈmɔɫt/ adj
spousta
En gran quantitat o nombre.

mol·lusc /moɫˈɫusk/ /moˈɫusk/ /muɫˈɫusk/ /muˈɫusk/ n masc
měkkýš

molècula /moˈɫɛ.ku.ɫa/ /moˈɫɛ.ku.ɫə/ /muˈɫɛ.ku.ɫə/ n fem
molekula
Grup d'àtoms elèctricament neutre unit per elements químics.

molí /moˈɫi/ /muˈɫi/ n masc
mlýn

moment /moˈmen/ /moˈment/ /muˈmen/ n masc
okamžik

momificar /mo.mi.fiˈka/ /mo.mi.fiˈkaɾ/ /mu.mi.fiˈka/ v
mumifikovat

monarquia /mo.naɾˈki.a/ /mo.nəɾˈki.ə/ /mu.nərˈki.ə/ n fem
monarchie
Sistema polític on el poder el té un rei o altre càrrec nobiliari (per exemple en Luxemburg), no obligatòriament hereditari (com en el cas de les monarquies visigòtiques).

moneda /moˈne.ða/ /moˈnə.ðə/ /muˈnɛ.ðə/ n fem
mince

monegasc /mo.neˈɣask/ /mo.nəˈɣask/ /mu.nəˈɣask/ adj masc
monacký
Relatiu o pertanyent a Mònaco o la seva llengua.

monegasc /mo.neˈɣask/ /mo.nəˈɣask/ /mu.nəˈɣask/ n masc
monacký
Habitant de Mònaco.

monestir /mo.nesˈti/ /mo.nesˈtiɾ/ /mo.nəsˈti/ /mu.nəsˈti/ n masc
klášter

monetari /mo.neˈta.ɾi/ /mo.nəˈta.ɾi/ /mu.nəˈta.ɾi/ adj masc
peněžní

mongeta /moɲˈd͡ʒe.ta/ /moɲˈʒə.tə/ /muɲˈʒɛ.tə/ n fem
fazole

mongol /moŋˈɡɔɫ/ /muŋˈɡɔɫ/ n masc
mongolský
(masculí invariable) Grup de llengües que són una branca de les llengües uraloaltaiques.

moniato /mo.niˈa.to/ /mu.niˈa.tu/ n masc
batáta

monitor /mo.niˈto/ /mo.niˈtoɾ/ /mu.niˈto/ n masc
monitor
Aparell per supervisar gravacions.

monja /ˈmoɲ.ʒə/ /ˈmɔɲ.d͡ʒa/ /ˈmɔɲ.d͡ʒɔ/ /ˈmɔɲ.ʒə/ n fem
jeptiška řeholnice

monjo /ˈmoɲ.ʒu/ /ˈmɔɲ.d͡ʒo/ /ˈmɔɲ.ʒo/ /ˈmɔɲ.ʒu/ n masc
mnich

monopatí /mo.no.paˈti/ /mo.no.pəˈti/ /mu.nu.pəˈti/ n masc
skateboard

monoplà /mo.noˈpɫa/ /mu.nuˈpɫa/ n masc
jednoplošník

monosèmia /mo.noˈsɛ.mi.a/ /mo.noˈsɛ.mi.ə/ /mu.nuˈsɛ.mi.ə/ n fem
monosémie

monstre /ˈmɔns.tɾe/ /ˈmɔns.tɾə/ n masc
nestvůra příšera

monsó /monˈso/ /munˈso/ n masc
monzun

montenegrí /mon.te.neˈɣɾi/ /mon.tə.nəˈɣɾi/ /mun.tə.nəˈɣɾi/ adj masc
Černohorec
Relatiu o pertanyent a Montenegro.

montenegrí /mon.te.neˈɣɾi/ /mon.tə.nəˈɣɾi/ /mun.tə.nəˈɣɾi/ n masc
Černohorec
Persona que habita o és originària de Montenegro.
Persona que pertany al grup ètnic dels montenegrins.

monument /mo.nuˈmen/ /mo.nuˈment/ /mu.nuˈmen/ n masc
památník monument pomník

monyó /moˈɲo/ /muˈɲo/ n masc
pahýl

mora /ˈmo.ɾa/ /ˈmo.ɾə/ /ˈmɔ.ɾa/ /ˈmɔ.ɾɔ/ /ˈmɔ.ɾə/ n fem
moruše
Fruit de la morera.

moral /moˈɾaɫ/ /muˈɾaɫ/ adj
morální

moralitat n fem
morálka

moravià /mo.ɾa.viˈa/ /mo.ɾa.βiˈa/ /mo.ɾə.viˈa/ /mu.ɾə.viˈa/ /mu.ɾə.βiˈa/ adj masc
moravský
Relatiu o pertanyent a Moràvia.

moravià /mo.ɾa.viˈa/ /mo.ɾa.βiˈa/ /mo.ɾə.viˈa/ /mu.ɾə.viˈa/ /mu.ɾə.βiˈa/ n masc
Moravan
Persona que habita o és originària de Moràvia.

mordassa /moɾˈða.sa/ /moɾˈða.sə/ /murˈda.sə/ /murˈða.sə/ n fem
roubík
Element emprat per impedir de parlar a algú.

morena /moˈɾe.na/ /moˈɾə.nə/ /muˈɾɛ.nə/ n fem
muréna
(peixos) Peix serpentiforme de la família dels murènids, de color bru clapejat, de pell sense escates recoberta de mucositat (Muraena helena).

moresc /moˈɾesk/ /moˈɾəsk/ /muˈɾɛsk/ adj masc
maurský

morfema /moɾˈfe.ma/ /moɾˈfɛ.mə/ /murˈfɛ.mə/ n masc
morfém

morfina /moɾˈfi.na/ /moɾˈfi.nə/ /murˈfi.nə/ n fem
morfin

morfologia /moɾ.fo.loˈd͡ʒi.a/ /mur.fu.luˈʒi.ə/ n fem
morfologie

morir /moˈɾi/ /moˈɾiɾ/ /muˈɾi/ v
umřít
Deixar d'existir, cessar.

morrejar /mo.reˈd͡ʒa/ /mo.reˈd͡ʒaɾ/ /mo.reˈʒa/ /mo.rəˈd͡ʒa/ /mu.rəˈʒa/ v
cicmat se
(col·loquial, també pronominal) Besar a algú a la boca persistentment.

morsa /ˈmor.sə/ /ˈmoɾ.sa/ n fem
mrož

mort adj masc
mrtvý smrt
Que no viu.

mort n fem
smrt
Fi de la vida.

mortal /moɾˈtaɫ/ /murˈtaɫ/ adj
smrtelník
Que pot morir.
Que pot matar, letal.

mortalitat /moɾ.ta.ɫiˈtat/ /moɾ.tə.ɫiˈtat/ /mur.tə.ɫiˈtat/ n fem
smrtelnost

mosca /ˈmos.kə/ n fem
moucha
Insecte alat de l'orde dels dípters de la família muscidae

moscatell /mos.kaˈteʎ/ /mos.kəˈteʎ/ /mus.kəˈteʎ/ n masc
muškát

moscovita /mos.koˈvi.ta/ /mos.koˈvi.tə/ /mos.koˈβi.ta/ /mus.kuˈvi.tə/ /mus.kuˈβi.tə/ adj neut
Moskvan
Relatiu o pertanyent a Moscou o a Moscòvia.

moscovita /mos.koˈvi.ta/ /mos.koˈvi.tə/ /mos.koˈβi.ta/ /mus.kuˈvi.tə/ /mus.kuˈβi.tə/ n neut
Moskvan
Persona que habita o és originària de Moscou o a Moscòvia.

mosquet /mosˈket/ /mosˈkət/ /musˈkɛt/ n masc
mušketa

mosquit /mosˈkit/ /musˈkit/ n masc
komár
Insecte petit i volador (dípter) de la família Culicidae, sovint actua com a paràsit, picant altres éssers vius per extreure’n la sang i alimentar-se.

mossegar /mo.seˈɣa/ /mo.seˈɣaɾ/ /mo.səˈɣa/ /mu.səˈɣa/ v
kousat kousnout
Clavar les dents en alguna cosa.

most /ˈmost/ n masc
mošt

mostassa /mosˈta.sə/ /musˈta.sə/ n fem
hořčice

mostatxo /mosˈta.t͡ʃo/ /musˈta.t͡ʃu/ n masc
knír

mostela /mosˈtə.ɫə/ /mosˈtɛ.ɫa/ /mosˈtɛ.ɫɛ/ /musˈtɛ.ɫə/ n fem
lasice

mostra /ˈmɔs.tɾa/ /ˈmɔs.tɾə/ n fem
vzorek
(estadística) Porció finita d'una població que és utilitzada per a obtenir informació sobre característiques de la població total.

mostra aleatòria n fem
náhodný výběr

mot n masc
slovo

motiu /muˈtiw/ n masc
motiv
Causa d'un fet.

motivació /mo.ti.va.siˈo/ /mo.ti.və.siˈo/ /mo.ti.βa.siˈo/ /mu.ti.və.siˈo/ /mu.ti.βə.siˈo/ n fem
motivace

motivar /mo.tiˈva/ /mo.tiˈvaɾ/ /mo.tiˈβa/ /mu.tiˈva/ /mu.tiˈβa/ v
motivovat

motlle /ˈmɔɫ.ɫe/ /ˈmɔɫ.ɫə/ /ˈmɔʎ.ʎe/ /ˈmɔʎ.ʎə/ n masc
forma

motocicleta /mo.to.siˈkɫe.ta/ /mo.to.siˈkɫə.tə/ /mu.tu.siˈkɫɛ.tə/ n fem
motocykl

motociclisme /mo.to.siˈkɫiz.me/ /mo.to.siˈkɫiz.mə/ /mu.tu.siˈkɫiz.mə/ n masc
motocyklismus

motor /moˈtoɾ/ /muˈtor/ n masc
motor
Màquina que genera un moviment.

mots encreuats n masc
křižovka

motxilla /moˈt͡ʃi.ʎa/ /moˈt͡ʃi.ʎə/ /muˈt͡ʃi.ʎə/ n fem
batoh

motí /moˈti/ /muˈti/ n masc
vzpoura

moure /ˈmɔw.ɾe/ v
hýbat se
Canviar de posició o de lloc.

moviment /mo.iˈmen/ /mo.iˈment/ /mo.viˈment/ /mo.βiˈmen/ /mu.iˈmen/ /mu.viˈmen/ /mu.βiˈmen/ n masc
pohyb hnutí
Acció de moure.

moçambiquès /mo.sam.biˈkes/ /mo.səm.biˈkəs/ /mu.səm.biˈkɛs/ adj masc
Mosambičan
Relatiu o pertanyent al Moçambic.

moçambiquès /mo.sam.biˈkes/ /mo.səm.biˈkəs/ /mu.səm.biˈkɛs/ n masc
Mosambičan
Persona que habita o és originària de Moçambic.

mudar /muˈða/ /muˈðaɾ/ v
přestěhovat
Canviar de domicili.

mugró n masc
bradavka prsní bradavka

mul /ˈmuɫ/ n masc
mula

mullat /muˈjat/ /muˈʎat/ adj masc
mokrý

muller /muˈje/ /muˈʎe/ /muˈʎeɾ/ n fem
manželka

multa /ˈmuɫ.ta/ /ˈmuɫ.tə/ n fem
pokuta

multiculturalisme /muɫ.ti.kuɫ.tu.ɾaˈɫiz.me/ /muɫ.ti.kuɫ.tu.ɾəˈɫiz.mə/ n masc
multikulturalismus

multilingüe /muɫ.tiˈɫiŋ.ɡwe/ /muɫ.tiˈɫiŋ.ɡwə/ adj
vícejazyčný

multiplicació /muɫ.ti.pɫi.ka.siˈo/ /muɫ.ti.pɫi.kə.siˈo/ n fem
násobení

multiplicar /muɫ.ti.pɫiˈka/ /muɫ.ti.pɫiˈkaɾ/ v
násobit

multivers /muɫ.tiˈvɛɾs/ /muɫ.tiˈvɛɾs/ /muɫ.tiˈβɛrs/ /muɫ.tiˈβɛɾs/ n masc
mnohovesmír

mundialment /mun.diˌaɫˈmen/ /mun.diˌaɫˈment/ adv
celosvětově

municipal adj
městský
Relatiu o pertanyent al municipi.

municipi n masc
obec

munició /mu.ni.siˈo/ n fem
munice

munt /ˈmun/ /ˈmunt/ n masc
hromada
(per extensió) Pila de coses (coses que s'apilen fent forma de muntanya).

muntanya /munˈta.ɲa/ n fem
hora

muntanyós /mun.taˈɲos/ /mun.təˈɲos/ adj masc
hornatý

munyir /muˈɲi/ /muˈɲiɾ/ v
dojit

mur /ˈmu/ /ˈmuɾ/ n masc
stěna
Paret gruixuda.

muralla /muˈɾa.ʎa/ /muˈɾa.ʎə/ n fem
zeď
Tancament d'un terreny o part d'ell amb murs, en especial el dels castells i altres fortificacions.

murí adj masc
krysí

musa /ˈmu.za/ /ˈmu.zə/ n fem
múza

musclo /ˈmus.kɫo/ /ˈmus.kɫu/ n masc
slávka

muscular /mus.kuˈɫar/ adj
svalový

musculatura /mus.ku.ɫaˈtu.ɾa/ /mus.ku.ɫəˈtu.ɾə/ n fem
svalstvo

musell n masc
čumák

museu /muˈzew/ n masc
muzeum
Edifici o institució dedicada a l'adquisició, conservació, estudi, exhibició i interpretació educativa d'objectes amb valor científic, històric, cultural o artístic.

musical n masc
muzikál
Espectacle teatral amb música i cançons.

musicoteràpia /ˌmu.zi.ko.teˈɾa.pi.a/ /ˌmu.zi.ko.təˈɾa.pi.ə/ /ˌmu.zi.ku.təˈɾa.pi.ə/ n fem
muzikoterapie

mussol n masc
sýček
Ocell de la família dels estrígids del cap gros, ulls grans, potes llargues i cua curta (Athene noctua).

musulmà /mu.zuɫˈma/ adj masc
muslim muslimský
Relatiu a l'Islam.

musulmà /mu.zuɫˈma/ n masc
muslim muslimský
Persona seguidora de l'Islam

mut /ˈmut/ adj masc
němý

mutisme /muˈtiz.me/ /muˈtiz.mə/ n masc
mutismus

muó n masc
mion

mà n fem
ruka
(anatomia) Part final del braç, dividida en dits.

màfia /ˈma.fi.a/ /ˈma.fi.ə/ n fem
mafie

màgia /ˈma.d͡ʒi.a/ /ˈma.ʒi.a/ n fem
kouzla magie

màgic /ˈma.d͡ʒik/ /ˈma.ʒik/ adj masc
magický

mànec /ˈma.nek/ /ˈma.nək/ n masc
rukojeť
Peça pensada per ser agafada amb les mans i manegar l'eina a la qual pertany.

mànega /ˈma.ne.ɣa/ n fem
hadice
Tub llarg i flexible utilitzat per a conduir o llançar líquids.

màniga /ˈma.ni.ɣa/ /ˈma.ni.ɣə/ n fem
rukáv

màquina /ˈma.ki.na/ n fem
stroj mašina

màquina de cosir n fem
šicí stroj

màrqueting /ˈmar.kə.tiŋ/ /ˈmaɾ.ke.tiŋ/ /ˈmaɾ.kə.tiŋk/ n masc
marketing

màrtir /ˈmar.tir/ n neut
mučedník mučednice

màscara /ˈmas.ka.ɾa/ n fem
maska
Careta per amagar o cobrir el rostre.

màstil /ˈmas.tiɫ/ n masc
stěžeň

màxim /ˈmak.sim/ adj masc
maximum

mèdic adj masc
lékařský
Que té relació amb la medicina.

mèdium /ˈmɛ.ði.um/ n neut
médium

mèrit /ˈmɛ.ɾit/ n masc
zásluha

mètode /ˈmɛ.to.ðe/ /ˈmɛ.to.ðə/ /ˈmɛ.tu.ðə/ n masc
metoda

més adv
víc více
Diferència comparativa per excés.

més content que un gínjol adj
šťastný jako blecha

míldiu /ˈmiɫ.diw/ n masc
plíseň

mínim /ˈmi.nim/ adj masc
minimum

místic /ˈmis.tik/ adj masc
mystický

mític /ˈmi.tik/ adj masc
bájný

mòbil /ˈmɔ.βiɫ/ n masc
pohyblivý
Telèfon mòbil.

mòdem /ˈmɔ.ðem/ n masc
modem

mòdul n masc
modul

mòmia /ˈmɔ.mi.a/ n fem
mumie

món n masc
svět
Conjunt de totes les coses naturals i culturals.

múltiple /ˈmuɫ.ti.pɫe/ /ˈmuɫ.ti.pɫə/ adj
mnohonásobný násobek
Que no és únic o simple, que es repeteix en més d'una ocasió.

múltiple /ˈmuɫ.ti.pɫe/ /ˈmuɫ.ti.pɫə/ adj masc
mnohonásobný násobek
Relatiu al nombre enter, que conté un altre enter una quantitat fixa de vegades.

múltiple /ˈmuɫ.ti.pɫe/ /ˈmuɫ.ti.pɫə/ n masc
mnohonásobný násobek
Nombre que conté un nombre enter una quantitat exacta de vegades.

múscul n masc
sval

músic /ˈmu.zik/ n masc
hudebník

música /ˈmu.zi.ka/ n fem
hudba muzika
Art de combinar sons vocals o provinents d'instruments (o ambdós) per produir bellesa de forma, harmonia i expressió d'emoció.

nabiu /naˈbiw/ /nəˈβiw/ n masc
borůvka

nacional /na.si.oˈnaɫ/ /nə.si.oˈnaɫ/ /nə.si.uˈnaɫ/ adj
národní

nacionalisme /na.si.o.naˈɫiz.me/ /nə.si.o.nəˈɫiz.mə/ /nə.si.u.nəˈɫiz.mə/ n masc
nacionalismus

nacionalista /na.si.o.naˈɫis.ta/ /na.si.o.naˈɫis.te/ /nə.si.o.nəˈɫis.tə/ /nə.si.u.nəˈɫis.tə/ adj
nacionalista
Relatiu o pertanyent al nacionalisme.

nacionalista /na.si.o.naˈɫis.ta/ /na.si.o.naˈɫis.te/ /nə.si.o.nəˈɫis.tə/ /nə.si.u.nəˈɫis.tə/ n neut
nacionalista
Partidari del nacionalisme.

nació /na.siˈo/ n fem
národ
Comunitat de persones que comparteixen un sentiment d'identitat (sigui d'origen, cultural, jurídica, lingüística, històrica o altres).

nacre /ˈna.kɾe/ /ˈna.kɾə/ n masc
perleť

nadala /naˈða.ɫa/ /nəˈða.ɫə/ n fem
koleda

nadalenc /na.ðaˈɫeŋ/ /na.ðaˈɫeŋk/ /nə.ðəˈɫəŋk/ /nə.ðəˈɫɛŋ/ /nə.ðəˈɫɛŋk/ adj masc
vánoční

nadó /naˈðo/ /nəˈðo/ n masc
děťátko

naixement n masc
narození

namibi /naˈmi.bi/ /nəˈmi.βi/ adj masc
Namibijec
Relatiu o pertanyent a Namíbia.

namibi /naˈmi.bi/ /nəˈmi.βi/ n masc
Namibijec
Persona que habita o és originària de Namíbia.

nan /ˈnan/ adj
trpaslík

nansa /ˈnan.sa/ /ˈnan.sə/ n fem
vrš
Mena de gàbia, generalment feta de vímet, que es fa servir com a parany per pescar.

nap n masc
vodnice
Planta de la família de les crucíferes que es conrea per la seva arrel comestible i les seves llavors (Brassica napus).

napolità /nə.po.ɫiˈta/ /nə.pu.ɫiˈta/ adj masc
neapolský
Relatiu o pertanyent a Nàpols.

napolità /nə.po.ɫiˈta/ /nə.pu.ɫiˈta/ n masc
neapolský
Persona que habita o és originària de Nàpols.

narcisisme /naɾ.siˈziz.me/ /nər.siˈziz.mə/ n masc
narcismus

narcís /naɾˈsis/ /nərˈsis/ n masc
narcis

nariu /naˈɾiw/ /nəˈɾiw/ n masc
nozdra nosní dírka

narval /narˈβaɫ/ /naɾˈvaɫ/ /naɾˈβaɫ/ /nərˈbaɫ/ /nəɾˈvaɫ/ n masc
narval

nas n masc
nos
En les persones, part de la cara que es troba entre els dos ulls i per sobre de la boca, que sobresurt de forma evident i que té en la part inferior, dos forats (narius). És la part inicial del sistema respiratori.

nasal /naˈzaɫ/ /nəˈzaɫ/ adv
nosní

nata /ˈna.tə/ n fem
smetana
Part greixosa de la llet que se separa per repòs o bé per centrifugació.

natació /na.ta.siˈo/ n fem
plavání

natja /ˈna.d͡ʒa/ /ˈna.d͡ʒə/ n fem
hýždě

natura /naˈtu.ɾa/ n fem
příroda
Conjunt de les coses existents i les lleis que les governen.
Principi constitutiu d'una cosa, allò en què consisteix el fons d'un ésser.

natural /na.tuˈɾaɫ/ /nə.tuˈɾaɫ/ adj
přírodní
Relatiu a la natura.

naturalment /na.tuˌɾaɫˈmen/ /na.tuˌɾaɫˈment/ /nə.tuˌɾaɫˈmen/ /nə.tuˌɾaɫˈment/ adv
přirozeně

nau n fem
loď
(arquitectura) Espai delimitat per una filera d'arcs o de columnes dins d'una gran construcció.

naufragar /naw.fɾaˈɣa/ /naw.fɾaˈɣaɾ/ /nəw.fɾəˈɣa/ v
ztroskotat

naufragi /nawˈfɾa.d͡ʒi/ /nawˈfɾa.ʒi/ /nəwˈfɾa.ʒi/ n masc
ztroskotání

nauruà /naw.ɾuˈa/ /nəw.ɾuˈa/ adj masc
nauruský
Originari, pertanyent o relatiu a Nauru (estat illenc d'Oceania).

nauruà /naw.ɾuˈa/ /nəw.ɾuˈa/ n masc
nauruský
Natural de Nauru (estat illenc d'Oceania).
Idioma polinesi propi i oficial de Nauru.

navegació /na.ve.ɣa.siˈo/ /na.βe.ɣa.siˈo/ /nə.və.ɣə.siˈo/ /nə.βə.ɣə.siˈo/ n fem
navigace

navegar /na.veˈɣaɾ/ /na.βeˈɣa/ /nə.vəˈɣa/ /nə.βəˈɣa/ v
plavit se

nazi /ˈna.zi/ n neut
nacista

neboda /naˈbo.ɾa/ /neˈbo.ða/ /nəˈbo.ðə/ /nəˈβo.ðə/ n fem
neteř

nebot /naˈbot/ /neˈbot/ /nəˈbot/ n masc
synovec

necessari /ne.seˈsa.ɾi/ adj masc
nutný

necessitar /ne.se.siˈta/ /ne.se.siˈtaɾ/ v
potřebovat

necessitat /ne.se.siˈtat/ n fem
potřeba

necrofília /ne.kɾoˈfi.ɫi.a/ /nə.kɾoˈfi.ɫi.ə/ /nə.kɾuˈfi.ɫi.ə/ n fem
nekrofilie

necrosi /neˈkɾɔ.zi/ /nəˈkɾɔ.zi/ n fem
nekróza

nedar /neˈða/ /neˈðaɾ/ v
plavat

nefrologia /ne.fɾo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /ne.fɾo.ɫoˈʒi.a/ /nə.fɾo.ɫoˈʒi.ə/ /nə.fɾu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
nefrologie

negació /ne.ɣa.siˈo/ /nə.ɣə.siˈo/ n fem
negace

negar /neˈɣa/ /neˈɣaɾ/ /nəˈɣa/ v
popřít
Dir que no, no acceptar com a vàlid un fet o una idea.

negatiu /ne.ɣaˈtiw/ /nə.ɣəˈtiw/ adj masc
negativní
Que no és positiu.
Pessimista.
En matemàtiques, nombre menor que zero.
Revers, oposat.

negatiu /ne.ɣaˈtiw/ /nə.ɣəˈtiw/ n masc
negativní
(fotografia) Placa base amb els tons invertits.

negligent /ne.ɣɫiˈd͡ʒen/ /ne.ɣɫiˈd͡ʒent/ /ne.ɣɫiˈʒen/ /nə.ɣɫiˈʒen/ /nə.ɣɫiˈʒent/ adj
nedbalý

negligir /ne.ɣɫiˈd͡ʒi/ /ne.ɣɫiˈd͡ʒiɾ/ /ne.ɣɫiˈʒi/ /nə.ɣɫiˈʒi/ v
zanedbat
Deixar de tenir cura.
No tenir en compte, no considerar.

negligència /ne.ɣɫiˈd͡ʒɛn.si.a/ /ne.ɣɫiˈʒɛn.si.a/ /nə.ɣɫiˈʒɛn.si.ə/ n fem
nedbalost

negociació /ne.ɣo.si.a.siˈo/ /nə.ɣo.si.ə.siˈo/ /nə.ɣu.si.ə.siˈo/ n fem
negociace

negociar /ne.ɣo.siˈa/ /ne.ɣo.siˈaɾ/ /nə.ɣo.siˈa/ /nə.ɣu.siˈa/ v
vyjednávat
Fer negoci amb béns, mercaderies.

negre /ˈnə.ɣɾə/ /ˈnɛ.ɣɾə/ adj masc
černý
Del color del carbó, fosc, sense blancor.

negreta /neˈɣɾe.ta/ /nəˈɣɾə.tə/ /nəˈɣɾɛ.tə/ n fem
polotučný

negror /neˈɣɾo/ /neˈɣɾoɾ/ /nəˈɣɾo/ n fem
černota

nen /ˈnen/ n masc
dítě
Persona en els primers anys de vida, fins als vuit o deu anys.

neodimi /nə.oˈði.mi/ /nə.uˈði.mi/ n masc
neodym

neologisme /ne.o.ɫoˈd͡ʒiz.me/ /ne.o.ɫoˈʒiz.me/ /nə.o.ɫoˈʒiz.mə/ /nə.u.ɫuˈʒiz.mə/ n masc
neologismus novotvar

neonazi /ˌne.oˈna.zi/ /ˌnɛ.oˈna.zi/ /ˌnɛ.uˈna.zi/ adj
neonacista

neonazisme /ˌne.o.naˈziz.me/ /ˌnɛ.o.nəˈziz.mə/ /ˌnɛ.u.nəˈziz.mə/ n masc
Neo-Natsïaeth

neptuni /nəpˈtu.ni/ n masc
neptunium

nervi /ˈner.bi/ /ˈniɾ.vi/ /ˈnɛr.βi/ /ˈnɛɾ.vi/ /ˈnɛɾ.βi/ n masc
nerv
Comunicació entre el cervell i les diferents parts del cos que transmet impulsos elèctrics codificant la informació necessària per a l'ésser viu.

nervi facial n masc
lícní nerv

nerviós /ner.βiˈos/ /neɾ.viˈos/ /neɾ.βiˈos/ /nər.biˈos/ /nəɾ.viˈos/ adj masc
nervový
Relatiu al nervi.
Dit d'algú que es mou molt, que canvia d'estat d'humor o que es mostra intranquil.

nespler /nesˈpɫe/ /nesˈpɫeɾ/ /nəsˈpɫe/ n masc
mišpule

nesprer del Japó n masc
lokvát japonský

nesònim /neˈzɔ.nim/ /nəˈzɔ.nim/ n masc
nesonymum

net /ˈnet/ /ˈnət/ /ˈnɛt/ adj masc
čistý
Sense armes, sense antecedents judicials, sense passat criminal, sense estar en possessió d'estupefaents o d'indicis delictius.

netedat /ne.teˈðat/ /nə.təˈðat/ n fem
čistota

netejar /ne.teˈd͡ʒa/ /ne.teˈd͡ʒaɾ/ /ne.teˈʒa/ /nə.təˈd͡ʒa/ /nə.təˈʒa/ v
čistit

neu n fem
sníh

neula /ˈnew.ɫa/ /ˈnew.ɫə/ n fem
oplatka
Pasta de full enrotllada en canó feta de farina, sucre i essència.

neurociència /ˌnew.ɾo.siˈɛn.si.a/ /ˌnɛw.ɾo.siˈɛn.si.ə/ /ˌnɛw.ɾu.siˈɛn.si.ə/ n fem
neurověda

neurologia /new.ɾo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /new.ɾo.ɫoˈʒi.a/ /nəw.ɾo.ɫoˈʒi.ə/ /nəw.ɾu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
neurologie

neurològic /new.ɾoˈɫɔ.d͡ʒik/ /new.ɾoˈɫɔ.ʒik/ /nəw.ɾoˈɫɔ.ʒik/ /nəw.ɾuˈɫɔ.ʒik/ adj masc
neurologický

neuromuscular /ˌnew.ɾo.mus.kuˈɫaɾ/ /ˌnɛw.ɾo.mus.kuˈɫaɾ/ /ˌnɛw.ɾu.mus.kuˈɫar/ adj
nervosvalový

neurona /newˈɾo.na/ /nəwˈɾo.nə/ n fem
neuron

neuropatia /ˌnew.ɾo.paˈti.a/ /ˌnɛw.ɾo.pəˈti.ə/ /ˌnɛw.ɾu.pəˈti.ə/ n fem
neuropatie

neurosi /newˈɾɔ.zi/ /nəwˈɾɔ.zi/ n fem
neuróza

neutralitat /new.tɾa.ɫiˈtat/ n fem
neutralita

neutrí n masc
neutrino

neutró /newˈtɾo/ /nəwˈtɾo/ n masc
neutron

nevada /neˈva.ða/ /neˈβa.ða/ /nəˈva.ðə/ /nəˈβa.ðə/ n fem
sněžení

nevar /neˈvaɾ/ /neˈβa/ /nəˈva/ v
sněžit

newton /ˈniw.ton/ n masc
newton

newtonià /niw.to.niˈa/ /niw.tu.niˈa/ adj masc
newtonovský

nexe /ˈnɛk.se/ /ˈnɛk.sə/ n masc
nexus

neó /nəˈo/ n masc
neon

ni /ni/ /ˈni/ conjunction
ani
Partícula amb la qual es neguen dues proposicions.

ni /ni/ /ˈni/ n fem
ný

nicaragüenc /ni.ka.ɾaˈɣweŋ/ /ni.ka.ɾaˈɣweŋk/ /ni.kə.ɾəˈɣwəŋk/ /ni.kə.ɾəˈɣwɛŋ/ /ni.kə.ɾəˈɣwɛŋk/ adj masc
nikaragujský
Relatiu o pertanyent a Nicaragua.

nicaragüenc /ni.ka.ɾaˈɣweŋ/ /ni.ka.ɾaˈɣweŋk/ /ni.kə.ɾəˈɣwəŋk/ /ni.kə.ɾəˈɣwɛŋ/ /ni.kə.ɾəˈɣwɛŋk/ n masc
nikaragujský
Persona que habita o és originària de Nicaragua.

nicotina /ni.koˈti.na/ /ni.koˈti.nə/ /ni.kuˈti.nə/ n fem
nikotin

nigerià /ni.ʒe.ɾiˈa/ /ni.ʒə.ɾiˈa/ adj masc
Nigerijec
Relatiu o pertanyent a Nigèria.

nigerià /ni.ʒe.ɾiˈa/ /ni.ʒə.ɾiˈa/ n masc
Nigerijec
Persona que habita o és originària de Nigèria.

nigromància /ni.ɣɾoˈman.si.a/ /ni.ɣɾoˈman.si.ə/ /ni.ɣɾuˈman.si.ə/ n fem
nekromancie

nimfa /ˈniɱ.fa/ /ˈniɱ.fə/ n fem
nymfa

nina /ˈni.na/ n fem
panenka
Figura humana femenina usada de joguina pels infants.

ningú pronoun
nikdo

nino /ˈni.no/ /ˈni.nu/ n masc
panenka
Joguina que representa una figura humana masculina.
(plural) Joguina que representa un animal.

ninot /niˈnɔt/ n masc
loutka
Persona que es deixa dominar pels altres.

ninot de neu n masc
sněhulák

niobi n masc
niob

nit n fem
noc
Part del dia on hi ha foscor, període entre la posta de sol i l'alba.
Socialment, temps entre el vespre i la matinada, mentre habitualment es dorm.

nitrat /niˈtɾat/ n masc
dusičnan

nitrogen /niˈtɾɔ.ʒen/ /niˈtɾɔ.ʒən/ n masc
dusík

niu n masc
hnízdo
Construcció dels ocells on ponen els ous, els coven i alimenten les cries.
Indret arrecerat on els insectes, els rèptils i els rosegadors alimenten les cries.
Nucli on s’acumulen persones amb unes característiques comunes, especialment perilloses.
Gran quantitat, multitud.

nivell /niˈveʎ/ /niˈveʎ/ /niˈβeʎ/ n masc
úroveň

no adv
ne
Partícula de negació o contradicció.

no fotis Interjection
bez prdele

no-binari /ˌno.βiˈna.ɾi/ adj masc
nebinární
(LGBTI) Que no compleix les exigències del binarisme de gènere, especialment algú que no s'emmarca ni com a home ni com a dona.

no-res /ˌnoˈres/ /ˌnoˈrəs/ /ˌnoˈrɛs/ n masc
nicota

nobeli /noˈbɛ.ɫi/ /nuˈbɛ.ɫi/ /nuˈβɛ.ɫi/ n masc
nobelium

noble /ˈno.bɫe/ /ˈno.βɫe/ /ˈnob.bɫe/ /ˈnɔ.βɫə/ /ˈnɔb.bɫə/ adj
ušlechtilý
Relatiu o pertanyent a la noblesa.
Allò que és especialment digne i ètic.

noblesa /nobˈbɫe.za/ /nobˈbɫə.zə/ /noˈbɫe.za/ /noˈβɫe.za/ /nubˈbɫɛ.zə/ /nuˈβɫɛ.zə/ n fem
vznešenost
Classe social formada per aquells que en una alguna època foren distingits amb un títol nobiliari. També els seus hereus quan el títol és hereditari.
Qualitat de noble (en qualsevol dels seus significats).

nociu /noˈsiw/ /nuˈsiw/ adj masc
škodlivý

noció /no.siˈo/ /nu.siˈo/ n fem
pojem
concepte, idea

nocturn /nokˈtuɾn/ /nukˈturn/ adj masc
noční

node /ˈnɔ.ðe/ /ˈnɔ.ðə/ n masc
uzel

nogensmenys /ˌnoˌd͡ʒenzˈmeɲs/ /ˌnoˌʒenzˈmeɲs/ /ˌnoˌʒenzˈmeɲs/ /ˌnoˌʒenzˈmɛɲs/ adv
nicméně

noguer /noˈɣe/ /noˈɣeɾ/ /nuˈɣe/ n masc
ořešák

noia /ˈnɔ.ja/ /ˈnɔ.jɔ/ n fem
holka

nom /ˈnom/ n masc
jméno
(lingüística) Substantiu, categoria gramatical que designa éssers, accions, estats o conceptes.
jméno název
Apel·latiu personal.

nom de fonts n masc
křestní jméno

nom propi n masc
proprium vlastní jméno

nombre /ˈnom.bɾe/ /ˈnɔm.bɾə/ n masc
číslo

nombre atòmic n masc
atomové číslo

nombrós /nomˈbɾos/ /numˈbɾos/ adj masc
početný

nomenclatura /no.meŋ.kɫaˈtu.ɾa/ /no.məŋ.kɫəˈtu.ɾə/ /nu.məŋ.kɫəˈtu.ɾə/ n fem
nomenklatura

nominatiu /no.mi.naˈtiw/ /no.mi.nəˈtiw/ /nu.mi.nəˈtiw/ n masc
nominativ

només /noˈmes/ /nuˈmes/ adv
jen

nora /ˈnɔ.ɾa/ /ˈnɔ.ɾɔ/ /ˈnɔ.ɾə/ n fem
snacha

noranta /noˈɾan.ta/ /noˈɾan.tə/ /nuˈɾan.tə/ /nɔˈɾan.tə/ number
devadesát

noranta-cinc /noˌɾan.taˈsiŋ/ /noˌɾan.taˈsiŋk/ /noˌɾan.təˈsiŋk/ /nuˌɾan.təˈsiŋ/ /nuˌɾan.təˈsiŋk/ number
devadesát pět

noranta-dos /noˌɾan.taˈðos/ /noˌɾan.təˈðos/ /nuˌɾan.təˈðos/ number
devadesát dva

noranta-nou /noˌɾan.taˈnɔw/ /noˌɾan.təˈnɔw/ /nuˌɾan.təˈnɔw/ number
devadesát devět

noranta-set /noˌɾan.taˈsɛt/ /noˌɾan.təˈsɛt/ /nuˌɾan.təˈsɛt/ number
devadesát sedm

noranta-sis /noˌɾan.taˈsis/ /noˌɾan.təˈsis/ /nuˌɾan.təˈsis/ number
devadesát šest

norantè /no.ɾanˈte/ /nɔ.ɾənˈtə/ number
devadesátý

nord n masc
sever

nord-americà /ˌnɔr.tə.mə.ɾiˈka/ adj masc
severoamerický
De l'Amèrica del Nord.

nord-coreà /ˌnɔrk.ku.ɾeˈa/ /ˌnɔrt.ku.ɾeˈa/ /ˌnɔɾk.ko.ɾeˈa/ adj masc
Severokorejec

nord-est /ˌnɔrˈtest/ n masc
severovýchod

nord-occidental /ˌnɔr.tuk.si.ðənˈtaɫ/ /ˌnɔɾ.tok.si.ðenˈtaɫ/ /ˌnɔɾ.tok.si.ðənˈtaɫ/ adj
severozápadní

nord-oest /ˌnɔr.tuˈest/ /ˌnɔɾ.toˈest/ n masc
severozápad

norma /ˈnor.mə/ /ˈnoɾ.ma/ n fem
norma

normal /noɾˈmaɫ/ /nurˈmaɫ/ adj
normální
Que segueix una norma.

normalitat /noɾ.ma.ɫiˈtat/ /noɾ.mə.ɫiˈtat/ /nur.mə.ɫiˈtat/ n fem
normalita

normatiu /noɾ.maˈtiw/ /noɾ.məˈtiw/ /nur.məˈtiw/ adj masc
normativní

noruec /no.ɾuˈɛk/ /nu.ɾuˈɛk/ adj masc
norština norský
Relatiu o pertanyent a Noruega.

noruec /no.ɾuˈɛk/ /nu.ɾuˈɛk/ n masc
norština
Natural de Noruega.
norština norský
(només singular) Llengua germànica parlada a Noruega.

nosaltres /noˈza.tɾes/ /noˈzaɫ.tɾes/ /noˈzaɫ.tɾəs/ /nuˈza.tɾəs/ /nuˈzal.trus/ /nuˈzaɫ.tɾəs/ pronoun
my

nostre /ˈnɔs.tɾe/ adj masc
náš

nostàlgia /nosˈtaɫ.d͡ʒi.a/ /nosˈtaɫ.ʒi.ə/ /nusˈtaɫ.ʒi.ə/ n fem
nostalgie

nota /ˈnɔ.ta/ /ˈnɔ.tɔ/ /ˈnɔ.tə/ n fem
zprávička
Anotació ràpida, avís deixat a una altra persona, apunt.
známka
Valoració, quantitativa o qualitativa, d'una assignatura, un examen, un exercici escolar, etc. amb vista a una avaluació educativa.
nota
Cada un dels elements de l'escala musical.

notari /noˈta.ɾi/ /nuˈta.ɾi/ n masc
notář

notorietat /no.to.ɾi.eˈtat/ /no.to.ɾi.əˈtat/ /nu.tu.ɾi.əˈtat/ n fem
nechvalná proslulost

notícia /noˈti.si.a/ /noˈti.si.ə/ /nuˈti.si.ə/ n fem
noviny

nou adj masc
nový
Recent, modern, que implica novetat.

nou n fem
vlašský ořech
(botànica) Fruit o llavor de la noguera (Juglans regia); és mengívola i de forma molt rugosa.

nou number
devět
(cardinal) Vuit més un.

nounat /ˌnɔwˈnat/ adj masc
novorozený

novaiorquès /ˌno.va.joɾˈkes/ /ˌno.βa.jorˈkes/ /ˌnɔ.və.joɾˈkəs/ /ˌnɔ.və.jurˈkɛs/ /ˌnɔ.βə.jurˈkɛs/ adj masc
newyorský
Relatiu o pertanyent a la ciutat o a l'estat de Nova York.

novel·la /noˈvɛɫ.ɫa/ /noˈvɛɫ.ɫə/ /noˈβɛ.ɫa/ /noˈβɛ.ɫɛ/ /noˈβɛɫ.ɫa/ /nuˈvɛɫ.ɫə/ /nuˈβɛ.ɫə/ /nuˈβɛɫ.ɫə/ n fem
román

novel·lar /no.veɫˈɫaɾ/ /no.vəɫˈɫa/ /no.βeɫˈɫa/ /no.βeˈɫa/ /nu.vəɫˈɫa/ /nu.βəɫˈɫa/ /nu.βəˈɫa/ v
psát romány

novel·lista /no.veɫˈɫis.ta/ /no.veɫˈɫis.te/ /no.vəɫˈɫis.tə/ /no.βeɫˈɫis.ta/ /no.βeɫˈɫis.te/ /no.βeˈɫis.ta/ /no.βeˈɫis.te/ /nu.vəɫˈɫis.tə/ /nu.βəɫˈɫis.tə/ /nu.βəˈɫis.tə/ n neut
romanopisec

novembre /noˈvem.bɾe/ /noˈvem.bɾə/ /noˈβem.bɾe/ /nuˈvem.bɾə/ n masc
listopad
Onzè mes de l'any.

novetat /no.veˈtat/ /no.vəˈtat/ /no.βeˈtat/ /nu.vəˈtat/ /nu.βəˈtat/ n fem
novost

novici /noˈvi.si/ /noˈβi.si/ /nuˈvi.si/ /nuˈβi.si/ n masc
novic

novè /noˈve/ /noˈvə/ /noˈβe/ /nuˈvɛ/ number
devátý

nu adj masc
nahý
Sense roba o vestit.

nuclear /nu.kɫeˈar/ adj
jaderný

nucleó n masc
nukleon

nucli /ˈnu.kli/ n masc
jádro

nuesa /nuˈe.za/ /nuˈə.zə/ /nuˈɛ.zə/ n fem
nahota

numerar /nu.meˈɾa/ /nu.meˈɾaɾ/ /nu.məˈɾa/ v
číslovat

numismàtic n masc
numismatický

numismàtica /nu.mizˈma.ti.ka/ /nu.mizˈma.ti.kə/ n fem
numismatika
Ciència que estudia les monedes i les medalles: les diferents formes, les diferents maneres de fabricar-les, la seva història.

numèric /nuˈmɛ.ɾik/ adj masc
numerický

nus n masc
uzel
Unió forta de dues cordes o peces semblant que es creuen formant un lligam fort.

nus gordià n masc
gordický uzel

nuvi /ˈnu.vi/ /ˈnu.vi/ /ˈnu.βi/ n masc
ženich

nyandú /ɲanˈdu/ /ɲənˈdu/ n masc
nandu

nyanyo /ˈɲa.ɲo/ /ˈɲa.ɲu/ n masc
boule

nynorsk n masc
nynorsk
Un dels dos estàndards del noruec format a partir de les variants occidentals més tradicionals.

nyu /ˈɲu/ n masc
pakůň

nàhuatl /ˈna.u.aɫ/ /ˈna.u.əɫ/ n masc
nahuatl
Antiga llengua nahua parlada per la noblesa asteca i usada com a llengua franca a bona part de Mesoamèrica.

nàufrag /ˈnaw.fɾak/ n masc
trosečník

nàusea /ˈnaw.ze.a/ n fem
nevolnost
(normalment en plural) Situació de malestar estomacal associada a la sensació de la proximitat del vòmit.

néixer /ˈne.ʃe/ /ˈnej.ʃe/ /ˈnej.ʃeɾ/ v
narodit se narodit
Sortir a llum del ventre de la mare.

nínxol /ˈniɲ.t͡ʃoɫ/ /ˈniɲ.ʃoɫ/ /ˈniɲ.ʃuɫ/ n masc
nika

níquel /ˈni.kəɫ/ n masc
nikl

nòmada /ˈnɔ.ma.ða/ adj
kočovný
Relacionat amb el nomadisme.

nòmada /ˈnɔ.ma.ða/ n neut
kočovný
Individu que canvia sovint de lloc de residència.

nòrdic /ˈnɔr.dik/ adj
nordický
Relatiu als grups ètnics del nord d’Europa que parlaven diverses varietats de nòrdic antic.

nòrdic antic n masc
stará severština

número /ˈnu.me.ɾo/ /ˈnu.mə.ɾo/ /ˈnu.mə.ɾu/ n masc
číslo
Expressió (amb paraules o símbols) que s'utilitza per designar ordre dins d'una llista.

núvia /ˈnu.vi.a/ /ˈnu.vi.ə/ /ˈnu.βi.a/ /ˈnu.βi.ə/ n fem
nevěsta

núvol /ˈnu.voɫ/ /ˈnu.vuɫ/ /ˈnu.βoɫ/ n masc
mrak oblak
Condensació d'aigua al cel.

o /o/ /ˈo/ /ˈɔ/ conjunction
nebo
Partícula disjuntiva que expressa alternativa o contraposició dels elements.

oasi /oˈa.zi/ /uˈa.zi/ n masc
oáza

obeir /o.beˈiɾ/ /o.bəˈi/ /o.βeˈi/ /u.bəˈi/ /u.βəˈi/ v
poslouchat

obelisc /o.beˈɫisk/ /o.bəˈɫisk/ /u.bəˈɫisk/ /u.βəˈɫisk/ n masc
obelisk

obert /oˈbɛɾt/ /uˈβɛrt/ /uˈβɛɾt/ adj masc
otevřený

obesitat /o.be.ziˈtat/ /o.bə.ziˈtat/ /u.bə.ziˈtat/ /u.βə.ziˈtat/ n fem
obezita otylost

objecte /obˈd͡ʒɛk.te/ /obˈʒɛk.tə/ /ubˈʒek.tə/ /ubˈʒɛk.tə/ n masc
předmět

objectiu /ob.d͡ʒekˈtiw/ /ob.ʒəkˈtiw/ /ub.ʒəkˈtiw/ adj masc
objektivní objektiv
Imparcial i no subjectiu.

objectiu /ob.d͡ʒekˈtiw/ /ob.ʒəkˈtiw/ /ub.ʒəkˈtiw/ n masc
terč
(militar) Diana, blanc o objecte sobre el que es dispara.
záměr
Meta, fi o objecte sobre el que es dirigeix una acció.
objektiv objektivní
(òptica) Lent o sistema de lents d'un instrument òptic que es dirigeix sobre l'objecte del que es vol recollir una imatge.

objectivament /ob.d͡ʒekˌti.vaˈment/ /ob.d͡ʒekˌti.βaˈmen/ /ob.ʒəkˌti.vəˈment/ /ub.ʒəkˌti.vəˈmen/ /ub.ʒəkˌti.βəˈmen/ adv
objektivně

oblic /oˈbɫik/ /uˈbɫik/ /uˈβɫik/ adj masc
kosý
Dit de la línia o pla que cau sobre una altra i no forma angle recte.

oblidar /o.bɫiˈða/ /o.bɫiˈðaɾ/ /o.βɫiˈða/ /u.bɫiˈða/ v
zapomínat zapomenout
No recordar.

obligació /o.bɫi.ɣa.siˈo/ /ob.bɫi.ɣə.siˈo/ /ub.bɫi.ɣə.siˈo/ n fem
povinnost závazek

obligar /o.bɫiˈɣaɾ/ /o.βɫiˈɣa/ /ob.bɫiˈɣa/ /u.βɫiˈɣa/ /ub.bɫiˈɣa/ v
nutit

obligatori /o.bɫi.ɣaˈtɔ.ɾi/ /ob.bɫi.ɣəˈtɔ.ɾi/ /u.βɫi.ɣəˈtɔ.ɾi/ /ub.bɫi.ɣəˈtɔ.ɾi/ adj masc
povinný

oblit /oˈbɫit/ /uˈbɫit/ /uˈβɫit/ n masc
zapomnění

oblong /oˈbɫoŋk/ /oˈβɫoŋ/ /uˈbɫoŋk/ /uˈβɫoŋ/ adj masc
podlouhlý

oboista /o.boˈis.ta/ /o.boˈis.te/ /o.boˈis.tə/ /u.buˈis.tə/ /u.βuˈis.tə/ n neut
hobojista hobojistka

oboè /o.boˈe/ /o.boˈɛ/ /u.buˈɛ/ n masc
hoboj

obreampolles /ˌɔ.bɾe.amˈpo.ʎes/ /ˌɔ.βɾəmˈpo.ʎəs/ n masc
otvírák

obrer /oˈbɾe/ /oˈbɾeɾ/ /oˈβɾe/ /uˈbɾe/ /uˈβɾe/ n masc
dělník

obrir /oˈbɾi/ /oˈbɾiɾ/ /oˈβɾi/ /uˈbɾi/ v
otevírat otevřít

obscenitat /op.se.niˈtat/ /op.sə.niˈtat/ /up.sə.niˈtat/ n fem
oplzlost
Expressió o paraula obscena.

obscè /opˈse/ /upˈse/ /upˈsɛ/ adj masc
neslušný

observació /op.ser.βa.siˈo/ /op.seɾ.va.siˈo/ /op.seɾ.βa.siˈo/ /op.səɾ.və.siˈo/ /up.sər.və.siˈo/ n fem
pozorování
Acte o efecte d'observar.

observar /op.serˈβa/ /op.seɾˈvaɾ/ /op.seɾˈβa/ /op.səɾˈva/ /up.sərˈba/ /up.sərˈva/ v
podotknout
Seguir puntualment el que està prescrit.
Mirar amb atenció.

obsessió /op.se.siˈo/ /op.sə.siˈo/ /up.sə.siˈo/ n fem
posedlost

obsidiana /op.si.ðiˈa.na/ /op.si.ðiˈa.nə/ /up.si.ðiˈa.nə/ n fem
obsidián

obsolet /op.soˈlet/ /up.suˈɫɛt/ adj
zastaralý

obstacle /opsˈta.kɫe/ /opsˈta.kɫə/ /osˈta.kɫe/ /upsˈta.kɫə/ n masc
překážka

obstetrícia /ops.teˈtɾi.si.a/ /ops.təˈtɾi.si.ə/ /os.teˈtɾi.si.a/ /ups.təˈtɾi.si.ə/ n fem
porodnictví

obstruir /ops.tɾuˈi/ /ops.tɾuˈiɾ/ /os.tɾuˈi/ /ups.tɾuˈi/ v
bránit

obtenir /op.teˈni/ /op.teˈniɾ/ /op.təˈni/ /up.təˈni/ v
získávat

obvi /ˈɔb.bi/ /ˈɔb.vi/ /ˈɔb.vi/ adj masc
samozřejmý

obès /oˈbes/ /oˈbɛs/ /uˈbɛs/ /uˈβɛs/ adj masc
obézní

oca /ˈɔ.ka/ /ˈɔ.kɔ/ /ˈɔ.kə/ n fem
husa

ocarina /o.kaˈɾi.na/ /o.kəˈɾi.nə/ /u.kəˈɾi.nə/ n fem
okarína

ocasionalment /o.ka.zi.oˌnaɫˈmen/ /o.ka.zi.oˌnaɫˈment/ /o.kə.zi.oˌnaɫˈment/ /u.kə.zi.uˌnaɫˈmen/ adv
občas

ocasió /o.ka.ziˈo/ /o.kə.ziˈo/ /u.kə.ziˈo/ n fem
příležitost
Moment determinat, vegada, cop, cas.
Moment d'oportunitat.

occità /ok.siˈta/ /uk.siˈta/ n masc
okcitánština
(només singular) Llengua històricament parlada a l'Occitània.

ocell /oˈseʎ/ /uˈseʎ/ n masc
pták

oceà /o.seˈa/ /u.seˈa/ n masc
oceán

oceànic /o.seˈa.nik/ /u.seˈa.nik/ adj masc
oceánský
Pertanyent o relatiu als oceans.

ocre /ˈɔ.kɾə/ n masc
okr

octubre /okˈtu.bɾə/ /ukˈtu.bɾə/ n masc
říjen
Desè mes de l'any.

octàgon /okˈta.ɣon/ /ukˈta.ɣun/ n masc
osmiúhelník

ocular /o.kuˈɫa/ /o.kuˈɫaɾ/ /u.kuˈɫa/ /u.kuˈɫar/ adj
oční

ocupar /o.kuˈpa/ /o.kuˈpaɾ/ /u.kuˈpa/ v
obsadit
Apoderar-se, prendre possessió d'un lloc.
Omplir un lloc o espai.

oda /ˈɔ.ða/ /ˈɔ.ðɔ/ /ˈɔ.ðə/ n fem
óda

odi n masc
nenávist zášť

odiar /o.ðiˈa/ /o.ðiˈaɾ/ /u.ðiˈa/ v
nenávidět

oest /oˈest/ /uˈest/ n masc
západ

ofegar /aw.feˈɣa/ /aw.feˈɣaɾ/ /o.feˈɣa/ /o.feˈɣaɾ/ /o.fəˈɣa/ /u.fəˈɣa/ /əw.fəˈɣa/ v
utopit se
Impedir la respiració per immersió en aigua.

ofendre /oˈfen.dɾe/ /oˈfen.dɾə/ /uˈfen.dɾə/ /uˈfɛn.dɾə/ v
urazit

ofensiu /o.fenˈsiw/ /o.fənˈsiw/ /u.fənˈsiw/ adj masc
urážlivý

oferir /o.feˈɾi/ /o.feˈɾiɾ/ /o.fəˈɾi/ /u.fəˈɾi/ /uˈfɾiɾ/ v
nabízet nabídnout
Posar alguna cosa a disposició d'algú.

oferta /oˈfɛr.ta/ /oˈfɛɾ.ta/ /oˈfɛɾ.tə/ /oˈfɛɾ.tɛ/ /uˈfɛr.tə/ n fem
nabídka
Producte que s’ofereix a millor preu.

oficial /o.fi.siˈaɫ/ /u.fi.siˈaɫ/ n masc
důstojník
Càrrec militar de sergent en amunt.

oficialment /o.fi.siˌaɫˈmen/ /o.fi.siˌaɫˈment/ /u.fi.siˌaɫˈmen/ adv
oficiálně

oficina /o.fiˈsi.na/ /o.fiˈsi.nə/ /u.fiˈsi.nə/ n fem
kancelář

oganessó /o.ɣə.nəˈso/ /u.ɣə.nəˈso/ n masc
oganesson

ogre /ˈɔ.ɣɾe/ /ˈɔ.ɣɾə/ n masc
zlobr

oir /oˈi/ /oˈiɾ/ /uˈi/ v
slyšet
sentir (amb l'oïda)
Atendre les al·legacions abans de dictar sentència.

olfacte /oɫˈfak.te/ /uɫˈfak.tə/ n masc
čich

olfactori /oɫ.fakˈtɔ.ɾi/ /oɫ.fəkˈtɔ.ɾi/ /uɫ.fəkˈtɔ.ɾi/ adj masc
čichový

oli n masc
olej
(normalment incomptable) Líquid espès extret d'animals o vegetals usat per greixar màquines o amanir aliments.

oliva /awˈɫi.βɛ/ /oˈɫi.va/ /oˈɫi.və/ /oˈɫi.βa/ /uˈɫi.və/ /uˈɫi.βə/ /əwˈɫi.βə/ n fem
oliva

olivera /o.ɫiˈve.ɾa/ /o.ɫiˈve.ɾə/ /o.ɫiˈβe.ɾa/ /u.ɫiˈve.ɾə/ /u.ɫiˈβe.ɾə/ n masc
olivovník

olla /ˈo.ʎə/ /ˈɔ.ʎa/ /ˈɔ.ʎɔ/ /ˈɔ.ʎə/ n fem
hrnec

olor /oˈɫo/ /oˈɫoɾ/ /oˈɫoɾ/ /uˈɫo/ /uˈɫor/ n fem
vůně

olímpic /oˈɫim.pik/ /uˈɫim.pik/ adj masc
olympijský

om /ˈom/ /ˈom/ /ˈum/ n masc
jilm

ombra /ˈom.bɾa/ /ˈɔm.bɾa/ n fem
stín
Silueta fosca que projecta un objecte sota la llum.

omega /oˈme.ɣa/ /oˈmɛ.ɣə/ /uˈmɛ.ɣə/ n fem
omega

ometre /oˈme.tɾe/ /oˈmə.tɾə/ /uˈmɛ.tɾə/ v
vynechat

omniscient /om.ni.siˈen/ /om.ni.siˈent/ /om.nis.siˈent/ /um.ni.siˈen/ /um.nis.siˈen/ adj
vševědoucí

omplir /omˈpɫi/ /omˈpɫiɾ/ /umˈpɫi/ v
vyplnit plnit

on adv
kde

ona /ˈo.na/ n fem
vlna

onada /oˈna.ða/ /oˈna.ðə/ /uˈna.ðə/ n fem
vlna
Ona gran.
Seguit de fets que es produeixen de forma massiva, sobtada i, de vegades, periòdica.

oncle /ˈoŋ.kɫe/ /ˈɔŋ.kɫe/ n masc
strýc strejda
Germà del pare o de la mare.

oncologia /oŋ.ko.ɫoˈd͡ʒi.a/ /oŋ.ko.ɫoˈʒi.a/ /oŋ.ko.ɫoˈʒi.ə/ /uŋ.ku.ɫuˈʒi.ə/ n fem
onkologie

onomatopeia /o.no.ma.toˈpe.ja/ /o.no.mə.toˈpɛ.jə/ /u.nu.mə.tuˈpɛ.jə/ n fem
onomatopoeia

onomàstica /o.noˈmas.ti.ka/ /o.noˈmas.ti.kə/ /u.nuˈmas.ti.kə/ n fem
onomastika

onsevulga /on.seˈvuɫ.ɣa/ /on.seˈβuɫ.ɣa/ /on.səˈvuɫ.ɣə/ /on.səˈβuɫ.ɣə/ adv
kdekoliv

onze /ˈon.ze/ number
jedenáct

onzè /onˈze/ /onˈzə/ /unˈzɛ/ number
jedenáctý

oníric /oˈni.ɾik/ /uˈni.ɾik/ adj
snový
Pertanyent o relatiu al somni.

opac /oˈpak/ /uˈpak/ adj masc
neprůhledný

opacitat /o.pa.siˈtat/ /o.pə.siˈtat/ /u.pə.siˈtat/ n fem
neprůhlednost

opció n fem
možnost
Elecció entre dues o més possibilitats.

operació /o.pe.ɾa.siˈo/ /o.pə.ɾə.siˈo/ /u.pə.ɾə.siˈo/ n fem
operace
Intervenció quirúrgica realitzada per millorar la salut d'un malalt.

opercle n masc
skřele

opiaci /o.piˈa.si/ /u.piˈa.si/ adj masc
opiát

opinió /o.pi.niˈo/ /u.pi.niˈo/ n fem
názor

opinió pública /o.pi.niˌo /u.pi.niˌo n fem
veřejné mínění

oportunitat /o.poɾ.tu.niˈtat/ /u.pur.tu.niˈtat/ n fem
příležitost

oposar /o.poˈza/ /o.poˈzaɾ/ /u.puˈza/ v
oponovat

oposat /o.poˈzat/ /u.puˈzat/ adj masc
druhý

oposició /o.po.zi.siˈo/ /u.pu.zi.siˈo/ n fem
opozice
Acció o efecte d'oposar o oposar-se.
Concurs per a l'obtenció de certes ocupacions, especialment de la funció pública o en un concurs literari.

oprimir /o.pɾiˈmi/ /o.pɾiˈmiɾ/ /u.pɾiˈmi/ v
utiskovat
Tractar amb rigor injust, amb autoritat excessiva.

optimisme /op.tiˈmiz.me/ /op.tiˈmiz.mə/ /up.tiˈmiz.mə/ n masc
optimismus

optimista /op.tiˈmis.ta/ /op.tiˈmis.te/ /op.tiˈmis.tə/ /up.tiˈmis.tə/ adj
optimistický
Persona que veu les coses de manera positiva

or /ˈoɾ/ /ˈɔ/ /ˈɔr/ /ˈɔrt/ n masc
zlato

orador /o.ɾaˈðo/ /o.ɾaˈðoɾ/ /o.ɾəˈðo/ /u.ɾəˈðo/ n masc
řečník

orangutan /o.ɾaŋ.ɡuˈtan/ /o.ɾəŋ.ɡuˈtan/ /u.ɾəŋ.ɡuˈtan/ n masc
orangutan

orbitar /or.βiˈta/ /oɾ.biˈta/ /oɾ.biˈtaɾ/ /oɾ.βiˈta/ /ur.biˈta/ v
obíhat

orca /ˈɔr.ka/ /ˈɔr.kə/ /ˈɔɾ.ka/ /ˈɔɾ.kɔ/ n fem
kosatka

orde /ˈor.də/ /ˈoɾ.ðe/ n masc
řád

ordenar /or.ðeˈna/ /oɾ.ðeˈna/ /oɾ.ðeˈnaɾ/ /oɾ.ðəˈna/ /ur.dəˈna/ /ur.ðəˈna/ v
rozkazovat
Arranjar en un ordre.
Donar ordres, manar.

ordi /ˈɔl.di/ /ˈɔɾ.ði/ /ˈɔɾ.ði/ n masc
ječmen

ordinador /or.ði.naˈðo/ /oɾ.ði.nəˈðo/ /ur.ði.nəˈðo/ n masc
počítač

ordinari /oɾ.ðiˈna.ɾi/ /uɾ.ðiˈna.ɾi/ adj masc
obyčejný

ordre /ˈoɾ.ðɾe/ n masc
pořadí řád
Distribució o organització de les coses segons un criteri concret.

ordre del dia /ˌoɾ.ðɾe n masc
agenda
(dret, economia, política) Conjunt de temes que es preveu tractar en una reunió.

orella /oˈɾe.ʎa/ /oˈɾə.ʎə/ /uˈɾɛ.jə/ n fem
ucho

oreneta /o.ɾeˈne.ta/ /o.ɾəˈnə.tə/ /u.ɾəˈnɛ.tə/ n fem
vlaštovka

orenga /oˈɾeŋ.ɡa/ /oˈɾəŋ.ɡə/ /uˈɾɛŋ.ɡə/ n fem
oregano
Planta aromàtica, perenne, de la família de les lamiàcies (Origanum vulgare).

orfe /ˈɔr.fə/ /ˈɔɾ.fe/ n masc
sirotek

orfebre /oɾˈfɛ.βɾe/ /urˈfɛ.βɾə/ n neut
zlatník zlatnice

orfenat /oɾ.feˈnat/ /oɾ.fəˈnat/ /ur.fəˈnat/ n masc
sirotčinec

organisme /oɾ.ɣaˈniz.me/ /oɾ.ɣəˈniz.mə/ /ur.ɡəˈniz.mə/ /ur.ɣəˈniz.mə/ n masc
organismus

organista /oɾ.ɣaˈnis.ta/ /oɾ.ɣaˈnis.te/ /oɾ.ɣəˈnis.tə/ /ur.ɡəˈnis.tə/ /ur.ɣəˈnis.tə/ n neut
varhaník

organització /or.ɣa.ni.d͡za.siˈo/ /oɾ.ɣa.ni.za.siˈo/ /oɾ.ɣə.ni.d͡zə.siˈo/ /ur.ɡə.ni.d͡zə.siˈo/ /ur.ɣə.ni.d͡zə.siˈo/ n fem
uspořádání organizace
Acció i efecte d'organitzar o organitzar-se
organizace
(metonímia) Conjunt de persones que pertanyen a una organització o que s'encarreguen d'organitzar quelcom

organitzar /or.ɣa.niˈd͡za/ /oɾ.ɣa.niˈza/ /oɾ.ɣa.niˈzaɾ/ /oɾ.ɣə.niˈd͡za/ /ur.ɡə.niˈd͡za/ /ur.ɣə.niˈd͡za/ v
srovnat uspořádat
Estructurar convenientment per acomplir la seva funció.

orgasme /oɾˈɣaz.me/ /oɾˈɣaz.mə/ /urˈɣaz.mə/ n masc
orgasmus

orgia /oɾˈd͡ʒi.a/ /oɾˈʒi.ə/ /urˈʒi.ə/ n fem
orgie

orgue /ˈɔr.ɡə/ /ˈɔɾ.ɣe/ n masc
varhany

orgull /oɾˈɣuʎ/ /urˈɡuʎ/ /urˈɣuʎ/ n masc
pýcha hrdost

orgullosament /or.ɣuˌʎo.zaˈmen/ /oɾ.ɣuˌʎo.zaˈmen/ /oɾ.ɣuˌʎo.zaˈment/ /oɾ.ɣuˌʎo.zəˈment/ /ur.ɡuˌʎo.zəˈmen/ /ur.ɣuˌʎo.zəˈmen/ adv
hrdě

orgullós /oɾ.ɣuˈʎos/ /ur.ɡuˈʎos/ /ur.ɣuˈʎos/ adj
hrdý
Persona que té orgull.

orgànic /oɾˈɣa.nik/ /urˈɡa.nik/ /urˈɣa.nik/ adj masc
ekologický

orient /o.ɾiˈen/ /o.ɾiˈent/ /u.ɾiˈen/ n masc
orient

oriental /o.ɾi.enˈtaɫ/ /o.ɾi.ənˈtaɫ/ /u.ɾi.ənˈtaɫ/ adj
východní

origen /oˈɾi.d͡ʒen/ /oˈɾi.ʒen/ /oˈɾi.ʒən/ /uˈɾi.ʒən/ n masc
vznik

original /o.ɾi.d͡ʒiˈnaɫ/ /o.ɾi.ʒiˈnaɫ/ /u.ɾi.ʒiˈnaɫ/ adj
původní
Que es remunta a l’origen.
Que no és una còpia, sinó el model que altres imiten.

orina /oˈɾi.na/ /oˈɾi.nə/ /uˈɾi.nə/ n fem
moč

orinar /o.ɾiˈna/ /o.ɾiˈnaɾ/ /u.ɾiˈna/ v
močit

oriol /o.ɾiˈɔɫ/ /u.ɾiˈɔɫ/ n masc
žluva
Ocell passeriforme molt vistós, amb un groc brillant al cos i les ales i la cua principalment negra, de cant fort i aflautat amb un xiulet característic (Oriolus oriolus).

orquestra /oɾˈkes.tɾa/ /oɾˈkes.tɾə/ /urˈkes.tɾə/ n fem
orchestr

orquídia /oɾˈki.ði.ə/ /urˈki.ði.ə/ n fem
orchidej

ortodox /oɾ.toˈðɔks/ /ur.tuˈðɔks/ adj masc
ortodoxní
Relatiu o pertanyent a la ortodòxia.

ortodòxia /oɾ.toˈðɔk.si.a/ /oɾ.toˈðɔk.si.ə/ /ur.tuˈðɔk.si.ə/ n fem
ortodoxie

ortografia /oɾ.to.ɣɾaˈfi.a/ /oɾ.to.ɣɾəˈfi.ə/ /ur.tu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
pravopis ortografie

ortorèxia /oɾ.toˈrɛk.si.a/ /oɾ.toˈrɛk.si.ə/ /ur.tuˈrɛk.si.ə/ n fem
orthorexie

orwel·lià /oɾ.we.ɫiˈa/ /oɾ.weɫ.ɫiˈa/ /oɾ.wəɫ.ɫiˈa/ /ur.wə.ɫiˈa/ /ur.wəɫ.ɫiˈa/ adj masc
orwellovský
(literatura) Corresponent o pertanyent a * Wikipedia tiene un artículo sobre George Orwell. o a la seva obra.

os n masc
kost
Òrgan dur i resistent, no gaire pesant, que forma l'esquelet dels vertebrats.
medvěd
Mamífer omnívor, pelut, molt voluminós, amb cua i orelles rodones i urpes llargues i dures, quadrúpede que també es manté en dues potes (Ursidae).

oscil·lar /o.siɫˈɫa/ /o.siɫˈɫaɾ/ /o.siˈɫa/ /os.siɫˈɫa/ /u.siɫˈɫa/ /u.siˈɫa/ /us.siɫˈɫa/ v
oscilovat
Moure's d'un costat a un altre, respecte a un punt fix.

osmi n masc
osmium

osmòtic /ozˈmɔ.tik/ /uzˈmɔ.tik/ adj masc
osmotický

ostatge /osˈta.d͡ʒe/ /osˈta.d͡ʒə/ /usˈta.d͡ʒə/ n neut
rukojmí

ostentació /os.ten.ta.siˈo/ /os.tən.tə.siˈo/ /us.tən.tə.siˈo/ n masc
okázalost

ostentar /os.tenˈta/ /os.tenˈtaɾ/ /os.tənˈta/ /us.tənˈta/ v
chlubit se

ostra /ˈɔs.tɾa/ /ˈɔs.tɾɔ/ n fem
ústřice

otomà /o.toˈma/ /u.tuˈma/ adj masc
osmanský
Relatiu o pertanyent a l'Imperi Otomà o als otomans.

ou /ˈow/ n masc
vejce
Cèl·lula de la què surt el nou ésser viu en els animals ovípars; òvul.
(col·loquial) testicle
vejce vajíčko
(aliments) Aliment consistent en un rovell envoltat per una clara.

ou de Pasqua /ˌɔw.ðəˈpas.kwə/ n masc
kraslice

ou ferrat n masc
volské oko

oval /oˈvaɫ/ /oˈβaɫ/ /uˈvaɫ/ /uˈβaɫ/ adj
ovál
De forma curvilínia allargada per un dels caps, com un ou.

oval /oˈvaɫ/ /oˈβaɫ/ /uˈvaɫ/ /uˈβaɫ/ n masc
ovál
Figura geomètrica tancada, oblonga amb corba convexa i simètrica respecte a un o a dos eixos.

ovari /oˈva.ɾi/ /oˈβa.ɾi/ /uˈva.ɾi/ /uˈβa.ɾi/ n masc
vaječník

ovella /oˈve.ʎa/ /oˈvə.ʎə/ /oˈβe.ʎa/ /uˈvɛ.jə/ n fem
ovce

ovular /o.vuˈɫa/ /o.vuˈɫaɾ/ /o.βuˈɫa/ /o.βuˈɫar/ /o.βuˈɫaɾ/ /u.vuˈɫa/ /u.vuˈɫar/ /u.βuˈɫa/ /u.βuˈɫar/ v
ovulovat
L’ovari, deixar anar un òvul, tenir una ovulació.

oxidar /ok.siˈða/ /ok.siˈðaɾ/ /uk.siˈða/ v
oxidovat

oxigen /okˈsi.ʒen/ /okˈsi.ʒən/ /ukˈsi.ʒən/ n masc
kyslík

oxímoron /okˈsi.mo.ɾon/ /ukˈsi.mu.ɾun/ n masc
oxymóron

ozó /oˈzo/ /uˈzo/ n masc
ozon

oïda /oˈi.ða/ /oˈi.ðə/ /uˈi.ðə/ n fem
sluch
Sentit responsable de la percepció dels sons.

pa n masc
chléb chleba
(aliments, no comptable) Aliment fet d'una pasta de farina i aigua, en especial quan la pasta està fermentada i fornejada.

pacient /pa.siˈen/ /pa.siˈent/ /pə.siˈen/ /pə.siˈent/ adj
trpělivý
Que té paciència.

pacient /pa.siˈen/ /pa.siˈent/ /pə.siˈen/ /pə.siˈent/ n neut
pacient

pacientment /pa.siˌemˈmen/ /pa.siˌemˈment/ /pə.siˌemˈmen/ /pə.siˌemˈment/ adv
trpělivě

pacifisme /pa.siˈfiz.me/ /pə.siˈfiz.mə/ n masc
pacifismus

paciència /pa.siˈɛn.si.a/ /pə.siˈen.si.ə/ n fem
trpělivost
(no comptable) Virtut que ensenya a sofrir, sofriment, constància, tolerància.

pacíficament /paˌsi.fi.kaˈmen/ /paˌsi.fi.kaˈment/ /pəˌsi.fi.kəˈmen/ /pəˌsi.fi.kəˈment/ adv
mírumilovně

padrastre /paˈras.tɾa/ /paˈðɾas.tɾe/ /pəˈðɾas.tɾə/ /pəˈðɾas.tɾə/ n masc
otčím
El marit de la mare quan ha quedat vídua o s'ha divorciat i es casa una altra vegada.

padrina /paˈðɾi.na/ n fem
kmotra

padrí /paˈðɾi/ /pəˈðɾi/ n masc
kmotr družba
Persona que assisteix qui rep el sagrament de la confirmació, del matrimoni, de l'ordenació, qui professa en un orde.

paella /paˈe.ʎa/ n fem
pánev
Recipient de metall amb un mànec llarg, de forma ampla i no massa fondo, emprat per cuinar principalment aliments que es vol fregir.

pagament /pa.ɣaˈmen/ /pa.ɣaˈment/ /pə.ɣəˈmen/ /pə.ɣəˈment/ n masc
platba

pagar /paˈɣa/ /paˈɣaɾ/ v
platit

pagesia /pa.d͡ʒeˈzi.a/ /pa.ʒeˈzi.a/ /pə.ʒəˈzi.ə/ n fem
rolnictvo
Condició o ofici de pagès.

paginar /pa.d͡ʒiˈna/ /pa.d͡ʒiˈnaɾ/ /pa.ʒiˈna/ /pə.ʒiˈna/ /pə.ʒiˈna/ v
stránkovat

pagà /paˈɣa/ adj masc
pohanský pohan

pagès /paˈd͡ʒes/ /paˈʒes/ /pəˈʒəs/ /pəˈʒɛs/ n masc
sedlák

paio /ˈpa.jo/ /ˈpa.ju/ n masc
gadžo
(català caló) Persona no gitana.

paisatge /pajˈza.d͡ʒe/ /pəjˈza.d͡ʒə/ n masc
krajina

pakistanès /pa.kis.taˈnes/ /pə.kis.təˈnəs/ /pə.kis.təˈnɛs/ adj masc
Pákistánec
Relatiu o pertanyent a Pakistan.

pakistanès /pa.kis.taˈnes/ /pə.kis.təˈnəs/ /pə.kis.təˈnɛs/ n masc
Pákistánec
Persona que habita o és originària de Pakistan.

pal /ˈpaɫ/ n masc
stěžeň
(nàutica) En les embarcacions cada biga agafada al buc que aguanta les veles. Acostumen a ser verticals llevat del bauprès.

pala /ˈpa.la/ /ˈpa.ɫə/ n fem
lopata
(tennis de taula) Instrument de fusta de dimensions i pes variables, consistent en una làmina de forma arrodonida proveïda de revestiment de goma i en una empunyadura, que s'utilitza per a colpejar la pilota.
(pilota basca) Conjunt de modalitats de pilota basca que es practiquen amb una pala.
(calçat) empenya del calçat.
pádlo
(pàdel) Instrument de material elàstic i lleuger consistent en una fulla envoltada d'un marc ovalat i perforada amb un nombre indeterminat de forats i en una empunyadura amb un cordill a l'extrem, que s'utilitza per a colpejar la pilota.

paladar /pa.ɫaˈða/ /pa.ɫaˈðaɾ/ /pə.ɫəˈða/ n masc
patro
Sostre de la boca en els humans i els animals vertebrats.
Sentit del gust

paladí /pa.ɫaˈði/ /pə.ɫəˈði/ n masc
paladin
Cavaller heroic.

palanca /paˈɫaŋ.ka/ n fem
páka

palau n masc
palác

paleografia /pa.ɫe.o.ɡɾaˈfi.a/ /pə.ɫə.u.ɡɾəˈfi.ə/ n fem
paleografie

paleolític /pa.ɫe.oˈɫi.tik/ /pə.ɫə.oˈɫi.tik/ /pə.ɫə.uˈɫi.tik/ adj masc
paleolitický

palestí /pə.ɫəsˈti/ adj masc
palestinský

palet /paˈɫet/ /pəˈɫət/ /pəˈɫɛt/ n masc
paleta
Plataforma de càrrega per ser transportada mecànicament amb carretons d'elevació.

paleta /paˈɫe.ta/ /pəˈɫə.tə/ /pəˈɫɛ.tə/ n neut
zedník
Mestre obrer de la construcció.

palla /ˈpa.jə/ /ˈpa.ʎa/ /ˈpa.ʎə/ n fem
sláma

paller /paˈʎe/ /paˈʎeɾ/ /pəˈje/ /pəˈʎe/ n masc
kupka sena

palmell /paɫˈmeʎ/ /pəɫˈmeʎ/ n masc
dlaň
(anatomia) Part interior de la mà entre els dits i el canell.

palmera /paɫˈme.ɾa/ /pəɫˈme.ɾə/ n fem
palma
Nom comú de les espècies de la família de les arecàcies.

pal·ladi /paɫˈɫa.ði/ /pəɫˈɫa.ði/ /pəˈɫa.ði/ n masc
palladium

pal·liatiu /pa.ɫi.aˈtiw/ /paɫ.ɫi.aˈtiw/ /pə.ɫi.əˈtiw/ /pəɫ.ɫi.əˈtiw/ adj masc
paliativní

pam /ˈpam/ n masc
píď
Diverses mesures antigues similars a la distància anteriorment esmentada en una mà d'un home adult.

panacea /pa.naˈse.a/ /pə.nəˈse.ə/ n fem
všelék

panameny /pə.nəˈməɲ/ /pə.nəˈmɛɲ/ adj masc
panamský
Relatiu o pertanyent al Panamà.

panameny /pə.nəˈməɲ/ /pə.nəˈmɛɲ/ n masc
panamský
Persona que habita o és originària del Panamà.

pancreàtic /paŋ.kɾeˈa.tik/ adj masc
pankreatický

panda /ˈpan.da/ /ˈpan.də/ n masc
panda velká

pandereta /pan.deˈɾe.ta/ /pən.dəˈɾə.tə/ /pən.dəˈɾɛ.tə/ n fem
tamburína

pandèmia /panˈdɛ.mi.a/ /pənˈdɛ.mi.ə/ n fem
pandemie

pandèmic /panˈdɛ.mik/ adj masc
pandemický

panegíric /pa.neˈd͡ʒi.ɾik/ /pa.neˈʒi.ɾik/ /pə.nəˈʒi.ɾik/ n masc
chvalozpěv
Oració retòrica en alabança d'algú.

panerola /pa.neˈɾɔ.ɫa/ /pa.neˈɾɔ.ɫɔ/ n fem
šváb

panorama /pa.noˈɾa.ma/ /pə.noˈɾa.mə/ /pə.nuˈɾa.mə/ n masc
panoráma

pansa /ˈpan.sa/ /ˈpan.sə/ n fem
rozinka hrozinka
Gra de raïm dessecat al sol.

pantalla /panˈta.ʎa/ /pənˈta.ʎə/ n fem
obrazovka
(voleibol) Falta de servei en què un o més jugadors de l'equip servidor es disposen de manera que impedeixen la visió de la trajectòria de la pilota en el moment d'efectuar un servei.

pantaló /pan.taˈɫo/ /pən.təˈɫo/ n masc
kalhoty

panteó /pan.teˈo/ /pən.təˈo/ n masc
panteon

pantà /panˈta/ /pənˈta/ n masc
bahno

pantògraf /panˈtɔ.ɣɾaf/ /pənˈtɔ.ɣɾəf/ n masc
pantograf

panxa /ˈpaɲ.t͡ʃa/ n fem
břicho
Ventre, estómac, abdomen dels animals.

panxell /paɲˈt͡ʃeʎ/ /pəɲˈʃeʎ/ n masc
lýtko

pany n masc
zámek
Mecanisme de metall incorporat a portes i calaixos per controlar llur tancament i obertura.

paona /paˈo.na/ /pəˈo.nə/ n fem
pávice
Paó femella.

papa /ˈpa.pa/ n masc
papež
(religió) Títol del bisbe de Roma, cap de l'Església catòlica.

papallona /pa.paˈʎo.na/ /pə.pəˈjo.nə/ /pə.pəˈʎo.nə/ n fem
motýl
Insecte lepidòpter.

paparra /paˈpa.ra/ /pəˈpa.rə/ n fem
klíště
Àcar paràsit pla i ovalat amb mandíbules que xuclen la sang.

papat /paˈpat/ /pəˈpat/ n masc
papežství

paper /paˈpe/ /pəˈpe/ n masc
papír
Suport per a l'escriptura fet de cel·lulosa provinent de la fusta o altres fibres vegetals.
role papír
rol, actuació

paper higiènic n masc
toaletní papír

papessa /paˈpe.sa/ /pəˈpə.sə/ /pəˈpɛ.sə/ n fem
papežka

papir /paˈpiɾ/ /pəˈpir/ n masc
papyrus

papiroflèxia /ˌpa.pi.ɾoˈfɫɛk.si.a/ /ˌpa.pi.ɾoˈfɫɛk.si.ə/ /ˌpa.pi.ɾuˈfɫɛk.si.ə/ n fem
origami

papissot /pa.piˈsɔt/ /pə.piˈsɔt/ n masc
šišlavost

papissotejar /pa.pi.so.teˈd͡ʒa/ /pa.pi.so.teˈd͡ʒaɾ/ /pa.pi.so.teˈʒa/ /pə.pi.so.təˈd͡ʒa/ /pə.pi.su.təˈʒa/ v
šlapat si na jazyk

paquet /paˈket/ /pəˈkɛt/ n masc
balíček
Conjunt d'objectes lligats o embolicats junts.

parada /paˈɾa.ða/ /pəˈɾa.ðə/ n fem
zastávka
Lloc establert on paren els vehicles de transport públic.

paradigma /pa.ɾaˈðiɡ.ma/ /pə.ɾəˈðiɡ.mə/ n masc
paradigma

paradoxa /pa.ɾaˈðɔk.sa/ /pa.ɾaˈðɔk.sɔ/ /pə.ɾəˈðɔk.sə/ n fem
paradox

paradoxalment /pa.ɾa.ðokˌsaɫˈmen/ /pa.ɾa.ðokˌsaɫˈment/ /pə.ɾə.ðokˌsaɫˈment/ /pə.ɾə.ðukˌsaɫˈmen/ adv
paradoxně

paradís /pa.ɾaˈðis/ /pə.ɾəˈðis/ n masc
ráj nebesa

parafang /ˌpa.ɾaˈfaŋ/ /ˌpa.ɾaˈfaŋk/ /ˌpa.ɾəˈfaŋ/ /ˌpa.ɾəˈfaŋk/ n masc
blatník

parafrasejar /pa.ɾa.fɾa.zeˈd͡ʒa/ /pa.ɾa.fɾa.zeˈd͡ʒaɾ/ /pa.ɾa.fɾa.zeˈʒa/ /pə.ɾə.fɾə.zəˈd͡ʒa/ /pə.ɾə.fɾə.zəˈʒa/ v
parafrázovat

paraguaià /pə.ɾə.ɣwəˈja/ adj masc
Paraguayec
Relatiu o pertanyent al Paraguai.

paraguaià /pə.ɾə.ɣwəˈja/ n masc
Paraguayec
Persona que habita o és originària del Paraguai.

paraigua /paˈɾaj.ɣwa/ /pəˈɾaj.ɣo/ /pəˈɾaj.ɣə/ n masc
deštník

paralitzar /pa.ɾa.ɫiˈd͡za/ /pa.ɾa.ɫiˈza/ /pa.ɾa.ɫiˈzaɾ/ /pə.ɾə.ɫiˈd͡za/ v
ochrnout

paral·laxi /pa.ɾaɫˈɫak.si/ /pa.ɾaˈɫak.si/ /pə.ɾəɫˈɫak.si/ /pə.ɾəˈɫak.si/ n fem
paralaxa

paral·lel /pa.ɾaɫˈɫɛɫ/ /pa.ɾaˈɫɛɫ/ /pə.ɾəɫˈɫɛɫ/ /pə.ɾəˈɫɛɫ/ adj masc
rovnoběžný

paral·lelogram /pa.ɾa.ɫe.ɫoˈɣɾam/ /pa.ɾaɫ.ɫe.ɫoˈɣɾam/ /pə.ɾə.ɫə.ɫuˈɣɾam/ /pə.ɾəɫ.ɫə.ɫoˈɣɾam/ /pə.ɾəɫ.ɫə.ɫuˈɣɾam/ n masc
rovnoběžník

paramilitar /ˌpa.ɾa.mi.ɫiˈtaɾ/ /ˌpa.ɾə.mi.ɫiˈtar/ adj
paramilitantní

parany /paˈɾaɲ/ /pəˈɾaɲ/ n masc
past

parapet /pa.ɾaˈpet/ /pə.ɾəˈpɛt/ n masc
ohrazení

paraplegia /pa.ɾa.pɫeˈd͡ʒi.a/ /pa.ɾa.pɫeˈʒi.a/ /pə.ɾə.pɫəˈʒi.ə/ n fem
paraplegie

paraula /paˈɾaw.ɫa/ n fem
slovo
Allò que es diu.

parc /ˈpark/ n masc
park
Dins d'una població, espai públic destinat a l'esbarjo que sovint té vegetació, especialment gespa i alguns arbres.
Fora de les poblacions, terreny ampli destinat a la cria ornamental de vegetació o a l'esbarjo o bé a la cacera.

parcial /paɾ.siˈaɫ/ /pər.siˈaɫ/ n masc
zaujatý

parcialment /par.siˌaɫˈmen/ /paɾ.siˌaɫˈmen/ /paɾ.siˌaɫˈment/ /pər.siˌaɫˈmen/ /pəɾ.siˌaɫˈment/ adv
částečně

pardal /pərˈdaɫ/ n masc
vrabec
(ocells, especialment a Catalunya) Petit ocell (normalment té menys de 16 cm de llarg) que abunda en les ciutats i altres zones poblades per els humans. Es caracteritza pels saltets que fa en desplaçar-se pel terra, pel seu plomatge blanquinós al pit (llevat d'una taca fosca en els mascles) i grisós o marronós per les ales i l'esquena (Passer domesticus).
(mallorquí, vulgarisme) Home astut i egoista.

pare /ˈpa.ɾa/ /ˈpa.ɾə/ /ˈpa.ɾə/ n masc
otec táta tatínek
Progenitor masculí.

parell /paˈɾeʎ/ /pəˈɾəʎ/ /pəˈɾɛj/ /pəˈɾɛʎ/ adj masc
sudý
(matemàtiques) Divisible per dos.

parell mínim n masc
minimální pár

parella /paˈɾe.ʎa/ /pəˈɾə.ʎə/ /pəˈɾɛ.jə/ /pəˈɾɛ.ʎə/ n fem
pár
Conjunt de dues persones o animals en una unió sentimental.
pár dvojice
(esports de raqueta, petanca, botxes) Bàndol de dos jugadors que disputen un partit o una partida.

paremiologia /pə.ɾə.mi.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
paremiologie

parent /paˈɾen/ /paˈɾent/ /pəˈɾen/ /pəˈɾent/ n masc
příbuzný

parental /pa.ɾenˈtaɫ/ /pə.ɾənˈtaɫ/ adj
rodičovský

pares /ˈpa.ɾəs/ n masc
rodiče
Pare i mare.

paret /paˈɾet/ /pəˈɾət/ /pəˈɾɛt/ n fem
stěna
Barrera física permanent que serveix per a separar les diferents cambres d'un habitatge.

parir /paˈɾi/ /paˈɾiɾ/ /pəˈɾi/ v
porodit

parisenc /pa.ɾiˈzeŋ/ /pa.ɾiˈzeŋk/ /pə.ɾiˈzəŋk/ /pə.ɾiˈzɛŋ/ /pə.ɾiˈzɛŋk/ adj masc
pařížský
Relatiu o pertanyent a París.

parisenc /pa.ɾiˈzeŋ/ /pa.ɾiˈzeŋk/ /pə.ɾiˈzəŋk/ /pə.ɾiˈzɛŋ/ /pə.ɾiˈzɛŋk/ n masc
pařížský
Persona que habita o és originària de París.

parkour /parˈkur/ n masc
parkour

parla /ˈpar.ɫə/ /ˈpaɾ.ɫa/ n fem
řeč

parlament /par.ɫaˈmen/ /paɾ.ɫaˈmen/ /paɾ.ɫaˈment/ /pər.ɫəˈmen/ /pəɾ.ɫəˈment/ n masc
parlament
Assemblea que exerceix el poder legislatiu

parlamentari /paɾ.ɫa.menˈta.ɾi/ /pər.ɫə.mənˈta.ɾi/ adj masc
parlamentní
Relatiu o pertanyent a un parlament.

parlar /parˈɫa/ /paɾˈɫa/ /paɾˈɫaɾ/ /pəɫˈɫa/ v
hovořit mluvit
Expressar amb sons articulats per tal de comunicar-se amb altres.

parmesà /paɾ.meˈza/ n masc
parmazán
Tipus de formatge de llet de vaca fabricat a Parma.

parodiar /pa.ɾo.ðiˈa/ /pa.ɾo.ðiˈaɾ/ /pə.ɾo.ðiˈa/ /pə.ɾu.ðiˈa/ v
parodovat

parpella /paɾˈpe.ʎa/ n fem
víčko oční víčko

parroquial /pa.ro.kiˈaɫ/ /pə.ro.kiˈaɫ/ /pə.ru.kiˈaɫ/ adj
farní

parrup /paˈrup/ /pəˈrup/ n masc
vrkot
Cant del colom, de la tórtora i d’altres colúmbids.

parrupar /pa.ruˈpa/ /pa.ruˈpaɾ/ /pə.ruˈpa/ v
vrkat

parròquia /paˈrɔ.ki.a/ /pəˈrɔ.ki.ə/ n fem
farnost

parsimònia /paɾ.siˈmɔ.ni.a/ /pər.siˈmɔ.ni.ə/ n fem
lakota

part n fem
část
Porció, tros, fragment, divisió d'un tot.

part n masc
porod
Acte de donar a llum a un infant.

participació /paɾ.ti.si.pa.siˈo/ n fem
účast

participant /par.ti.siˈpan/ /paɾ.ti.siˈpan/ /paɾ.ti.siˈpant/ /pər.ti.siˈpan/ /pəɾ.ti.siˈpant/ adj
účastník
Que participa en alguna cosa

participant /par.ti.siˈpan/ /paɾ.ti.siˈpan/ /paɾ.ti.siˈpant/ /pər.ti.siˈpan/ /pəɾ.ti.siˈpant/ n neut
účastník
Individu que participa en alguna cosa.

partit /paɾˈtit/ n masc
strana
Agrupació de persones amb interessos polítics comuns.
zápas
(esports de pilota) Encontre entre dos jugadors o dos equips en un esport de pilota per a determinar un guanyador, consistent en un encadenament de jugades que se succeeixen fins que un dels dos arriba a una puntuació determinada o fins que s'esgota el temps establert.

partitura /paɾ.tiˈtu.ɾa/ /pər.tiˈtu.ɾə/ n fem
partitura

partícula /paɾˈti.ku.ɫa/ /pərˈti.ku.ɫə/ n fem
částice

paràbola /paˈɾa.bo.ɫa/ /pəˈɾa.bo.ɫə/ /pəˈɾa.bu.ɫə/ /pəˈɾa.βu.ɫə/ n fem
podobenství parabola

paràgraf /paˈɾa.ɣɾaf/ /pəˈɾa.ɣɾəf/ n masc
odstavec

paràlisi cerebral n fem
dětská mozková obrna

paràmetre /paˈɾa.me.tɾe/ /pəˈɾa.mə.tɾə/ n masc
parametr

paràsit /paˈɾa.zit/ /pəˈɾa.zit/ adj masc
cizopasný parazitní
Que depèn d'una altra espècie per sobreviure.

paràsit /paˈɾa.zit/ /pəˈɾa.zit/ n masc
cizopasník parazit
Persona que viu aprofitant-se d'altres.

parèntesi /paˈɾɛn.te.zi/ /pəˈɾɛn.tə.zi/ n masc
vsuvka

paròdia n masc
parodie

paròsmia /paˈɾɔz.mi.a/ /pəˈɾɔz.mi.ə/ n fem
parosmie

pas n masc
krok
Cadascun dels moviments repetitius que hom realitza amb cada cama, avançant-la, per a caminar.

pascal /pasˈkaɫ/ /pəsˈkaɫ/ n masc
pascal

passadís /pa.saˈðis/ /pə.səˈðis/ n masc
chodba
Pas que comunica diferents habitacions o sales d'una casa.

passaport /ˌpa.saˈpɔɾt/ n masc
cestovní pas pas

passar /paˈsa/ /paˈsaɾ/ v
podat
Anar per un camí o travessar un lloc per anar a un altre.
Canviar, portar, d'un lloc a un altre.
(esports de pilota) Fer arribar la pilota, la bola o el disc a un company d'equip.

passat /paˈsat/ /pəˈsat/ n masc
minulost

passatemps /ˌpa.saˈtems/ /ˌpa.səˈtems/ n masc
hobby

passatger /pa.saˈd͡ʒe/ /pa.saˈd͡ʒeɾ/ /pə.səˈd͡ʒe/ n masc
cestující
Persona que viatja en un vehicle sense haver de tripular-lo ni participar en qualsevol altra feina. En especial les que viatgen en embarcacions.

passeig /paˈset͡ʃ/ /pəˈsət͡ʃ/ /pəˈsɛt͡ʃ/ n masc
procházka
Acte de passejar.

passiu /paˈsiw/ /pəˈsiw/ n masc
pasivní

passivitat n fem
pasivita

passió /pa.siˈo/ /pə.siˈo/ n fem
vášeň

pasta /ˈpas.ta/ /ˈpas.tə/ n fem
těstoviny

pastanaga /pas.taˈna.ɣa/ n fem
mrkev karotka
Arrel comestible de la planta anterior.

pastar /pasˈta/ /pasˈtaɾ/ /pəsˈta/ v
hníst
Fer la pasta barrejant farina o guix o substàncies semblants, amb aigua.

pastera /pasˈte.ɾa/ /pəsˈte.ɾə/ n fem
díže
Recipient còncau per a pastar guix, morter, argila, etc.

pasteuritzar /pas.tew.ɾiˈd͡za/ /pas.tew.ɾiˈza/ /pas.tew.ɾiˈzaɾ/ /pəs.təw.ɾiˈd͡za/ v
pasterizovat

pastilla /pasˈti.ʎa/ /pəsˈti.ʎə/ n fem
pilulka
Medicament sòlid molt petit d’administració oral.

pastisser /pas.tiˈse/ /pas.tiˈseɾ/ /pəs.tiˈse/ n masc
cukrář

pastisseria /pas.ti.seˈɾi.a/ /pəs.ti.səˈɾi.ə/ n fem
cukrárna

pastitx /pasˈtit͡ʃ/ /pəsˈtit͡ʃ/ n masc
pastiš

pastor /pasˈto/ /pasˈtoɾ/ /pəsˈto/ n masc
pastýř pasák
Persona encarregada de portar a pasturar un ramat, generalment d'ovelles o de cabres.

pasturar /pas.tuˈɾa/ /pas.tuˈɾaɾ/ /pəs.tuˈɾa/ v
pást se

pastís /pasˈtis/ n masc
dort
Menja fornejada que té com a principals ingredients la farina i sovint també la mantega. Normalment, és dolç i es pren per postres, però també pot ser salat.

patata /pəˈta.tə/ n fem
brambor

patena /paˈte.na/ /pəˈtə.nə/ /pəˈtɛ.nə/ n fem
patena

patent /paˈten/ /paˈtent/ /pəˈten/ /pəˈtent/ adj
patent
evident

patent /paˈten/ /paˈtent/ /pəˈten/ /pəˈtent/ n fem
patent
Dret d’explotació exclusiva d’un invent.

patern /paˈtɛɾn/ /pəˈtɛrn/ adj masc
otcovský
Relatiu al pare.
De la part del pare.

patge /ˈpa.d͡ʒe/ /ˈpa.d͡ʒə/ n masc
páže

pati /ˈpa.ti/ n masc
dvůr

patiment /pa.tiˈmen/ /pa.tiˈment/ /pə.tiˈmen/ /pə.tiˈment/ n masc
utrpení

patinar /pa.tiˈna/ /pa.tiˈnaɾ/ /pə.tiˈna/ v
bruslit
(esbarjo, patinatge sobre gel, hoquei, patinatge sobre rodes) Desplaçar-se lliscant amb patins sobre una superfície llisa i dura.

patinatge /pa.tiˈna.d͡ʒe/ /pə.tiˈna.d͡ʒə/ n masc
bruslení

patinet /pa.tiˈnet/ /pə.tiˈnət/ /pə.tiˈnɛt/ n masc
koloběžka

patir /paˈti/ /paˈtiɾ/ /pəˈti/ v
trpět
Penar, tolerar, sofrir amb resignació.

patogen /paˈtɔ.d͡ʒen/ /paˈtɔ.ʒen/ /pəˈtɔ.ʒən/ adj masc
patogen

patologia /pa.to.ɫoˈd͡ʒi.a/ /pa.to.ɫoˈʒi.a/ /pə.to.ɫoˈʒi.ə/ /pə.tu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
patologie

patriarca /pa.tɾiˈaɾ.ka/ /pə.tɾiˈar.kə/ n masc
praotec

patriarcat /pa.tɾi.aɾˈkat/ /pə.tɾi.ərˈkat/ n masc
patriarchát
(sociologia) Organització social que dóna la màxima autoritat social i política al pare.

patrullar /pa.tɾuˈʎa/ /pa.tɾuˈʎaɾ/ /pə.tɾuˈʎa/ v
hlídkovat

patètic /paˈtɛ.tik/ /pəˈtɛ.tik/ adj masc
patetický

patí /paˈti/ /pəˈti/ n masc
brusle

patí de gel n masc
brusle

pau n fem
mír pokoj
Absència de guerra.

pausa /ˈpaw.za/ /ˈpaw.zə/ n fem
přestávka

pavelló /pa.veˈʎo/ /pa.βeˈʎo/ /pə.vəˈʎo/ /pə.βəˈʎo/ n masc
pavilon
Construcció aïllada en un pati, un jardí, o que destaca d’altres construccions.
altán
Edifici annex dedicat a un ús determinat.

paviment /pa.viˈment/ /pa.βiˈmen/ /pə.viˈmen/ /pə.viˈment/ /pə.βiˈmen/ n masc
vozovka

país /paˈis/ n masc
země
Unitat fisiogràfica o paisatgística.
Territori propi d'una ètnia determinada.

paó /paˈo/ n masc
páv pávice

pe /ˈpe/ n fem
pé
Lletra p/P.

peatge /peˈa.d͡ʒe/ /peˈa.d͡ʒə/ n masc
mýtné mýto

pebre /ˈpe.bɾe/ /ˈpə.bɾə/ /ˈpɛ.bɾə/ n masc
pepř

pebrot /peˈbɾɔt/ /pəˈβɾɔt/ n masc
paprika
Fruit de la pebrotera, una baia verda, vermella o groga, inflada i buida.

pecar /peˈka/ /peˈkaɾ/ /pəˈka/ v
hřešit
Transgredir la llei divina o un precepte de l’Església.

pecat /peˈkat/ n masc
hřích

pectoral /pek.toˈɾaɫ/ /pək.toˈɾaɫ/ /pək.tuˈɾaɫ/ adj
hrudní
Relatiu al pit o al tòrax.

pectoral /pek.toˈɾaɫ/ /pək.toˈɾaɫ/ /pək.tuˈɾaɫ/ n masc
hrudní
Peça d’orfebreria o de tela portada penjada sobre el pit com a insígnia o ritual.

peculiar /pe.ku.ɫiˈaɾ/ /pə.ku.ɫiˈa/ /pə.ku.ɫiˈar/ adj
charakteristický

pedagogia /pe.ða.ɣoˈd͡ʒi.a/ /pe.ða.ɣoˈʒi.a/ /pə.ðə.ɣoˈʒi.ə/ /pə.ðə.ɣuˈʒi.ə/ n fem
pedagogika

pedal /peˈðaɫ/ /pəˈðaɫ/ n masc
pedál

pedant /peˈðan/ /peˈðant/ /pəˈðan/ /pəˈðant/ adj
pedantický

pedaç /peˈðas/ n masc
záplata
Peça de roba afegida a posteriori en una altra de més gran típicament amb la intenció de cobrir algun desperfecte.

pedestal /pe.ðesˈtaɫ/ /pə.ðəsˈtaɫ/ n masc
podstavec

pediatre /pe.ðiˈa.tɾe/ n masc
pediatr

pediatria /pe.ði.aˈtɾi.a/ /pə.ði.əˈtɾi.ə/ n fem
pediatrie

pedra /ˈpe.ðɾa/ n fem
kámen
Material natural d'origen mineral, sòlid i d'elevada consistència

pedra angular n fem
základ
Part essencial.

pedra cantonera n fem
nárožní kámen

pedrer /peˈðɾe/ /peˈðɾeɾ/ /pəˈðɾe/ n masc
svalnatý žaludek
Segon estómac muscular dels ocells amb funció trituradora ajudada per petites pedres que s'empassen.

pedrera /peˈðɾe.ɾa/ /pəˈðɾe.ɾə/ n fem
kamenolom lom

pegar /paˈɣa/ /peˈɣa/ /peˈɣaɾ/ /piˈɣa/ v
praštit
Donar un cop o cops amb una certa força.

peix /ˈpej/ /ˈpejʃ/ /ˈpeʃ/ n masc
ryba
Animal vertebrat aquàtic ovípar.

peixater /pe.ʃaˈteɾ/ /pej.ʃaˈte/ /pej.ʃaˈteɾ/ /pə.ʃəˈte/ n masc
prodejce ryb

pelar /peˈɫa/ /peˈɫaɾ/ /pəˈɫa/ v
loupat

pelar-se-la /peˈɫaɾ.se.ɫa/ /pəˈɫar.sə.ɫə/ v
honit si

pelegrí /pe.ɫeˈɣɾi/ /pə.ɫəˈɣɾi/ n masc
poutník
Aquell que viatja a un lloc sant de la seva religió com a mostra de fe o per a complir una promesa.
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Cetorhinus maximus)

pelicà /pe.ɫiˈka/ /pə.ɫiˈka/ n masc
pelikán

pell /ˈpeʎ/ /ˈpɛʎ/ n fem
kůže
Capa que recobreix tot el cos dels animals i que separa els òrgans de l'exterior.

pell de gallina n fem
husí kůže

pel·lícula /peɫˈɫi.ku.ɫa/ /peˈɫi.ku.ɫa/ /pəɫˈɫi.ku.ɫə/ /pəˈɫi.ku.ɫə/ n fem
film
Enregistrament cinematogràfic d'imatges amb càmeres, tècniques d'animació o efectes especials.

penal /peˈnaɫ/ /pəˈnaɫ/ n masc
penalta
(esports de pilota) Penalització imposada a l'equip defensor per determinades faltes que consisteix en un llançament d'un jugador de l'equip atacant en direcció a la porteria contrària, defensada només pel porter.

penalitzar /pe.na.ɫiˈd͡za/ /pe.na.ɫiˈza/ /pe.na.ɫiˈzaɾ/ /pə.nə.ɫiˈd͡za/ v
trestat
(esports) Imposar una penalització que comporta un desavantatge per haver comès una falta reglamentària.

pendular /pen.duˈɫa/ /pen.duˈɫaɾ/ /pen.duˈɫaɾ/ /pən.duˈɫa/ /pən.duˈɫar/ adj
kyvadlový

penediment /pe.ne.ðiˈmen/ /pe.ne.ðiˈment/ /pə.nə.ðiˈmen/ /pə.nə.ðiˈment/ n masc
lítost

penedir-se /pe.neˈðiɾ.se/ /pə.nə.ðirˈsə/ /pə.nəˈðir.sə/ /pə.nəˈðiɾ.sə/ v
litovat

penell /peˈneʎ/ n masc
korouhev

penetrar /pe.neˈtɾa/ /pe.neˈtɾaɾ/ /pe.nəˈtɾa/ /pə.nəˈtɾa/ v
pronikat

penic /peˈnik/ /pəˈnik/ n masc
pence

penicil·lina /pe.ni.siɫˈɫi.na/ /pe.ni.siˈɫi.na/ /pə.ni.siɫˈɫi.nə/ /pə.ni.siˈɫi.nə/ n fem
penicilín

penis /ˈpe.nis/ /ˈpe.nis/ /ˈpɛ.nis/ n masc
pyj penis

penjar /paɲˈd͡ʒa/ /peɲˈd͡ʒa/ /peɲˈd͡ʒaɾ/ /pəɲˈʒa/ /pəɲˈʒa/ v
oběsit
Disposar una cosa de manera que estigui agafada només per dalt i el seu pes no reposi enlloc.
Estrangular algun animal o persona deixant el seu cos suspès d'una corda agafada al voltant del coll.

penjoll /peɲˈd͡ʒɔʎ/ /pəɲˈʒɔj/ /pəɲˈʒɔʎ/ n masc
přívěsek

pensament /pen.saˈmen/ /pen.saˈment/ /pən.səˈmen/ /pən.səˈment/ n masc
myšlení

pensament crític n masc
kritické myšlení

pensar /penˈsa/ /penˈsaɾ/ v
přemýšlet myslet

pensió /pen.siˈo/ /pən.siˈo/ n fem
hostel
Establiment on el client té dret al servei d'allotjar-se a canvi d'uns diners. Les pensions o hostals poden ser d'una o dos estrelles segons els serveis que ofereixin.
Diners percebuts periòdicament per a les necessitats bàsiques d'una persona.
Pagament que alguns estats donen als treballadors jubilats.

pentagrama /pen.taˈɣɾa.ma/ /pən.təˈɣɾa.mə/ n fem
osnova

pentinar /pan.tiˈna/ /pen.tiˈna/ /pen.tiˈnaɾ/ /pən.tiˈna/ /pən.tiˈna/ v
česat
Posar en ordre els cabells amb una pinta.

penya-segat /ˌpe.ɲa.seˈɣat/ /ˌpə.ɲə.səˈɣat/ /ˌpɛ.ɲə.səˈɣat/ n masc
útes

península /peˈnin.su.ɫa/ n fem
poloostrov

per /peɾ/ /ˈper/ /ˈperk/ preposition
za

per a /pe.ɾa/ /pə.ɾə/ preposition
pro

per casualitat /peɾ adv
náhodou

per exemple adv
například

per molts anys Interjection
všechno nejlepší
Felicitació, especialment per l’aniversari, amb el desig d'una vida llarga a qui fa anys.

per què adv
proč

per si de cas adv
kdyby něco

pera /ˈpə.ɾə/ /ˈpɛ.ɾə/ n fem
hruška

perca /ˈpeɾ.ka/ /ˈpɛr.kə/ n fem
okoun

percebe /peɾˈse.be/ /pərˈse.βə/ /pərˈsɛ.βə/ n masc
svijonožka

percebre /peɾˈse.bɾe/ /pərˈsɛ.bɾə/ /pərˈsɛ.βɾə/ /pəɾˈsə.bɾə/ v
vnímat
Copsar per mitjà dels sentits.

percentatge /peɾ.senˈta.d͡ʒe/ /pər.sənˈta.d͡ʒə/ n masc
procento

percepció /peɾ.sep.siˈo/ /pər.səp.siˈo/ n fem
vnímání vjem

perdiu /peɾˈðiw/ n fem
koroptev orebice

perdonar /pal.duˈna/ /per.ðoˈna/ /peɾ.ðoˈna/ /peɾ.ðoˈnaɾ/ /pər.duˈna/ /pər.ðuˈna/ /pəɾ.ðoˈna/ v
odpouštět odpustit
Oblidar una ofensa o acceptar les disculpes d'algú.

perdre /ˈpɛ.ðɾe/ /ˈpɛɾ.ðɾe/ v
prohrát
No saber on es troba una cosa pròpia. No trobar alguna cosa que es tenia o que estava a la vista. Extraviar.
En un joc, aposta, competició o batalla, treure menys puntuació que un altre, fracassar, o no guanyar.
(esports de pilota) Deixar de tenir, un jugador o un equip, la pilota, la bola o el disc controlats.

perdó /peɾˈðo/ /pərˈdo/ n masc
odpuštění
Acció i efecte de perdonar.

perennifoli /peˌɾen.niˈfɔ.ɫi/ /pəˌɾɛn.niˈfɔ.ɫi/ adj masc
stálezelený

perepunyetes /ˌpe.ɾe.puˈɲe.tes/ /ˌpe.ɾə.puˈɲə.təs/ /ˌpe.ɾə.puˈɲɛ.təs/ adj
hnidopišský

perepunyetes /ˌpe.ɾe.puˈɲe.tes/ /ˌpe.ɾə.puˈɲə.təs/ /ˌpe.ɾə.puˈɲɛ.təs/ n neut
hnidopich

perfeccionar /per.fek.si.oˈna/ /peɾ.fek.si.oˈna/ /peɾ.fek.si.oˈnaɾ/ /pər.fək.si.uˈna/ /pəɾ.fək.si.oˈna/ v
zdokonalit

perfeccionisme /peɾ.fek.si.oˈniz.me/ /pər.fək.si.uˈniz.mə/ /pəɾ.fək.si.oˈniz.mə/ n masc
perfekcionismus

perfecció /peɾ.fek.siˈo/ /pər.fək.siˈo/ n fem
dokonalost

perfectament /perˌfɛk.taˈmen/ /peɾˌfɛk.taˈmen/ /peɾˌfɛk.taˈment/ /pərˌfek.təˈmen/ /pərˌfɛk.təˈmen/ /pəɾˌfɛk.təˈment/ adv
dokonale

perfecte /peɾˈfɛk.te/ /pərˈfek.tə/ /pəɾˈfɛk.tə/ adj masc
dokonalý
Sense cap defecte o mancança.

perforar /per.foˈɾa/ /peɾ.foˈɾa/ /peɾ.foˈɾaɾ/ /pər.fuˈɾa/ /pəɾ.foˈɾa/ v
vrtat

perfum /peɾˈfum/ n masc
parfém voňavka

perfusió /peɾ.fu.ziˈo/ /pər.fu.ziˈo/ n fem
perfuze

pergamí /pər.ɡəˈmi/ n masc
pergamen

pericardi /pe.ɾiˈkaɾ.ði/ /pə.ɾiˈkar.di/ n masc
osrdečnice

pericarditis /pe.ɾi.kaɾˈði.tis/ /pə.ɾi.kərˈdi.tis/ n fem
perikarditida

perill /peˈɾiʎ/ n masc
nebezpečí

perillós /pe.ɾiˈʎos/ /pə.ɾiˈʎos/ adj masc
nebezpečný

periodisme /pe.ɾi.oˈðiz.me/ /pə.ɾi.oˈðiz.mə/ /pə.ɾi.uˈðiz.mə/ n masc
žurnalistika

periodista /pe.ɾi.oˈðis.ta/ /pe.ɾi.oˈðis.te/ /pə.ɾi.oˈðis.tə/ /pə.ɾi.uˈðis.tə/ n neut
novinář novinářka

periodístic /pe.ɾi.oˈðis.tik/ /pə.ɾi.oˈðis.tik/ /pə.ɾi.uˈðis.tik/ adj masc
novinářský

perit /peˈɾit/ /pəˈɾit/ n masc
expert

periòdic /pe.ɾiˈɔ.ðik/ adj masc
periodický
Que és repeteix rítmicament, és a dir, cada (període).

perjurar /per.d͡ʒuˈɾa/ /peɾ.d͡ʒuˈɾa/ /peɾ.d͡ʒuˈɾaɾ/ /pər.ʒuˈɾa/ v
křivopřísežnictví
Jurar fals, ser perjur.

perjuri /peɾˈd͡ʒu.ɾi/ /pərˈʒu.ɾi/ n masc
křivá výpověď

perla /ˈpɛr.ɫa/ /ˈpɛɾ.ɫa/ /ˈpɛɾ.ɫɛ/ n fem
perla
Figura nacrada, normalment rodona o ovalada, creada accidentalment per alguns mol·luscos, especialment les creades per les ostres.

permanent /per.maˈnen/ /peɾ.maˈnen/ /peɾ.maˈnent/ /pər.məˈnen/ /pəɾ.məˈnent/ adj
trvalý

permanentment /per.maˌnemˈmen/ /peɾ.maˌnemˈmen/ /peɾ.maˌnemˈment/ /pər.məˌnemˈmen/ /pəɾ.məˌnemˈment/ adv
permanentně

permeable /per.meˈab.bɫe/ /peɾ.meˈa.bɫe/ /peɾ.meˈa.βɫe/ /pər.meˈa.βɫə/ /pər.meˈab.bɫə/ /pəɾ.meˈab.bɫə/ adj
propustný

permetre /peɾˈme.tɾe/ /pərˈmɛ.tɾə/ /pəɾˈmə.tɾə/ v
dovolit

pernil /pərˈniɫ/ n masc
šunka
(aliments) Embotit format amb la carn del porc.

pernoctació n fem
nocleh

perpendicular /peɾ.pen.di.kuˈɫaɾ/ /pər.pən.di.kuˈɫar/ /pəɾ.pən.di.kuˈɫa/ adj
kolmice

perpetrar /per.peˈtɾa/ /peɾ.peˈtɾa/ /peɾ.peˈtɾaɾ/ /pər.pəˈtɾa/ v
páchat

perquè /peɾˈke/ /pərˈkɛ/ /pəɾˈkə/ conjunction
protože
Nexe causal.

perruca /peˈru.ka/ /pəˈru.kə/ n fem
paruka

persa /ˈpɛr.sa/ /ˈpɛr.sə/ /ˈpɛɾ.sa/ /ˈpɛɾ.sɛ/ adj
perský
Originari, pertanyent o relatiu a Pèrsia.

persa /ˈpɛr.sa/ /ˈpɛr.sə/ /ˈpɛɾ.sa/ /ˈpɛɾ.sɛ/ n neut
Peršan
Natural de Pèrsia.
perština
(només singular) Idioma de Pèrsia.

persecució /peɾ.se.ku.siˈo/ /pər.sə.ku.siˈo/ n fem
perzekuce

perseguir /pal.siˈɣi/ /per.seˈɣi/ /peɾ.seˈɣi/ /peɾ.seˈɣiɾ/ /pər.səˈɣi/ /pəɾ.səˈɣi/ v
pronásledovat
Seguir una persona, animal o objecte que s'està escapant amb intenció d'atrapar-lo.

persistència /peɾ.sisˈtɛn.si.a/ n fem
perzistence

persona /peɾˈso.na/ n fem
osoba člověk

persona jurídica n fem
právnická osoba

personal /peɾ.soˈnaɫ/ /pər.suˈnaɫ/ /pəɾ.soˈnaɫ/ adj
osobní
Relatiu o pertanyent a la persona.

personalitat n fem
osobnost
Conjunt de trets que determinen la manera de ser de les persones.

personatge /peɾ.soˈna.d͡ʒe/ /pər.suˈna.d͡ʒə/ /pəɾ.soˈna.d͡ʒə/ n masc
postava
Persona ideada en una obra de ficció, còmics, literària, cinema, teatre, etc.

persuadir /per.su.aˈði/ /peɾ.su.aˈði/ /peɾ.su.aˈðiɾ/ /pər.su.əˈði/ v
přesvědčit

pertorbar /per.torˈβa/ /peɾ.toɾˈbaɾ/ /peɾ.toɾˈβa/ /pər.turˈba/ /pəɾ.toɾˈba/ v
narušit

pertànyer /perˈta.ɲe/ /peɾˈta.ɲe/ /peɾˈta.ɲeɾ/ /pərˈta.ɲə/ v
patřit
Ésser alguna cosa propietat d'algú.

peruà /pə.ɾuˈa/ adj masc
peruánský
Relatiu o pertanyent al Perú o la seva llengua.

peruà /pə.ɾuˈa/ n masc
peruánský
Persona que habita o és originària del Perú.

perímetre /peˈɾi.me.tɾe/ /pəˈɾi.mə.tɾə/ n masc
obvod

període /peˈɾi.o.ðe/ /pəˈɾi.o.ðə/ /pəˈɾi.u.ðə/ n masc
období
Fracció de temps, especialment quan en aquest temps ha passat quelcom significatiu.

pes /pəs/ /ˈpes/ /ˈpəs/ /ˈpɛs/ n masc
tíha
(no comptable) Força amb què la Terra atreu un objecte; es mesura en newtons.

pesar /peˈza/ /peˈzaɾ/ /pəˈza/ v
navážit
(transitiu) Mesurar el pes.

pesat /peˈzat/ /pəˈzat/ adj masc
těžký

pesca /ˈpejʃ.ka/ /ˈpes.ka/ /ˈpəs.kə/ /ˈpɛs.kə/ n fem
rybolov

pescador /pas.kaˈɾo/ /pejʃ.kaˈðoɾ/ /pes.kaˈðo/ /pes.kaˈðoɾ/ /pəs.kəˈðo/ /pəs.kəˈðo/ n masc
rybář
Persona que pesca.

pescar /pejʃˈka/ /pesˈka/ /pesˈkaɾ/ /pəsˈka/ v
rybařit
Capturar peix o altres animals aquàtics amb un ormeig.

pessebre /peˈse.bɾe/ /pəˈse.βɾə/ n masc
betlém jesličky

pesseta /peˈse.ta/ /pəˈsə.tə/ /pəˈsɛ.tə/ n fem
peseta
Moneda espanyola utilitzada abans de l'euro.

pessic /peˈsik/ /pəˈsik/ n masc
špetka
Premuda de la pell feta amb dos dits, especialment el polze i l’índex.
Senyal que es deixa en la pell quan es prem amb dos dits.
Quantitat petita que es pren amb la punta dels dits.

pessigar /pa.siˈɡa/ /pe.siˈɣa/ /pe.siˈɣaɾ/ /pə.siˈɣa/ /pə.siˈɣa/ v
štípat
Estrènyer la pell amb dos dits.

pessigolles /pe.siˈɣɔ.ʎes/ /pə.siˈɣɔ.jəs/ /pə.siˈɣɔ.ʎəs/ n fem
lechtání

pessimisme /pe.siˈmiz.me/ /pə.siˈmiz.mə/ n masc
pesimismus

pessimista /pe.siˈmis.ta/ /pe.siˈmis.te/ /pə.siˈmis.tə/ adj
pesimista
Que tot ho veu negativament, que no té gaire esperança.

pesta /ˈpes.tə/ /ˈpɛs.ta/ /ˈpɛs.tə/ /ˈpɛs.tɛ/ n fem
mor

pestanya /pesˈta.ɲa/ n fem
řasa oční řasa
Cadascun dels pèls que es troba a l'extrem de les parpelles i que ajuda a evitar l'arribada a l'ull d'elements intrusos.

pet /ˈpet/ /ˈpət/ /ˈpɛt/ n masc
prd
Ventositat expel·lida per l'anus.

petanca /peˈtaŋ.ka/ /pəˈtaŋ.kə/ n fem
petanque

petar /peˈta/ /peˈtaɾ/ /pəˈta/ v
prdět
(pronominal) Expulsar gas per l'anus, resultat de la digestió.

petició /pe.ti.siˈo/ /pə.ti.siˈo/ n fem
návrh

petit /peˈtit/ adj masc
malý
De poca grandària, volum o alçada.

petjada /peˈd͡ʒa.ða/ /pəˈd͡ʒa.ðə/ n fem
stopa

petricor /pe.tɾiˈkoɾ/ /pə.tɾiˈkor/ n masc
vůně deště

petroli /peˈtɾɔ.ɫi/ n masc
ropa nafta
Líquid viscós d'origen mineral altament combustible. Està compost per una barreja d'hidrocarburs. Dels seus derivats se'n fan principalment combustibles i materials sintètics, en especial plàstic.

petrolier /pe.tɾo.ɫiˈe/ /pe.tɾo.ɫiˈeɾ/ /pə.tɾo.ɫiˈe/ /pə.tɾu.ɫiˈe/ n masc
tanková loď
Vaixell de càrrega dissenyat per al transport de petroli o altres combustibles líquids.

petxina /peˈt͡ʃi.na/ /pəˈt͡ʃi.nə/ n fem
ulita
La conquilla d'aquests mol·luscs.

petó /peˈto/ n masc
polibek

peu n masc
noha
Part final de l'extremitat inferior, el suport de la cama.

peça /ˈpe.sa/ /ˈpe.sə/ n fem
kus

peó /peˈo/ n masc
pěšec
(escacs) Cadascuna de les peces més menudes dels escacs (vuit per a cada jugador) i que sovint són considerades les de menys valor estratègic i que representen soldats d'infanteria.
pěšák
(històric) Soldat d'infanteria que lluitava a peu.

peülla /peˈu.ʎa/ /pəˈu.ʎə/ n fem
kopyto

pi n masc
borovice sosna
(botànica) Arbre de fulla perenne, generalment de tronc dret i elevat de la família de les pinàcies i del gènere Pinus.

pianista /pi.aˈnis.ta/ /pi.aˈnis.te/ /pi.əˈnis.tə/ n neut
klavírista pianista

piano /piˈa.no/ /piˈa.nu/ n masc
klavír piáno
Instrument cordòfon en què les cordes, paral·leles a la taula harmònica, són colpejades per martellets maniobrats per mitjà d'un teclat.

piano de cua n masc
křídlo

piano de maneta n masc
flašinet

pic /ˈpik/ n masc
vrchol
Cim d'un puig o muntanya que termina en punta.

pica /ˈpi.ka/ /ˈpi.kə/ n fem
pik
(jocs, plural) Coll de la baralla de cartes francesa representat per la punta d’una llança (♠).

pica baptismal n fem
křtitelnice

picant /piˈkan/ /piˈkant/ adj
ostnatý
Acrimònia d'algunes coses que exciten el sentit del gust.

picapedrer /ˌpi.ka.peˈðɾe/ /ˌpi.ka.peˈðɾeɾ/ n masc
kameník
Persona que té com a ofici treballar la pedra per a la construcció.

pietat /pi.eˈtat/ /pi.əˈtat/ n fem
zbožnost

piga /ˈpi.ɣa/ /ˈpi.ɣə/ n fem
piha

pigment /piɡˈmen/ /piɡˈment/ n masc
pigment

pila /ˈpi.ɫa/ n fem
hromada
Bateria elèctrica.
klín
Amuntegament o gran quantitat de coses, animals o persones.

pilar /piˈɫa/ /piˈɫaɾ/ n neut
pilíř
Element vertical de suport en una construcció.

pilota /piˈɫɔ.ta/ /piˈɫɔ.tɔ/ n fem
míč
Cos esfèric o ovalat de diverses mides, pesos i materials segons els reglaments que generalment té una trajectòria llarga després d'un bot, a conseqüència de la seva elasticitat, utilitzat per a practicar diferents esports.

pinacle /piˈna.kɫe/ /piˈna.kɫə/ n masc
fiála

pingüí n masc
tučňák

pinsà n masc
pěnkava

pinta /ˈpin.ta/ n fem
hřeben
Estri per a posar en ordre els cabells, consistent en una làmina de material dur que té una filera de palets.

pintallavis /ˌpin.taˈʎa.vis/ /ˌpin.taˈʎa.βis/ /ˌpin.təˈʎa.vis/ /ˌpin.təˈʎa.βis/ n masc
rtěnka

pintar /pinˈta/ /pinˈtaɾ/ v
malovat namalovat
Donar color a un dibuix.

pintor /pinˈto/ /pinˈto/ /pinˈtor/ /pinˈtoɾ/ n masc
malíř

pintura /pinˈtu.ɾa/ n fem
barva
Material que s'empra per a pintar, especialment quan és pastós o líquid o ho ha de ser en el moment de pintar.

pinya tropical n fem
ananas

pinyol /piˈɲɔɫ/ n masc
pecka

pinyó n masc
pastorek
Roda dentada utilitzada en diverses màquines i en especial en els vehicles per transferir el moviment de l'element propulsor (pedalada, motor, etc.) a la roda.

pinzell n masc
štětec malířský štětec

pipa /ˈpi.pa/ /ˈpi.pə/ n fem
dýmka fajfka
Instrument per a fumar compost per una cassoleta on es crema el tabac connectada per un costat de la seva base a un tub el final del qual és per on el fumador xucla el fum.

pira /ˈpi.ɾa/ /ˈpi.ɾə/ n fem
hranice

piranya /piˈɾa.ɲa/ /piˈɾa.ɲə/ n fem
piraňa

pirata /piˈɾa.ta/ /piˈɾa.tə/ adj
pirát
Relatiu als pirates o la pirateria.

pirata /piˈɾa.ta/ /piˈɾa.tə/ n neut
pirát
Lladre que aborda vaixells per robar mercaderies.

pirinenc /pi.ɾiˈneŋk/ /pi.ɾiˈnɛŋ/ adj
pyrenejský

pirotècnia /pi.ɾoˈtɛŋ.ni.a/ /pi.ɾoˈtɛŋ.ni.ə/ /pi.ɾoˈtɛɡ.ni.a/ /pi.ɾuˈtɛŋ.ni.ə/ n fem
pyrotechnika

piràmide /piˈɾa.mi.ðe/ /piˈɾa.mi.ðə/ n fem
pyramida jehlan

pisa /ˈpi.za/ /ˈpi.zə/ n fem
fajáns
Ceràmica de pasta porosa recoberta d'un vernís vitrificat transparent o opac.

piscina /pisˈsi.nə/ /piˈsi.na/ /piˈt͡si.nə/ n fem
bazén
Dipòsit d’aigua construït per a banyar-s’hi i practicar esports aquàtics.

pispar /pisˈpa/ /pisˈpaɾ/ v
štípnout

pissarra /piˈsa.ra/ /piˈsa.rə/ n fem
tabule školní tabule
Placa de llicorella o superfície preparada per a escriure-hi amb un guix o retolador.

pista /ˈpis.ta/ /ˈpis.tə/ n fem
vodítko dráha
Indici indicador d'un camí a seguir en una investigació.
dráha
Cadascun dels solcs o espais en un disc d'enregistraments.

pista de gel n fem
kluziště

pista de joc n fem
kurt

pistola /pisˈtɔ.ɫa/ n fem
pistole

pit n masc
hruď prs
Tòrax humà.
prs hruď
Mamella, especialment de la dona.

pitet /piˈtet/ /piˈtət/ /piˈtɛt/ n masc
bryndák
Peça de roba lligada al coll que es posa a les criatures perquè no s'embrutin, especialment quan mengen.

pitjor /piˈd͡ʒo/ /piˈd͡ʒoɾ/ /piˈd͡ʒoɾ/ adj
horší
De resultats insatisfactoris comparats amb d'altres.

piulet /piwˈɫet/ /piwˈɫət/ /piwˈɫɛt/ n masc
pípnutí
Crit de pollet, d’ocell petit.

pixar /piˈʃa/ /piˈʃaɾ/ v
čurat chcát
(col·loquial) orinar

pizza /ˈpi.d͡za/ /ˈpi.tsa/ n fem
pizza

pió n masc
pion

pla adj masc
plochý
Llis, sense elevacions.

pla n masc
planina
Zona geogràfica sense grans elevacions.
plán rovina
Projecte, previsió, organització prèvia d'una actuació.

placa /ˈpɫa.ka/ /ˈpɫa.kə/ n masc
deska
Làmina rígida aplicada sobre una superfície.

placar /pɫaˈka/ /pɫaˈkaɾ/ /pɫəˈka/ v
složit

placatge /pɫaˈka.d͡ʒe/ /pɫəˈka.d͡ʒə/ n masc
skládka

placebo /pɫaˈse.βo/ n masc
placebo

placenta /pɫaˈsen.ta/ /pɫəˈsen.tə/ n fem
placenta

plaer /pɫaˈe/ /pɫaˈeɾ/ /pɫəˈə/ /pɫəˈɛ/ n masc
potěšení
Satisfacció, gust, diversió, que resulta agradable als sentits.

plagi /ˈpɫa.d͡ʒi/ /ˈpɫa.ʒi/ n masc
plagiát

plana /ˈpɫa.na/ /ˈpɫa.nə/ n fem
planina
Àrea de terreny extensa amb un relleu relativament pla i d'altitud escassa.
flundra obecná
(peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Platichthys flesus)

planejar /pɫa.neˈd͡ʒa/ /pɫa.neˈd͡ʒaɾ/ /pɫa.neˈʒa/ /pɫə.nəˈd͡ʒa/ /pɫə.nəˈʒa/ v
naplánovat
(transitiu) Fer plans, planificar.

planeta /pɫaˈne.ta/ /pɫəˈnə.tə/ /pɫəˈnɛ.tə/ n masc
planeta

planetari n masc
planetárium

planificació /pɫa.ni.fi.ka.siˈo/ /pɫə.ni.fi.kə.siˈo/ n fem
plánování

planta n fem
rostlina
Vegetal herbaci.
podlaží
Pis o nivell d'una construcció.

planta del peu n fem
chodidlo

plantar /pɫanˈta/ /pɫanˈtaɾ/ /pɫənˈta/ /pɫənˈtar/ v
sázet
Ficar una planta o esqueix amb les arrels dins de terra fèrtil.

plantatge /pɫanˈta.d͡ʒe/ /pɫənˈta.d͡ʒə/ n masc
jitrocel

planxa /ˈpɫaɲ.t͡ʃa/ /ˈpɫaɲ.ʃə/ n fem
žehlička
Estri que acumula i comunica calor, utilitzat per allisar arrugues de la roba de vestir.

planxar /pɫaɲˈt͡ʃa/ /pɫaɲˈt͡ʃaɾ/ /pɫəɲˈʃa/ v
žehlit

plaqueta /pɫaˈke.ta/ /pɫəˈkə.tə/ /pɫəˈkɛ.tə/ n fem
krevní destička

plastró /pɫasˈtɾo/ /pɫəsˈtɾo/ n masc
plastron
Zona ventral de la closca d'un queloni.

plat n masc
talíř
Recipient emprat per sostenir-hi la vianda mentre es menja. Quan conté sólids sol ser de mida més o menys plana i quan sosté líquids còncava.
Per metonímia, qualsevol àpat cuinat.

plataforma /pɫa.taˈfoɾ.ma/ /pɫə.təˈfɔr.mə/ n fem
plošina
Superfície plana, horitzontal i elevada.

platja /ˈpɫa.d͡ʒa/ /ˈpɫa.ʒə/ n fem
pláž

platí /pɫəˈti/ n masc
platina

platònic /pɫaˈtɔ.nik/ /pɫəˈtɔ.nik/ adj masc
platonický

plaça /ˈpɫa.sə/ n fem
náměstí

ple /ˈpɫe/ /ˈpɫə/ /ˈpɫɛ/ adj masc
plný
Que està farcit fins a estar complet.

plebs /ˈpɫeps/ n fem
plebs

pleura /ˈpɫɛw.ɾa/ /ˈpɫɛw.ɾə/ /ˈpɫɛw.ɾɛ/ n fem
pohrudnice

pleural /pɫewˈɾaɫ/ /pɫəwˈɾaɫ/ adj
pleurální

plexe /ˈpɫɛk.se/ /ˈpɫɛk.sə/ n masc
pleteň

plom n masc
olovo

ploma /ˈpɫo.ma/ /ˈpɫo.mə/ /ˈpɫu.mə/ n fem
péro pero
Estructura de ceratines de la pell dels ocells.

plomall /pɫoˈmaʎ/ /pɫuˈmaj/ /pɫuˈmaʎ/ n masc
prachovka
Plomes d'au lligades a un bastó, que es fan servir per torcar la pols que es diposita sobre objectes delicats.

plor /ˈpɫo/ /ˈpɫu/ /ˈpɫɔ/ /ˈpɫɔɾ/ /ˈpɫɔɾ/ n masc
brečení

plorar /pɫoˈɾa/ /pɫoˈɾaɾ/ /pɫuˈɾa/ v
plakat brečet

ploure /ˈpɫɔw.ɾe/ /ˈpɫɔw.ɾə/ /ˈpɾɔw.ɾa/ /ˈpʎow.ɾe/ v
pršet dštít
Precipitar en forma d'aigua, caure líquid des dels núvols

ploure a bots i barrals /ˌpɫɔw.ɾe.aˌbot.si.baˈraɫs/ idiom
lít jako z konve

plovisquejar /pɫo.vis.keˈd͡ʒaɾ/ /pɫo.vis.kəˈd͡ʒa/ /pɫo.βis.keˈd͡ʒa/ /pɫo.βis.keˈʒa/ /pɫu.vis.kəˈʒa/ v
mrholit

pluja /ˈpɫu.d͡ʒa/ /ˈpɫu.ʒa/ n fem
déšť

pluja d'idees n fem
brainstorming

plural adj
množné číslo
Que denota més d’un.

plural n masc
množné číslo
Forma de la categoria gramatical de nombre que denota més d’una entitat.

plusquamperfet /pɫus.kwam.peɾˈfet/ /pɫus.kwəm.pərˈfet/ n masc
plusquamperfektum

plutocràcia /pɫu.toˈkɾa.si.a/ /pɫu.toˈkɾa.si.ə/ /pɫu.tuˈkɾa.si.ə/ n fem
plutokracie

plutocràtic /pɫu.toˈkɾa.tik/ /pɫu.tuˈkɾa.tik/ adj masc
plutokratický

plutoni n masc
plutonium

plutòcrata /pɫuˈtɔ.kɾa.ta/ /pɫuˈtɔ.kɾə.tə/ n neut
plutokrat

plàstic n masc
plast umělá hmota
Material sòlid, orgànic i polimèric d'alta massa molecular. Es caracteritzen per les seves bones propietats d'elasticitat i flexibilitat i sovint també de transparència, cosa que provoca un consum massiu. El seu origen és sintètic o semisintètic i majoritàriament deriva del petroli.

pneumologia /new.mo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /new.mo.ɫoˈʒi.a/ /nəw.mo.ɫoˈʒi.ə/ /nəw.mu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
pneumologie

pneumàtic /newˈma.tik/ /nəwˈma.tik/ n masc
pneumatika

pneumònia /newˈmɔ.ni.a/ /nəwˈmɔ.ni.ə/ n fem
zápal plic
Pulmonia

població /po.bɫa.siˈo/ /po.βɫa.siˈo/ /pob.bɫa.siˈo/ /pob.bɫə.siˈo/ /pu.βɫə.siˈo/ /pub.bɫə.siˈo/ n fem
obyvatelstvo populace
Conjunt de gent residint a una zona.
(estadística) Conjunt de tots els individus o casos amb determinades característiques comunes, a partir dels quals es pot extreure una mostra, que s'utilitzen com a base en una operació estadística o en una recerca.

poble /ˈpɔ.βɫe/ /ˈpɔ.βɫə/ /ˈpɔb.bɫe/ /ˈpɔb.bɫə/ n masc
lid
Conjunt de persones amb vincles socials, polítics, ètnics, religiosos, històrics.
vesnice ves
(castellanisme) Població amb pocs habitants, menor que una ciutat o vila.

pobre /ˈpɔ.bɾe/ /ˈpɔ.bɾə/ /ˈpɾɔ.ba/ adj masc
chudý
Que no té recursos per viure o són insuficients.

pobresa /poˈbɾe.za/ /poˈbɾə.zə/ /puˈbɾɛ.zə/ /puˈβɾɛ.zə/ n fem
chudoba
Manca de diners o recursos.

pobresa energètica n fem
energetická chudoba

poc adj masc
málo
En quantitat escassa.

poc adv
málo
De manera escassa.

poció /po.siˈo/ /pu.siˈo/ n fem
lektvar

podar /poˈða/ /poˈðaɾ/ /puˈða/ /puˈɾa/ v
prořezat

poder /poˈðe/ /poˈðeɾ/ /poˈðə/ /puˈðe/ /puˈðɛ/ /puˈðɛr/ n masc
moc
Capacitat per fer alguna cosa.

poder /poˈðe/ /poˈðeɾ/ /poˈðə/ /puˈðe/ /puˈðɛ/ /puˈðɛr/ v
moci moc
Tenir la facultat o potència per fer alguna cosa, ser capaç de fer-la.

poderós /po.ðeˈɾos/ /po.ðəˈɾos/ /pu.ðəˈɾos/ adj masc
mocný

podi /ˈpo.ði/ /ˈpɔ.ði/ n masc
pódium

podrir /poˈðɾi/ /poˈðɾiɾ/ /puˈðɾi/ v
hnít

poema /poˈe.ma/ /poˈe.mə/ /puˈe.mə/ /puˈɛ.mə/ n masc
báseň

poesia /po.eˈzi.a/ /po.əˈzi.ə/ /pu.əˈzi.ə/ n fem
poezie

poeta /poˈe.ta/ /poˈə.tə/ /puˈɛ.tə/ n neut
básník básnířka

pogrom /poˈɣɾom/ /puˈɣɾom/ n masc
pogrom

pol /ˈpɔɫ/ n masc
pól

polca /ˈpoɫ.ka/ /ˈpoɫ.kə/ n fem
polka

poliamor /ˌpɔ.ɫi.aˈmoɾ/ /ˌpɔ.ɫi.əˈmor/ n masc
polyamorie

policia /po.ɫiˈsi.a/ /po.ɫiˈsi.ə/ /pu.ɫiˈsi.ə/ n fem
policie
Cos de seguretat civil.

polimorfisme /po.ɫi.moɾˈfiz.me/ /po.ɫi.moɾˈfiz.mə/ /pu.ɫi.murˈfiz.mə/ n masc
polymorfizmus
Multiplicitat de possibles estats per a una determinada propietat; qualitat de polimòrfic.

polinesi /po.ɫiˈnɛ.zi/ /pu.ɫiˈnɛ.zi/ adj masc
Polynésan
Originari, pertanyent o relatiu a la Polinèsia, als seus habitant o a la seva llengua.

polinesi /po.ɫiˈnɛ.zi/ /pu.ɫiˈnɛ.zi/ n masc
Polynésan
Natural de la Polinèsia (part d'Oceania).
Persona d’un poble establert a la Polinèsia i estès per Oceania, que tenen trets comuns en la fisonomia i la cultura.
(només singular) Conjunt de llengües pròpies de la Polinèsia, del grup austronèsic.

poliomielitis /ˌpo.ɫi.o.mi.eˈɫi.tis/ /ˌpo.ɫi.o.mi.əˈɫi.tis/ /ˌpo.ɫi.u.mi.əˈɫi.tis/ n fem
dětská obrna

polir /poˈɫi/ /poˈɫiɾ/ /puˈɫi/ v
leštit
Fregar amb un drap fins a aconseguir brillantor.

polisèmia /po.ɫiˈsɛ.mi.a/ /po.ɫiˈsɛ.mi.ə/ /pu.ɫiˈsɛ.mi.ə/ n fem
polysémie

politeisme /po.ɫi.teˈiz.me/ /po.ɫi.təˈiz.mə/ /pu.ɫi.təˈiz.mə/ n masc
polyteismus

politeista /po.ɫi.teˈis.ta/ /po.ɫi.teˈis.te/ /po.ɫi.təˈis.tə/ /pu.ɫi.təˈis.tə/ adj
polyteistický

polititzar /po.ɫi.tiˈd͡za/ /po.ɫi.tiˈza/ /po.ɫi.tiˈzaɾ/ /pu.ɫi.tiˈd͡za/ v
politizovat

politja /poˈɫi.d͡ʒa/ /poˈɫi.d͡ʒə/ /puˈɫi.d͡ʒə/ n fem
kladka

polièdric /po.ɫiˈɛ.ðɾik/ /pu.ɫiˈɛ.ðɾik/ adj masc
mnohostěnný
(geometria) Corresponent o pertanyent a un poliedre.

poll /ˈpoj/ /ˈpoʎ/ /ˈpoʎ/ /ˈpuʎ/ n masc
veš
Insecte paràsit que s'alimenta de la sang de persones i viu agafat als pèls.

pollancre /poˈʎaŋ.kɾe/ /poˈʎaŋ.kɾə/ /puˈʎaŋ.kɾə/ n masc
topol

pollastre /poˈʎas.tɾə/ /puˈʎas.tɾə/ n masc
kuře

pollet /poˈʎet/ /poˈʎət/ /puˈʎɛt/ n masc
kuře

pollinar /po.ʎiˈna/ /po.ʎiˈnaɾ/ /pu.ʎiˈna/ v
ohřebit se

pollós /poˈʎos/ /puˈjos/ /puˈʎos/ adj masc
zavšivený

poloni /poˈɫɔ.ni/ /puˈɫɔ.ni/ n masc
polonium

polonès /po.ɫoˈnəs/ /pu.ɫuˈnɛs/ adj masc
polština polský
Relatiu a Polònia, als seus habitants o a la seva llengua.

polonès /po.ɫoˈnəs/ /pu.ɫuˈnɛs/ n masc
polština polský
Habitant de Polònia.
(masculí singular) Llengua parlada a Polònia.

pols n fem
prach
Partícules fines i seques alçades pel vent, normalment de terra i altres materials diminuts.

pols n masc
tep puls
Impuls amb què el cor envia la sang per tot l'organisme.

poltra /ˈpoɫ.tɾa/ n fem
klisnička

poltre n masc
hříbě
Cavall jove.
Aparell per subjectar les bèsties que cal ferrar les potes.
skřipec
Cavallet de fusta on es feia seure la víctima lligada i sotmesa a tortura.

polze /ˈpoɫ.ze/ n masc
palec

pol·len /ˈpɔ.ɫen/ /ˈpɔ.ɫən/ /ˈpɔɫ.ɫen/ /ˈpɔɫ.ɫən/ n masc
pyl

polígon n masc
mnohoúhelník polygon
Figura geomètrica plana i tancada formada per un nombre limitat de segments lineals. Cada un d'aquests segments és un costat, i cada un dels punts on s'uneixen dos costats és un vèrtex. Sovint, el terme polígon també s'utilitza per descriure l'àrea compresa dins de la figura, o la unió de la figura i l'àrea.

polític /poˈɫi.tik/ /puˈɫi.tik/ n masc
politik
Persona que s'ocupa professionalment dels afers públics. Que busca l'adquisició i la gestió del poder en institucions públiques.

política /poˈɫi.ti.ka/ /poˈɫi.ti.kə/ /puˈɫi.ti.kə/ n fem
politika
En general, ciència que estudia l'organització i el govern de qualsevol organització.

políticament /poˌɫi.ti.kaˈmen/ /poˌɫi.ti.kaˈment/ /poˌɫi.ti.kəˈment/ /puˌɫi.ti.kəˈmen/ adv
politicky

pom /ˈpom/ n masc
klika
Mànec arrodonit que hi ha a les portes o en baranes.

poma /ˈpo.mə/ n fem
jablko

pomada /poˈma.ða/ /poˈma.ðə/ /puˈma.ðə/ n fem
mast
Preparació farmacèutica de textura cremosa que s'aplica damunt la pell.

pomera /poˈme.ɾa/ /poˈme.ɾə/ /puˈme.ɾə/ n fem
jabloň

pomes amb peres n fem
hrušky s jablky

pondre /ˈpon.dɾə/ /ˈpɔn.dɾe/ /ˈpɔn.dɾə/ v
nést
Expulsar els ous, una au o animal ovípar.

poni /ˈpɔ.ni/ n masc
poník

pont /ˈpon/ /ˈpɔn/ /ˈpɔnt/ n masc
most
Estructura que serveix per passar persones, vehicles, etc. per sobre d'un curs d'aigua o un altre obstacle.
(billar) Posició especial de la mà lliure d'un jugador sobre el feltre, que serveix per a guiar el final de la fletxa del tac, impulsat amb l'altra mà.

ponx /ˈpoɲʃ/ n masc
punč

pop n masc
chobotnice
Nom genèric de mol·luscs marins de vuit tentacles que expulsen tinta per defensar-se i dels quals se'n menja la carn.

popa /ˈpo.pa/ /ˈpo.pə/ n fem
záď
(nàutica) Part del darrere d'un vaixell, on es troba el timó i les eines de navegació.
Part del darrere d'una aeronau.

popular /po.puˈɫa/ /po.puˈɫaɾ/ /pu.puˈɫa/ /pu.puˈɫar/ /pu.puˈɫaɾ/ /pu.puˈɾaɾ/ adj
lidový

popularitat /po.pu.ɫa.ɾiˈtat/ /po.pu.ɫə.ɾiˈtat/ /pu.pu.ɫə.ɾiˈtat/ n fem
oblíbenost

por /ˈpo/ /ˈpu/ /ˈpɔ/ /ˈpɔ/ /ˈpɔɾ/ n fem
strach

porc n masc
prase svině
Mamífer de la família dels suids (Sus domestica), d'estatura baixa i gras, destinat normalment a fer embotits.

porcellana /poɾ.seˈʎa.na/ /poɾ.səˈʎa.nə/ /pur.səˈʎa.nə/ n fem
porcelán

porció /poɾ.siˈo/ /pur.siˈo/ n fem
dávka

pornografia /poɾ.no.ɣɾaˈfi.a/ /poɾ.no.ɣɾəˈfi.ə/ /pur.nu.ɣɾəˈfi.ə/ n fem
pornografie

pornogràfic /poɾ.noˈɣɾa.fik/ /pur.nuˈɣɾa.fik/ adj masc
pornografický

pornògraf /poɾˈnɔ.ɣɾaf/ /poɾˈnɔ.ɣɾəf/ /purˈnɔ.ɣɾəf/ n masc
pornograf

porpra /ˈpoɾ.pɾa/ adj
purpurový
De color vermell fosc tirant a morat.

porpra /ˈpoɾ.pɾa/ n fem
purpurový
Colorant vermell extret de la conquilla del múrex.
Dignitat que usa un vestit tenyit com a símbol d’autoritat.

porpra /ˈpoɾ.pɾa/ n masc
purpurový
Color vermell fosc tirant a morat.

porra /ˈpo.ra/ /ˈpo.rə/ n fem
kyj
Bastó amb el cap rodó i més gros.

porro /ˈpo.ro/ /ˈpo.ru/ /ˈpɔ.ro/ /ˈpɔ.ru/ n masc
pórek pór
Tipus de ceba allargada que es fa servir per donar gust a les sopes (Allium porrum).

port /ˈpɔrt/ n masc
přístav
Construcció al mar per protegir i ancorar vaixells.

porta /ˈpɔl.ta/ /ˈpɔr.ta/ /ˈpɔɾ.ta/ /ˈpɔɾ.tɔ/ /ˈpɔɾ.tə/ n fem
dveře
Obertura vertical per accedir a un indret tancat, usualment un edifici.
Per extensió i sovint metafòricament, qualsevol mena d'accés.
(futbol americà) Espai obert pels jugadors de la línia ofensiva d'un equip entre els defensors adversaris, amb l'objectiu que hi puguin avançar els propis corredors.

portaavions /ˌpɔr.ta.a.βiˈons/ /ˌpɔr.tə.βiˈons/ /ˌpɔɾ.ta.a.viˈons/ /ˌpɔɾ.ta.a.βiˈons/ /ˌpɔɾ.tə.viˈons/ n masc
letadlová loď

portabilitat /poɾ.ta.bi.ɫiˈtat/ /poɾ.tə.bi.ɫiˈtat/ /pur.tə.bi.ɫiˈtat/ /pur.tə.βi.ɫiˈtat/ n fem
přenosnost

portada /poɾˈta.ða/ /poɾˈta.ðə/ /purˈta.ðə/ n fem
titulní strana
Primera plana, d'un diari, d'una revista, etc.

portar /porˈta/ /poɾˈta/ /poɾˈtaɾ/ /pulˈta/ /purˈta/ v
nosit
Vestir una roba concreta.
přinášet
Transportar quelcom amb si mateix.

portella /poɾˈte.ʎa/ /poɾˈte.ʎə/ /purˈte.ʎə/ n fem
dvířka
Porta practicada en el batent d’un portal o d’una porta més grossa.

porter /porˈte/ /poɾˈte/ /poɾˈteɾ/ /purˈte/ n masc
brankář
(esports de pilota) Jugador encarregat de defensar la porteria, que pot jugar la pilota, la bola o el disc amb les mans dintre una determinada àrea.

porteria /poɾ.teˈɾi.a/ /poɾ.təˈɾi.ə/ /pur.təˈɾi.ə/ n fem
brána

porto-riqueny /ˌpɔr.tu.riˈkɛɲ/ /ˌpɔɾ.to.riˈkəɲ/ adj masc
portorický

portuguès /poɾ.tuˈɣəs/ /pur.tuˈɣɛs/ n masc
portugalština
Natural de Portugal.

posar /poˈza/ /poˈzaɾ/ /puˈza/ v
dát
Col·locar alguna cosa a algun lloc o situació o al grau que li pertoca.

posició n fem
pozice

positiu /po.ziˈtiw/ /pu.ziˈtiw/ adj
kladný pozitivní
Afirmatiu, per oposició a negatiu.

positivament /po.ziˌti.vaˈment/ /po.ziˌti.vəˈment/ /po.ziˌti.βaˈmen/ /pu.ziˌti.vəˈmen/ /pu.ziˌti.βəˈmen/ adv
kladně

positivisme /po.zi.tiˈviz.me/ /po.zi.tiˈviz.mə/ /po.zi.tiˈβiz.me/ /pu.zi.tiˈviz.mə/ /pu.zi.tiˈβiz.mə/ n masc
pozitivismus

positró /po.ziˈtɾo/ /pu.ziˈtɾo/ n masc
pozitron

posseir /po.seˈi/ /po.seˈiɾ/ /po.səˈi/ /pu.səˈi/ v
posednout
Tenir la pertinença d'alguna cosa, ser-ne propietari o gaudir-ne.

possessiu /po.seˈsiw/ /po.səˈsiw/ /pu.səˈsiw/ adj masc
přivlastňovací

possible /poˈsi.bɫe/ /poˈsi.βɫe/ /poˈsib.bɫe/ /poˈsib.bɫə/ /puˈsi.βɫə/ /puˈsib.bɫə/ adj
možný
Que pot tenir lloc.

possible /poˈsi.bɫe/ /poˈsi.βɫe/ /poˈsib.bɫe/ /poˈsib.bɫə/ /puˈsi.βɫə/ /puˈsib.bɫə/ n masc
možný
Cosa que pot tenir lloc.

post de planxar n fem
žehlicí prkno

postres /ˈpɔs.tɾes/ /ˈpɔs.tɾəs/ n fem
zákusek dezert
(no comptable) Part complementària i normalment final d'un àpat principal (dinar o sopar). Típicament és una menja dolça.

postulat n masc
postulát

pot /ˈpɔt/ n masc
půlitr

pota /ˈpɔ.ta/ /ˈpɔ.tɔ/ n fem
packa
Peülla o peu gros d’animal.

potable /poˈta.bɫe/ /poˈta.βɫe/ /poˈtab.bɫe/ /poˈtab.bɫə/ /puˈta.βɫə/ /puˈtab.bɫə/ adj
pitný

potassa /poˈta.sa/ /poˈta.sə/ /puˈta.sə/ n fem
potaš

potassi /poˈta.si/ /puˈta.si/ n masc
draslík

potencial /po.ten.siˈaɫ/ /po.tən.siˈaɫ/ /pu.tən.siˈaɫ/ adj
potencionální
Relatiu o pertanyent a la potència.
Que té possibilitats de donar-se.

potencial /po.ten.siˈaɫ/ /po.tən.siˈaɫ/ /pu.tən.siˈaɫ/ n masc
potencionální
Potència o capacitat de provocar un resultat.
(física) Funció escalar de les coordenades espacials el gradient de la qual dona un camp de forces conservatiu.

poterna /poˈtɛr.na/ /poˈtɛɾ.na/ /poˈtɛɾ.nə/ /poˈtɛɾ.nɛ/ /puˈtɛr.nə/ n fem
poterna

potser /potˈseɾ/ /ˌpɔtˈse/ /ˌpɔtˈsə/ /ˌpɔtˈsɛ/ adv
možná snad

potència /poˈtɛn.si.a/ /poˈtɛn.si.ə/ /puˈtɛn.si.ə/ n fem
mocnost

pou /ˈpow/ /ˈpow/ /ˈpɔw/ n masc
studna
Forat vertical que comunica la superfície del terra amb un corrent d'aigua subterrani i que s'utilitza per agafar aquesta aigua.

practicar /pɾak.tiˈka/ /pɾak.tiˈkaɾ/ /pɾək.tiˈka/ v
cvičit

praguès /pɾəˈɣəs/ /pɾəˈɣɛs/ adj masc
pražský
Relatiu o pertanyent a Praga.

praguès /pɾəˈɣəs/ /pɾəˈɣɛs/ n masc
pražský
Persona que habita o és originària de Praga.

praseodimi /pɾə.zə.oˈði.mi/ /pɾə.zə.uˈði.mi/ n masc
praseodym

prat /ˈpɾat/ n masc
louka

precedir /pɾe.seˈði/ /pɾe.seˈðiɾ/ /pɾə.səˈði/ v
nadejít

precepte /pɾeˈsɛp.te/ /pɾəˈsep.tə/ n masc
zásada

precipitació /pɾe.si.pi.ta.siˈo/ /pɾə.si.pi.tə.siˈo/ n fem
příval

precisió /pɾe.si.ziˈo/ /pɾə.si.ziˈo/ n fem
přesnost

preciós /pɾe.siˈos/ /pɾə.siˈos/ adj masc
drahocenný

precís /pɾeˈsis/ /pɾəˈsis/ adj masc
přesný
Concret, amb el detall necessari, sense lloc per a les ambigüitats.

predicador /pɾe.ði.kaˈðo/ /pɾe.ði.kaˈðoɾ/ /pɾə.ði.kəˈðo/ n masc
kazatel
Orador evangèlic que predica o declara la paraula de Deu.

predicar /pɾe.ðiˈka/ /pɾe.ðiˈkaɾ/ /pɾə.ðiˈka/ v
kázat

predicat /pɾe.ðiˈkat/ /pɾə.ðiˈkat/ n masc
přísudek

predicció n fem
předpověď

predir /pɾeˈði/ /pɾeˈðiɾ/ /pɾəˈði/ v
předpovídat předpovědět

preferir /pɾe.feˈɾi/ /pɾe.feˈɾiɾ/ v
dát přednost

preferència /pɾe.feˈɾɛn.si.a/ /pɾə.fəˈɾɛn.si.ə/ n fem
preference

prefix /pɾeˈfiks/ /pɾəˈfiks/ n masc
předpona prefix
(gramàtica) Afix quan s'afegeix al davant del mot.

pregar /pɾeˈɣa/ /pɾeˈɣaɾ/ /pɾəˈɣa/ v
modlit se
(intransitiu) Dirigir una oració cap a la divinitat.

pregonar /pɾe.ɣoˈna/ /pɾe.ɣoˈnaɾ/ /pɾə.ɣoˈna/ /pɾə.ɣuˈna/ v
oznamovat

pregunta /pɾeˈɣun.ta/ n fem
otázka
Fet de demanar a algú sobre una qüestió, una dada, una informació.

preguntar /pɾe.ɣunˈta/ /pɾe.ɣunˈtaɾ/ v
ptát se

pregària /pɾeˈɣa.ɾi.a/ n fem
modlitba

prehistòria /pɾe.isˈtɔ.ɾi.a/ /pɾə.isˈtɔ.ɾi.ə/ n fem
pravěk

preludi /pɾeˈɫu.ði/ /pɾəˈɫu.ði/ n masc
předehra

premi /ˈpɾe.mi/ /ˈpɾɛ.mi/ /ˈpɾɛ.mit/ n masc
cena

premiar /pɾe.miˈa/ /pɾe.miˈaɾ/ /pɾə.miˈa/ v
odměnit

premonició /pɾe.mo.ni.siˈo/ /pɾə.mo.ni.siˈo/ /pɾə.mu.ni.siˈo/ n fem
předtucha

premsa /ˈpɾem.sa/ /ˈpɾem.sə/ n fem
tisk
Màquina que serveix per a comprimir entre dos elements que fan pressió.

premsar /pɾemˈsa/ /pɾemˈsaɾ/ /pɾəmˈsa/ v
tlačit

prendre /ˈpen.dɾe/ /ˈpən.dɾə/ /ˈpɛn.dɾə/ /ˈpɾen.dɾa/ /ˈpɾen.dɾe/ /ˈpɾɛn.dɾə/ v
vzít
(transitiu) Apoderar-se d'alguna cosa abans que altres, que també la desitgen, se la quedin.

prenom /pɾeˈnɔm/ /pɾəˈnɔm/ n masc
křestní jméno
Nom propi personal que normalment s'anteposa als cognoms.

prenyar /pɾeˈɲa/ /pɾeˈɲaɾ/ /pɾəˈɲa/ v
oplodnit

preocupació /pɾə.u.ku.pə.siˈo/ n fem
starost
Problema pendent que ocupa i cansa la ment.

preparació /pɾe.pa.ɾa.siˈo/ n fem
preparát
Allò que es fa per tenir tot a punt abans de fer una cosa.

preparar /pɾe.paˈɾa/ /pɾe.paˈɾaɾ/ /pɾə.pəˈɾa/ v
připravit
Deixar una cosa llesta per al seu ús.

preposició /pɾe.po.zi.siˈo/ /pɾə.po.zi.siˈo/ /pɾə.pu.zi.siˈo/ n fem
předložka

presa /ˈpɾe.za/ /ˈpɾə.zə/ /ˈpɾɛ.zə/ n fem
hráz
Obra que es fa en algun riu, canal, etc., per prendre aigua i conduir-la a altra part.

presa de decisions n fem
rozhodování

presagi /pɾeˈza.d͡ʒi/ /pɾeˈza.ʒi/ /pɾəˈza.ʒi/ n masc
předzvěst

presbiteri /pɾez.βiˈtɛ.ɾi/ /pɾəz.biˈtɛ.ɾi/ n masc
kněžiště

prescindible /pɾe.sinˈdi.bɫe/ /pɾe.sinˈdi.βɫe/ /pɾe.sinˈdib.bɫe/ /pɾə.sinˈdi.βɫə/ /pɾə.sinˈdib.bɫə/ /pɾəs.sinˈdib.bɫə/ adj
nadbytečný

prescriure /pɾesˈkɾiw.ɾe/ /pɾəsˈkɾiw.ɾə/ v
předepisovat
a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los.

present /pɾeˈzen/ /pɾeˈzent/ /pɾəˈzen/ /pɾəˈzent/ adj
přítomný
Que assisteix.

present /pɾeˈzen/ /pɾeˈzent/ /pɾəˈzen/ /pɾəˈzent/ n masc
přítomnost přítomný
Moment actual.
přítomný
Regal.

presentació /pɾe.zen.ta.siˈo/ /pɾə.zən.tə.siˈo/ n fem
prezentace

presentar /pɾe.zenˈta/ /pɾe.zenˈtaɾ/ v
uvést
Mostrar, posar alguna cosa a la presència d'algú.

presidencial /pɾe.zi.ðen.siˈaɫ/ /pɾə.zi.ðən.siˈaɫ/ adj
prezidentský

president /pɾe.ziˈðen/ /pɾe.ziˈðent/ /pɾə.ziˈðen/ /pɾə.ziˈðent/ n masc
prezident

presidència /pɾe.ziˈðɛn.si.a/ /pɾə.ziˈðɛn.si.ə/ n fem
prezidentství

pressa /ˈpɾe.sa/ /ˈpɾe.sə/ n fem
spěch

pressentiment /pɾe.sen.tiˈmen/ /pɾe.sen.tiˈment/ /pɾə.sən.tiˈmen/ /pɾə.sən.tiˈment/ n masc
zlá předtucha

pressió /pɾe.siˈo/ /pɾə.siˈo/ n fem
tlak
Acció d'una força que prem o empeny.

pressupost /pɾe.suˈpɔst/ n masc
rozpočet

prestar /pɾasˈta/ /pɾesˈta/ /pɾesˈtaɾ/ /pɾəsˈta/ /pɾəsˈta/ v
půjčovat
Donar una cosa a una persona perquè la faci servir durant un temps i amb la condició que la torni.

prestigi /pɾesˈti.d͡ʒi/ /pɾesˈti.ʒi/ /pɾəsˈti.ʒi/ n masc
prestiž

prestigiós /pɾes.ti.d͡ʒiˈos/ /pɾes.ti.ʒiˈos/ adj masc
prestižní

presumir /pɾe.zuˈmi/ /pɾe.zuˈmiɾ/ /pɾə.zuˈmi/ v
chlubit se
Creure i fer notar el fet de posseir una qualitat, un mèrit, atribut, etc.

presència /pɾeˈzɛn.si.a/ /pɾəˈzen.si.ə/ /pɾəˈzɛn.si.ə/ n fem
přítomnost

presó /pɾeˈzo/ /pɾəˈzo/ n fem
vězení

pretor /pɾeˈto/ /pɾeˈtoɾ/ /pɾəˈto/ n masc
praetor

preu n masc
cena
Valor acordat entre venedor i comprador.

prevenció /pɾe.ven.siˈo/ /pɾe.βen.siˈo/ /pɾə.vən.siˈo/ /pɾə.βən.siˈo/ n fem
prevence

preveure /pɾeˈvew.ɾe/ /pɾeˈβew.ɾe/ /pɾəˈvəw.ɾə/ /pɾəˈvɛw.ɾə/ /pɾəˈβɛw.ɾə/ v
předvídat

prim /ˈpɾim/ adj masc
hubený
Cos de poca amplària o gruix

primavera /pɾi.maˈve.ɾa/ /pɾi.maˈβe.ɾa/ /pɾi.məˈve.ɾə/ /pɾi.məˈβɛ.ɾə/ n fem
jaro vesna
Estació de l'any entre l'hivern i l'estiu i que en l'hemisferi nord coincideix amb la floració.

primer /pɾiˈme/ /pɾiˈmeɾ/ adj masc
první
El del començament.

primer /pɾiˈme/ /pɾiˈmeɾ/ number
první
(ordinal) Corresponent a l'u en una sèrie.

primera persona n fem
první osoba

primitiu /pɾi.miˈtiw/ adj masc
primitivní
Pertanyent al començament o a l'origen d'alguna cosa.

primogènit /pɾi.moˈd͡ʒɛ.nit/ /pɾi.moˈʒɛ.nit/ /pɾi.muˈʒɛ.nit/ n masc
prvorozený

princesa /pɾinˈse.za/ /pɾinˈsə.zə/ /pɾinˈsɛ.zə/ n fem
princezna

principal adj
hlavní
El més important.

principat /pɾin.siˈpat/ n masc
knížectví

principi n masc
začátek počátek
començament
zásada
Norma o idea fonamental que regeix el pensament o la conducta.

prior /pɾiˈo/ /pɾiˈoɾ/ n masc
převor

priorat /pɾi.oˈɾat/ /pɾi.uˈɾat/ n masc
převorství
Dignitat, tasca i ofici de prior o priora, o el temps que aquest dura.
Districte en què té jurisdicció el prior.

prismàtics /pɾizˈma.tiks/ n masc
dalekohled

privat adj masc
soukromý
No públic.

privilegi /pɾi.viˈɫɛ.d͡ʒi/ /pɾi.viˈɫɛ.ʒi/ /pɾi.βiˈɫɛ.d͡ʒi/ /pɾi.βiˈɫɛ.ʒi/ n masc
privilegium výsada

pro /ˈpɾo/ n masc
klad
L'aspecte favorable, especialment en contrast amb el desfavorable (contra).

pro /ˈpɾo/ preposition
pro
A favor de, per bé de

proa /ˈpɾo.a/ /ˈpɾo.ə/ n fem
příď

probable /pɾoˈba.bɫe/ /pɾoˈbab.bɫə/ /pɾoˈβa.βɫe/ /pɾoˈβab.bɫe/ /pɾuˈbab.bɫə/ /pɾuˈβa.βɫə/ /pɾuˈβab.bɫə/ adj
pravděpodobný

probablement /pɾoˌba.bɫeˈment/ /pɾoˌbab.bɫəˈment/ /pɾoˌβa.βɫeˈmen/ /pɾoˌβab.bɫeˈmen/ /pɾuˌbab.bɫəˈmen/ /pɾuˌβa.βɫəˈmen/ /pɾuˌβab.bɫəˈmen/ adv
asi

problema /pɾobˈbɫɛ.mə/ /pɾoˈbɫe.ma/ /pɾubˈbɫɛ.mə/ n masc
problém

procediment /pɾo.se.ðiˈmen/ /pɾo.se.ðiˈment/ /pɾo.sə.ðiˈment/ /pɾu.sə.ðiˈmen/ n masc
postup procedura
Conjunt de regles preestablertes per actuar en una situació en concret.

processó /pɾo.seˈso/ /pɾo.səˈso/ /pɾu.səˈso/ n fem
průvod

proclamació /pɾo.kɫa.ma.siˈo/ /pɾo.kɫə.mə.siˈo/ /pɾu.kɫə.mə.siˈo/ n fem
proklamace

proclític /pɾoˈkɫi.tik/ /pɾuˈkɫi.tik/ adj masc
proklitikon

procrastinació /pɾo.kɾas.ti.na.siˈo/ /pɾo.kɾəs.ti.nə.siˈo/ /pɾu.kɾəs.ti.nə.siˈo/ n fem
prokrastinace

procrastinar /pɾo.kɾas.tiˈna/ /pɾo.kɾas.tiˈnaɾ/ /pɾo.kɾəs.tiˈna/ /pɾu.kɾəs.tiˈna/ v
odkládat

procés /pɾoˈses/ /pɾuˈses/ n masc
děj
Manera en com es desenvolupa una acció progressiva.
Successió de fases que es donen en un fenomen natural o un procediment.

prodigi /proˈdi.ʒi/ /pɾuˈdi.ʒi/ n masc
zázrak

producció n fem
produkce výroba

producte /pɾoˈðuk.te/ /pɾoˈðuk.tə/ /pɾuˈðuk.tə/ n masc
výrobek

productiu /pɾo.ðukˈtiw/ /pɾu.ðukˈtiw/ adj masc
produktivní

produir /pɾo.ðuˈi/ /pɾo.ðuˈiɾ/ /pɾu.ðuˈi/ v
vyrobit vyrábět
Treure de si amb activitat o acció vital alguna cosa.

professional /pɾo.fe.si.oˈnaɫ/ /pɾo.fə.si.oˈnaɫ/ /pɾu.fə.si.uˈnaɫ/ adj
profesionální
Relatiu o pertanyent a una professió.

professional /pɾo.fe.si.oˈnaɫ/ /pɾo.fə.si.oˈnaɫ/ /pɾu.fə.si.uˈnaɫ/ n neut
profesionální
Persona que exerceix una professió o que treballa en un sector determinat.

professor /pɾo.feˈso/ /pɾo.feˈsoɾ/ /pɾo.fəˈso/ /pɾu.fəˈso/ n masc
profesor
Persona que ensenya alguna cosa a alguna altra.
Docent d'educació secundària o d'educació universitària.

professor ajudant n masc
odborný asistent

profeta /pɾoˈfe.ta/ /pɾoˈfe.tə/ /pɾuˈfe.tə/ n neut
prorok prorokyně

profit /pɾoˈfit/ /pɾuˈfit/ n masc
zisk

profund /pɾoˈfun/ /pɾoˈfunt/ /pɾuˈfun/ adj masc
hluboký
Que s'enfonsa en la terra o una altra superfície, d'alçada.

profunditat /pɾo.fun.diˈtat/ /pɾu.fun.diˈtat/ n fem
hloubka
Qualitat de ser profund.

programa /pɾoˈɣɾa.ma/ /pɾoˈɣɾa.mə/ /pɾuˈɣɾa.mə/ n masc
program
Anunci detallat d'un concert, representació teatral, un acte públic.
Enunciació de les matèries d'aprenentatge que es tractaran durant un curs.
Cadascun dels espais televisius o de ràdio.

programació /pɾo.ɣɾa.ma.siˈo/ /pɾo.ɣɾə.mə.siˈo/ /pɾu.ɣɾə.mə.siˈo/ n fem
programování

programació orientada a objectes n fem
objektově orientované programování

programar /pɾo.ɣɾaˈma/ /pɾo.ɣɾaˈmaɾ/ /pɾo.ɣɾəˈma/ /pɾu.ɣɾəˈma/ v
programovat

programari /pɾo.ɣɾaˈma.ɾi/ /pɾo.ɣɾəˈma.ɾi/ /pɾu.ɣɾəˈma.ɾi/ n masc
software

progressió /pɾo.ɣɾe.siˈo/ /pɾo.ɣɾə.siˈo/ /pɾu.ɣɾə.siˈo/ n fem
posloupnost

progrés /pɾoˈɣɾes/ /pɾuˈɣɾes/ n masc
pokrok

prohibició /pɾo.i.bi.siˈo/ /pɾu.i.bi.siˈo/ /pɾu.i.βi.siˈo/ n fem
zákaz

prohibir /pɾo.iˈbi/ /pɾo.iˈbiɾ/ /pɾo.iˈβi/ /pɾu.iˈbi/ v
zakázat

projecte /pɾoˈd͡ʒɛk.te/ /pɾoˈʒɛk.te/ /pɾoˈʒɛk.tə/ /pɾuˈʒɛk.tə/ n masc
projekt
Estudi detallat d'una cosa a realitzar.

projectil /pɾo.d͡ʒekˈtiɫ/ /pɾu.ʒəkˈtiɫ/ n masc
střela

projector /pɾo.d͡ʒekˈtoɾ/ /pɾo.ʒekˈto/ /pɾo.ʒəkˈto/ /pɾu.ʒəkˈto/ n masc
projektor

proletari /pɾo.ɫeˈta.ɾi/ /pɾu.ɫəˈta.ɾi/ n masc
proletářský

promesa /pɾoˈme.za/ /pɾoˈmə.zə/ /pɾuˈmɛ.zə/ n fem
slib

prometi /pɾoˈme.ti/ /pɾoˈmə.ti/ /pɾoˈmɛ.ti/ /pɾuˈmɛ.ti/ n masc
promethium

prometre /pɾoˈme.tɾe/ /pɾoˈmə.tɾə/ /pɾuˈmɛ.tɾə/ v
slibovat slíbit

promoció /pɾo.mo.siˈo/ /pɾu.mu.siˈo/ n masc
třída
Conjunt de persones promogudes a un grau superior.

promulgar /pɾo.muɫˈɣa/ /pɾo.muɫˈɣaɾ/ /pɾu.muɫˈɣa/ v
rozšiřovat

pronunciació /pɾo.nun.si.a.siˈo/ /pɾo.nun.si.ə.siˈo/ /pɾu.nun.si.ə.siˈo/ n fem
výslovnost

propi /ˈpɾɔ.pi/ adj masc
vlastní
Que pertany a algú o a alguna cosa, a un propietari.

propietari /pɾo.pi.eˈta.ɾi/ /pɾo.pi.əˈta.ɾi/ /pɾu.pi.əˈta.ɾi/ n masc
majitel

proporció /pɾo.poɾ.siˈo/ /pɾu.pur.siˈo/ n fem
poměr

proposar /pɾo.poˈza/ /pɾo.poˈzaɾ/ /pɾu.puˈza/ v
navrhnout
Exposar a algú una cosa perquè la consideri o l’adopti.

proposta /pɾoˈpɔs.ta/ /pɾoˈpɔs.tɔ/ /pɾoˈpɔs.tə/ /pɾuˈpɔs.tə/ n fem
návrh

propòsit /pɾoˈpɔ.zit/ /pɾuˈpɔ.zit/ n masc
účel cíl

prosa /ˈpɾɔ.za/ /ˈpɾɔ.zɔ/ /ˈpɾɔ.zə/ n fem
próza

prosperar /pɾos.peˈɾa/ /pɾos.peˈɾaɾ/ /pɾos.pəˈɾa/ /pɾus.pəˈɾa/ v
prosperovat

prosperitat /pɾos.pe.ɾiˈtat/ /pɾos.pə.ɾiˈtat/ /pɾus.pə.ɾiˈtat/ n fem
blahobyt

prostatitis /pɾos.taˈti.tis/ /pɾos.təˈti.tis/ /pɾus.təˈti.tis/ n fem
prostatitida

prostitució /pɾos.ti.tu.siˈo/ /pɾus.ti.tu.siˈo/ n fem
prostituce

prostituir /pɾos.ti.tuˈi/ /pɾos.ti.tuˈiɾ/ /pɾus.ti.tuˈi/ v
prostituovat

prostituta /pɾos.tiˈtu.ta/ /pɾos.tiˈtu.tə/ /pɾus.tiˈtu.tə/ n fem
prostitutka

prosòdia /pɾoˈzɔ.ði.a/ /pɾoˈzɔ.ði.ə/ /pɾuˈzɔ.ði.ə/ n fem
prozódie

protagonista /pɾo.ta.ɣoˈnis.ta/ /pɾo.ta.ɣoˈnis.te/ /pɾo.tə.ɣoˈnis.tə/ /pɾu.tə.ɣuˈnis.tə/ n neut
protagonista

protecció /pɾo.tek.siˈo/ /pɾo.tək.siˈo/ /pɾu.tək.siˈo/ n fem
ochrana
Acció o efecte de protegir.
(esports de pilota) Acció de defensar la pilota, la bola o el disc de l'atac d'un o més adversaris amb el tronc, les cames, els braços o l'estic.

protector /pɾo.tekˈto/ /pɾo.tekˈtoɾ/ /pɾo.təkˈto/ /pɾu.təkˈto/ n masc
ochránce
Persona o institució que protegeix algú o alguna cosa.

protectorat /pɾo.tek.toˈɾat/ /pɾo.tək.toˈɾat/ /pɾu.tək.tuˈɾat/ n masc
protektorát

protegir /pɾo.teˈd͡ʒi/ /pɾo.teˈd͡ʒiɾ/ /pɾo.teˈʒi/ /pɾo.təˈʒi/ /pɾu.təˈʒi/ v
chránit
Resguardar algú o alguna cosa d’un perjudici o perill.

protesta /pɾoˈtes.ta/ /pɾoˈtes.tə/ /pɾuˈtes.tə/ n fem
protest

protestar /pɾo.tesˈta/ /pɾo.tesˈtaɾ/ /pɾo.təsˈta/ /pɾu.təsˈta/ v
protestovat
(intransitiu) Manifestar l’oposició de forma solemne.

proteu /pɾoˈtɛw/ /pɾuˈtɛw/ n masc
macarát jeskynní
Amfibi del gènere Proteus, de cos cilíndric que viu a la foscor d’aigües subterrànies.

proteïna /pɾo.teˈi.na/ /pɾo.təˈi.nə/ /pɾu.təˈi.nə/ n fem
bílkovina protein

protocol /pɾo.toˈkɔɫ/ /pɾu.tuˈkɔɫ/ n masc
protokol

protocol·lari /pɾo.to.koɫˈɫa.ɾi/ /pɾo.to.koˈɫa.ɾi/ /pɾu.tu.kuɫˈɫa.ɾi/ /pɾu.tu.kuˈɫa.ɾi/ adj masc
protokolní

prototip /pɾo.toˈtip/ /pɾu.tuˈtip/ n masc
prototyp

protó /pɾoˈto/ /pɾuˈto/ n masc
proton

prou /ˈpɾow/ /ˈpɾɔw/ adv
dost

prova /ˈpɾɔ.va/ /ˈpɾɔ.və/ /ˈpɾɔ.βa/ /ˈpɾɔ.βɔ/ /ˈpɾɔ.βə/ n fem
důkaz
Acció de provar.

provar /pɾoˈva/ /pɾoˈvaɾ/ /pɾoˈβa/ /pɾuˈva/ /pɾuˈβa/ v
prokázat
Justificar la certesa o la veritat amb raons o testimonis.

proveir /pɾo.veˈiɾ/ /pɾo.vəˈi/ /pɾo.βeˈi/ /pɾu.vəˈi/ /pɾu.βəˈi/ v
poskytnout

provençal /pɾo.venˈsaɫ/ /pɾo.vənˈsaɫ/ /pɾo.βenˈsaɫ/ /pɾu.vənˈsaɫ/ /pɾu.βənˈsaɫ/ adj
Provensálec
Relatiu o pertanyent a la Provença.
Relatiu o pertanyent a la llengua provençal.

provençal /pɾo.venˈsaɫ/ /pɾo.vənˈsaɫ/ /pɾo.βenˈsaɫ/ /pɾu.vənˈsaɫ/ /pɾu.βənˈsaɫ/ n neut
Provensálec
Persona que habita o és originària de la Provença.
(masculí, singular) Dialecte de l'occità parlat principalment a la Provença.

proverbi /pɾoˈvɛɾ.bi/ /pɾoˈβɛr.βi/ /pɾoˈβɛɾ.βi/ /pɾuˈvɛr.bi/ n masc
přísloví

proveïdor /pɾo.ve.iˈðoɾ/ /pɾo.və.iˈðo/ /pɾo.βe.iˈðo/ /pɾo.βe.iˈðoɾ/ /pɾu.və.iˈðo/ /pɾu.βə.iˈðo/ adj masc
dodavatel

provisió /pɾo.vi.ziˈo/ /pɾo.βi.ziˈo/ /pɾu.vi.ziˈo/ /pɾu.βi.ziˈo/ n fem
forota

provocar /pɾo.voˈka/ /pɾo.voˈkaɾ/ /pɾo.βoˈka/ /pɾu.vuˈka/ /pɾu.βuˈka/ v
dráždit
Incitar algú a fer una cosa.

província /pɾoˈvin.si.a/ /pɾoˈvin.si.ə/ /pɾoˈβin.si.a/ /pɾuˈvin.si.ə/ /pɾuˈβin.si.ə/ n fem
provincie

proïsme /pɾoˈiz.me/ /pɾoˈiz.mə/ /pɾuˈiz.mə/ n masc
bližní

pruna n fem
slíva švestka

pràctic /ˈpɾak.tik/ adj masc
praktický
Relacionat amb la pràctica o l'experiència personal.

pràctica /pɾəkˈti.kə/ /ˈpɾak.ti.ka/ /ˈpɾak.ti.kə/ n fem
cvičení
Exercici del que prèviament s'ha après de forma teòrica.

prémer /ˈpɾe.me/ /ˈpɾe.meɾ/ /ˈpɾe.mə/ v
tisknout
Comprimir un cos aplicant pressió per diversos costats.

préssec n masc
broskev

préstec /ˈpɾes.tek/ /ˈpɾes.tək/ n masc
půjčka

príncep /ˈpɾin.sep/ /ˈpɾin.səp/ n masc
princ kníže
Fill del rei, hereu del tron.

pròstata /ˈpɾɔs.ta.ta/ /ˈpɾɔs.tə.tə/ n fem
prostata

pròtesi /ˈpɾɔ.te.zi/ /ˈpɾɔ.tə.zi/ n fem
protéza
Peça o aparell artificial implantat en el cos en substitució d’un òrgan.

pròxim /ˈpɾɔk.sim/ adj masc
blízký

pseudociència /ˌpsɛw.ðu.siˈɛn.si.ə/ /ˌsew.ðo.siˈɛn.si.a/ /ˌsɛw.ðo.siˈɛn.si.ə/ /ˌsɛw.ðu.siˈɛn.si.ə/ n fem
pavěda pseudověda

pseudònim /psəwˈðɔ.nim/ /sewˈðɔ.nim/ /səwˈðɔ.nim/ n masc
pseudonym
Nom pel que hom es fa conèixer per tal d'amagar la seva identitat vertadera.

psi /ˈpsi/ /ˈsi/ n fem
psí

psicoanàlisi n fem
psychoanalýza

psicologia /si.ko.ɫoˈd͡ʒi.a/ /si.ko.ɫoˈʒi.a/ /si.ko.ɫoˈʒi.ə/ /si.ku.ɫuˈʒi.ə/ n fem
psychologie

psicometria n fem
psychometrie

psicopatologia n fem
psychopatologie

psicosi /psiˈkɔ.zi/ /siˈkɔ.zi/ n fem
psychóza

psicoteràpia /ˌpsi.ku.təˈɾa.pi.ə/ /ˌsi.ko.teˈɾa.pi.a/ /ˌsi.ko.təˈɾa.pi.ə/ /ˌsi.ku.təˈɾa.pi.ə/ n fem
psychoterapie

psicòleg /siˈkɔ.ɫek/ /siˈkɔ.ɫək/ n masc
psycholog

psicòpata n neut
psychopat

psique /ˈpsi.ke/ /ˈpsi.kə/ /ˈsi.ke/ /ˈsi.kə/ n fem
psychika

psiquiatre /psi.kiˈa.tɾə/ /si.kiˈa.tɾe/ /si.kiˈa.tɾə/ n masc
psychiatr

psiquiatria /psi.ki.əˈtɾi.ə/ /si.ki.aˈtɾi.a/ /si.ki.əˈtɾi.ə/ n fem
psychiatrie

publicació /pu.bɫi.ka.siˈo/ /pu.βɫi.ka.siˈo/ /pu.βɫi.kə.siˈo/ /pub.bɫi.ka.siˈo/ /pub.bɫi.kə.siˈo/ n fem
publikace

publicar /pu.bɫiˈkaɾ/ /pu.βɫiˈka/ /pub.bɫiˈka/ v
vydat

pudent /puˈðen/ /puˈðent/ adj
smradlavý
Que fa pudor.

pudir /puˈði/ /puˈðiɾ/ v
páchnout
Produir o causar pudor.

pudor /puˈðo/ /puˈðo/ /puˈðor/ /puˈðoɾ/ /puˈðu/ n fem
smrad
Mala olor, olor desagradable.

pujar /puˈd͡ʒa/ /puˈd͡ʒaɾ/ /puˈʒa/ v
stoupat
Entrar en un vehicle.
Augmentar de nivell.
Portar alguna cosa de baix a dalt.
Anar creixent.

pulmonar /puɫ.moˈnaɾ/ /puɫ.muˈnar/ adj
plicní

pulmó n masc
plíce

punt /ˈpun/ /ˈpunt/ n masc
tečka bod
Signe de puntuació que separa frases.
místo bod
Grau d'una escala de qualificació.
bod
Recompenses en el joc.

punt de partit Interjection
mečbol

punt directe n masc
eso

punta /ˈpun.ta/ n fem
špička
Extrem agut d'una cosa.

puntuació /pun.tu.a.siˈo/ /pun.tu.ə.siˈo/ n fem
interpunkce
Signes que marquen les pauses en la lectura d'un escrit.

puntual /pun.tuˈaɫ/ adj
přesný
Que fa les coses en el moment previst.

punxó /puɲˈt͡ʃo/ /puɲˈʃo/ n masc
šídlo

pupil·la /puˈpi.ɫa/ /puˈpi.ɫə/ /puˈpiɫ.ɫa/ /puˈpiɫ.ɫə/ n fem
zornice
Obertura central de l'iris.

pupitre /puˈpi.tɾe/ /puˈpi.tɾə/ n masc
pult

puput /puˈput/ n
dudek

pur /ˈpu/ /ˈpuɾ/ adj masc
čistý ryzí

puré /puˈɾe/ n masc
pyré

pus /ˈpus/ n masc
hnis

puta /ˈpu.ta/ /ˈpu.tə/ n fem
děvka

puça /ˈpu.sa/ n fem
blecha
Insecte endopterigot ectoparàsit de mamífers i aus.

pàgina /ˈpa.d͡ʒi.na/ /ˈpa.ʒi.na/ n fem
strana stránka

pàl·lid /ˈpa.ɫit/ /ˈpaɫ.ɫit/ adj masc
bledý

pàncrees /ˈpaŋ.kɾe.es/ n masc
pankreas slinivka břišní

pànic n masc
panika

pàtina /ˈpa.ti.na/ /ˈpa.ti.nə/ n fem
patina

pàtria /ˈpa.tɾi.a/ n fem
vlast

pèl /ˈpəɫ/ /ˈpɛɫ/ n masc
vlas
Filament propi dels mamífers, que cobreix el cos o part d'ell. Es creen a partir de cèl·lules mortes i tenen un alt contingut de proteïna queratina.

pèl-roig /ˌpəɫˈrɔt͡ʃ/ /ˌpɛɫˈrot͡ʃ/ /ˌpɛɫˈrɔt͡ʃ/ adj masc
zrzavý

pèndol /ˈpɛn.doɫ/ /ˈpɛn.duɫ/ n masc
kyvadlo

pèrdua /ˈpɛr.du.ə/ /ˈpɛɾ.ðu.a/ n fem
ztráta

pèsol /ˈpe.zoɫ/ /ˈpə.zoɫ/ /ˈpɛ.zuɫ/ n masc
hrách hrášek

pètal /ˈpɛ.taɫ/ /ˈpɛ.təɫ/ n masc
okvětní lístek

pícea /ˈpi.se.a/ /ˈpi.se.ə/ n fem
smrk

píndola /ˈpin.do.ɫa/ /ˈpin.do.ɫə/ /ˈpin.du.ɫə/ n fem
pilulka

píxel /ˈpik.seɫ/ /ˈpik.səɫ/ n masc
pixel

pòlip /ˈpɔ.ɫip/ n masc
polyp
(medicina) Creixement anormal, tumor tou que s'implanta en una membrana mucosa.

pòstum /ˈpɔs.tum/ adj masc
posmrtný

pólvora /ˈpoɫ.vo.ɾa/ /ˈpoɫ.vo.ɾə/ /ˈpoɫ.vu.ɾə/ /ˈpoɫ.βo.ɾa/ /ˈpoɫ.βu.ɾə/ n fem
střelný prach
Explosiu compost per diverses substàncies polvoritzades.

públic /ˈpu.bɫik/ /ˈpu.βɫik/ /ˈpub.bɫik/ adj masc
veřejný
Comú, que no és privat.

públic /ˈpu.bɫik/ /ˈpu.βɫik/ /ˈpub.bɫik/ n masc
veřejný
Audiència, persones que assisteixen a un acte o espectacle.

públicament /ˌpu.bɫi.kaˈment/ /ˌpu.βɫi.kaˈmen/ /ˌpu.βɫi.kəˈmen/ /ˌpub.bɫi.kaˈmen/ /ˌpub.bɫi.kəˈmen/ /ˌpub.bɫi.kəˈment/ adv
veřejně

quadern /kwaˈðɛɾn/ /kwəˈðɛrn/ n masc
sešit
Conjunt de fulls de paper plegats, encaixats i units.

quadrat /kwaˈðɾat/ adj masc
čtvercový čtverec
Que té la forma d'un quadrat.
čtvercový
(aritmètica) Potència segona d'un número, és a dir, un número elevat a dos.

quadrat /kwaˈðɾat/ n masc
čtverec čtvercový
(geometria) Polígon regular quatre costats, és a dir, el quadrat és una figura plana amb quatre costats iguals i que també té tots quatre angles iguals, de noranta graus.

quadre /ˈkwa.ðɾe/ /ˈkwa.ðɾə/ n masc
obraz
Obra pictòrica enquadrada en un marc.

qualitat /kwa.ɫiˈtat/ n fem
kvalita jakost

quall /ˈkwaʎ/ n masc
syřidlo
Enzim que té la propietat de quallar la llet, originalment extret de l'estómac dels remugants.

quan /ˈkon/ adv
kdy
En quin moment o temps en què es realitza una acció.

quan les gallines pixin adv
až kohout vejce snese až naprší a uschne

quant /ˈkwan/ /ˈkwant/ adj
kolik
(seguit de substantiu, sovint amb la preposició de) Quina quantitat de.

quantitat /kwan.tiˈtat/ n fem
množství

quantitatiu /kwan.ti.taˈtiw/ /kwən.ti.təˈtiw/ adj masc
kvantitativní

quaranta /koˈɾan.ta/ /koˈɾan.tə/ /kuˈɾan.ta/ /kuˈɾan.tə/ /kwaˈɾan.ta/ /kwəˈɾan.tə/ n masc
čtyřicet
(tennis) Tercer punt guanyat en un joc per un jugador o un equip.

quaranta /koˈɾan.ta/ /koˈɾan.tə/ /kuˈɾan.ta/ /kuˈɾan.tə/ /kwaˈɾan.ta/ /kwəˈɾan.tə/ number
čtyřicet

quaranta-cinc /kwaˌɾan.taˈsiŋ/ /kwaˌɾan.taˈsiŋk/ /kwəˌɾan.təˈsiŋ/ /kwəˌɾan.təˈsiŋk/ number
pětačtyřicet

quaranta-un /kwaˌɾan.taˈun/ /kwəˌɾan.təˈun/ number
čtyřicet jedna

quarantena /kwa.ɾanˈte.na/ /kwə.ɾənˈtə.nə/ /kwə.ɾənˈtɛ.nə/ n fem
karanténa

quarantè /ko.ɾanˈte/ /ku.ɾənˈtə/ /ku.ɾənˈtɛ/ number
čtyřicetina

quaresma /koˈɾez.ma/ /koˈɾə.mə/ /kuˈrɛz.mə/ /kuˈɾɛ.mə/ /kwaˈɾez.ma/ /kwəˈɾəz.mə/ /kwəˈɾɛz.mə/ n fem
postní doba

quark /ˈkwark/ n masc
kvark

quart number
čtvrtá
(ordinal) Que va just darrere del tercer.

quartfinalista /ˌkwaɾt.fi.naˈɫis.ta/ n neut
čtvrtfinalista

quatre /ˈkwa.tɾe/ number
čtyři

quatre-cents /ˌkwa.tɾeˈsens/ /ˌkwa.tɾəˈsens/ number
čtyřista

que /ke/ adv
co
Valor de ponderació quantitativa, emfatització o intensificació de quant.

que /ke/ conjunction
aby
Nexe copulatiu d'unió, emprat per introduir una frase subordinada.

que /ke/ pronoun
co
Pronom relatiu d'objecte, equivalent a "el qual", "la qual".
jenž
Pronom relatiu de persona, equivalent a "qui" en oracions explicatives.

quedar /keˈða/ /keˈðaɾ/ /kəˈða/ v
sejít se
Tenir una cita.

quefir /keˈfiɾ/ /kəˈfir/ n masc
kefír

queixa /ˈke.ʃə/ /ˈkej.ʃa/ n fem
stížnost

queixal /kejˈʃaɫ/ /keˈʃaɫ/ /kiˈʃaɫ/ /kəˈʃaɫ/ n masc
stolička

queixal del seny n masc
zub moudrosti moudrák

qui /ˈki/ pronoun
kdo

quiet /kiˈet/ adj masc
stálý

quilla /ˈki.ʎa/ /ˈki.ʎə/ n fem
kýl

quilo /ˈki.ɫo/ /ˈki.ɫu/ n masc
kilo
(col·loquial) quilogram

quilogram /ki.ɫoˈɣɾam/ /ki.ɫuˈɣɾam/ n masc
kilogram

quilòmetre /kiˈɫɔ.me.tɾe/ n masc
kilometr

quim /ˈkim/ n masc
trávenina

quimera /kiˈme.ɾa/ /kiˈme.ɾə/ n fem
chiméra
Monstre que té forma de meitat lleó i meitat cabra amb ales i cua de drac, filla del monstre Tifó i d'una serp anomenada Equidna.

quinina /kiˈni.na/ /kiˈni.nə/ n masc
chinin

quinze /ˈkin.ze/ n masc
patnáct
(tennis, pilota valenciana) Primer punt guanyat en un joc per un jugador o un equip.

quinze /ˈkin.ze/ number
patnáct

quinzè /kinˈze/ /kinˈzə/ /kinˈzɛ/ number
patnáctý

quiosc /kiˈɔsk/ n masc
kiosek

quiral /kiˈɾaɫ/ adj
chirální

quitrà n masc
dehet

quixotesc /ki.ʃoˈtesk/ /ki.ʃoˈtəsk/ /ki.ʃuˈtɛsk/ adj masc
donkichotský
Corresponent o pertanyent al * Wikipedia tiene un artículo sobre Quixot. o al seu gènere literari.

quocient intel·lectual n masc
inteligenční kvocient

quotidià adj masc
denní

què /ˈke/ /ˈkə/ /ˈkɛ/ pronoun
co
Pronom interrogatiu que pregunta per l'objecte del discurs, quina cosa?

químic /ˈki.mik/ adj masc
chemický
Relatiu o pertanyent a la química.

química /ˈki.mi.ka/ n fem
chemie
Ciència que estudia les substàncies, els elements i el seu comportament.
Forma femenina de químic.

químicament /ˌki.mi.kaˈmen/ /ˌki.mi.kaˈment/ /ˌki.mi.kəˈmen/ /ˌki.mi.kəˈment/ adv
chemicky

quítxua /ˈki.t͡ʃu.a/ /ˈki.t͡ʃu.ə/ n masc
kečuánština kečujština

qüestionar /kwes.ti.oˈna/ /kwes.ti.oˈnaɾ/ /kwəs.ti.oˈna/ /kwəs.ti.uˈna/ v
zpochybnit
(transitiu) Posar en dubte un fet, una qüestió, l’assumpte què es tracta.

qüestionari /kwes.ti.oˈna.ɾi/ /kwəs.ti.oˈna.ɾi/ /kwəs.ti.uˈna.ɾi/ n masc
dotazník

rabec /raˈβɛk/ /rəˈβɛk/ n masc
rebec

racional /ra.si.oˈnaɫ/ /rə.si.oˈnaɫ/ /rə.si.uˈnaɫ/ adj
racionální

racisme /raˈsiz.me/ /rəˈsiz.mə/ n masc
rasismus rasizmus

racó /raˈko/ /rəˈko/ n masc
kout
Espai definit per dues parets en angle.

radi n masc
radium
Element químic de nombre atòmic 88 i símbol Ra.

radiació /ra.ði.a.siˈo/ /rə.ði.ə.siˈo/ n fem
záření radiace

radiador /ra.ði.aˈðo/ /ra.ði.aˈðoɾ/ /rə.ði.əˈðo/ n masc
chladič

radian /ra.ðiˈan/ /rə.ðiˈan/ n masc
radián

radical /ra.ðiˈkaɫ/ /rə.ðiˈkaɫ/ adj
radikál

radicalització /ra.ði.ka.ɫi.d͡za.siˈo/ /ra.ði.ka.ɫi.za.siˈo/ /rə.ði.kə.ɫi.d͡zə.siˈo/ n fem
radikalizace

radicalitzar /ra.ði.ka.ɫiˈd͡za/ /ra.ði.ka.ɫiˈza/ /ra.ði.ka.ɫiˈzaɾ/ /rə.ði.kə.ɫiˈd͡za/ v
radikalizovat

radiodifusió /ˌra.ði.o.ði.fu.ziˈo/ /ˌra.ði.u.ði.fu.ziˈo/ n fem
vysílání

radó /rəˈðo/ n masc
radon

rai /ˈraj/ n masc
vor
Embarcació feta de troncs de fusta, per transportar-los riu avall per les aigües navegables, típic del Pirineu oriental.

raig /ˈrat͡ʃ/ n masc
paprsek
Emissió de llum que fa la sensació de seguir una línia recta.

raima /ˈraj.ma/ /ˈraj.mə/ n fem
rys

rajada /raˈd͡ʒa.ða/ /raˈʒa.ða/ /rəˈd͡ʒa.ðə/ /rəˈʒa.ðə/ n fem
rejnok
(peixos) Peix del gènere Raja, de forma romboide, caracteritzat per tenir unes aletes cartilaginoses que, vistes de prop semblen les ratlles d'una pinta.

rajola /raˈd͡ʒɔ.ɫa/ /raˈd͡ʒɔ.ɫɔ/ /raˈʒɔ.ɫa/ n fem
dlaždice
Peça plana de ceràmica, sovint de forma quadrada, que es va servir per revestir sòls o parets de banys i cuines
tabulka
Porció quadriculada d'un bloc de xocolata.

ral·li /ˈra.ɫi/ /ˈraɫ.ɫi/ n masc
rallye

ram /ˈram/ n masc
kytice

ramat /raˈmat/ /rəˈmat/ n masc
stádo

rampa /ˈram.pa/ /ˈram.pə/ n fem
křeč
Contracció dolorosa d'un múscul.

rampí /ramˈpi/ /rəmˈpi/ n masc
hrábě

rancor /raŋˈko/ /raŋˈkoɾ/ /rəŋˈko/ n
zášť

raní /raˈni/ /rəˈni/ n masc
rání

raonament /ra.o.naˈmen/ /ra.o.naˈment/ /rə.o.nəˈment/ /rə.u.nəˈmen/ n masc
uvažování

raqueta /raˈke.ta/ /rəˈkə.tə/ /rəˈkɛ.tə/ n fem
raketa

raquític /raˈki.tik/ /rəˈki.tik/ adj masc
rachitický
Que pateix raquitisme.
Dèbil, poc desenvolupat.

rar /ˈrar/ adj masc
vzácný
Que hi ha pocs elements de la mateixa classe, en petit nombre.

raresa /raˈɾe.za/ /rəˈɾə.zə/ /rəˈɾɛ.zə/ n fem
vzácnost

rasclet /rasˈkɫet/ /rəsˈkɫət/ /rəsˈkɫɛt/ n masc
hrábě

raspall /rasˈpaʎ/ /rəsˈpaj/ /rəsˈpaʎ/ n masc
štětka kartáč
Estri per a desembolicar cabells que té molts brins arrenglerats.

rastell /rasˈteʎ/ /rəsˈteʎ/ n masc
hrábě
Eina en forma de pinta per remoure la terra o arreplegar fulles seques caigudes a terra.

rata /ˈra.tə/ n fem
krysa
Mamífer rosegador de la família dels múrids (Rattus norvegicus).

ratafia /ra.taˈfi.a/ /rə.təˈfi.ə/ n fem
ratafia

ratapinyada /ˌra.ta.piˈɲa.ða/ n fem
netopýr

ratificació /ra.ti.fi.ka.siˈo/ /rə.ti.fi.kə.siˈo/ n fem
ratifikace

ratllar /raʎˈʎa/ /raˈʎa/ /raˈʎaɾ/ /rəʎˈʎa/ /rəˈʎa/ v
nastrouhat
Raspar, generalment un aliment, reduint-lo a trossos petits.

ratolí /rə.toˈɫi/ /rə.tuˈɫi/ n masc
myš myšák
Petit mamífer rosegador caracteritzat per la llarga cua, els ulls petits i brillants i el cos nerviós i pelut. En especial aquell que viu en les cases com a inquilí no desitjat.
myš
(informàtica) Dispositiu informàtic de diàleg que transmet la informació necessària per al desplaçament de la busca per la pantalla d'un ordinador i que generalment incorpora uns botons per a activar determinades funcions.

ratxa /ˈra.t͡ʃa/ /ˈra.t͡ʃə/ n fem
poryv
Bufada de vent.

rauc /ˈrawk/ n masc
kvákání

raucar /rawˈka/ /rawˈkaɾ/ /rəwˈka/ v
kvákat

rave /ˈra.ve/ /ˈra.və/ /ˈra.βe/ /ˈra.βə/ /ˈrejf/ n masc
ředkvička
Arrel comestible de la ravenera, de color rogenc.

raça /ˈra.sa/ /ˈra.sə/ n fem
rasa

raïm /rəˈim/ n masc
hrozen hrozen vína
(normalment no comptable) Fruit de la vinya (Vitis spp.)

raó /raˈo/ n fem
rozum
Facultat humana que permet el pensament.

reacció /re.ak.siˈo/ /re.ək.siˈo/ n fem
reakce

reacció en cadena de la polimerasa n fem
polymerázová řetězová reakce

real adj
skutečný
Allò que pertany a un món cert, existent, no fictici.

realitat /re.a.ɫiˈtat/ n fem
skutečnost realita

rebel·lió /re.beɫ.ɫiˈo/ /re.βe.ɫiˈo/ /rə.bəɫ.ɫiˈo/ /rə.βə.ɫiˈo/ /rə.βəɫ.ɫiˈo/ n fem
povstání

rebesavi /re.bezˈa.vi/ /re.βezˈa.βi/ /rə.bəzˈa.vi/ /rə.βəzˈa.βi/ n masc
prapradědeček

reble /ˈre.bɫe/ /ˈre.βɫe/ /ˈre.βɫə/ /ˈreb.bɫe/ /ˈreb.bɫə/ /ˈrəb.bɫə/ /ˈrɛb.bɫə/ n masc
suť
Conjunt de fragments de materials de construcció usat per omplir buits.

rebló /rebˈbɫo/ /reˈbɫo/ /reˈβɫo/ /rəbˈbɫo/ /rəˈβɫo/ n masc
nýt

rebost /reˈbɔst/ /rəˈβɔst/ n masc
spíž

rebre /ˈre.bɾe/ /ˈrə.bɾə/ /ˈrɛ.bɾə/ v
dostat
Ser el destinatari d'alguna cosa: d'un cop, d'un missatge, d'un esquitx, d'un premi, d'un honor, d'un insult ...

rebuig /reˈbut͡ʃ/ /rəˈβut͡ʃ/ n masc
odmítnutí
(esports de pilota) Acció i efecte d'allunyar al màxim la pilota, la bola o el disc de la pròpia porteria per neutralitzar l'acció ofensiva de l'equip adversari.

rebutjar /re.buˈd͡ʒaɾ/ /re.βuˈd͡ʒa/ /rə.βuˈd͡ʒa/ v
odmítnout
Refusar una oferta o una sol·licitud per indigna.

recent /reˈsen/ /reˈsent/ /rəˈsen/ /rəˈsent/ adj
nedávný

recepció n fem
recepce
Lloc a l'entrada d'un hotel, en què els hostes demanen habitació i s'inscriuen.
Acte social de curta durada: l'organitzador envia invitacions i ofereix alguna beguda.
(esports de pilota) Acció i efecte de controlar la pilota, la bola, el volant o el disc procedent d'una passada.
(voleibol) Acció de colpejar la pilota procedent d'un servei o una rematada de l'equip adversari.

recepta /reˈsep.ta/ /reˈsɛp.ta/ /rəˈsep.tə/ n fem
recept předpis
Indicació sobre la manera de preparar un plat, una beguda, un medicament, etc. a partir d’uns ingredients.

receptor /re.sepˈto/ /re.sepˈtoɾ/ n masc
přijímač
Aparell que rep senyals de comunicació d'un altre aparell a distància d'aquest.

recerca /reˈseɾ.ka/ /rəˈsəɾ.kə/ /rəˈsɛr.kə/ n fem
hledání
Conjunt d’activitats de cerca curosa per trobar respostes en un àmbit concret del coneixement.

reciclar /re.siˈkɫa/ /re.siˈkɫaɾ/ /rə.siˈkɫa/ v
recyklovat
Donar una nova utilitat a un material que havia estat rebutjat com a inservible.
Aprendre nous continguts per continuar sent una persona laboralment útil.

reciclatge /re.siˈkla.d͡ʒe/ /rə.siˈklad.ʒə/ n masc
recyklace
Acció i efecte de reciclar.

reclamar /re.kɫaˈma/ /re.kɫaˈmaɾ/ /rə.kɫəˈma/ v
dožadovat se
Exigir una cosa a la qual se'n té dret.
Demanar la compareixença.

recluta /reˈkɫu.ta/ /rəˈkɫu.tə/ n neut
branec

reclutar /re.kɫuˈta/ /re.kɫuˈtaɾ/ /rə.kɫuˈta/ v
naverbovat

recollir /re.koˈʎi/ /re.koˈʎiɾ/ /re.kuˈʎi/ /rə.koˈʎi/ /rə.kujˈʎi/ /rə.kuˈʎi/ v
sbírat

recolzar /re.koɫˈza/ /re.koɫˈzaɾ/ /rə.koɫˈza/ /rə.kuɫˈza/ v
podpírat

recomanació /re.ko.ma.na.siˈo/ /rə.ko.mə.nə.siˈo/ /rə.ku.mə.nə.siˈo/ n fem
doporučení

recomanar /re.ko.maˈna/ /re.ko.maˈnaɾ/ /rə.ko.məˈna/ /rə.ku.məˈna/ v
doporučovat

recompensa /re.komˈpen.sa/ /rə.komˈpɛn.sə/ /rə.kumˈpɛn.sə/ n fem
odměna

recompensar /re.kom.penˈsa/ /re.kom.penˈsaɾ/ /rə.kom.pənˈsa/ /rə.kum.pənˈsa/ v
odměnit

reconciliar /re.kon.si.ɫiˈa/ /re.kon.si.ɫiˈaɾ/ /rə.kon.si.ɫiˈa/ /rə.kun.si.ɫiˈa/ v
smířit

reconeixement /re.ko.ne.ʃeˈmen/ /re.ko.nej.ʃeˈmen/ /re.ko.nej.ʃeˈment/ /rə.ko.nə.ʃəˈment/ /rə.ku.nə.ʃəˈmen/ n masc
rozpoznání

reconèixer /re.koˈne.ʃe/ /re.koˈnej.ʃe/ /re.koˈnej.ʃeɾ/ /rə.koˈnə.ʃə/ /rə.kuˈnɛ.ʃə/ v
poznat
Distingir, adonar-se d'allò que ja era conegut.
Acceptar, admetre allò que es dubtava.

record /reˈkɔɾt/ /rəˈkɔrt/ n masc
vzpomínka

recordar /re.korˈða/ /re.koɾˈða/ /re.koɾˈðaɾ/ /rə.koɾˈða/ /rə.kurˈda/ /rə.kurˈða/ v
pamatovat

rectangle /rekˈtaŋ.ɡɫe/ /rəkˈtaŋ.ɡɫə/ n masc
obdélník

recte /ˈrɛk.te/ /ˈrɛk.tə/ n masc
konečník
Part final de l'intestí.

rector /rekˈto/ /rekˈtoɾ/ /reˈtoɾ/ /rədˈdu/ /rətˈto/ adj masc
rektor

recuperació /re.ku.pe.ɾa.siˈo/ n fem
zotavení
(bàdminton) Fase quarta d'un cop, corresponent al moviment de retorn a la posició d'espera.

recurs /reˈkuɾs/ /rəˈkurs/ n masc
zdroj

recíproc /reˈsi.pɾok/ /rəˈsi.pɾok/ /rəˈsi.pɾuk/ adj masc
vzájemný

redefinir /re.ðe.fiˈni/ /re.ðe.fiˈniɾ/ /rə.ðə.fiˈni/ v
předefinovat

redirecció /re.ði.ɾek.siˈo/ /rə.ði.ɾək.siˈo/ n fem
přesměrování

redirigir /re.ði.ɾiˈd͡ʒi/ /re.ði.ɾiˈd͡ʒiɾ/ /re.ði.ɾiˈʒi/ v
přesměrovat

reducció /re.ðuk.siˈo/ /rə.ðuk.siˈo/ n fem
snížení

reduflació /re.ðu.fɫa.siˈo/ /rə.ðu.fɫə.siˈo/ n fem
smrskflace

reemplaçar /re.em.pɫaˈsa/ /re.em.pɫaˈsaɾ/ /rə.əm.pɫəˈsa/ v
nahradit

refer /reˈfe/ /reˈfeɾ/ /rəˈfe/ v
předělat
Tornar a fer.

referir /re.feˈɾi/ /re.feˈɾiɾ/ /rə.fəˈɾi/ v
odkázat

referència /re.feˈɾɛn.si.a/ n masc
reference
Fet de referir o referir-se.

referèndum /re.feˈɾɛn.dum/ n masc
referendum

refinar /re.fiˈna/ /re.fiˈnaɾ/ /rə.fiˈna/ v
kultivovat

reflació /re.fɫa.siˈo/ /rə.fɫə.siˈo/ n fem
reflace

reflectir /re.fɫekˈti/ /re.fɫekˈtiɾ/ /rə.fɫəkˈti/ v
odrážet

reflex /reˈfɫɛks/ /rəˈfɫɛks/ n masc
odraz
Cosa que es veu reflectida.
reflex
Reacció fisiològica i involuntària davant d'un estímul, l’ordre de la qual s'origina a la medul·la espinal.

reflexiu /re.fɫekˈsiw/ /rə.fɫəkˈsiw/ adj masc
zvratný

reflexió /re.fɫek.siˈo/ /rə.fɫək.siˈo/ n fem
odraz
Acció de reflexionar.
Acció de reflectir.

refredar /re.fɾeˈða/ /re.fɾeˈðaɾ/ /rə.fɾəˈða/ v
chladnout
Reduir la temperatura.

refredat /re.fɾeˈðat/ /rə.fɾəˈðat/ n masc
nachlazení

refrescar /re.fɾesˈka/ /re.fɾesˈkaɾ/ /rə.fɾəsˈka/ v
občerstvit

refugi /reˈfu.d͡ʒi/ /reˈfu.ʒi/ /rəˈfu.ʒi/ n masc
útočiště

refutar /re.fuˈta/ /re.fuˈtaɾ/ /rə.fuˈta/ v
vyvrátit

refús /reˈfus/ /rəˈfus/ n masc
odmítnutí

refús prohibit n masc
zakázané uvolnění

regal /reˈɣaɫ/ n masc
dar dárek

regalar /re.ɣaˈɫa/ /re.ɣaˈɫaɾ/ /rə.ɣəˈɫa/ v
darovat
Obsequiar graciosament amb un present.

regar /reˈɣa/ /reˈɣaɾ/ /rəˈɣa/ v
zalít

regent /reˈd͡ʒen/ /reˈd͡ʒent/ /reˈʒen/ /rəˈʒen/ /rəˈʒent/ n neut
regent vladař

reggaeton /re.ɣeˈton/ n masc
reggaeton

regiment /re.d͡ʒiˈmen/ /re.d͡ʒiˈment/ /re.ʒiˈmen/ /rə.ʒiˈmen/ /rə.ʒiˈment/ n masc
pluk

regional /re.d͡ʒi.oˈnaɫ/ /re.ʒi.oˈnaɫ/ /rə.ʒi.oˈnaɫ/ /rə.ʒi.uˈnaɫ/ adj
regionální oblastní

registre /reˈd͡ʒis.tɾe/ /reˈʒis.tɾe/ /rəˈʒis.tɾə/ n masc
rejstřík

regió /re.d͡ʒiˈo/ /re.ʒiˈo/ n fem
oblast

regla /ˈre.ɣɫa/ /ˈre.ɣɫə/ /ˈreɡ.ɡɫa/ /ˈreɡ.ɡɫə/ n fem
pravidlo
Norma, guia.

regle /ˈre.ɣɫe/ /ˈre.ɣɫə/ /ˈreɡ.ɡɫe/ /ˈreɡ.ɡɫə/ n masc
pravítko

regna /ˈreŋ.na/ /ˈreŋ.nə/ /ˈreɡ.na/ n fem
otěž uzda

regnat /reŋˈnat/ /reɡˈnat/ /rəŋˈnat/ n masc
panování

regne /ˈreŋ.ne/ /ˈreŋ.nə/ /ˈreɡ.ne/ n masc
království říše
Estat governat o representat per una monarquia.
Classificació dels ens naturals.

regularment /re.ɣuˌɫarˈmen/ /re.ɣuˌɫaɾˈmen/ /re.ɣuˌɫaɾˈment/ /rə.ɣuˌɫarˈmen/ /rə.ɣuˌɫaɾˈment/ adv
pravidelně

regència /reˈd͡ʒɛn.si.a/ /reˈʒɛn.si.a/ /rəˈʒɛn.si.ə/ n fem
vladařství

rehabilitació n fem
rehabilitace

rei /ˈrɛj/ n masc
král
Cap del regne, monarca.
(escacs) Peça dels escacs a prendre per guanyar la partida i que es mou una sola casa en totes direccions.

rei dels peixos n masc
hlístoun červenohřívý

reial /reˈjaɫ/ /rəˈjaɫ/ adj
královský

reina /ˈrej.na/ /ˈrɛj.nə/ n fem
královna
Forma femenina de rei.

reixa /ˈre.ʃa/ /ˈrej.ʃa/ n fem
mříž

relacionat /re.ɫa.si.oˈnat/ /rə.ɫə.si.oˈnat/ /rə.ɫə.si.uˈnat/ adj masc
související

relació /re.ɫa.siˈo/ /rə.ɫə.siˈo/ n fem
vztah

relació sexual n fem
pohlavní styk

relatiu /re.ɫaˈtiw/ adj masc
relativní
Que està en relació amb alguna cosa

relaxació /re.ɫak.sa.siˈo/ /rə.ɫək.sə.siˈo/ n fem
uvolnění

religió /re.ɫi.d͡ʒiˈo/ /re.ɫi.ʒiˈo/ n fem
náboženství

religiós /re.ɫi.d͡ʒiˈos/ /re.ɫi.ʒiˈos/ n masc
náboženský religiózní

relleu /reˈʎew/ /rəˈʎew/ n masc
reliéf

relliscada /re.ʎisˈka.ða/ /rə.ʎisˈka.ðə/ n fem
prokluz

relliscar /re.ʎisˈka/ /re.ʎisˈkaɾ/ /rə.ʎisˈka/ v
uklouznout

rellotge /reˈʎɔ.d͡ʒe/ n masc
hodiny

rellotger /re.ʎoˈd͡ʒe/ /re.ʎoˈd͡ʒeɾ/ /rə.ʎoˈd͡ʒe/ /rə.ʎuˈd͡ʒe/ n masc
hodinář
(professions) Un artesà que fa, repara o ven rellotges.

relíquia /reˈɫi.ki.a/ /rəˈɫi.ki.ə/ n fem
relikvie

rem /ˈrem/ /ˈrəm/ /ˈrɛm/ n masc
veslo veslování
Instrument de fusta que es fa servir per remar.

remar /reˈma/ /reˈmaɾ/ /rəˈma/ v
veslovat

remarcable /re.marˈkab.bɫe/ /re.maɾˈka.bɫe/ /re.maɾˈka.βɫe/ /rə.mərˈka.βɫə/ /rə.mərˈkab.bɫə/ /rə.məɾˈkab.bɫə/ adj
pozoruhodný

remei /reˈmej/ /rəˈməj/ /rəˈmɛj/ n masc
náprava

remolc /reˈmoɫk/ /reˈmɔɫk/ /rəˈmoɫk/ /rəˈmɔɫk/ n masc
přívěs

remolcar /re.moɫˈka/ /re.moɫˈkaɾ/ /rə.moɫˈka/ /rə.muɫˈka/ v
táhnout

remolí /re.moˈɫi/ /rə.moˈɫi/ /rə.muˈɫi/ n masc
vír

remot /reˈmɔt/ /rəˈmɔt/ adj masc
daleký
Poc probable.

remoure /reˈmɔw.ɾe/ /rəˈmɔw.ɾə/ v
míchat

ren /ˈren/ /ˈrɛn/ n masc
sob

renal /reˈnaɫ/ /rəˈnaɫ/ adj
ledvinový
Relatiu al ronyó.

rendible /renˈdi.bɫe/ /renˈdi.βɫe/ /renˈdib.bɫe/ /rənˈdi.βɫə/ /rənˈdib.bɫə/ adj
ziskový
Que té una bona rendibilitat.

reni n masc
rhenium

renovable /re.noˈva.bɫe/ /re.noˈβa.βɫe/ /re.noˈβab.bɫe/ /rə.noˈvab.bɫə/ /rə.nuˈvab.bɫə/ /rə.nuˈβa.βɫə/ /rə.nuˈβab.bɫə/ adj
obnovitelný

rentadora /ren.taˈðo.ɾa/ /rən.təˈðo.ɾə/ n fem
pračka

rentar /renˈta/ /renˈtaɾ/ v
mýt

renyar /reˈɲa/ /reˈɲaɾ/ /rəˈɲa/ v
kárat

repeló /re.peˈɫo/ /rə.pəˈɫo/ n masc
záděra

repetició n fem
opakování
(esports de raqueta) Acció i efecte de tornar a començar un intercanvi de cops en substitució de l'anterior, que no compta a efectes de puntuació com a conseqüència d'una anul·lació.

repetir /re.peˈti/ /re.peˈtiɾ/ /rə.pəˈti/ v
opakovat

reporter /re.porˈte/ /re.poɾˈteɾ/ /rə.poɾˈte/ /rə.purˈte/ n masc
reportér

representació /re.pɾe.zen.ta.siˈo/ /rə.pɾə.zən.tə.siˈo/ n fem
reprezentace
Grup de persones que assisteixen a una cita en nom d'una altra persona o d'una entitat.
Interpretar els actors una obra teatral davant d'un públic.
Expressió, mitjançant símbols, d'una realitat.

representant /re.pɾe.zenˈtan/ /re.pɾe.zenˈtant/ /rə.pɾə.zənˈtan/ /rə.pɾə.zənˈtant/ adj neut
poslanec

representar /re.pɾe.zenˈta/ /re.pɾe.zenˈtaɾ/ /rə.pɾə.zənˈta/ v
reprezentovat
Substituir algú en la funció dels seus drets.

repressió /re.pɾe.siˈo/ /rə.pɾə.siˈo/ n fem
represe

represàlia /re.pɾeˈza.ɫi.a/ n fem
odplata

reproducció /re.pɾo.ðuk.siˈo/ /rə.pɾo.ðuk.siˈo/ /rə.pɾu.ðuk.siˈo/ n fem
rozmnožování

reptar /repˈta/ /repˈtaɾ/ /rəpˈta/ v
plazit
Desplaçar-se arrossegant-se com un rèptil.

repte /ˈrep.te/ /ˈrep.tə/ /ˈrəp.tə/ /ˈrɛp.te/ /ˈrɛp.tə/ n masc
výzva
Objectiu que hom dona prioritat i que requereix cert esforç.
Acte d'empènyer a algú a un enfrontament.

republicà /re.pu.bɫiˈka/ /re.pu.βɫiˈka/ /re.pub.bɫiˈka/ /rə.pu.βɫiˈka/ /rə.pub.bɫiˈka/ adj masc
republikánský

reputació /re.pu.ta.siˈo/ /rə.pu.tə.siˈo/ n fem
pověst reputace

república /reˈpu.bɫi.ka/ /reˈpu.βɫi.ka/ /reˈpub.bɫi.ka/ /rəˈpu.βɫi.kə/ /rəˈpub.bɫi.kə/ n fem
republika

república bananera n fem
banánová republika

rerepaís /ˌre.ɾe.paˈis/ n masc
vnitrozemí

res /ˈre/ /ˈres/ /ˈrəs/ /ˈrɛ/ /ˈrɛs/ pronoun
nic
(negatiu) Cap cosa, buit o absència.

resar /raˈza/ /reˈza/ /reˈzaɾ/ /rəˈza/ /rəˈza/ v
modlit se

rescat /resˈkat/ /rəsˈkat/ n masc
záchrana
Acció de rescatar.
výkupné
Preu que es paga per obtenir la llibertat d'algú.

rescindir /re.sinˈdi/ /re.sinˈdiɾ/ /rə.sinˈdi/ /rəs.sinˈdi/ v
dát výpověď

resclosa /resˈkɫɔ.za/ /resˈkɫɔ.zɔ/ n fem
jez

resident /re.ziˈðen/ /re.ziˈðent/ /rə.ziˈðen/ /rə.ziˈðent/ adj
obyvatel
Que resideix.

resident /re.ziˈðen/ /re.ziˈðent/ /rə.ziˈðen/ /rə.ziˈðent/ n neut
obyvatel
Ministre o ministra que resideix prop d'un govern estranger, de grau inferior al d'ambaixador.
Metge o metgessa que realitza el període de formació anomenat residència.

residir /re.ziˈði/ /re.ziˈðiɾ/ /rə.ziˈði/ v
bydlet

resina /reˈzi.na/ /rəˈzi.nə/ n fem
ryskyřice pryskyřice
(halterofília, boxa, pilota basca) Substància polvoritzada que s'aplica a la sola d'una bota, el terra d'un ring o bé l'empunyadura d'una pala o una paleta, utilitzada per a facilitar al màxim l'adherència de l'esportista amb la superfície de contacte.

resistència /re.zisˈtɛn.si.a/ n fem
odboj
Acció i efecte de resistir o resistir-se.

resoldre /reˈzɔɫ.dɾe/ v
luštit
Donar solució a un problema, una dificultat, una qüestió complexa.
Decidir, prendre una determinació.

resolució /re.zo.ɫu.siˈo/ /rə.zo.ɫu.siˈo/ /rə.zu.ɫu.siˈo/ n fem
rozlišení
(videojocs) Mesura de la quantitat d'informació que es pot mostrar en un dispositiu digital.

respatller /res.paɫˈɫeɾ/ /res.paʎˈʎe/ /rəs.pəɫˈɫe/ /rəs.pəʎˈʎe/ n masc
opěradlo

respectable /res.pekˈta.bɫe/ /res.pekˈta.βɫe/ /res.pekˈtab.bɫe/ /rəs.pəkˈta.βɫə/ /rəs.pəkˈtab.bɫə/ adj
vážený
Digne de respecte.

respectar /res.pekˈta/ /res.pekˈtaɾ/ /rəs.pəkˈta/ v
respektovat
Oferir respecte a alguna cosa, en especial a les persones.

respecte /resˈpɛk.te/ /rəsˈpek.tə/ /rəsˈpɛk.tə/ n masc
respekt úcta

respectivament /res.pekˌti.vaˈment/ /res.pekˌti.βaˈmen/ /rəs.pəkˌti.vəˈmen/ /rəs.pəkˌti.vəˈment/ /rəs.pəkˌti.βəˈmen/ adv
po řadě

respiració /res.pi.ɾa.siˈo/ /rəs.pi.ɾə.siˈo/ n fem
dýchání

respirar /res.piˈɾa/ /res.piˈɾaɾ/ v
dýchat

respondre /resˈpɔn.dɾe/ v
odpovídat
(transitiu) Dir quelcom en resposta a una demanda.

responsabilitat /res.pon.sa.bi.ɫiˈtat/ /rəs.pon.sə.bi.ɫiˈtat/ /rəs.pun.sə.bi.ɫiˈtat/ n fem
odpovědnost

responsable /res.ponˈsa.bɫe/ /res.ponˈsa.βɫe/ /res.ponˈsab.bɫe/ /rəs.ponˈsab.bɫə/ /rəs.punˈsa.βɫə/ /rəs.punˈsab.bɫə/ adj
odpovědný
Que ha de respondre sobre algú o alguna cosa.

resposta /resˈpɔs.ta/ /resˈpɔs.tɔ/ n fem
odpověď
Allò que es diu o s'escriu per contestar una pregunta.

ressaca /reˈsa.ka/ /rəˈsa.kə/ n fem
kocovina
Reflux de l’aigua després de desfer-se l’onada.
Sensació de malestar amb pesadesa de cap o nàusea produïda per excés de consum d’alcohol o drogues.

ressonància /re.soˈnan.si.a/ /rə.soˈnan.si.ə/ /rə.suˈnan.si.ə/ n fem
rezonance

restar /resˈta/ /resˈtaɾ/ /rəsˈta/ v
zůstat
No moure’s del lloc on hom és.

restaurant /res.tawˈɾan/ /res.tawˈɾant/ /rəs.təwˈɾan/ /rəs.təwˈɾant/ n masc
restaurace

restaurar /res.tawˈɾa/ /res.tawˈɾaɾ/ /rəs.təwˈɾa/ v
obnovit

resultat /re.zuɫˈtat/ n masc
výsledek důsledek

resurrecció /re.zu.rek.siˈo/ /rə.zu.rək.siˈo/ n fem
vzkříšení

retina /reˈti.na/ /rəˈti.nə/ n fem
sítnice

retrat /reˈtɾat/ /rəˈtɾat/ n masc
portrét podobizna

retrospectiva /re.tɾos.pekˈti.va/ /re.tɾos.pekˈti.βa/ /rə.tɾos.pəkˈti.və/ /rə.tɾus.pəkˈti.və/ /rə.tɾus.pəkˈti.βə/ n fem
retrospektiva

retrovisor /re.tɾo.viˈzoɾ/ /re.tɾo.βiˈzo/ /re.tɾo.βiˈzoɾ/ /rə.tɾo.viˈzo/ /rə.tɾu.viˈzo/ /rə.tɾu.βiˈzo/ n masc
zpětné zrcátko

retòrica /reˈtɔ.ɾi.ka/ /rəˈtɔ.ɾi.kə/ n fem
rétorika

reunió /re.u.niˈo/ n fem
shromáždění
schůze shromáždění
Conjunt de persones que es troben formalment per tractar algun tema, i el mateix acte.

revelar /re.veˈɫaɾ/ /re.βeˈɫa/ /rə.vəˈɫa/ /rə.βəˈɫa/ v
odhalit
Fer conèixer alguna cosa amagada.

revisió /re.vi.ziˈo/ /re.βi.ziˈo/ /rə.vi.ziˈo/ /rə.βi.ziˈo/ n fem
přezkoumání

revolucionari /re.vo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /re.βo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /rə.vo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /rə.vu.ɫu.si.uˈna.ɾi/ /rə.βu.ɫu.si.uˈna.ɾi/ adj masc
revoluční
Relatiu o pertanyent a la revolució.

revolucionari /re.vo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /re.βo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /rə.vo.ɫu.si.oˈna.ɾi/ /rə.vu.ɫu.si.uˈna.ɾi/ /rə.βu.ɫu.si.uˈna.ɾi/ n masc
revoluční
Individu partidari de la revolució.

revolució /re.vo.ɫu.siˈo/ /re.βo.ɫu.siˈo/ /rə.vo.ɫu.siˈo/ /rə.vu.ɫu.siˈo/ n fem
revoluce
Canvi dràstic polític, social o econòmic.

revés /reˈves/ /reˈβes/ /rəˈves/ /rəˈβes/ n masc
bekhend
(basquetbol) Canvi de direcció en què l'atacant gira sobre ell mateix per a donar l'esquena al jugador que el marca.
(hoquei sobre herba) Falta consistent a tocar la bola intencionadament amb el revés d'una pala.

rial /riˈaɫ/ n masc
rijál
Unitat monetària de diversos estats: l’Aràbia Saudí, el Iemen, l’Iran, Oman i Qatar.

rialla /riˈa.jə/ /riˈa.ʎa/ /riˈa.ʎə/ n fem
smích

riba /ˈri.ba/ n fem
břeh

ribot /riˈβɔt/ n masc
hoblík

ric /ˈrik/ adj masc
bohatý
Amb molts diners o recursos.

ridícul /riˈði.kuɫ/ adj masc
směšný
Que fa que altres se'n riguin per vergonyós, fora de lloc o per diferent.

rierol /ri.eˈɾɔɫ/ n masc
potok

rima /ˈri.ma/ /ˈri.mə/ n fem
rým
Concordança fonètica entre paraules a partir de la darrera vocal accentuada, especialment al final dels versos d'un poema.

rinoceront /ri.no.seˈɾon/ /ri.no.seˈɾont/ /ri.no.səˈɾɔnt/ /ri.nu.səˈɾɔn/ n masc
nosorožec

riquesa /riˈke.za/ /riˈkə.zə/ /riˈkɛ.zə/ n fem
bohatství

risc n masc
riziko

rissar /riˈsa/ /riˈsaɾ/ v
podkasat plachtu

ritme /ˈrid.me/ n masc
rytmus

ritu /ˈri.tu/ n masc
obřad

riu n masc
řeka
Curs d'aigua que flueix de manera força contínua.

riure /ˈriw.ɾe/ n masc
smích smát
El resultat de l'acció de riure.

riure /ˈriw.ɾe/ v
smát se smát
Fer un moviment facial repetitiu, i sovint incontrolat, amb la boca, normalment acompanyat de so, que expressa alegria sobtada o burla.

rival /riˈvaɫ/ /riˈvaɫ/ /riˈβaɫ/ n neut
soupeř rival

rivalitat /ri.va.ɫiˈtat/ /ri.və.ɫiˈtat/ /ri.βa.ɫiˈtat/ /ri.βə.ɫiˈtat/ n fem
rivalita

roba /ˈrɔ.ba/ /ˈrɔ.βa/ /ˈrɔ.βɔ/ /ˈrɔ.βə/ n fem
oblečení

robar /roˈba/ /roˈbaɾ/ /roˈβa/ /ruˈba/ v
ukrást

robot /roˈbɔt/ /ruˈbɔt/ n masc
robot
Màquina amb certa capacitat de decisió que duu a terme tasques de forma autònoma, en especial la que té forma humanoide.
(tennis de taula) Màquina que llança pilotes al camp d'un jugador, utilitzada per a practicar diferents tipus de cops en les sessions d'entrenament.

robust /roˈbust/ /ruˈbust/ /ruˈβust/ adj masc
robustní

robí /roˈbi/ /ruˈbi/ /ruˈβi/ n masc
rubín
Pedra preciosa molt dura, lluenta i no molt pesant, de color rosa o carmí.

robòtica /roˈbɔ.ti.ka/ /roˈbɔ.ti.kə/ /ruˈbɔ.ti.kə/ /ruˈβɔ.ti.kə/ n fem
robotika

roca /ˈrɔ.ka/ /ˈrɔ.kɔ/ n fem
skála
Objecte mineral gran, en contrast amb la pedra que es considera petita.

roda /ˈrɔ.ða/ /ˈrɔ.ðɔ/ n fem
kolo
Objecte circular, on normalment el diàmetre és molt més gran que la base, i que pot girar al voltant de l’eix central, facilitant el moviment de vehicles o de peces mecàniques.
(hoquei sobre patins, patinatge sobre rodes) Cadascuna de les quatre peces circulars rígides i massisses en contacte amb el terra d’un patí de rodes, d’un diàmetre no inferior a 3 cm, que giren al voltant d’un eix collat a la plantilla o la bota.

roda de fira n fem
ruské kolo

rodi n masc
rhodium

rodolí n masc
Sdružený rým
Conjunt dels dos versos de cada quadre d'un auca i per extensió, conjunt de dos versos aparellats.

rodó /roˈðo/ /ruˈðo/ adj masc
kulatý
De forma de cercle.

roentgeni n masc
roentgenium

roig /ˈrot͡ʃ/ adj masc
rudý
Pertanyent o relacionat amb les idees polítiques d'esquerres.

rom /ˈrom/ n masc
rum
(aliments) Beguda alcohòlica basada en la canya de sucre.

romana /roˈma.nə/ /ruˈma.nə/ n fem
přezmen

romanització /ro.ma.ni.d͡za.siˈo/ /ro.ma.ni.za.siˈo/ /ro.mə.ni.d͡zə.siˈo/ /ru.mə.ni.d͡zə.siˈo/ n fem
latinizace

romanx /roˈmaɲʃ/ /ruˈmaɲʃ/ n masc
rétorománština
Varietat occidental del retoromànic parlat en el cantó suís dels Grisons.

romanès /ro.məˈnəs/ /ru.məˈnɛs/ n masc
rumunský
(masculí singular) Llengua romànica parlada principalment a Romania i a Moldàvia.

romaní /ro.maˈni/ /ro.məˈni/ /ru.məˈni/ n masc
rozmarýn
(botànica) Arbust mediterrani de la família de les labiades, amb fulles glàndules que contenen olis aromàtics, usades com a condiment i amb propietats estimulants (Rosmarinus officinalis).
cikánština romština
Llengua de la branca indoària de les llengües indoiràniques parlada pels gitanos.

rombe /ˈrom.be/ /ˈrom.bə/ n masc
kosočtverec

romà /roˈma/ /ruˈma/ adj masc
římský
Relatiu o pertanyent a l'església romana i a la seva litúrgia.

romà /roˈma/ /ruˈma/ n masc
Říman
Habitant de Roma.

romàntic /roˈman.tik/ /ruˈman.tik/ adj masc
romantický

ronc /ˈroŋ/ /ˈroŋk/ /ˈroŋk/ adj masc
krkavý
Veu o so tosc i aspre.

roncar /roŋˈka/ /roŋˈkaɾ/ /ruŋˈka/ v
chrápat

ronyó /roˈɲo/ /ruˈɲo/ n masc
ledvina
Cadascun dels dos òrgans de l'aparell circulatori i excretori de les persones i dels altres animals vertebrats encarregats de filtrar i netejar la sang. Es troben a banda i banda del cos en la part de l'abdomen just sota les costelles.

roquet /roˈket/ /roˈkət/ /ruˈkɛt/ n masc
rocheta
Sobrepellís amb mànegues ajustades o amples en punta.

rorqual comú n masc
plejtvák myšok

rorqual d'aleta blanca n masc
plejtvák malý

ros /ˈros/ /ˈrɔs/ adj masc
světlý

rosa /ˈrɔ.za/ /ˈrɔ.zɔ/ adj
růžový
De color de la rosa.

rosa /ˈrɔ.za/ /ˈrɔ.zɔ/ n fem
růže růžový
(botànica) Flor que cria el roser.

rosa /ˈrɔ.za/ /ˈrɔ.zɔ/ n masc
růžový růže
Color format a partir del vermell i el blanc.

rosada /roˈza.ða/ /roˈza.ðə/ /ruˈza.ðə/ n fem
rosa

rosari /roˈza.ɾi/ /ruˈza.ɾi/ n masc
růženec
(religió) Pregària tradicional de l'església catòlica, consistent en la recitació de tres sèries d'oracions, en la qual es commemoren els 15 misteris principals de la vida de Cirst i de la verge.

rosegador /ro.ze.ɣaˈðo/ /ro.ze.ɣaˈðoɾ/ /ro.zə.ɣəˈðo/ /ru.zə.ɣəˈðo/ adj masc
hlodavec
Que rossega.

rosegador /ro.ze.ɣaˈðo/ /ro.ze.ɣaˈðoɾ/ /ro.zə.ɣəˈðo/ /ru.zə.ɣəˈðo/ n masc
hlodavec
(masculí) Individu del grup d'animals que forma un ordre dins dels mamífers. Es caracteritza per tenir quatres potes, normalment curtes, cua, i uns incisius especialment llargs que no para de moure (rosegar) per desgastar-los i evitar que creixin en excés.

rosegar /ro.zeˈɣa/ /ro.zeˈɣaɾ/ /ro.zəˈɣa/ /ru.zəˈɣa/ v
hlodat hryzat
Un fort sentiment, turmentar continuadament.

rosella /roˈze.ʎa/ /roˈze.ʎə/ /ruˈze.ʎə/ n fem
mák

rossinyol /ro.siˈɲɔɫ/ /ru.siˈɲɔɫ/ n masc
slavík
Ocell de la família dels muscicàpids, notable pel seu cant (Luscinia megarhynchos).

rostir /rosˈti/ /rosˈtiɾ/ /rusˈti/ v
péct

rostoll /rosˈtoʎ/ /rusˈtoj/ /rusˈtoʎ/ n masc
strn

rotonda /roˈton.da/ /roˈton.də/ /ruˈton.də/ n fem
kruhový objezd
Cruïlla amb un illot central i una calçada circular on conflueixen les diferents vies d’intersecció.

roure /ˈrow.ɾe/ /ˈrɔw.ɾe/ /ˈrəw.ɾə/ n masc
dub

rovell /roˈveʎ/ /roˈvəʎ/ /roˈβeʎ/ /ruˈvɛj/ /ruˈβɛʎ/ n masc
rez
Pàtina rogenca que agafa el ferro quan es podreix.
žloutek
Nucli d'un ou, de color ataronjat.

ruandès /ru.anˈdes/ /ru.ənˈdəs/ /ru.ənˈdɛs/ adj masc
Rwanďan
Relatiu o pertanyent a Ruanda.

ruandès /ru.anˈdes/ /ru.ənˈdəs/ /ru.ənˈdɛs/ n masc
Rwanďan
Persona que habita o és originària de Ruanda.
Llengua bantu parlada majoritàriament a Ruanda

rubidi n masc
rubidium

ruble /ˈru.bɫe/ /ˈru.βɫe/ /ˈru.βɫə/ /ˈrub.bɫe/ /ˈrub.bɫə/ n masc
rubl

ruca /ˈru.ka/ /ˈru.kə/ n fem
rukola
Herba de la família de les brassicàcies, de flors amb quatre pètals en creu blanquinoses o groguenques, de fulles amb sabor picant usades en amanides o com a condiment i de llavors que se n’obté un oli emprat en medicina popular per a la ronquera (Eruca vesicaria).

rugbi n masc
ragby

ruixat /rujˈʃat/ /ruˈʃat/ n masc
liják

ruleta /ruˈɫe.ta/ /ruˈɫə.tə/ /ruˈɫɛ.tə/ n fem
ruleta

rumb /ˈrum/ /ˈrump/ /ˈrump/ n masc
kurz

rumor n
drb

rural /ruˈɾaɫ/ adj
venkovský

rus adj masc
ruština ruský
Relatiu o pertanyent a Rússia.

rus n masc
ruština
Natural de Rússia.
(només singular) Llengua eslava oriental parlada a Rússia i en bona part dels altres països de l'antiga URSS, en alguns d'aquests darrers també com a llengua oficial.

rusc /ˈrusk/ n masc
úl

russo-ucraïnès /ˌru.so.kɾə.iˈnəs/ /ˌru.so.u.kɾa.iˈnes/ /ˌru.su.kɾə.iˈnɛs/ adj masc
rusko-ukrajinský

ruta /ˈru.ta/ /ˈru.tə/ n fem
cesta

ruteni n masc
ruthenium

rutherfordi /ru.tərˈfɔr.di/ n masc
rutherfordium

ruà /ruˈa/ adj masc
prokvetlý

ruïna /ruˈi.na/ n fem
zřícenina ruina

ràbia /ˈra.bi.a/ n fem
vzteklina
Malaltia vírica transmesa pels gossos.

ràdio /ˈra.ði.o/ /ˈra.ði.u/ n fem
rádio rozhlas
Dispositiu receptor de radiodifusió, radioreceptor.

ràpid /ˈra.pit/ adj masc
rychlý
Que va a molta velocitat.

règim /ˈrɛ.d͡ʒim/ /ˈrɛ.ʒim/ n masc
režim

rèptil /ˈrɛp.tiɫ/ n masc
plaz

rèquiem /ˈrɛ.ki.em/ /ˈrɛ.ki.əm/ n masc
rekviem
Missa en honor dels difunts.
Composició musical amb lletra de la missa de difunts.

rígid /ˈri.d͡ʒit/ /ˈri.ʒit/ adj masc
tuhý

rímel /ˈri.meɫ/ /ˈri.məɫ/ n masc
řasenka

ròtula /ˈrɔ.tu.ɫa/ /ˈrɔ.tu.ɫə/ n fem
čéška

sa /sa/ /sə/ adj masc
zdravý
Que té salut i no està malalt.

saba /ˈsa.ba/ n fem
míza

sabana /saˈba.na/ /səˈβa.nə/ n fem
savana

sabata /saˈba.ta/ n fem
bota

sabater /sa.baˈteɾ/ /sa.βaˈte/ /sə.βəˈte/ n masc
švec obuvník
Persona que fa o ven sabates.

sabatilla /sa.baˈti.ʎa/ /sə.βəˈti.ʎə/ n fem
pantofel
Sabata lleugera per estar per casa.

saber /saˈbeɾ/ /saˈβe/ v
znát vědět
(transitiu) Conèixer o tenir notícia d'alguna cosa.
vědět
(transitiu) Estar instruït o ser destre en algun art o facultat.

sabor /saˈboɾ/ /səˈbo/ /səˈβor/ n
příchuť

sabotejar /sa.bo.teˈd͡ʒaɾ/ /sa.βo.teˈd͡ʒa/ /sa.βo.teˈʒa/ /sə.bo.təˈd͡ʒa/ /sə.bu.təˈʒa/ /sə.βu.təˈʒa/ v
sabotovat

sabre /ˈsa.bɾe/ /ˈsa.βɾə/ n masc
šavle
Arma blanca normalment d'un sol tall, amb la fulla corba cap enrere i llarga, utilitzada principalment per la cavalleria.

sabó /saˈbo/ n masc
mýdlo

sacerdot /sa.seɾˈðɔt/ n masc
kněz

sacerdotessa /sa.seɾ.ðoˈte.sa/ /sə.sər.duˈtɛ.sə/ /sə.sər.ðuˈtɛ.sə/ /sə.səɾ.ðoˈtə.sə/ n fem
kněžka

sacrifici /sa.kɾiˈfi.si/ /sə.kɾiˈfi.si/ n masc
oběť

sacsó /səkˈso/ n masc
sámek
Plec en la roba per a escurçar la peça.

safata /saˈfa.ta/ /səˈfa.tə/ n fem
tác

safir /səˈfir/ n masc
safír

safrà /səˈfɾa/ n masc
šafrán

saga /ˈsa.ɣa/ /ˈsa.ɣə/ n fem
sága
Narració llegendària èpica de l'antiga Escandinàvia.

sagital /sa.d͡ʒiˈtaɫ/ /sa.ʒiˈtaɫ/ /sə.ʒiˈtaɫ/ adj
sagitální

sagnant /saŋˈnan/ /saɡˈnan/ /saɡˈnant/ /səŋˈnan/ /səŋˈnant/ adj
krvavý
De l’acció, acte o situació en què es vessa sang.

sagnar /saŋˈna/ /saɡˈna/ /saɡˈnaɾ/ /səŋˈna/ v
krvácet
(intransitiu) Perdre sang un ésser viu, vessar-la.
odsadit
(transitiu) Deixar un espai en blanc al marge esquerre d'un escrit.

sagnia /saŋˈni.a/ /saɡˈni.a/ /səŋˈni.ə/ n fem
pouštění žilou
Acció o efecte de sagnar una ferida o, en general, de retirar sang de manera artificial.

sagrament /sa.ɣɾaˈmen/ /sa.ɣɾaˈment/ /sə.ɣɾəˈmen/ /sə.ɣɾəˈment/ n masc
svátost

sagrat /saˈɣɾat/ /səˈɣɾat/ adj masc
posvátný

sagristà /sa.ɣɾisˈta/ /sə.ɣɾisˈta/ n masc
kostelník

sal n fem
sůl
Substància blanca de clorur de sodi, obtinguda principalment de l’aigua de mar, usada com a condiment i conservant.
(química) Compost derivat de la neutralització d’un àcid amb una base o un metall.

sala /ˈsa.ɫa/ n fem
pokoj

salar /saˈɫa/ /saˈɫaɾ/ /səˈɫa/ v
osolit
Posar sal en aliments o begudes, especialment quan és en excés.

salari /saˈɫa.ɾi/ /səˈɫa.ɾi/ n masc
plat
Retribució del treballador (assalariat) pel seu treball.

saler /saˈɫe/ /saˈɫeɾ/ /səˈɫe/ n masc
solnička slánka

saliva /saˈɫi.va/ /saˈɫi.βa/ /səˈɫi.və/ /səˈɫi.βə/ n fem
slina

salivar /sa.ɫiˈvaɾ/ /sa.ɫiˈβa/ /sə.ɫiˈva/ /sə.ɫiˈβa/ v
slintat

salmó /səɫˈmo/ adj
losos
Que és de color rosat com el salmó.

salmó /səɫˈmo/ n masc
losos
Peix de la família dels salmònids amb la carn vermella que neix, es reprodueix i mort en aigües dolces tot i viure la major part de la seva vida en aigua salada (Salmo salar).
Color rosa ataronjat com la carn del peix Salmo salar.

salsa /ˈsaɫ.sa/ /ˈsaɫ.sə/ n fem
omáčka
Acompanyament semilíquid del menjar per donar-li millor sabor.

salsitxa /səɫˈsi.t͡ʃə/ n fem
klobása

salt /ˈsaɫ/ /ˈsaɫt/ n masc
skok
Moviment cap endavant o cap amunt, conseqüència de saltar.

saltamartí /ˌsaɫ.ta.maɾˈti/ /ˌsaɫ.tə.mərˈti/ n masc
kobylka
Insecte saltador de l’ordre dels ortòpters, de color verd.

saltar /saɫˈta/ /saɫˈtaɾ/ v
skočit skákat
Fer un moviment elevant els dos peus del terra per impulsar-se cap amunt o cap endavant.

saltiri /saɫˈti.ɾi/ /səɫˈti.ɾi/ n masc
žaltář
Recull de salms.

saludar /sa.ɫuˈða/ /sa.ɫuˈðaɾ/ /sə.ɫuˈða/ v
zdravit pozdravit

salut /saˈɫut/ Interjection
na zdraví
Exclamació feta en esternudar.

salut /saˈɫut/ n fem
zdraví
Estat de benestar físic i absència de malaltia.

salut /saˈɫut/ n masc
pozdrav
Salutació, acció de saludar.

salvador /saɫ.vaˈðoɾ/ /saɫ.βaˈðo/ /saɫ.βaˈðoɾ/ /səɫ.vəˈðo/ /səɫ.βəˈðo/ n masc
zachránce

salvar /saɫˈvaɾ/ /saɫˈβa/ /səɫˈva/ /səɫˈβa/ v
zachránit

salvatge /saɫˈva.d͡ʒe/ /saɫˈβa.d͡ʒe/ /səɫˈva.d͡ʒə/ adj
divoký
No domesticat.

salze /ˈsaɫ.ze/ n masc
vrba

samari /səˈma.ɾi/ n masc
samarium

samarreta /sa.maˈre.ta/ /sə.məˈrə.tə/ /sə.məˈrɛ.tə/ n fem
tílko
Peça interior de roba que cobreix bona part del tronc, normalment fins poc més enllà de la cintura.
tričko
Peça de roba lleugera de coll tancat i màniga curta.

samogitià /sa.mo.d͡ʒi.tiˈa/ /sa.mo.ʒi.tiˈa/ /sə.mo.ʒi.tiˈa/ /sə.mu.ʒi.tiˈa/ n masc
žmudština
Llengua bàltica de Samogítia, o dialecte lituà de l'oest de Lituània.

samoà /sa.moˈa/ /sə.moˈa/ /sə.muˈa/ adj masc
samojština
Relatiu o pertanyent a Samoa o bé a la Samoa Americana.

samoà /sa.moˈa/ /sə.moˈa/ /sə.muˈa/ n masc
samojština
Persona que habita o és originària de Samoa o bé de la Samoa Americana.
Llengua austronèsia parlada principalment a Samoa.

sanció /san.siˈo/ /sən.siˈo/ n fem
sankce

sandàlia /sanˈda.ɫi.a/ /sənˈda.ɫi.ə/ n fem
sandál

sang /ˈsaŋ/ /ˈsaŋk/ /ˈsaŋk/ n fem
krev

sanglotar /saŋ.ɡɫoˈta/ /saŋ.ɡɫoˈtaɾ/ /səŋ.ɡɫoˈta/ /səŋ.ɡɫuˈta/ v
vzlykat
Fer sanglots.

sangonera /saŋ.ɡoˈne.ɾa/ /səŋ.ɡoˈne.ɾə/ /səŋ.ɡuˈne.ɾə/ n fem
pijavice pijavka

sanitat /sa.niˈtat/ /sə.niˈtat/ n fem
zdraví

sant /sent/ /sənt/ /ˈsan/ /ˈsant/ adj masc
svatý
Venerable per motius religiosos.

sant i senya n masc
heslo

sarbatana /saɾ.baˈta.na/ /sər.bəˈta.nə/ n fem
foukacka

sarcòfag /saɾˈkɔ.fak/ /sərˈkɔ.fək/ n masc
sarkofág

sard adj masc
sardinský
Relatiu o pertanyent a Sardenya, als seus habitants o a la seva llengua.

sard n masc
sardinský
Natiu de Sardenya.
(només singular) Llengua històricament parlada a Sardenya.

sardina /sərˈdi.nə/ n fem
sardinka

sargantana /saɾ.ɣanˈta.na/ n fem
ještěr

sargir /sarˈd͡ʒi/ /saɾˈd͡ʒi/ /saɾˈd͡ʒiɾ/ /sərˈʒi/ v
štupovat

sarraí /sa.raˈi/ /sə.rəˈi/ adj masc
saracén

sastre /ˈsas.tɾe/ n masc
krejčí

sastressa /sasˈtɾe.sa/ /səsˈtɾə.sə/ /səsˈtɾɛ.sə/ n fem
krejčová

satisfacció /sa.tis.fak.siˈo/ /sə.tis.fək.siˈo/ n fem
uspokojení

satisfactòriament /sa.tis.fakˌtɔ.ɾi.aˈmen/ /sa.tis.fakˌtɔ.ɾi.aˈment/ /sə.tis.fəkˌtɔ.ɾi.əˈmen/ /sə.tis.fəkˌtɔ.ɾi.əˈment/ adv
uspokojivě

satisfer /sa.tisˈfe/ /sa.tisˈfeɾ/ /sə.tisˈfe/ v
uspokojit
Acomplir un anhel o una necessitat.

satèl·lit /saˈtɛ.ɫit/ /saˈtɛɫ.ɫit/ /səˈtɛ.ɫit/ /səˈtɛɫ.ɫit/ n masc
družice satelit

sauna /ˈsaw.na/ /ˈsaw.nə/ n fem
sauna

savi /ˈsa.βi/ adj masc
moudrý
Assenyat, que actua apropiadament.

savi /ˈsa.βi/ n masc
moudrý
Persona que acumula molts sabers, molts coneixements.

saviesa /sa.viˈe.za/ /sa.βiˈe.za/ /sə.viˈə.zə/ /sə.viˈɛ.zə/ /sə.βiˈɛ.zə/ n fem
moudrost

saxòfon /sakˈsɔ.fon/ /səkˈsɔ.fon/ /səkˈsɔ.fun/ n masc
saxofon

seaborgi /siˈβɔr.ɡi/ n masc
seaborgium

sec /ˈsek/ /ˈsək/ /ˈsɛk/ adj masc
suchý
Sense humitat o amb poca aigua.

seca /ˈse.ka/ /ˈsə.kə/ /ˈsɛ.kə/ n fem
mincovna

secant /seˈkan/ /seˈkant/ /səˈkan/ /səˈkant/ n fem
sečna

secció /sek.siˈo/ n fem
řez

secret /seˈkɾet/ /səˈkɾet/ /səˈkɾət/ /səˈkɾɛt/ adj masc
tajný tajemství
Que la seva comprensió resulta difícil o es té insuficients coneixements.

secret /seˈkɾet/ /səˈkɾet/ /səˈkɾət/ /səˈkɾɛt/ n masc
tajemství tajný

secretar /se.kɾeˈta/ /se.kɾeˈtaɾ/ /sə.kɾəˈta/ v
vylučovat

secretari /se.kɾeˈta.ɾi/ /sə.kɾəˈta.ɾi/ n masc
sekretář

secta /ˈsɛk.ta/ /ˈsɛk.tɛ/ n fem
sekta

sector /sekˈto/ /sekˈtoɾ/ /səkˈto/ n masc
sektor

seda /ˈse.ða/ /ˈsə.ðə/ /ˈsɛ.ðə/ n fem
hedvábí

sedentari /se.ðenˈta.ɾi/ /sə.ðənˈta.ɾi/ adj masc
sedavý

sediment /se.ðiˈmen/ /se.ðiˈment/ /sə.ðiˈmen/ /sə.ðiˈment/ n masc
usazenina

seduir /se.ðuˈi/ /se.ðuˈiɾ/ /sə.ðuˈi/ v
svádět svést
Guanyar-se una persona el favor sexual d'una altra.

segar /seˈɣa/ /seˈɣaɾ/ /səˈɣa/ v
žnout
(agricultura) Tallar plantes (blat, etc.) per a arreplegar-les.

segell /seˈd͡ʒeʎ/ /seˈʒeʎ/ /səˈʒeʎ/ n masc
známka
Objecte destinat estampar alguna mena de marca que té perfilada en volum. Aquesta marca s'utilitza principalment per a indicar una propietat, una autenticitat o la identificació de l'emissor.
známka poštovní známka
Paper petit estampat que cal enganxar en l'element a tractar i que demostra un pagament previ a un dels següents serveis: enviament per correu d'una carta, postal o paquet o bé realització d'una gestió mitjançant un document (instància, pòlissa, etc).

segellar /se.d͡ʒeˈʎa/ /se.d͡ʒeˈʎaɾ/ /se.ʒeˈʎa/ /sə.ʒəˈʎa/ v
pečetit

segle /ˈse.ɣɫe/ /ˈse.ɣɫə/ /ˈseɡ.ɡɫe/ /ˈseɡ.ɡɫə/ /ˈsɛ.ɣɫə/ /ˈsɛɡ.ɡɫə/ n masc
století

segon /seˈɣon/ n masc
sekunda vteřina
Unitat de temps del sistema internacional que equival a la duració de 9.192.631.770 períodes de radiació corresponents a la transició entre dos nivells de l'estructura hiperfina de l'estat fonamental del cesi 133.

segon /seˈɣon/ number
druhý
(ordinal) Que va just darrere del primer.

segons /seˈɣons/ /səˈɣons/ conjunction
podle

segrest /seˈɣɾest/ /səˈɣɾest/ n masc
únos

seguici /seˈɣi.si/ /səˈɣi.si/ n masc
svita

seguir /seˈɣi/ /seˈɣiɾ/ v
sledovat následovat
Anar darrere d'algú o d’alguna cosa que es mou en la mateixa direcció.

segur /seˈɣu/ /seˈɣuɾ/ /səˈɣu/ adj masc
bezpečný
ferm, sense perill
jistý
cert, evident

seguretat /se.ɣu.ɾeˈtat/ n fem
bezpečnost bezpečí
Absència de perill, qualitat de segur.

segó /seˈɣo/ /səˈɣo/ n masc
otruby

següent /seˈɣwen/ /seˈɣwent/ /səˈɣwen/ /səˈɣwent/ adj
následující

seient /seˈjen/ /seˈjent/ /səˈjen/ /səˈjent/ n masc
sedadlo

seixanta /sejˈʃan.ta/ /seˈʃan.ta/ /siˈʃan.ta/ /siˈʃan.tə/ /ʃiˈʃan.ta/ /ʃiˈʃan.tə/ number
šedesát

seixanta-cinc /sejˌʃan.taˈsiŋ/ /sejˌʃan.taˈsiŋk/ /seˌʃan.taˈsiŋ/ /səˌʃan.təˈsiŋ/ /səˌʃan.təˈsiŋk/ number
pětašedesát

seixanta-quatre /sejˌʃan.taˈkwa.tɾe/ /seˌʃan.taˈkwa.tɾe/ /səˌʃan.təˈkwa.tɾə/ number
šedesát čtyři

seixantè /se.ʃanˈte/ /sej.ʃanˈte/ /sə.ʃənˈtə/ /sə.ʃənˈtɛ/ number
šedesátý

seleccionar /se.ɫek.si.oˈna/ /se.ɫek.si.oˈnaɾ/ /sə.ɫək.si.oˈna/ /sə.ɫək.si.uˈna/ v
vybrat

selecció /se.ɫek.siˈo/ /sə.ɫək.siˈo/ n fem
výběr

selectivitat /se.ɫek.ti.viˈtat/ /se.ɫek.ti.βiˈtat/ /sə.ɫək.ti.viˈtat/ /sə.ɫək.ti.βiˈtat/ n fem
selektivita

seleni /səˈɫɛ.ni/ n masc
selen

selenita /se.ɫeˈni.ta/ /sə.ɫəˈni.tə/ n fem
sádrovec
Sulfat de calç cristal·litzat.

sella /ˈse.ʎa/ /ˈse.ʎə/ n fem
sedlo

semblant /semˈbɫan/ /semˈbɫant/ /səmˈbɫan/ /səmˈbɫant/ adj
podobný
Que és gairebé igual a un altre.

semblar /semˈbɫa/ /semˈbɫaɾ/ /səmˈbɫa/ v
zdát se

sembrar /semˈbɾa/ /semˈbɾaɾ/ /səmˈbɾa/ v
sít

semen /ˈse.men/ /ˈsɛ.mən/ n masc
semeno

seminari /se.miˈna.ɾi/ /sə.miˈna.ɾi/ n masc
seminář
Institució catòlica on es formen i eduquen els qui volen ser sacerdots.

sempre /ˈsem.pɾe/ adv
vždy vždycky

semàfor /seˈma.foɾ/ /səˈma.foɾ/ /səˈma.fur/ n masc
semafor světelné signalizační zařízení

semàntica /seˈman.ti.ka/ /səˈman.ti.kə/ n fem
sémantika

senat /seˈnat/ /səˈnat/ n masc
senát

sencer /senˈse/ /senˈseɾ/ /sənˈsə/ /sənˈsɛ/ adj masc
celý

senegalès /sə.nə.ɣəˈɫəs/ /sə.nə.ɣəˈɫɛs/ adj masc
senegalský
Relatiu o pertanyent a Senegal.

senegalès /sə.nə.ɣəˈɫəs/ /sə.nə.ɣəˈɫɛs/ n masc
senegalský
Persona que habita o és originària de Senegal.

senglar /seŋˈɡɫa/ /səŋˈɡɫa/ n masc
divočák kanec

sensació n fem
pocit

sense /ˈsen.sa/ /ˈsen.se/ /ˈsən.sə/ /ˈsɛn.sə/ preposition
bez beze

sensible /senˈsi.bɫe/ /senˈsi.βɫe/ /senˈsib.bɫe/ /sənˈsi.βɫə/ /sənˈsib.bɫə/ adj
citlivý
Que està dotat de sensibilitat.

sensor /senˈso/ /senˈsoɾ/ /sənˈso/ n masc
senzor

sentiment /sen.tiˈmen/ /sen.tiˈment/ /sən.tiˈmen/ /sən.tiˈment/ n masc
cit
Experiència subjectiva de l'emoció, estable i més o menys duradora.

sentinella /sen.tiˈne.ʎa/ /sən.tiˈne.ʎə/ n masc
hlídka

sentir /senˈti/ /senˈtiɾ/ v
cítit
Percebre amb els sentits, tret del visual.

sentit /senˈtit/ n masc
smysl
Facultat per relacionar el cos i l'exterior (la vista, el tacte...)
Intencionalitat d’allò que es diu.

sentència /senˈtɛn.si.a/ /sənˈtɛn.si.ə/ n fem
rozsudek

seny /ˈseɲ/ /ˈsəɲ/ /ˈsɛɲ/ n masc
selský rozum
Qualitat de ponderar les conseqüències dels actes abans de portar-los a terme.

senyal /seˈɲaɫ/ /siˈɲaɫ/ n masc
znamení
Marca feta a alguna cosa.

senyor /seˈɲo/ /seˈɲoɾ/ /siˈɲo/ /siˈɲoɾ/ /səˈɲo/ /səˈɲu/ n masc
pan pán
(usat especialment pels nens) Home gran o desconegut.

senyora /seˈɲo.ɾa/ /səˈɲo.ɾə/ n fem
paní
Tractament de cortesia donat a una dona.

separació /se.pa.ɾa.siˈo/ /sə.pə.ɾə.siˈo/ n fem
separace

separar /se.paˈɾa/ /se.paˈɾaɾ/ /sə.pəˈɾa/ v
oddělit

septentrional /sep.ten.tɾi.oˈnaɫ/ /səp.tən.tɾi.oˈnaɫ/ /səp.tən.tɾi.uˈnaɫ/ adj
severní

sepulcre /seˈpuɫ.kɾe/ /səˈpuɫ.kɾə/ n masc
hrobka

seqüela /seˈkwɛ.ɫa/ /seˈkwɛ.ɫɛ/ /səˈkwɛ.ɫə/ n fem
pokračování
(literatura, cinema, videojocs) Producte audiovisual que pertany a una saga en relació amb aquell que el precedeix.

seqüència /seˈkwɛn.si.a/ /səˈkwɛn.si.ə/ n fem
sled

ser /ˈse/ /ˈser/ /ˈseɾ/ /ˈsə/ /ˈsɛ/ /ˈsɛr/ v
být
ésser, existir

serbi adj masc
srbština srbský
Relatiu a Sèrbia o la seva llengua.

serbi n masc
srbština srbský
(només singular) Llengua eslava pròpia de Sèrbia.

serbocroat /ˌsɛr.bu.kɾuˈat/ /ˌsɛɾ.bo.kɾoˈat/ n masc
srbochorvatština

serf /ˈserf/ n masc
nevolník

sergent /serˈd͡ʒen/ /seɾˈd͡ʒen/ /seɾˈd͡ʒent/ /sərˈʒen/ /səɾˈʒent/ n masc
četař

serietat /se.ɾi.eˈtat/ /sə.ɾi.əˈtat/ n fem
vážnost

seriós /se.ɾiˈos/ /sə.ɾiˈos/ adj masc
vážný

serjant /serˈd͡ʒan/ /seɾˈd͡ʒan/ /seɾˈd͡ʒant/ /sərˈʒan/ /səɾˈʒant/ n masc
svěrka

sermó /seɾˈmo/ /sərˈmo/ n masc
kázání

serp n fem
had
Rèptil sense extremitats (Serpentes).

serra /ˈsa.rə/ /ˈsa.rɛ/ /ˈsɛ.ra/ /ˈsɛ.rɛ/ n fem
pila
Fulla d’acer que no té dents i serveix per tallar la pedra amb l'ajuda d'aigua i sorra.

serralada /se.raˈɫa.ða/ /sə.rəˈɫa.ðə/ n fem
pohoří

serrar /seˈra/ /seˈraɾ/ /səˈra/ v
řezat
Fer servir la serra o el xerrac.
Tancar la mà fortament, agafant la d'un altre.

serrat /seˈrat/ /səˈrat/ adj masc
zubatý
Que té les vores dentades.

servei de córner n masc
rohový kop

servei de porteria n masc
kop od brány

servent /serˈβen/ /seɾˈvent/ /seɾˈβen/ /sərˈben/ /sərˈven/ /səɾˈvent/ n masc
sluha

servidor /ser.βiˈðo/ /seɾ.viˈðoɾ/ /seɾ.βiˈðoɾ/ /sər.biˈðo/ /səɾ.viˈðo/ n masc
server
(informàtica) Ordinador que emmagatzema informació per fer-la accessible a través d'una xarxa informàtica.
(pilota, esports de raqueta) Jugador encarregat de posar la pilota o el volant en joc.

servir /serˈβi/ /seɾˈviɾ/ /seɾˈβi/ /sərˈbi/ /səɾˈvi/ v
sloužit
Ésser apte o propi a un ús.

serè /seˈɾe/ /səˈɾə/ /səˈɾɛ/ adj masc
klidný

sessió /se.siˈo/ /sə.siˈo/ n fem
zasedání
Reunió oficial dels membres d'una junta administrativa o d'un jutjat.
Temps de treball entre l'inici de la jornada i el primer descans o entre un descans i el següent, en alguns oficis com ara el de fotògraf, informàtic, etc.

set /ˈset/ /ˈsət/ /ˈsɛt/ n fem
žízeň
Necessitat, desig o sensació de necessitar beure.

set /ˈset/ /ˈsət/ /ˈsɛt/ number
sedm
(cardinal) Sis més un.
(valor ordinal) Setè, setena.

set-cents /ˌsɛtˈsens/ number
sedm set

setanta /seˈtan.ta/ number
sedmdesát

setanta-cinc /seˌtan.taˈsiŋ/ /seˌtan.taˈsiŋk/ /səˌtan.təˈsiŋ/ /səˌtan.təˈsiŋk/ number
sedmdesát pět

setanta-unè /seˌtan.ta.uˈne/ /səˌtan.tə.uˈnə/ /səˌtan.tə.uˈnɛ/ number
sedmdesátý první

setantè /se.tanˈte/ /sə.tənˈtə/ /sə.tənˈtɛ/ number
sedmdesátý

setembre n masc
září
Novè mes de l'any.

setge /ˈse.d͡ʒe/ /ˈse.d͡ʒə/ /ˈsɛ.d͡ʒə/ n masc
obležení obléhání
Acció d'assetjar, encerclament d'una població, fortalesa, vaixell... per a bloquejar-la o per a combatre-la.

setmana /semˈma.na/ /seˈma.na/ n fem
týden

setze /ˈse.d͡ze/ number
šestnáct

setzè /seˈd͡ze/ /səˈd͡zə/ /səˈd͡zɛ/ number
šestnáctý

setè /seˈte/ /səˈtə/ /səˈtɛ/ number
sedmý

setí /seˈti/ /səˈti/ n masc
ledňák

seu /ˈsew/ /ˈsəw/ /ˈsɛw/ pronoun
jeho
Allò (una cosa en masculí) d'ell, d’ella, d’ells o d’elles.

seure /ˈsɛw.ɾe/ v
sedat si

sexagenari /sek.sa.d͡ʒeˈna.ɾi/ /sek.sa.ʒeˈna.ɾi/ /sək.sə.ʒəˈna.ɾi/ adj masc
šedesátiletý

sexe /ˈsɛk.se/ /ˈsɛk.sə/ n masc
pohlaví sex
Conjunt de les peculiaritats bioquímiques, fisiològiques i orgàniques que divideixen els individus d'una espècie en mascles i femelles i fan possible entre ells, mitjançant els adequats processos de conjugació o fecundació, una periòdica modificació de la informació genètica.

sexual /sek.suˈaɫ/ /sək.suˈaɫ/ adj
sexuální

sexualitat /sek.su.a.ɫiˈtat/ /sək.su.ə.ɫiˈtat/ n fem
sexualita

sexualment /sek.suˌaɫˈmen/ /sek.suˌaɫˈment/ /sək.suˌaɫˈmen/ /sək.suˌaɫˈment/ adv
sexuálně

si conjunction
jestliže
Nexe condicional que introdueix un supòsit, una premissa.

siberià /si.be.ɾiˈa/ /si.βə.ɾiˈa/ adj masc
sibiřský
Relatiu o pertanyent a Sibèria.

siberià /si.be.ɾiˈa/ /si.βə.ɾiˈa/ n masc
sibiřský
Persona que habita o és originària de Sibèria.

sicilià adj masc
sicilský
Originari, pertanyent o relatiu a Sicília.

sideral /si.ðeˈɾaɫ/ /si.ðəˈɾaɫ/ adj
siderický

sifó /siˈfo/ n masc
sifon
Canonada amb una curvatura que reté el líquid i impedeix el pas de gasos.

sigma /ˈsiɡ.ma/ /ˈsiɡ.mə/ n fem
sigma

signar /siŋˈna/ /siɡˈna/ /siɡˈnaɾ/ v
podepisovat
Una persona, posar la seva signatura en un escrit o una obra.

signe /ˈsiŋ.ne/ /ˈsiɡ.ne/ n masc
znak

signe diacrític n masc
diakritické znaménko

significar /siŋ.ni.fiˈka/ /siɡ.ni.fiˈka/ /siɡ.ni.fiˈkaɾ/ v
znamenat
Voler dir, ser equivalent, tenir com a conseqüència.

significat /siŋ.ni.fiˈkat/ /siɡ.ni.fiˈkat/ n masc
význam

significatiu /siŋ.ni.fi.kaˈtiw/ /siɡ.ni.fi.kaˈtiw/ adj masc
důležitý

significativament /siŋ.ni.fi.kaˌti.βaˈmen/ /siŋ.ni.fi.kəˌti.vəˈmen/ /siŋ.ni.fi.kəˌti.vəˈment/ /siɡ.ni.fi.kaˌti.vaˈment/ /siɡ.ni.fi.kaˌti.βaˈmen/ adv
významně

silenci /siˈɫen.si/ n masc
ticho mlčení
Estat d'absència de soroll o de no parlar.

silenciosament /si.ɫen.siˌo.zaˈmen/ /si.ɫen.siˌo.zaˈment/ /si.ɫən.siˌo.zəˈmen/ /si.ɫən.siˌo.zəˈment/ adv
neslyšně

silenciós /si.ɫen.siˈos/ /si.ɫən.siˈos/ adj masc
tichý
Que no parla, que guarda silenci.
Lloc on, moment en què, regna el silenci.
Que no fa gaire soroll.

silici n masc
křemík

sil·logisme /si.ɫoˈd͡ʒiz.me/ /si.ɫoˈʒiz.me/ /si.ɫuˈʒiz.mə/ /siɫ.ɫoˈd͡ʒiz.me/ /siɫ.ɫoˈʒiz.me/ /siɫ.ɫoˈʒiz.mə/ /siɫ.ɫuˈʒiz.mə/ n masc
sylogismus

sil·làbic /siɫˈɫa.bik/ /siˈɫa.βik/ adj masc
slabičný
Pertanyent o relatiu a la síl·laba.
(lingüística) Que és el nucli d'una síl·laba.

simbiosi /sim.biˈɔ.zi/ n fem
symbióza

simbòlic /simˈbɔ.ɫik/ adj masc
symbolický
Relatiu al símbol.

simbòlicament /simˌbɔ.ɫi.kaˈmen/ /simˌbɔ.ɫi.kaˈment/ /simˌbɔ.ɫi.kəˈmen/ /simˌbɔ.ɫi.kəˈment/ adv
symbolicky

simetria /si.meˈtɾi.a/ /si.məˈtɾi.ə/ n fem
symetrie

simfonia /siɱ.foˈni.a/ /siɱ.foˈni.ə/ /siɱ.fuˈni.ə/ n fem
symfonie

simitarra /si.miˈta.ra/ /si.miˈta.rə/ n fem
šimitar

simonia /si.moˈni.a/ /si.moˈni.ə/ /si.muˈni.ə/ n fem
svatokupectví

simpatia /sim.paˈti.a/ /sim.pəˈti.ə/ n fem
sympatie

simple /ˈsim.pɫe/ adj
jednoduchý
Que no presenta complexitat, que no és res més que allò.

simplificar /sim.pɫi.fiˈka/ /sim.pɫi.fiˈkaɾ/ v
zjednodušit

simptomàtic /sim.toˈma.tik/ /sim.tuˈma.tik/ adj masc
symptomatický

simulació n fem
simulace

simular /si.muˈɫa/ v
napodobovat

simultani /si.muɫˈta.ni/ adj masc
souběžný

simètric /siˈmɛ.tɾik/ adj masc
souměrný

sincer /sinˈse/ /sinˈseɾ/ adj masc
upřímný
Dit de la persona que diu la veritat, honesta.

sincretisme /siŋ.kɾeˈtiz.me/ /siŋ.kɾəˈtiz.mə/ n masc
synkretismus

sinergia /si.neɾˈʒi.a/ /si.nəɾˈʒi.ə/ n fem
synergie

singalès /siŋ.ɡaˈɫes/ /siŋ.ɡəˈɫəs/ /siŋ.ɡəˈɫɛs/ adj masc
Srílančan
Relatiu o pertanyent a Sri Lanka o la seva llengua.

singalès /siŋ.ɡaˈɫes/ /siŋ.ɡəˈɫəs/ /siŋ.ɡəˈɫɛs/ n masc
Srílančan
Persona que habita o és originària de Sri Lanka.
(només singular) Llengua indoirànica parlada a Sri Lanka.

singlot /siŋˈɡɫot/ n masc
škytnutí škytavka
Moviment inspiratori espasmòdic, que generalment es repeteix a intervals més o menys llargs, degut a una contracció sobtosa del diafragma i acompanyat d'un soroll de l'aire en forçar el seu pas per la glotis closa.

singlotar /siŋ.ɡɫoˈta/ /siŋ.ɡɫoˈtaɾ/ /siŋ.ɡɫuˈta/ v
škytat

singular /siŋ.ɡuˈɫa/ /siŋ.ɡuˈɫaɾ/ adj
jednotné číslo

singularitat /siŋ.ɡu.ɫa.ɾiˈtat/ /siŋ.ɡu.ɫə.ɾiˈtat/ n fem
singularita
Característica d'allò que és singular, únic, que no té semblant amb què ser comparat.

sinistre /siˈnis.tɾe/ /siˈnis.tɾə/ adj masc
zlý
Qualitat d'allò que presagia un esdeveniment desafortunat.

sintaxi n fem
syntax
Part de la gramàtica que s'ocupa d'establir les relacions entre les paraules d'una frase i la funció que hi fan.

sinus /ˈsi.nus/ n masc
sinus

sinusitis /si.nuˈzi.tis/ n fem
sinusitida

sinònim /siˈnɔ.nim/ adj masc
synonymní
Dit del mot amb un significat igual o similar al d'un altre.

sinònim /siˈnɔ.nim/ n masc
synonymum slovo souznačné
Mot amb un significat igual o similar al d'un altre.

sirena /siˈɾe.na/ /siˈɾɛ.nə/ n fem
mořská panna
Criatura mitològica meitat dona meitat peix que amb els seus cants feia distreure els mariners fins a fer-los naufragar.
siréna
So llarg i estrident emprat per cridar l'atenció en vehicles d'urgències o per anunciar l'arribada de les barques al port.

sirtaki /sirˈta.ki/ n masc
sirtaki

siríac /siˈɾi.ak/ /siˈɾi.ək/ n masc
syrština
Llengua semítica de l’antiga Síria.

sis number
šest

sistema /sisˈte.ma/ /sisˈtɛ.mə/ n masc
systém soustava

sistematitzar /sis.te.ma.tiˈd͡za/ /sis.te.ma.tiˈza/ /sis.te.ma.tiˈzaɾ/ /sis.tə.mə.tiˈd͡za/ v
systematizovat

sistemàtic /sis.teˈma.tik/ /sis.təˈma.tik/ adj masc
systematický

sistre /ˈsis.tɾe/ /ˈsis.tɾə/ n masc
sistrum

sistèmic /sisˈtɛ.mik/ adj masc
systémový
Que s'estén dins d'un sistema, afectant un grup o un sistema com poden ser el cos, l'economia, el mercat o a tota la societat.

sitar /siˈtar/ n masc
sitár

sitja /ˈsi.d͡ʒa/ /ˈsi.d͡ʒə/ n fem
silo

situació /si.tu.a.siˈo/ /si.tu.ə.siˈo/ n fem
situace
Manera d'estar quelcom situat.

sivella /siˈve.ʎa/ /siˈve.ʎə/ /siˈβe.ʎa/ /siˈβe.ʎə/ n fem
spona přezka

so /so/ /su/ /ˈso/ /ˈsɔ/ n masc
zvuk
Pertorbació de l'aire audible pels éssers vius.

sobirania /so.bi.ɾaˈni.a/ /so.bi.ɾəˈni.ə/ /su.bi.ɾəˈni.ə/ /su.βi.ɾəˈni.ə/ n fem
suverenita

sobirà /so.biˈɾa/ /su.biˈɾa/ n masc
vládce
Persona que té l'autoritat suprema o sobirania dins un estat. Antigament a l'alta edat mitjana també se li deia un sobirà a les tinences d'un camperol.

sobre /ˈso.bɾe/ /ˈsɔ.bɾe/ /ˈsɔ.βɾə/ n masc
obálka
Objecte per contenir una carta o targeta.

sobreescriure /ˌso.βɾesˈkɾiw.ɾe/ /ˌso.βɾəsˈkɾiw.ɾə/ v
přepsat
(informàtica) Eliminar el contingut enregistrant noves dades.

sobrenatural /ˌso.bɾe.na.tuˈɾaɫ/ /ˌso.βɾə.nə.tuˈɾaɫ/ adj
nadpřirozený

sobretot /ˌso.bɾeˈtot/ /ˌso.βɾəˈtot/ adv
především

sobreviure /ˌso.bɾeˈviw.ɾe/ /ˌso.bɾəˈviw.ɾə/ /ˌso.βɾeˈβiw.ɾe/ /ˌso.βɾəˈβiw.ɾə/ v
přežívat přežít

sobri /ˈsɔ.βɾi/ adj masc
střízlivý

sobtat /sopˈtat/ /supˈtat/ adj masc
náhlý

soc /ˈsok/ /ˈsɔk/ n
tržiště pod širým nebem
Mercat, especialment en països àrabs.

soca /ˈso.kə/ /ˈsɔ.ka/ /ˈsɔ.kɔ/ /ˈsɔ.kə/ n fem
pařez

social /so.siˈaɫ/ /su.siˈaɫ/ adj
společenský sociální
Pertanyent a un grup de persones.
Destinat a l'atenció de persones desafavorides.

socialdemocràcia /so.si.aɫ.de.moˈkɾa.si.a/ /so.si.əɫ.də.moˈkɾa.si.ə/ /su.si.əɫ.də.muˈkɾa.si.ə/ n fem
sociální demokracie

socialdemòcrata /so.siˌaɫ.deˈmɔ.kɾa.ta/ /so.siˌaɫ.dəˈmɔ.kɾə.tə/ /su.siˌaɫ.dəˈmɔ.kɾə.tə/ adj
sociální demokrat
Relatiu o pertanyent a la socialdemocràcia.

socialdemòcrata /so.siˌaɫ.deˈmɔ.kɾa.ta/ /so.siˌaɫ.dəˈmɔ.kɾə.tə/ /su.siˌaɫ.dəˈmɔ.kɾə.tə/ n neut
sociální demokrat
Partidari de la socialdemocràcia.

socialisme /so.si.aˈɫiz.me/ /so.si.əˈɫiz.mə/ /su.si.əˈɫiz.mə/ n masc
socialismus socializmus

socialista /so.si.aˈɫis.ta/ /so.si.aˈɫis.te/ /so.si.əˈɫis.tə/ /su.si.əˈɫis.tə/ adj
socialista
Relatiu o pertanyent al socialisme.

socialista /so.si.aˈɫis.ta/ /so.si.aˈɫis.te/ /so.si.əˈɫis.tə/ /su.si.əˈɫis.tə/ n neut
socialista
Partidari del socialisme.

societat /so.si.eˈtat/ /so.si.əˈtat/ /su.si.əˈtat/ n fem
společnost
Grup permanent de gent des de la perspectiva de les accions i interaccions que les afecten en comú.
Agrupació d'entitats, les quals fins i tot poden ser estats.

societat de la informació n fem
informační společnost

sociograma n masc
sociogram

sociolecte /so.si.oˈɫɛk.te/ /so.si.oˈɫɛk.tə/ /su.si.uˈɫɛk.tə/ n masc
sociolekt

sociolingüística /so.si.o.liŋˈɡwis.ti.ka/ /su.zi.u.ɫiŋˈɡ.wisˈti.kə// n fem
sociolingvistika

sociologia /so.si.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /so.si.o.ɫoˈʒi.a/ /so.si.o.ɫoˈʒi.ə/ /su.si.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
sociologie

sociopolític /so.si.o.poˈɫi.tik/ /su.si.u.puˈɫi.tik/ adj masc
sociopolitický

sodi n masc
sodík
Element químic de nombre atòmic 11 i símbol Na.

sofre /ˈso.fɾə/ n masc
síra

softbol /ˌsovˈbɔɫ/ /ˌsɔvˈβɔɫ/ n masc
softball

sofà /soˈfa/ /suˈfa/ n masc
gauč
Seient per a més d'una persona amb respatller i reposabraços format per components relativament tous, semblant a la textura dels coixins.

sogra /ˈsɔ.ɣɾa/ /ˈsɔ.ɣɾɔ/ n fem
tchyně

sogre /ˈsɔ.ɣɾe/ n masc
tchán

sol /ˈsoɫ/ /ˈsuɫ/ /ˈsɔɫ/ adj masc
sám
Sense companyia.

sol /ˈsoɫ/ /ˈsuɫ/ /ˈsɔɫ/ n masc
slunce
Astre estel·lar, estrella.
Lluentor o escalfor que produeix el sol.

sola /ˈsɔ.ɫa/ /ˈsɔ.ɫɔ/ /ˈsɔ.ɫə/ n fem
podrážka
Part del calçat que està format per un material més resistent per a protegir la planta del peu.

solar /soˈɫa/ /soˈɫaɾ/ /suˈɫa/ adj
sluneční

solc /ˈsoɫk/ n masc
brázda

soldar /soɫˈda/ /soɫˈdaɾ/ /suɫˈda/ v
pájet

soldat /soɫˈdat/ /suɫˈdat/ n masc
voják
Persona que forma part d'un exèrcit.

soldà /soɫˈda/ /suɫˈda/ n masc
sultán

solidari /so.ɫiˈða.ɾi/ /su.ɫiˈða.ɾi/ adj masc
solidární

solidaritat /so.ɫi.ða.ɾiˈtat/ /so.ɫi.ðə.ɾiˈtat/ /su.ɫi.ðə.ɾiˈtat/ n fem
solidarita

solitari /so.ɫiˈta.ɾi/ /su.ɫiˈta.ɾi/ adj masc
osamělý

solitari /so.ɫiˈta.ɾi/ /su.ɫiˈta.ɾi/ n masc
pasiáns
Joc de cartes per al qual només cal un jugador.

solstici /suɫsˈti.si/ n masc
slunovrat

solter /soɫˈte/ /soɫˈteɾ/ /suɫˈte/ adj masc
svobodný
(central, nord-occidental) Sense parella, no casat.

solubilitat /so.ɫu.bi.ɫiˈtat/ /su.ɫu.bi.ɫiˈtat/ /su.ɫu.βi.ɫiˈtat/ n fem
rozpustnost

solució /so.ɫu.siˈo/ /su.ɫu.siˈo/ n fem
řešení
Fet de finalitzar adequadament algun tipus de problema.
Qualsevol cosa que permet finalitzar adequadament un problema.
roztok
(química) Barreja homogènia de components químics que no reaccionen entre si.

solut /soˈlut/ /suˈlut/ n masc
rozpuštěná látka

somali /soˈma.ɫi/ /suˈma.ɫi/ adj
Somálec
Relatiu o pertanyent a Somàlia o la seva llengua.

somali /soˈma.ɫi/ /suˈma.ɫi/ n neut
Somálec
Persona que habita o és originària de Somàlia.
(només singular) Llengua cuixítica parlada a Djibuti, Etiòpia, Kenya, Somàlia i Tanzània.

somiar /so.miˈa/ /so.miˈaɾ/ /su.miˈa/ v
snít
Veure representacions fictícies de la realitat durant la pèrdua de consciència del son.

somni /ˈsɔm.ni/ n masc
sen

somriure /somˈɾiw.ɾe/ /somˈɾiw.ɾə/ /sumˈɾiw.ɾə/ n masc
úsměv
Gest corbant la boca cap amunt com si s'estigués a punt de riure, però sense fer soroll.

somriure /somˈɾiw.ɾe/ /somˈɾiw.ɾə/ /sumˈɾiw.ɾə/ v
usmívat se
Riure lleument.

son /son/ /sun/ n masc
spánek
Estat de somni, de suspensió de la consciència

sonar /soˈna/ /soˈnaɾ/ /suˈna/ v
rozeznít
Emetre so.

sonet /soˈnet/ /soˈnət/ /suˈnɛt/ n masc
sonet

sopa /ˈso.pa/ n fem
polévka

sopar /soˈpa/ /soˈpaɾ/ /suˈpa/ n masc
oběd večeře
Àpat principal del vespre o de la nit.

soprano /soˈpɾa.no/ /suˈpɾa.nu/ n masc
soprán

sorbet /soɾˈbet/ /soɾˈbət/ /surˈbɛt/ n masc
sorbe

sord /ˈsort/ adj masc
hluchý

sordesa /soɾˈðe.za/ /soɾˈðə.zə/ /surˈðɛ.zə/ n fem
hluchota

sordmut /ˌsordˈmut/ adj masc
hluchoněmý

soroll /soˈɾoʎ/ /suˈɾoʎ/ n masc
hluk
So no articulat i confús més o menys fort.
So procedent d'una multitud enrabiada.

sorollosament /so.ɾoˌʎo.zaˈmen/ /so.ɾoˌʎo.zaˈment/ /so.ɾoˌʎo.zəˈment/ /su.ɾuˌʎo.zəˈmen/ adv
hlasitě

sorollós /so.ɾoˈʎos/ /su.ɾuˈʎos/ adj masc
hlučný

sorprendre /soɾˈpen.dɾe/ /soɾˈpən.dɾə/ /surˈpɛn.dɾə/ v
překvapovat překvapit

sorpresa /soɾˈpɾe.za/ /soɾˈpɾə.zə/ /surˈpɾɛ.zə/ n fem
překvapení

sorra /ˈso.ra/ n fem
písek

sort n fem
štěstí

sortejar /sor.teˈʒa/ /soɾ.teˈd͡ʒa/ /soɾ.teˈd͡ʒaɾ/ /soɾ.təˈd͡ʒa/ /sur.təˈʒa/ v
losovat

sortida /soɾˈti.ða/ /soɾˈti.ðə/ /surˈti.ðə/ n fem
východ
En un lloc tancat, zona que permet l'accés al seu exterior.

sortir /sorˈti/ /soɾˈti/ /soɾˈtiɾ/ /surˈti/ v
vycházet
Passar a fora.

sospirar /sos.piˈɾa/ /sos.piˈɾaɾ/ /sus.piˈɾa/ v
vzdychat

sospita /sosˈpi.ta/ /sosˈpi.tə/ /susˈpi.tə/ n fem
podezření

sospitar /sos.piˈta/ /sos.piˈtaɾ/ /sus.piˈta/ v
podezírat
Tenir una creença negativa no confirmada sobre algú, malfiar-se.

sospitós /sos.piˈtos/ /sus.piˈtos/ adj masc
podezřelý

sostenible /sos.teˈni.bɫe/ /sos.teˈni.βɫe/ /sos.teˈnib.bɫe/ /sos.təˈnib.bɫə/ /sus.təˈni.βɫə/ /sus.təˈnib.bɫə/ adj
udržitelný
(ecologia, economia) Que pot perdurar sense afectar el medi ambient o esgotar els recursos.

sostenidors /sos.te.niˈðos/ /sos.te.niˈðoɾs/ /sos.tə.niˈðos/ /sus.tə.niˈðos/ n masc
podprsenka

sostingut /sos.tiŋˈɡut/ /sus.tiŋˈɡut/ n masc
-is

sostre /ˈsos.tɾe/ /ˈsos.tɾə/ n masc
strop
Part interior d'una casa, habitació o construcció que la limita per dalt, oposada al sòl.

sota /ˈso.ta/ /ˈso.tə/ n fem
kluk

soterrani /so.teˈra.ni/ /so.təˈra.ni/ /su.təˈra.ni/ n masc
suterén sklep

sotraguejar /so.tɾa.ɣeˈd͡ʒa/ /so.tɾa.ɣeˈd͡ʒaɾ/ /so.tɾa.ɣeˈʒa/ /so.tɾə.ɣəˈd͡ʒa/ /su.tɾə.ɣəˈʒa/ v
cuknout

sou /ˈsow/ /ˈsɔw/ n masc
mzda
(històric) Unitat monetària del sistema carolingi equivalent de dotze diners, després amb valors variables.
Remuneració que es percep regularment per un treball o servei.

sovint /soˈvint/ /soˈβin/ /suˈvin/ adv
často

soviètic /so.viˈɛ.tik/ /so.βiˈɛ.tik/ /su.viˈɛ.tik/ adj masc
sovětský
Relatiu o pertanyent a la Unió Soviètica.

soviètic /so.viˈɛ.tik/ /so.βiˈɛ.tik/ /su.viˈɛ.tik/ n masc
sovětský
(històric) Ciutadà de la Unió Soviètica

sss /sː/ Interjection
ss

suahili /swaˈhi.li/ /swəˈhi.li/ n masc
svahilština

suar /suˈa/ /suˈaɾ/ v
potit se potit

suau /suˈaw/ adj
měkký

suavitat /su.a.viˈtat/ /su.a.βiˈtat/ /su.ə.viˈtat/ /su.ə.βiˈtat/ n fem
měkkost

subestimar /su.pes.tiˈma/ /su.pes.tiˈmaɾ/ /su.pəs.tiˈma/ /su.βes.tiˈma/ v
podcenit

subhasta /suˈbas.ta/ /suˈβas.tə/ n fem
dražba

subhastar /su.basˈtaɾ/ /su.βasˈta/ /su.βəsˈta/ v
dražit

subjecte /subˈd͡ʒɛk.te/ /subˈʒek.tə/ /subˈʒɛk.tə/ n masc
podmět

subjectivament /sub.d͡ʒekˌti.vaˈment/ /sub.d͡ʒekˌti.βaˈmen/ /sub.ʒəkˌti.vəˈmen/ /sub.ʒəkˌti.vəˈment/ /sub.ʒəkˌti.βəˈmen/ adv
subjektivně

subjugar /sub.d͡ʒuˈɣa/ /sub.d͡ʒuˈɣaɾ/ /sub.ʒuˈɣa/ v
podmanit si

subjuntiu /sub.d͡ʒunˈtiw/ /sub.ʒunˈtiw/ n masc
konjunktiv

sublim /suˈβɫim/ adj
vznešený

sublimar /su.bɫiˈmaɾ/ /su.βɫiˈma/ v
sublimovat

submarí /sub.maˈɾi/ /sum.maˈɾi/ /sum.məˈɾi/ n masc
ponorka podmořský
Vaixell construït per a navegar per sota la superfície de l'aigua. Gairebé sempre són de propòsit militar.

suborn /suˈβorn/ n masc
úplatkářství

subornar /su.boɾˈna/ /su.boɾˈnaɾ/ /su.burˈna/ /su.βorˈna/ /su.βoɾˈna/ /su.βurˈna/ v
uplatit

substantiu /sups.tanˈtiw/ /sus.tanˈtiw/ n masc
podstatné jméno

substrat /supsˈtɾat/ /susˈtɾat/ n masc
substrát

substància /supsˈtan.si.a/ /supsˈtan.si.ə/ /susˈtan.si.a/ /susˈtan.si.ə/ n fem
látka podstata

subterrani /sup.teˈra.ni/ adj masc
podzemní

subtítol /supˈti.toɫ/ /supˈti.tuɫ/ n masc
titulek

subvencionar /sub.ben.si.oˈna/ /sub.bən.si.uˈna/ /sub.ven.si.oˈnaɾ/ /sub.vən.si.oˈna/ /sub.vən.si.uˈna/ v
dotovat

subvenció /sub.ben.siˈo/ /sub.bən.siˈo/ /sub.ven.siˈo/ /sub.vən.siˈo/ n fem
subvence

subíndex /suˈpin.deks/ /suˈpin.dəks/ /suˈβin.deks/ n masc
dolní index

suc n masc
džus šťáva
Substància líquida obtinguda esprement fruita.

succió /suk.siˈo/ n fem
sání

sucre /ˈsu.kɾe/ n masc
cukr

sud n masc
jih

sud-africà /su.tə.fɾiˈka/ adj masc
Jihoafričan
Relatiu o pertanyent a Sud-àfrica.

sud-africà /su.tə.fɾiˈka/ n masc
Jihoafričan
Persona que habita o és originària de Sud-àfrica.

sud-americà /su.tə.mə.ɾiˈka/ adj masc
Jihoameričan
Relatiu o pertanyent a l'Amèrica del Sud.

sud-americà /su.tə.mə.ɾiˈka/ n masc
Jihoameričan
Persona que habita o és originària de l'Amèrica del Sud.

sud-coreà /ˌsuk.ko.ɾeˈa/ /ˌsuk.ku.ɾeˈa/ /ˌsut.ko.ɾeˈa/ /ˌsut.ku.ɾeˈa/ adj masc
Jihokorejec

sud-est /ˌsuˈtest/ n masc
jihovýchod

sud-oest /ˌsu.toˈest/ /ˌsu.tuˈest/ n masc
jihozápad

sudanès /su.ðəˈnəs/ /su.ðəˈnɛs/ adj masc
súdánský
Relatiu o pertanyent al Sudan.

sudanès /su.ðəˈnəs/ /su.ðəˈnɛs/ n masc
súdánský
Persona que habita o és originària del Sudan.

suec adj masc
švédský
Relatiu o pertanyent a Suècia.

suec n masc
švédský švédština
(només singular) Llengua germànica escandinava oriental parlada a Suècia i Finlàndia.

suficientment /su.fi.siˌemˈmen/ /su.fi.siˌemˈment/ adv
dostatečně

sufix /suˈfiks/ n masc
přípona

sufragi /suˈfɾa.d͡ʒi/ /suˈfɾa.ʒi/ n masc
volební právo

suggeriment /su.d͡ʒe.ɾiˈmen/ /su.d͡ʒe.ɾiˈment/ /su.d͡ʒə.ɾiˈmen/ /su.d͡ʒə.ɾiˈment/ n masc
návrh

suggerir /su.d͡ʒeˈɾi/ /su.d͡ʒeˈɾiɾ/ /su.d͡ʒəˈɾi/ v
navrhnout

suite /ˈsujt/ n fem
apartmá
(gal·licisme) Composició musical per a instruments de corda, consistent en un seguit de peces escrites en una mateixa clau però amb ritmes diferents i generalment amb un preludi molt elaborat.
(gal·licisme) Conjunt d'habitacions connectades entre si per portes que, en els hotels s'ofereixen com a una única estança.

sulfur /suɫˈfu/ /suɫˈfur/ /suɫˈfuɾ/ n masc
sulfid

suma /ˈsu.ma/ n fem
součet suma

sumar /suˈma/ /suˈmaɾ/ v
sečíst
Comptar plegades dues quantitats o més per establir-ne el total.

sumari /suˈma.ɾi/ adj masc
stručný
En forma de resum, de compendi.

sumari /suˈma.ɾi/ n masc
stručný
Breu resum, compendi.

suor /suˈo/ /suˈoɾ/ n fem
pot

superficial /su.peɾ.fi.siˈaɫ/ /su.pər.fi.siˈaɫ/ adj
povrchní
Relatiu a la superfície.

superflu /suˈpɛr.fɫu/ adj masc
zbytečný nadbytečný

superfície /su.peɾˈfi.si.e/ /su.pərˈfi.si.ə/ n fem
povrch
extensió plana, cara.

superior /su.pe.ɾiˈoɾ/ /su.pə.ɾiˈo/ n neut
nadřízený
Persona situada jeràrquicament per sobre i amb poder.

superlatiu /su.peɾ.ɫaˈtiw/ /su.pər.ɫəˈtiw/ n masc
superlativ

supermercat /su.peɾ.meɾˈkat/ /su.pər.mərˈkat/ n masc
supermarket
Autoservei de mida mitjana o gran destinat a la venda de queviures, productes de neteja i altres articles d'ús quotidià.

superstició n fem
pověra
Creença, no basada en fets científics ni en el raonament, segons la qual la conducta pot influir en els esdeveniments.

supervisor /su.per.βiˈzo/ /su.peɾ.viˈzoɾ/ /su.peɾ.βiˈzoɾ/ /su.pər.biˈzo/ /su.pəɾ.viˈzo/ n masc
dohližitel

suplicar /su.pɫiˈka/ /su.pɫiˈkaɾ/ v
prosit

suport n masc
podpora
Allò que sosté una altra cosa
Acció d'ajuda i manteniment d'una causa o objectiu
(rugbi) Acció d'un jugador de situar-se de manera anticipada en una posició favorable per a ajudar un company d'equip, amb l'objectiu de millorar la continuïtat del joc.

suport n neut
podpora
(handbol) Jugador encarregat d'ajudar un company d'equip situant-se en una posició favorable per a rebre la pilota, en una fase d'atac, o col·laborant en el marcatge d'un atacant o en la recuperació de la pilota, en una fase de defensa.

suportar /su.porˈta/ /su.poɾˈta/ /su.poɾˈtaɾ/ /su.purˈta/ v
podpořit
Resistir el pes d’una cosa.

suposar /su.poˈza/ /su.poˈzaɾ/ /su.puˈza/ v
předpokládat
Considerar com a cert o real a partir d’indicis.

supositori /su.po.ziˈtɔ.ɾi/ /su.pu.ziˈtɔ.ɾi/ n masc
čípek

supí /suˈpi/ adj masc
supinum

sura /ˈsu.ɾa/ /ˈsu.ɾə/ n fem
súra

surf de neu n masc
snowboarding

suro /ˈsu.ɾo/ /ˈsu.ɾu/ n masc
korek

sushi /ˈsu.t͡ʃi/ /ˈsu.ʃi/ n masc
suši

sutge /ˈsu.d͡ʒe/ n masc
saze

sutura /suˈtu.ɾa/ /suˈtu.ɾə/ n fem
steh

suís /suˈis/ adj masc
švýcarský
Relatiu o pertanyent a Suïssa o la seva llengua.

suís /suˈis/ n masc
Švýcar
Habitant de Suïssa.

suïcida /su.iˈsi.ða/ /su.iˈsi.ðə/ n neut
sebevrah

suïcidar-se /su.i.si.ðərˈsə/ /su.i.siˈðar.sə/ /su.i.siˈðaɾ.se/ /su.i.siˈðaɾ.sə/ v
spáchat sebevraždu
Matar-se a un mateix.

suïcidi /su.iˈsi.ði/ n masc
sebevražda

sàbat /ˈsa.bat/ /ˈsa.βət/ n masc
šabat

sàdic /ˈsa.ðik/ adj masc
sadistický

sàlic /ˈsa.ɫik/ n masc
vrba nachová
Arbust caducifoli de la família de les salicàcies, de branques dretes i flexibles, propi de codolars dels rius i dels torrents (Salix purpurea).

sàndal /ˈsan.daɫ/ /ˈsan.dəɫ/ n masc
santal
Planta asiàtica del gènere Santalum apreciada per la seva fusta.

sànscrit /ˈsans.kɾit/ adj masc
sanskrt

sànscrit /ˈsans.kɾit/ n masc
sanskrt
Llengua clàssica de l'Índia i litúrgica de l'hinduisme, el budisme i el jainisme.

sàtira /ˈsa.ti.ɾa/ /ˈsa.ti.ɾə/ n fem
satira

sàtrapa /ˈsa.tɾa.pa/ /ˈsa.tɾə.pə/ n masc
satrapa

sàviament /ˌsa.vi.aˈment/ /ˌsa.vi.əˈmen/ /ˌsa.vi.əˈment/ /ˌsa.βi.aˈmen/ /ˌsa.βi.əˈmen/ adv
moudře

sègol /ˈse.ɣoɫ/ /ˈsɛ.ɣoɫ/ /ˈsɛ.ɣuɫ/ n masc
žito

sèmola /ˈsɛ.mo.ɫa/ /ˈsɛ.mo.ɫə/ /ˈsɛ.mu.ɫə/ n fem
krupice

sèrie /ˈse.ɾi.e/ /ˈse.ɾje/ /ˈsɛ.ɾi.ə/ /ˈsɛ.ɾjə/ n fem
série řada
Conjunt ordenat d'elements
seriál série
Ficció televisiva o radiofònica per capítols.

sí adv
ano jo
Expressió d'afirmació com a resposta.

sí n masc
ano
Afirmació, consentiment.

sílex /ˈsi.ɫeks/ /ˈsi.ɫəks/ n masc
pazourek

síl·laba /ˈsi.ɫa.βa/ /ˈsi.ɫə.βə/ /ˈsiɫ.ɫa.ba/ /ˈsiɫ.ɫə.bə/ n fem
slabika
Unió de diversos sons en un sol cop de veu, cadascuna de les divisions fonètiques d'una paraula segons les espiracions necessàries per pronunciar-la.

símbol /ˈsim.boɫ/ /ˈsim.buɫ/ n masc
symbol

símptoma /ˈsim.to.ma/ /ˈsim.to.mə/ /ˈsim.tu.mə/ n masc
symptom příznak

síncope /ˈsiŋ.ko.pe/ /ˈsiŋ.ko.pə/ /ˈsiŋ.ku.pə/ n fem
mdloba
(patologia) Pèrdua transitòria de la consciència.

síndria /ˈsin.dɾi.a/ n fem
vodní meloun

síndrome /ˈsin.dɾo.me/ /ˈsin.dɾo.mə/ /ˈsin.dɾu.mə/ n fem
syndrom

síndrome de Down n fem
Downův syndrom

sínia /ˈsi.ni.a/ /ˈsi.ni.ə/ n fem
zdvižné čerpadlo

síntesi /ˈsin.te.zi/ /ˈsin.tə.zi/ n fem
syntéza

sípia /ˈsi.pi.a/ /ˈsi.pi.ə/ n fem
sépie
Mol·lusc cefalòpode de la família dels sèpids, de cos oval i amb glàndula de tinta (Sepia officinalis).
(col·loquial) Color sèpia.
(col·loquial, penedesenc, menorquí) Gargall.

sístole /ˈsis.to.ɫe/ /ˈsis.to.ɫə/ /ˈsis.tu.ɫə/ n fem
systola

sòl n masc
země

sòlid /ˈsɔ.ɫit/ n masc
tuhý
Estat de la matèria que es caracteritza per resistir-se a la deformació.

tabac /taˈbak/ n masc
tabák

tabernacle /ta.beɾˈna.kɫe/ /tə.βərˈna.kɫə/ n masc
tabernákulum
Baiard en què es porta la imatge d'algun sant o d'alguna santa.
Sagrari de l’altar major.

tabloide /taˈbɫɔj.ðe/ /təˈβɫɔj.ðə/ n masc
bulvár
Periòdic de dimensions reduïdes, més manejable que els de mida tradicional, sovint de caire sensacionalista.

tabular /ta.buˈɫaɾ/ /ta.βuˈɫa/ /tə.βuˈɫa/ /tə.βuˈɫar/ adj
tabulkový
De superfície plana.
Organitzat formant una taula.

tac /ˈtak/ n masc
tágo
(billar) Bastó lleugerament cònic constituït per una o més peces fixades, que serveix per a impulsar les boles sobre una taula de billar.

taca /ˈta.ka/ /ˈta.kə/ n fem
skvrna flek
Brutícia que es troba sobre un objecte o persona.

taciturn /ta.siˈtuɾn/ /tə.siˈtuɾn/ adj masc
mlčenlivý

tacte /ˈtak.te/ /ˈtak.tə/ n masc
hmat
Sentit pel qual es percep l'exterior a partir de les terminacions nervioses situades a la pell del cos.
takt
Qualitat de dir i fer les coses sense ferir la sensibilitat dels altres.

tafanejar /ta.fa.neˈd͡ʒa/ /ta.fa.neˈd͡ʒaɾ/ /ta.fa.neˈʒa/ /tə.fə.nəˈd͡ʒa/ /tə.fə.nəˈʒa/ v
čmuchat

tafaner /ta.faˈne/ /ta.faˈneɾ/ /tə.fəˈne/ n masc
drbna

tafetà /ta.feˈta/ /tə.fəˈta/ n fem
taft
Roba fina de seda.

tafonomia /ta.fo.noˈmi.a/ /tə.fo.noˈmi.ə/ /tə.fu.nuˈmi.ə/ n fem
tafonomie

taigà /tajˈɣa/ /təjˈɣa/ n fem
tajga

tailandès /təj.ɫənˈdəs/ /təj.ɫənˈdɛs/ adj masc
thajský
Relatiu o pertanyent a Tailàndia o la seva llengua.

tailandès /təj.ɫənˈdəs/ /təj.ɫənˈdɛs/ n masc
thajský
Persona que habita o és originària de Tailàndia.
(masculí singular) Llengua de la família tai-kadai, parlada a Tailàndia.

taiwanès /təj.wəˈnəs/ /təj.wəˈnɛs/ adj masc
tchajwanský
Relatiu o pertanyent a Taiwan.

taiwanès /təj.wəˈnəs/ /təj.wəˈnɛs/ n masc
tchajwanský
Persona que habita o és originària de Taiwan.

tal /ˈtaɫ/ adj
takový
Introducció d'una cosa que es vol comparar.

talent /taˈɫen/ /taˈɫent/ /təˈɫen/ /təˈɫent/ n masc
talent
Especial aptitud intel·lectual, natural o adquirida, per a dur a terme tasques que, en general, requereixen una elevada participació de continguts de tota mena.

talentós /ta.ɫenˈtos/ /tə.ɫənˈtos/ adj masc
talentovaný

talibà /ta.ɫiˈba/ /tə.ɫiˈβa/ n masc
tálib

tall /ˈtaj/ /ˈtaʎ/ n masc
řez
Incisió feta pel contacte amb un objecte esmolat.

tallar /taˈʎa/ /taˈʎaɾ/ /təˈja/ /təˈʎa/ v
řezat
Trencar o separar un objecte amb ajuda d'un instrument de tall.

taller /taˈʎe/ /taˈʎeɾ/ /təˈʎe/ n masc
dílna

talonador n masc
mlynář

talossà /ta.ɫoˈsa/ /tə.ɫoˈsa/ /tə.ɫuˈsa/ n masc
talossština
Llengua artificial, creada per R. Ben Madison el 1980.

talp n masc
krt krtek

tal·li /ˈta.ɫi/ /ˈtaɫ.ɫi/ n masc
thallium

taló /taˈɫo/ n masc
pata podpatek
Part del peu oposada a la banda dels dits.
(golf) Part posterior del cap d'un bastó.
(hoquei sobre gel) Part angular intermèdia d'un estic.
podpatek pata
Part d'una sabata sobre la qual descansa el taló del peu.

talús /taˈɫus/ /təˈɫus/ n masc
osyp
Inclinació en la base d'un mur de càrrega.

tambor /tamˈbo/ /tamˈboɾ/ /təmˈbo/ n masc
buben
Cilindre, sovint buit i giratori, que recorda la forma de l'instrument membranòfon de percussió.

tamboret /tam.boˈɾet/ /təm.boˈɾət/ /təm.buˈɾɛt/ n masc
stolička
Seient per a una persona sense respatller.

tamborinejar /tam.bo.ɾi.neˈd͡ʒa/ /tam.bo.ɾi.neˈd͡ʒaɾ/ /tam.bo.ɾi.neˈʒa/ /təm.bo.ɾi.nəˈd͡ʒa/ /təm.bu.ɾi.nəˈʒa/ v
bubnovat

també /tamˈbe/ /təmˈbe/ adv
také též
Adverbi d'afirmació que serveix per unir dos conceptes en forma de suma o addició.

tamisar /ta.miˈza/ /ta.miˈzaɾ/ /tə.miˈza/ v
prosít

tampó /tamˈpo/ /təmˈpo/ n masc
polštářek
Feltre amb tinta on se suca un segell o altre marca que es vol estampar.

tan adv
tak

tanatofòbia /ta.na.toˈfɔ.bi.a/ /tə.nə.toˈfɔ.bi.ə/ /tə.nə.tuˈfɔ.bi.ə/ /tə.nə.tuˈfɔ.βi.ə/ n fem
strach ze smrti

tanc /ˈtaŋ/ /ˈtaŋk/ /ˈtaŋk/ n masc
tank
Vehicle de combat blindat mogut sobre erugues que disposa d'una o més torretes giratòries les quals tenen instal·lats un o més armaments pesants (canó d'artilleria, canó llançaflames, metralladora pesant, llançacoets o llançamíssils).

tanca /ˈtaŋ.ka/ n fem
plot
Barrera col·locada en un terreny per impedir o dificultar el pas.

tancar /taŋˈka/ /taŋˈkaɾ/ v
zavřít
Posar algun impediment per a privar l'entrada o sortida d'algun lloc.

tancat /taŋˈkat/ /təŋˈkat/ adj
zavřený

tangent /taɲˈd͡ʒen/ /taɲˈd͡ʒent/ /təɲˈʒen/ /təɲˈʒent/ n fem
tangens tečna
(matemàtiques) Recta tangent.
(matemàtiques) Raó entre el sinus i el cosinus d'un valor donat, que coincideix i pot ser definida en la circumferència goniomètrica com la longitud del segment amb origen en la intersecció de la circumferència amb l'eix horitzontal, direcció tangent a l'arc en l'origen del segment i final en la prolongació del radi.

tango /ˈtaŋ.go/ /ˈtaŋ.gu/ n masc
tango

tant de bo Interjection
kéž by

tanzà /tanˈza/ /tənˈza/ adj masc
tanzanský
Relatiu o pertanyent a Tanzània.

tanzà /tanˈza/ /tənˈza/ n masc
tanzanský
Persona que habita o és originària de Tanzània.

tap /ˈtap/ n masc
víko
Peça que impedeix la sortida del contingut d'un envàs.

tapa /ˈta.pa/ /ˈta.pə/ n fem
poklička
Peça d'un recipient o envàs que serveix per tancar o segellar i evitar que el contingut del recipient es vessi o s'espargeixi.

tapís /taˈpis/ /təˈpis/ n masc
tapiserie

taquicàrdia /ta.kiˈkaɾ.ði.a/ /tə.kiˈkar.di.ə/ n fem
tachykardie

tard /ˈtart/ adv
pozdě

tarda /ˈtal.da/ /ˈtaɾ.ða/ /ˈtaɾ.ðe/ /ˈtaɾ.ðə/ n fem
odpoledne

tardor /tarˈðo/ /taɾˈðoɾ/ n fem
podzim jeseň

targeta /taɾˈd͡ʒe.ta/ /tərˈʒɛ.tə/ /təɾˈʒə.tə/ n fem
karta
Petita carta amb les dades personals.

targeta de crèdit n fem
kreditní karta

taro /ˈta.ɾo/ /ˈta.ɾu/ n masc
kolokázie jedlá

tarongina /ta.ɾoɲˈd͡ʒi.na/ /tə.ɾoɲˈʒi.nə/ /tə.ɾuɲˈʒi.nə/ n fem
meduňka
Espècie de planta herbàcia de la família de les lamiàcies (Melissa officinalis L.)

taronja /taˈɾɔɲ.d͡ʒa/ /taˈɾɔɲ.d͡ʒɔ/ /təˈɾoɲ.ʒə/ /təˈɾɔɲ.ʒə/ n fem
pomeranč oranžový
Fruit del taronger.

taronja /taˈɾɔɲ.d͡ʒa/ /taˈɾɔɲ.d͡ʒɔ/ /təˈɾoɲ.ʒə/ /təˈɾɔɲ.ʒə/ n masc
oranžový pomeranč
Color de l'espectre entre el vermell i el groc.

taronjada /ta.ɾoɲˈd͡ʒa.ða/ /tə.ɾoɲˈʒa.ðə/ /tə.ɾuɲˈʒa.ðə/ n fem
oranžáda

tars /ˈtars/ n masc
zánártí

taràntula /taˈɾan.tu.ɫa/ /təˈɾan.tu.ɫə/ n fem
tarantule

tasca /ˈtas.ka/ /ˈtas.kə/ n fem
úkol

tascó /tasˈko/ /təsˈko/ n masc
klín

tassa /ˈta.sa/ n fem
šálek hrnek

tastar /tasˈta/ /tasˈtaɾ/ /təsˈta/ v
ochutnat

tatuar /ta.tuˈa/ /ta.tuˈaɾ/ /tə.tuˈa/ /tə.tuˈa/ v
tetovat
Pintar o dibuixar a la pell, amb procediments indelebles, lletres, figures o senyals.

tatuatge /ta.tuˈa.d͡ʒe/ /tə.tuˈa.d͡ʒə/ n masc
tetování

tau /ˈtaw/ n fem
tau
Dinovena lletra de l'alfabet grec: τ ‎(t) Τ ‎(T).

taula /ˈtaw.ɫa/ n fem
stůl deska
Moble amb una superfície i potes per recolzar o deixar coses.
tabulka
(informàtica) Cadascuna de les estructures i les dades que conté una base de dades relacional que està formada per grups d'informació de files o registres, els quals es divideixen alhora en elements més petits de camps o columnes.
stůl
(tennis de taula) Taula rectangular sostinguda generalment sobre vuit potes a 76 cm d'altura, de color fosc mat, amb una superfície plana dividida per una xarxa en dos camps.

taulell /tawˈɫeʎ/ /təwˈɫeʎ/ n masc
pult

tauró /tawˈɾo/ n masc
žralok

tauró blanc /tawˈɾo /təwˈɾo /təwˈɾo n masc
žralok bílý

taxi /ˈtak.si/ n masc
taxi taxík
Servei públic de transport de passatges en automòbil.

taxonomia /tak.so.noˈmi.a/ /tək.so.noˈmi.ə/ /tək.su.nuˈmi.ə/ n fem
taxonomie
Ciència que tracta de la classificació dels animals i de les plantes.

taüt /taˈut/ n
tělo
Caixa emprada per enterrar un cadàver.

te /te/ /tə/ /ˈte/ /ˈtə/ /ˈtɛ/ n masc
čaj
(aliments) Infusió amb aquestes fulles.

teatral /te.aˈtɾaɫ/ /te.əˈtɾaɫ/ adj
divadelní

teatre /teˈa.tɾe/ n masc
divadlo

tebi /ˈte.βi/ /ˈtɛ.βi/ adj masc
vlažný

tecla /ˈte.kɫa/ /ˈte.kɫə/ n fem
klávesa

teclat /teˈkɫat/ n masc
klávesnice klaviatura

tecneci /teŋˈnɛ.si/ /təŋˈnɛ.si/ n masc
technecium

tecnologia /teŋ.no.ɫoˈʒi.a/ /teɡ.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /təŋ.no.ɫoˈʒi.ə/ /təŋ.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
technika technologie

teix /ˈtejʃ/ /ˈteʃ/ n masc
tis

teixidor /te.ʃiˈðoɾ/ /tej.ʃiˈðo/ /tej.ʃiˈðoɾ/ /tə.ʃiˈðo/ n masc
tkadlec

teixir /tejˈʃi/ /tejˈʃiɾ/ /teˈʃi/ /təˈʃi/ v
tkát

teixó /tejˈʃo/ /teˈʃo/ /təˈʃo/ n masc
jezevec

tela /ˈtə.ɫə/ /ˈtɛ.ɫa/ /ˈtɛ.ɫə/ /ˈtɛ.ɫɛ/ /ˈtɛ.ɾa/ n fem
tkanina
Material tèxtil per fer roba.

teler /teˈɫe/ /teˈɫeɾ/ /təˈɫe/ n masc
tkací stroj tkalcovský stav
Estri per fer teixits.

telescopi /te.ɫesˈkɔ.pi/ /tə.ɫəsˈkɔ.pi/ n masc
dalekohled teleskop

teletreballar /ˌte.ɫe.tɾe.baˈʎaɾ/ /ˌte.ɫe.tɾe.βaˈʎa/ /ˌte.ɫe.tɾə.βəˈʎa/ /ˌtɛ.ɫə.tɾə.bəˈja/ /ˌtɛ.ɫə.tɾə.bəˈʎa/ /ˌtɛ.ɫə.tɾə.βəˈʎa/ v
telepracovat

televisió /te.le.vi.ziˈo/ /te.ɫe.vi.ziˈo/ /te.ɫe.βi.ziˈo/ /tə.ɫə.vi.ziˈo/ n fem
televize

televisor /te.ɫe.viˈzoɾ/ /te.ɫe.βiˈzo/ /te.ɫe.βiˈzoɾ/ /tə.ɫə.viˈzo/ /tə.ɫə.βiˈzo/ n masc
televizor

tel·luri /teɫˈɫu.ɾi/ /təɫˈɫu.ɾi/ /təˈɫu.ɾi/ n masc
tellur

telèfon /teˈɫɛ.fon/ /təˈɫɛ.fon/ /təˈɫɛ.fun/ n masc
telefon
Aparell que permet la comunicació oral a distància, fent tant de transmissor com de receptor, amb un dispositiu per a seleccionar el destinatari.

temperament n masc
temperament

temperatura /tem.pe.ɾaˈtu.ɾa/ n fem
teplota

tempesta /temˈpes.ta/ n fem
bouře

templa /ˈtem.pɫa/ /ˈtem.pɫə/ n fem
spánek

temple /ˈtem.pɫe/ /ˈtem.pɫə/ n masc
chrám svatyně

templer /temˈpɫe/ /temˈpɫeɾ/ /təmˈpɫe/ adj masc
templář

temporada /tem.poˈɾa.ða/ /təm.poˈɾa.ðə/ /təm.puˈɾa.ðə/ n fem
sezóna období
Període de temps durant el qual es practica una activitat.

temporal /tem.poˈɾaɫ/ /təm.poˈɾaɫ/ /təm.puˈɾaɫ/ adj
dočasný
Que dura una temporada.
Relatiu als ossos del crani anomenats temples.

temporalment /tem.poˌɾaɫˈmen/ /tem.poˌɾaɫˈment/ /təm.poˌɾaɫˈment/ /təm.puˌɾaɫˈmen/ adv
dočasně

temps Interjection
čas
(tennis de taula) Expressió amb què l'àrbitre indica la superació del límit de deu minuts per a un mateix joc o del límit d'una interrupció autoritzada.

temps n masc
čas doba
Magnitud física que serveix per a avaluar l'evolució dels fets o bé per a organitzar o pronosticar allò que s'espera o es vol que passi.
počasí čas
Oratge, temps atmosfèric.

temptació /tem.ta.siˈo/ /təm.tə.siˈo/ n fem
pokoušení

temàtic /teˈma.tik/ /təˈma.tik/ adj masc
tematický

tenca /ˈteŋ.ka/ /ˈtɛŋ.kə/ n fem
lín

tenda /ˈten.da/ /ˈten.də/ n fem
stan
Habitacle portàtil fàcilment desmuntable.

tendal /tenˈdaɫ/ /tənˈdaɫ/ n masc
markýza
Tela que serveix per a fer ombra i d'aixopluc, es manté estesa a una certa distància del terra i es pot usar en tendes, vaixells...

tendre /ˈtɛn.dɾe/ /ˈtɛn.dɾə/ /ˈtɛn.dɾə/ /ˈtɛn.dɾɛ/ adj masc
měkký
Tou, suau.
něžný
Ple d'afecte i tendresa.

tendència /tenˈdɛn.si.a/ n fem
sklon
Inclinació que succeeixi quelcom o que algú es comporti d'una certa manera.

tendó /tenˈdo/ /tənˈdo/ n masc
šlacha

tenebrós /te.neˈbɾos/ /tə.nəˈβɾos/ adj masc
ponurý

tenir /teˈni/ /teˈniɾ/ /təˈni/ v
mít
Expressar pertinença o possessió.

tenir lloc /teˌniˈʎɔk/ v
konat

tennes /ˈtɛn.nəs/ n masc
tennessin

tennis /ˈtɛn.nis/ n masc
tenis

tens /ˈtens/ /ˈtɛns/ adj masc
napjatý
Sotmès a tensió.

tentacle /tenˈta.kɫe/ /tənˈta.kɫə/ n masc
chapadlo

tentinejar /ten.ti.neˈd͡ʒa/ /ten.ti.neˈd͡ʒaɾ/ /ten.ti.neˈʒa/ /tən.ti.nəˈd͡ʒa/ /tən.ti.nəˈʒa/ v
kymácet se

tenyir /teˈɲi/ /teˈɲiɾ/ /təˈɲi/ v
barvit
Donar a la roba, o a una altra cosa, un color distint del que tenia.

teodolit /te.o.ðoˈɫit/ /tə.o.ðoˈɫit/ /tə.u.ðuˈɫit/ n masc
teodolit

teologia /te.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /te.o.ɫoˈʒi.a/ /tə.o.ɫoˈʒi.ə/ /tə.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
bohosloví

teorema /te.oˈɾe.ma/ /tə.oˈɾɛ.mə/ /tə.uˈɾɛ.mə/ n masc
teorém

teoria /te.oˈɾi.a/ /tə.oˈɾi.ə/ /tə.uˈɾi.ə/ n fem
teorie
Coneixement especulatiu, principis generals d'una matèria, d'un art, etc., amb independència de les aplicacions.
Construcció intel·lectual que dóna compte, de manera sintetitzada i referida a principis, de fenòmens, realitats o problemes.

teoria del caos n fem
teorie chaosu

terapeuta /te.ɾaˈpɛw.ta/ /te.ɾaˈpɛw.tɛ/ /tə.ɾəˈpɛw.tə/ n neut
terapeut

terbi n masc
terbium

tercer /terˈse/ /teɾˈseɾ/ number
třetí

tercera persona n fem
třetí osoba

terme /ˈteɾ.me/ n masc
hranice
Límit d'un territori.

terminologia /teɾ.mi.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /tər.mi.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
názvosloví terminologie

termodinàmica /teɾ.mo.ðiˈna.mi.ka/ /tər.mu.ðiˈna.mi.kə/ /təɾ.mo.ðiˈna.mi.kə/ n fem
termodynamika

termosfera /ˌtɛr.musˈfe.ɾə/ /ˌtɛɾ.mosˈfe.ɾa/ /ˌtɛɾ.mosˈfe.ɾə/ n fem
termosféra

termòmetre /teɾˈmɔ.me.tɾe/ n masc
teploměr

termòstat /teɾˈmɔs.tat/ /tərˈmɔs.tət/ n masc
termostat
Dispositiu que emet un senyal o tanca un circuit quan detecta que la temperatura ha sobrepassat o ha baixat per sota d'un valor preestablert. Sovint s'utilitza per a regular la temperatura d'un lloc.

terra /ˈtɛ.ra/ /ˈtɛ.rɛ/ n fem
země
Sòlid esmicolat.
Qualsevol àrea o tipologia de terreny.
Superfície del planeta no coberta per aigua.

terrassa /teˈra.sa/ /təˈra.sə/ n fem
terasa

terratrèmol /ˌtɛ.raˈtɾe.moɫ/ /ˌtɛ.rəˈtɾə.moɫ/ /ˌtɛ.rəˈtɾɛ.muɫ/ n masc
zemětřesení

terreny /teˈreɲ/ /təˈrəɲ/ /təˈrɛɲ/ n masc
terén

terrestre /teˈres.tɾe/ /təˈres.tɾə/ /təˈrɛs.tɾə/ adj
suchozemský

terrible /teˈri.bɫe/ /teˈri.βɫe/ /teˈrib.bɫe/ /təˈri.βɫə/ /təˈrib.bɫə/ adj
hrozný

terrissaire /te.riˈsaj.ɾe/ n neut
hrnčíř

territori /te.riˈtɔ.ɾi/ /tə.riˈtɔ.ɾi/ n masc
území teritorium

territorial /te.ri.to.ɾiˈaɫ/ /tə.ri.to.ɾiˈaɫ/ /tə.ri.tu.ɾiˈaɫ/ adj
teritoriální

terror /teˈroɾ/ /təˈro/ /təˈror/ n
hrůza

terrorisme /te.roˈɾiz.me/ /tə.roˈɾiz.mə/ /tə.ruˈɾiz.mə/ n masc
terorismus

terrorista /te.roˈɾis.ta/ /te.roˈɾis.te/ /tə.roˈɾis.tə/ /tə.ruˈɾis.tə/ adj
terorista teroristka

tertúlia /teɾˈtu.ɫi.a/ n fem
rozhovory
(mitjans de comunicació) Programa de ràdio o televisió amb comentadors, sota la direcció d’un moderador, que conversen o debaten sobre un tema d’actualitat o amb un convidat.

teràpia /teˈɾa.pi.a/ /təˈɾa.pi.ə/ n fem
léčba terapie

tesaurus /teˈzaw.ɾus/ /təˈzaw.ɾus/ n masc
tezaurus

tesi /ˈtɛ.zi/ n fem
teze

test /ˈtest/ /ˈtɛst/ n masc
test
Prova, assaig, experiment.
(psicologia, ensenyament) Examen, avaluació d'aptitud.

testament /tes.taˈmen/ /tes.taˈment/ /təs.təˈmen/ /təs.təˈment/ n masc
závěť

testicle /tesˈti.kɫe/ /təsˈti.kɫə/ n masc
varle

testimoni /tes.tiˈmɔ.ni/ /təs.tiˈmɔ.ni/ n neut
svědek svědkyně

testimoniar /tes.ti.mo.niˈa/ /tes.ti.mo.niˈaɾ/ /təs.ti.mo.niˈa/ /təs.ti.mu.niˈa/ v
svědčit
Manifestar alguna cosa amb proves.

testosterona /tes.tos.teˈɾo.na/ /təs.tos.təˈɾɔ.nə/ /təs.tus.təˈɾɔ.nə/ n fem
testosteron

tetraplegia /te.tɾa.pɫeˈd͡ʒi.a/ /te.tɾa.pɫeˈʒi.a/ /tə.tɾə.pɫəˈʒi.ə/ n fem
tetraplegie

teula /ˈtew.ɫa/ /ˈtəw.ɫə/ /ˈtɛw.ɫə/ n fem
dlaždice
Peça corbada emprada per a cobrir un sostre per la part exterior i protegir-lo de l'acumulació d'aigua de pluja o neu.

teulada /tewˈɫa.ða/ /təwˈɫa.ðə/ n fem
střecha

text /ˈtekst/ /ˈtɛkst/ n masc
text

textura /teksˈtu.ɾa/ /təksˈtu.ɾə/ n fem
struktura povrchu
Estructura dels fils d'un teixit.
(videojocs) Propietat d'un objecte gràfic relativa a l'aspecte del material que el compon.

texà /təkˈsa/ adj masc
texaský
Relatiu o pertanyent a Texas.

texà /təkˈsa/ n masc
texaský
Persona que habita o és originària de Texas.

teòric /teˈɔ.ɾik/ adj masc
teoretický
Relatiu o pertanyent a la teoria.

tia /ˈti.a/ n fem
teta

tibetà /ti.βəˈta/ adj masc
tibetský tibetština
Relatiu al Tibet, als seus habitants o la seva llengua.

tibetà /ti.βəˈta/ n masc
tibetština tibetský
(només singular) Llengua del Tibet, de la branca tibetobirmana, de la família sinotibetana.

tifus /ˈti.fus/ n masc
tyfus

tigre /ˈti.ɣɾə/ n masc
tygr

tigressa /tiˈɣɾə.sə/ /tiˈɣɾɛ.sə/ n fem
tygřice
Femella del tigre.
(col·loquial) Dona provocativa i activa sexualment.

tija /ˈti.d͡ʒa/ /ˈti.ʒa/ /ˈti.ʒə/ n fem
stonek

timbala /timˈba.la/ /timˈba.ɫə/ n fem
tympán

timbre /ˈtim.bɾe/ /ˈtim.bɾə/ n masc
barva zvuku
(heràldica) Insígnia de noblesa sobre l’escut d'armes.
Qualitat del so que depèn de les notes harmòniques.
zvonek
Aparell sonor per percussió que serveix d’avís.

timidesa /ti.miˈðe.za/ /ti.miˈðə.zə/ /ti.miˈðɛ.zə/ n fem
plachost

timoner /ti.moˈne/ /ti.moˈneɾ/ /ti.muˈne/ n masc
kormidelník
Qui governa el timó d'una nau.

timpà /timˈpa/ n masc
bubínek
Membrana de l'orella present en els animals de l'ordre dels cordats.

timó /tiˈmo/ n masc
kormidlo

tinent /tiˈnen/ /tiˈnent/ n masc
poručík
Grau genèric als cossos militars o paramilitars, generalment situat entre l'alferes i el capità.

tinta /ˈtin.ta/ /ˈtin.tə/ n fem
inkoust

tinter /tinˈte/ /tinˈteɾ/ n masc
kalamář

tiorba /tiˈoɾ.βa/ /tiˈɔr.bə/ n fem
theorba

tir lliure n masc
trestný hod
(esports de pilota) Penalització imposada a un equip com a conseqüència de la comissió d'una falta, que consisteix en la concessió d'un llançament a l'altre equip des del mateix punt on s'ha comès la falta.

tirania /ti.ɾaˈni.a/ n fem
tyranie

tirar /tiˈɾa/ /tiˈɾaɾ/ v
táhnout
Fer força cap a si per portar algun pes.
Disparar un arma de foc o un artifici de pólvora.
(petanca, botxes) Llançar una bola contra la bola contrària més pròxima al bolig amb l'objectiu d'allunyar-la'n.

tiroide /tiˈɾɔj.ðe/ /tiˈɾɔj.ðə/ n masc
štítná žláza

tiroïditis /ti.ɾo.iˈði.tis/ /ti.ɾu.iˈði.tis/ n fem
tyroiditida

tisi /ˈti.zi/ n fem
úbytě

tisores /tiˈzo.ɾes/ n fem
nůžky
Eina metàl·lica per a tallar formada per dues peces iguals (o gairebé) creuades i agafades entre elles per un petit eix també metàl·lic. Cada peça, anomenada tisora, té, a un costat del creuament, una part tallant disposada de manera que les parts tallants de les dues peces es toquen; i, a l'altra, una anella per a agafar l'eina amb un o més dits.

titani n masc
titan

titella /tiˈte.ʎa/ /tiˈte.ʎə/ n masc
loutka

titlla /ˈtiɫ.ɫa/ /ˈtiɫ.ɫə/ /ˈtiʎ.ʎa/ /ˈtiʎ.ʎə/ n fem
tilda

titubejar /ti.tu.beˈd͡ʒaɾ/ /ti.tu.bəˈd͡ʒa/ /ti.tu.bəˈʒa/ /ti.tu.βeˈd͡ʒa/ /ti.tu.βeˈʒa/ /ti.tu.βəˈʒa/ v
zaváhat
Dubtar, no saber resoldre.

to /ˈtɔ/ n masc
tón

tobogan /to.boˈɣan/ /tu.buˈɣan/ /tu.βuˈɣan/ n masc
skluzavka

toc de queda n masc
zákaz vycházení

tocar /toˈka/ /toˈkaɾ/ /tuˈka/ v
dotýkat se dotknout
Posar els dits o una altra part exterior del cos fregant un altre cos.
dotknout dotýkat
(voleibol) Entrar en contacte, un jugador, amb la pilota amb qualsevol part del cos de la cintura cap amunt.

tocar i parar n masc
honěná

toga /ˈto.ɣa/ /ˈtɔ.ɣə/ n fem
tóga

togolès /to.ɣoˈɫes/ /to.ɣoˈɫəs/ /tu.ɣuˈɫɛs/ adj masc
Tožan
Relatiu o pertanyent a Togo.

togolès /to.ɣoˈɫes/ /to.ɣoˈɫəs/ /tu.ɣuˈɫɛs/ n masc
Tožan
Persona que habita o és originària de Togo.

tolerància /to.ɫeˈɾan.si.a/ /to.ɫəˈɾan.si.ə/ /tu.ɫəˈɾan.si.ə/ n fem
snášenlivost

tomba /ˈtom.ba/ /ˈtom.bə/ n fem
hrobka

tombarella /tom.baˈɾe.ʎa/ /tom.bəˈɾe.ʎə/ /tum.bəˈɾe.ʎə/ n fem
salto

tomàquet /toˈma.kət/ /tuˈma.kət/ n masc
rajče

tona /ˈto.na/ /ˈto.nə/ n fem
tuna
Unitat de mesura d'una massa equivalent a mil quilos, de símbol t.

tonyina /toˈɲi.na/ /toˈɲi.nə/ /tuˈɲi.nə/ n fem
tuňák

topologia /to.po.ɫoˈd͡ʒi.a/ /to.po.ɫoˈʒi.a/ /to.po.ɫoˈʒi.ə/ /tu.pu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
topologie

tor /ˈtor/ n masc
torus

torba /ˈtoɾ.βa/ /ˈtɔr.bə/ n fem
rašelina

torcebraç /ˌtɔr.səˈβɾas/ /ˌtɔɾ.seˈbɾas/ n masc
páka

tord /ˈtort/ adj masc
drozd

tori n masc
thorium

torinès /to.ɾiˈnəs/ /tu.ɾiˈnɛs/ adj masc
turínský
Relatiu o pertanyent a Torí.

torn /ˈtorn/ n masc
soustruh
Mecanisme que consisteix en un cilindre i una resistència, emprat per fusters o altres artesans per girar una peça mentre li donen forma amb una llima.

tornada /toɾˈna.ða/ /toɾˈna.ðə/ /turˈna.ðə/ n fem
refrén
Tros de cançó que es repeteix periòdicament i que sovint conté el tema central o la melodia més reeixida.

tornado /toɾˈna.ðo/ /turˈna.ðu/ n masc
tornádo

tornar /torˈna/ /toɾˈna/ /toɾˈnaɾ/ /turˈna/ v
vracet se
Anar al lloc del qual s'ha partit prèviament, refer un camí.
vracet
Donar al propietari una cosa rebuda.

tornavís /ˌtor.naˈβis/ /ˌtor.nəˈβis/ /ˌtoɾ.naˈvis/ /ˌtoɾ.naˈβis/ /ˌtoɾ.nəˈvis/ n masc
šroubovák
Eina destinada a caragolar i descaragolar visos. Normalment està composta per un mànec del qual sobresurt una barreta metàl·lica que acaba en punta, la forma de la qual determinarà el tipus de visos sobre els quals està destinat a actuar.

torpede /toɾˈpe.ðe/ /toɾˈpɛ.ðə/ /turˈpɛ.ðə/ n masc
torpédo
Projectil aquàtic autopropulsat i sovint autodirigit.

torpedinar /tor.pe.ðiˈna/ /toɾ.pe.ðiˈna/ /toɾ.pe.ðiˈnaɾ/ /toɾ.pə.ðiˈna/ /tur.pə.ðiˈna/ v
torpédovat

torrada /toˈra.ða/ /toˈra.ðə/ /tuˈra.ðə/ n fem
toust
Llesca de pa torrat.

torre /ˈto.re/ n fem
věž
Edificació militar amb una alçada superior a l'amplada per a la defensa o l'observació, que quan forma part d'una construcció més gran sobresurt dels elements que té al voltant.
(escacs) Peça dels escacs que es mou una o més cases per files o columnes del tauler.
Construcció mòbil de certa alçària utilitzada antigament per assaltar els castells i altres fortificacions.

tort /ˈtɔrt/ adj masc
ohnutý
Desviat o torçat.

tortuga /toɾˈtu.ɣə/ /turˈtu.ɣə/ n fem
želva
Rèptil que forma un ordre propi (testudines), caracteritzat per l'enorme closca que li cobreix quasi tot el cos (tant per dalt com per sota). Té quatre potes curtes, una cua i una boca en forma de bec.

tortura /toɾˈtu.ɾa/ /toɾˈtu.ɾə/ /turˈtu.ɾə/ n fem
mučení

torturar /tor.tuˈɾa/ /toɾ.tuˈɾa/ /toɾ.tuˈɾaɾ/ /tur.tuˈɾa/ v
mučit
Infligir dolor excessiu a un presoner, usualment per obtenir una informació.

torxa /ˈtɔr.t͡ʃa/ /ˈtɔr.ʃə/ /ˈtɔɾ.t͡ʃa/ /ˈtɔɾ.t͡ʃɔ/ n fem
pochodeň

toràcic /toˈɾa.sik/ /tuˈɾa.sik/ adj masc
hrudní

tos /tos/ /tus/ /ˈtos/ /ˈtɔs/ n fem
kašel
Alliberament violent de l'aire dels pulmons produït per una contracció espasmòdica sobtada i acompanyat d'un so característic.

tos ferina /ˌtos.feˈɾi.na/ n fem
černý kašel

tossir /toˈsi/ /toˈsiɾ/ /tuˈsi/ v
kašlat

tossut /toˈsut/ /tuˈsut/ adj masc
tvrdohlavý
Persona que s'entesta a tenir la raó o a fer una cosa d'una determinada manera malgrat els avisos d'altri.

tot /ˈtɔt/ adj masc
všichni všechno
Enter, sencer, que es pren o comprèn totes les seves parts.

tot /ˈtɔt/ adv
všechno
enterament

tot /ˈtɔt/ pronoun
všechno
El conjunt de coses implicades.

tothom /toˈtɔm/ pronoun
každý

tou /ˈtow/ /ˈtɔw/ adj masc
měkký
De consistència fluixa, que en tocar-lo s'enfonsa el dit lleument.
mírný
De caràcter poc ferm.

tova /ˈto.və/ /ˈto.βa/ /ˈto.βə/ /ˈtɔ.va/ /ˈtɔ.βa/ /ˈtɔ.βɔ/ /ˈtɔ.βə/ n fem
Vepřovice vepřovice

tovalles /toˈva.ʎes/ /toˈva.ʎəs/ /toˈβa.ʎes/ /tuˈva.jəs/ /tuˈβa.ʎəs/ n fem
ubrus

tovallola /to.vaˈʎɔ.ɫa/ /to.vəˈʎɔ.ɫə/ /to.βaˈʎɔ.ɫa/ /to.βaˈʎɔ.ɫɔ/ /tu.vəˈjɔ.ɫə/ n fem
ručník

tovalló /to.vaˈʎo/ /to.vəˈʎo/ /to.βaˈʎo/ /tu.vəˈjo/ /tu.βəˈʎo/ n masc
ubrousek

toxina /tokˈsi.na/ /tokˈsi.nə/ /tukˈsi.nə/ n fem
toxin

tractament /tɾak.taˈmen/ /tɾak.taˈment/ /tɾək.təˈmen/ /tɾək.təˈment/ n masc
léčba

tractar /tɾakˈta/ /tɾakˈtaɾ/ /tɾəkˈta/ v
léčit
Procedir envers algú d'una manera o altra.
Aplicar un tractament pel guariment d'un malalt, d'una malaltia, o en una operació química.

tractor /tɾakˈto/ /tɾakˈtoɾ/ n masc
traktor

tradicional /tɾa.ði.si.oˈnaɫ/ /tɾə.ði.si.oˈnaɫ/ /tɾə.ði.si.uˈnaɫ/ adj
tradiční

tradicionalment /tɾa.ði.si.oˌnaɫˈmen/ /tɾa.ði.si.oˌnaɫˈment/ /tɾə.ði.si.oˌnaɫˈment/ /tɾə.ði.si.uˌnaɫˈmen/ adv
tradičně

tradició /tɾa.ði.siˈo/ n fem
tradice
Tot allò que té origen en les generacions passades i que, mantenint un fort contingut social, es transmet a les següents generacions. Fa referència a l'herència que rebem dels avantpassats. Per tant, és l'objecte de culte del tradicionalisme.

traducció /tɾa.ðuk.siˈo/ n fem
překládání překlad
Acte i efecte de traduir.
překlad překládání
(genètica) Procés biològic en què se sintetitza una cadena de proteïnes a partir d'una seqüència d'ARN missatger.

traductor /tɾa.ðukˈto/ /tɾa.ðukˈtoɾ/ n masc
překladatel

traduir /tɾa.ðuˈi/ /tɾa.ðuˈiɾ/ /tɾə.ðuˈi/ v
přeložit překládat

traduïble /tɾa.ðuˈi.bɫe/ /tɾa.ðuˈi.βɫe/ /tɾa.ðuˈi.βɾa/ /tɾa.ðuˈib.bɫe/ /tɾə.ðuˈi.βɫə/ /tɾə.ðuˈib.bɫə/ adj
přeložitelný

traficant /tɾa.fiˈkan/ /tɾa.fiˈkant/ /tɾə.fiˈkan/ /tɾə.fiˈkant/ n neut
prodejce

tragèdia /tɾaˈd͡ʒɛ.ði.a/ /tɾaˈʒɛ.ði.a/ /tɾəˈʒɛ.ði.ə/ n fem
tragédie

trair /tɾaˈi/ /tɾaˈiɾ/ v
zradit
Cometre traïció.

trajectòria /tɾa.d͡ʒekˈtɔ.ɾi.a/ /tɾa.ʒekˈtɔ.ɾi.a/ /tɾə.ʒəkˈtɔ.ɾi.ə/ n fem
dráha

trama /ˈtɾa.ma/ /ˈtɾa.mə/ n fem
útek
Conjunt de fils que són la base d'un teixit i que van entrellaçats en sentit contrari a l'ordit.
Part d'una història en què es planteja alguna dificultat que ha de resoldre el protagonista.

trametre /tɾaˈme.tɾe/ /tɾəˈmə.tɾə/ /tɾəˈmɛ.tɾə/ v
poslat

trampa /ˈtɾam.pa/ /ˈtɾam.pə/ n fem
past
Enginy destinat a caçar animals.

tramvia /tɾamˈbi.a/ /tɾaɱˈvi.a/ /tɾəmˈbi.ə/ /tɾəɱˈvi.ə/ n masc
tramvaj

tranquil·litat /tɾaŋ.ki.ɫiˈtat/ /tɾaŋ.kiɫ.ɫiˈtat/ /tɾəŋ.ki.ɫiˈtat/ /tɾəŋ.kiɫ.ɫiˈtat/ n fem
pokoj

transcripció /tɾans.kɾip.siˈo/ /tɾəns.kɾip.siˈo/ n fem
transkripce

transformar /tɾans.forˈma/ /tɾans.foɾˈma/ /tɾans.foɾˈmaɾ/ /tɾəns.foɾˈma/ /tɾəns.furˈma/ v
proměnit
Convertir una cosa en una altra de distinta forma.

transfòbia /tɾansˈfɔ.bi.a/ /tɾənsˈfɔ.βi.ə/ n fem
transfobie

transició /tɾan.zi.siˈo/ /tɾən.zi.siˈo/ n fem
přechod

transistor /tɾan.zisˈto/ /tɾan.zisˈtoɾ/ /tɾən.zisˈto/ n masc
tranzistor

transitiu /tɾan.ziˈtiw/ /tɾən.ziˈtiw/ adj masc
přechodný
Que passa d'un a un altre.
(gramàtica) Característica sintàctica d'un verb que requereix un complement directe, amb preposició o sense.

transliteració /tɾanz.ɫi.te.ɾa.siˈo/ /tɾənz.ɫi.tə.ɾə.siˈo/ n fem
transliterace

transliterar /tɾanz.ɫi.teˈɾa/ /tɾanz.ɫi.teˈɾaɾ/ /tɾənz.ɫi.təˈɾa/ v
transliterovat

transmetre /tɾanzˈme.tɾe/ /tɾənzˈmə.tɾə/ /tɾənzˈmɛ.tɾə/ v
přenést
Fer arribar quelcom a un altre lloc.
(física) Conduir o ser el mitjà pel què passen vibracions o radicacions.
(pronominal) Passar, comunicar a altres persones.

transmissió /tɾanz.mi.siˈo/ /tɾənz.mi.siˈo/ n fem
přenos

transparència /tɾans.paˈɾɛn.si.a/ n fem
průhlednost
Qualitat de transparent.

transport /tɾansˈpɔɾt/ /tɾənsˈpɔrt/ n masc
doprava

transportar /tɾans.porˈta/ /tɾans.poɾˈta/ /tɾans.poɾˈtaɾ/ /tɾəns.poɾˈta/ /tɾəns.purˈta/ v
dopravit
Portar una cosa d’un lloc a un altre.

transsexual /tɾan.sek.suˈaɫ/ /tɾən.sək.suˈaɫ/ adj
transsexuál

transsexualitat /tɾan.sek.su.a.ɫiˈtat/ /tɾən.sək.su.ə.ɫiˈtat/ n fem
transsexualita

transversal /tɾanz.veɾˈsaɫ/ /tɾanz.βerˈsaɫ/ /tɾanz.βeɾˈsaɫ/ /tɾənz.bərˈsaɫ/ /tɾənz.vəɾˈsaɫ/ n fem
příčný
Recta que travessa o talla un sistema de rectes, corbes, etc.

trapezi /tɾaˈpɛ.zi/ /tɾəˈpɛ.zi/ n masc
lichoběžník

traslladar /tɾaz.ʎaˈða/ /tɾaz.ʎaˈðaɾ/ /tɾəz.ʎəˈða/ v
přenést

trasplantar /tɾas.pɫanˈta/ /tɾas.pɫanˈtaɾ/ /tɾəs.pɫənˈta/ v
transplantovat
Mudar les plantes del terra on són a una altra part.
(medicina) Mudar un òrgan o teixit d’un individu a un altre o d’una part del cos a una altra.

trastorn /tɾasˈtoɾn/ /tɾəsˈtorn/ n masc
porucha

trastorn de la personalitat n masc
porucha osobnosti

trau /tɾaw/ n masc
knoflíková dírka
Forat o tall en una peça de roba per on ha de passar un botó.
rána
Incisió feta al cos per una ferida aguda.

traumatitzar /tɾaw.ma.tiˈd͡za/ /tɾaw.ma.tiˈza/ /tɾaw.ma.tiˈzaɾ/ /tɾəw.mə.tiˈd͡za/ v
traumatizovat

travessa /tɾaˈve.sa/ /tɾaˈβe.sa/ /tɾəˈve.sə/ /tɾəˈβe.sə/ n fem
pražec
Peça que es posa perpendicular sota els raïls d’una via fèrria per tal d’assentar-los.

travesser n masc
břevno
(esports de pilota) Barra horitzontal d'una porteria que uneix els dos pals de la porteria pels extrems superiors.
(rugbi, futbol americà) Barra horitzontal d'uns pals que uneix les dues barres verticals a una altura d'uns 3 m.

traïció /tɾa.i.siˈo/ /tɾə.i.siˈo/ n fem
zrada

treball /tɾeˈbaʎ/ /tɾəˈbaj/ /tɾəˈbaʎ/ n masc
práce
Esforç per assolir una finalitat.
Resultat d'un esforç.
Allò a què una persona dedica la seva activitat professional.
Activitat, professional o no, que requereix esforç o no, que es desenvolupa per assolir una finalitat.
(física) Magnitud que mesura l'energia necessària per a modificar l'energia d'algun sistema, en especial per a generar moviment o alterar cossos.

treballador /tɾe.ba.ʎaˈðoɾ/ /tɾe.βa.ʎaˈðo/ /tɾə.bə.jəˈðo/ /tɾə.bə.ʎəˈðo/ n masc
dělník
Empleat, persona contractada per altri.

treballar /tɾe.baˈʎaɾ/ /tɾe.βaˈʎa/ /tɾə.bəˈja/ /tɾə.bəˈʎa/ v
pracovat

tremolar /tɾe.moˈɫa/ /tɾe.moˈɫaɾ/ /tɾə.moˈɫa/ /tɾə.muˈɫa/ v
chvět se

tremolós /tɾe.moˈɫos/ /tɾə.moˈɫos/ /tɾə.muˈɫos/ adj masc
třesoucí

tren /ˈtɾen/ /ˈtɾen/ n masc
vlak

trena /ˈtɾe.na/ /ˈtɾə.nə/ /ˈtɾɛ.nə/ n fem
cop
Pentinat fet entrecreuant tres o més feixos de cabells.

trencaclosques /ˌtɾeŋ.kaˈkɫɔs.kes/ /ˌtɾəŋ.kəˈkɫɔs.kəs/ /ˌtɾɛŋ.kəˈkɫɔs.kəs/ n masc
záhada
Joc de pensar amb una solució no òbvia.

trencar /tɾeŋˈka/ /tɾeŋˈkaɾ/ /tɾəŋˈka/ v
rozbít
Fer trossos una cosa a base de cops, de pressió.

trenta /ˈtɾen.ta/ /ˈtɾən.tə/ /ˈtɾɛn.tə/ n masc
třicet
(tennis, pilota valenciana) Segon punt guanyat en un joc per un jugador o un equip.

trenta /ˈtɾen.ta/ /ˈtɾən.tə/ /ˈtɾɛn.tə/ number
třicet

trenta-cinc /ˌtɾen.taˈsiŋ/ /ˌtɾen.taˈsiŋk/ /ˌtɾən.təˈsiŋk/ /ˌtɾɛn.təˈsiŋ/ /ˌtɾɛn.təˈsiŋk/ number
pětatřicet

trentè /tɾenˈte/ /tɾənˈtə/ /tɾənˈtɛ/ number
třicátý

trepant /tɾeˈpan/ /tɾeˈpant/ /tɾəˈpan/ /tɾəˈpant/ n masc
vrtačka

tres /ˈtɾes/ /ˈtɾəs/ /ˈtɾɛs/ number
tři trojka

tresor /tɾeˈzɔɾ/ /tɾəˈzɔ/ n masc
poklad
Conjunt agrupat de diners o de coses de gran valor.

tresorer /tɾe.zoˈɾe/ /tɾe.zoˈɾeɾ/ /tɾə.zoˈɾe/ /tɾə.zuˈɾe/ n masc
pokladnice

tresoreria /tɾe.zo.ɾeˈɾi.a/ /tɾə.zo.ɾəˈɾi.ə/ /tɾə.zu.ɾəˈɾi.ə/ n fem
klenotnice

tret /ˈtret/ n masc
výstřel
Tir, acció de disparar una arma.

tret /ˈtret/ preposition
dokud ne
Expressió d'una excepció.

tretze /ˈtɾe.d͡ze/ number
třináct

tretzè /tɾeˈd͡ze/ /tɾəˈd͡zə/ /tɾəˈd͡zɛ/ number
třináctý

treure /ˈtɾew.ɾe/ /ˈtɾɛw.ɾə/ v
odebrat
Llevar o fer desaparèixer alguna cosa del lloc on és.

treva /ˈtɾe.va/ /ˈtɾe.və/ /ˈtɾe.βa/ /ˈtɾe.βə/ n fem
příměří
Acord per aturar temporalment les hostilitats en una guerra o conflicte.

tria /ˈtɾi.a/ /ˈtɾi.ə/ n fem
možnost

triangle /tɾiˈaŋ.ɡɫe/ n masc
trojúhelník triangl
Figura geomètrica de tres costats i tres angles.
triangl trojúhelník
Instrument idiòfon que consisteix en una vareta de metall doblegada en forma de triangle i que es toca colpejant-la amb una vareta metàl·lica.
trojúhelník
(billar) Marc rígid de forma triangular a l'interior del qual es col·loquen les boles, utilitzat al començament d'una partida de billar americà o de snooker per a disposar les boles regularment agrupades.
(hoquei sobre patins, hoquei sobre gel) Defensa de zona pròpia d'un equip en inferioritat numèrica per l'expulsió de jugadors, consistent a situar els tres jugadors de camp en els angles respectius d'un triangle imaginari, de manera que hi ha un davanter i dos defensors.

triar /tɾiˈa/ /tɾiˈaɾ/ v
vybrat
Separar un o més elements dins d'un conjunt segons unes característiques concretes.

tribu /ˈtɾi.βu/ n fem
kmen rod

tribuna /tɾiˈbu.na/ /tɾiˈβu.nə/ n fem
tribuna

tribunal /tɾi.βuˈnaɫ/ n masc
tribunál

tribut /tɾiˈβut/ n masc
daň

tribú /tɾiˈβu/ n masc
tribun

trident /tɾiˈðen/ /tɾiˈðent/ n masc
trojzubec

tridimensional /tɾi.ði.men.si.oˈnaɫ/ /tɾi.ði.mən.si.uˈnaɫ/ adj
trojrozměrný

trillar /tɾiˈʎa/ /tɾiˈʎaɾ/ v
mlátit

trimestralment /tɾi.mesˌtɾaɫˈmen/ /tɾi.mesˌtɾaɫˈment/ /tɾi.məsˌtɾaɫˈmen/ /tɾi.məsˌtɾaɫˈment/ adv
čtvrtletně

trimestre /tɾiˈmes.tɾe/ /tɾiˈmɛs.tɾə/ n masc
trimestr

trineu /tɾiˈnew/ /tɾiˈnəw/ /tɾiˈnɛw/ n masc
sáně sáňky

trinxera /tɾiɲˈt͡ʃe.ɾa/ /tɾiɲˈʃe.ɾə/ n fem
zákop

triomf /tɾiˈoɱf/ n masc
triumf

triple n masc
trojitý
(bowling) Conjunt de tres plens consecutius.

triplicar /tɾi.pɫiˈka/ /tɾi.pɫiˈkaɾ/ v
ztrojnásobit

triplà /tɾiˈpɫa/ n masc
trojplošník

tripulació /tɾi.pu.ɫa.siˈo/ /tɾi.pu.ɫə.siˈo/ n fem
obsluha
Conjunt de persones que viatgen en una embarcació i que estan encarregades de mantenir-la i dirigir-la.
Per extensió totes aquelles persones que viatgen en qualsevol vehicle i que estan encarregades de mantenir-lo i dirigir-lo, en especial quan el número d'aquestes persones és gran o bé quan el vehicle es considera de difícil maneig.

tripulant /tɾi.puˈɫan/ /tɾi.puˈɫant/ n neut
posádka
Membre d'una tripulació.

trisecar /tɾi.seˈka/ /tɾi.seˈkaɾ/ /tɾi.səˈka/ v
roztrojit

trist /ˈtɾist/ adj
smutný
Que no té alegria.

tristesa /tɾisˈte.za/ /tɾisˈtə.zə/ /tɾisˈtɛ.zə/ n fem
smutek

trivial /tɾi.viˈaɫ/ /tɾi.viˈaɫ/ /tɾi.βiˈaɫ/ adj
bezvýznamný

tro /ˈtɾo/ n masc
hrom
So sobtat que acompanya un llampec que és conseqüència de l'expansió de l'aire al pas de la descàrrega elèctrica.

trobada /tɾoˈba.ða/ /tɾoˈba.ðə/ /tɾuˈba.ðə/ /tɾuˈβa.ðə/ n fem
setkání

trobador /tɾo.baˈðoɾ/ /tɾo.bəˈðo/ /tɾo.βaˈðo/ /tɾu.bəˈðo/ /tɾu.βəˈðo/ n masc
trubadúr
Poeta medieval que componia versos per a ser cantats en públic.

trobar /tɾoˈba/ /tɾoˈbaɾ/ /tɾoˈβa/ /tɾuˈba/ /tɾuˈβa/ v
nalézat najít nacházet
Veure alguna cosa que s'havia perdut.

trofeu /tɾoˈfɛw/ /tɾuˈfɛw/ n masc
trofej

troica /ˈtɾɔj.ka/ /ˈtɾɔj.kɔ/ /ˈtɾɔj.kə/ n fem
trojka

troià /tɾoˈja/ /tɾuˈja/ adj masc
trojský

trol /ˈtɾɔɫ/ n masc
skřítek
(mitologia nòrdica) Gegant o gnom que viu en llocs solitaris.

trol /ˈtɾɔɫ/ n neut
skřítek
(internet) Persona que publica continguts només amb intenció provocativa per generar polèmica.

trolejar /tɾo.ɫeˈd͡ʒa/ /tɾo.ɫeˈd͡ʒaɾ/ /tɾo.ɫeˈʒa/ /tɾo.ɫəˈd͡ʒa/ /tɾu.ɫəˈʒa/ v
provokovat
(internet) Atacar provocant com un trol.

trombe /ˈtɾom.be/ /ˈtɾom.bə/ n masc
trombus

trombó /tɾomˈbo/ /tɾumˈbo/ n masc
trombón pozoun

trombó rovellat n masc
Hra na trombón

trompa /ˈtɾom.pa/ /ˈtɾom.pə/ n fem
chobot
Allargament muscular del nas o del llavi de l'elefant com a òrgan prènsil.

trompeta /tɾomˈpe.ta/ /tɾomˈpə.tə/ /tɾumˈpɛ.tə/ n fem
trubka trumpeta
Instrument aeròfon de metall, amb broquet, que consisteix en un llarg tub cilíndric metàl·lic, comunament corbat dues vegades, amb embocadura en forma de copa, proveït de claus o pistons i terminat en pavelló.

tron /ˈtɾɔn/ n masc
trůn

trona /ˈtɾɔ.na/ /ˈtɾɔ.nɔ/ /ˈtɾɔ.nə/ n fem
kazatelna
Plataforma elevada d'una església destinada a predicar o llegir les escriptures.
dětská židlička
Cadira alta i amb braços pels nadons.

tronar /tɾoˈna/ /tɾoˈnaɾ/ /tɾuˈna/ v
hřmít

tronc /ˈtɾoŋ/ /ˈtɾoŋk/ /ˈtɾoŋk/ n masc
kmen
(botànica) Part dels arbres entre l'arrel i la copa, equivalent a la tija d'altres vegetals.
(argot casteller) Part vertical central d'un castell per sota del pom de dalt.
trup
(anatomia) Part del cos entre les extremitats i el cap.

trop /ˈtɾɔp/ n masc
trop

tropical /tɾo.piˈkaɫ/ /tɾu.piˈkaɫ/ adj
tropický

tropopausa /ˌtɾo.poˈpaw.za/ /ˌtɾo.poˈpaw.zə/ /ˌtɾo.puˈpaw.zə/ n fem
tropopauza

troposfera /ˌtɾo.posˈfe.ɾa/ /ˌtɾo.posˈfe.ɾə/ /ˌtɾo.pusˈfe.ɾə/ n fem
troposféra

tros /ˈtɾɔs/ n masc
kus
Part, porció d'un tot.

trot /ˈtɾɔt/ n masc
klus

truc /ˈtɾuk/ n masc
trik
Acció enginyosa que aconsegueix un efecte insospitat.

trucar /tɾuˈka/ /tɾuˈkaɾ/ v
klepat
(intransitiu, central, nord-occidental) Donar cops per a demanar que obrin.
volat
(intransitiu) Telefonar.

truita /ˈtɾuj.ta/ /ˈtɾwi.ta/ n fem
pstruh
Peix de la família dels salmònids, propi de rius cabalosos d'aigües fredes i ràpides. (Salmo trutta).
omeleta
(cuina, metafòric) Ous batuts i fregits a la paella.

truita irisada n fem
pstruh duhový

truja /ˈtɾu.d͡ʒa/ /ˈtɾu.ʒa/ /ˈtɾu.ʒə/ n fem
svině
Porc femella

truncament /tɾuŋ.kaˈmen/ /tɾuŋ.kaˈment/ /tɾuŋ.kəˈmen/ /tɾuŋ.kəˈment/ n masc
zkrácenina

truncar /tɾuŋˈka/ /tɾuŋˈkaɾ/ v
seříznout

tràgicament /ˌtɾa.d͡ʒi.kaˈmen/ /ˌtɾa.d͡ʒi.kaˈment/ /ˌtɾa.ʒi.kaˈmen/ /ˌtɾa.ʒi.kəˈmen/ /ˌtɾa.ʒi.kəˈment/ adv
tragicky

trànsit /ˈtɾan.zit/ n masc
přechod

trèmol /ˈtɾɛ.moɫ/ /ˈtɾɛ.muɫ/ n masc
osika

trèvol /ˈtɾe.voɫ/ /ˈtɾe.βoɫ/ /ˈtɾə.voɫ/ /ˈtɾɛ.vuɫ/ n masc
jetel
Planta silvestre caracteritzada per les seves fulles trifoliades (Trifolium).

tsar /ˈsaɾ/ /ˈtsar/ n masc
car

tsarina /tsaˈɾi.na/ /tsəˈɾi.nə/ n fem
carevna
Forma femenina de tsar.

tu pronoun
ty

tub /ˈtup/ n masc
roura

tuba /ˈtu.ba/ /ˈtu.βə/ n fem
tuba
Instrument aeròfon de metall, de tub cònic, amb broquet, que dóna les notes més baixes.
Complement de núvol del gènere cumulonimbus o cúmulus en forma de columna, de vegades en forma de conus invertit, que sobresurt de la base del núvol com la manifestació d'una vorticitat intensa.

tuberculosi /tu.beɾ.kuˈɫɔ.zi/ /tu.βər.kuˈɫɔ.zi/ n fem
tuberkulóza

tudó /tuˈðo/ n masc
holub hřivnáč

tuf /ˈtuf/ n masc
tuf
Tipus de material rocós, d'origen volcànic, que tallat en forma de blocs es fa servir en la construcció.

tuli n masc
thulium

tulipa /tuˈɫi.pa/ /tuˈɫi.pə/ n fem
tulipán

tumor /tuˈmor/ n masc
nádor

tumult /tuˈmuɫ/ /tuˈmuɫt/ n masc
nepokoj

tundra /ˈtun.dɾa/ /ˈtun.dɾə/ n fem
tundra

tungstè /tuŋsˈtɛ/ n masc
wolfram

tunisià /tu.ni.ziˈa/ adj masc
tuniský
Relatiu o pertanyent a Tunísia.

tunisià /tu.ni.ziˈa/ n masc
tuniský
Persona que habita o és originària de Tunísia.

turbant /turˈban/ /turˈβan/ /tuɾˈbant/ /tuɾˈβan/ n masc
turban

turbina /turˈbi.nə/ /tuɾˈbi.na/ n fem
turbína

turc adj masc
turecký turečtina
Relatiu o pertanyent a Turquia, als turcs o a l'idioma turc.

turc n masc
turečtina turecký
(masculí singular) Llengua turquesa parlada principalment a Turquia i Xipre.

turcman /turɡˈman/ n masc
turkmenský
(només singular) Llengua turquesa parlada al Turkmenistan.

turisme /tuˈɾiz.me/ n masc
turistika turismus

turista /tuˈɾis.ta/ /tuˈɾis.te/ /tuˈɾis.tə/ n neut
turista

turmell /toɾˈmeʎ/ n masc
kotník

turmentar /tur.menˈta/ /tur.mənˈta/ /tuɾ.menˈta/ /tuɾ.menˈtaɾ/ v
soužit
Causar turment a algú.

turquesa /turˈkɛ.zə/ /tuɾˈkə.zə/ n fem
tyrkys tyrkysový

turó n masc
kopec
Elevació moderada del terreny; muntanya o puig poc elevat; pujol.

tutejar /tu.teˈd͡ʒa/ /tu.teˈd͡ʒaɾ/ /tu.teˈʒa/ /tu.təˈd͡ʒa/ /tu.təˈʒa/ v
tykat

txac-txac /ˌt͡ʃakˈt͡ʃak/ Interjection
krá

txadià /t͡ʃa.ðiˈa/ /t͡ʃə.ðiˈa/ adj masc
Čaďan
Relatiu o pertanyent al Txad o la seva llengua.

txadià /t͡ʃa.ðiˈa/ /t͡ʃə.ðiˈa/ n masc
Čaďan
Persona que habita o és originària del Txad.

txec /ˈt͡ʃɛk/ adj masc
český čeština
Relatiu o pertanyent a Txèquia.

txec /ˈt͡ʃɛk/ n masc
čeština
Llengua eslava parlada a Txèquia.

txetxè /t͡ʃeˈt͡ʃe/ /t͡ʃəˈt͡ʃə/ /t͡ʃəˈt͡ʃɛ/ n masc
čečenský
(només singular) Llengua caucàsica del nord pròpia de Txetxènia.

tàlem /ˈta.ɫem/ /ˈta.ɫəm/ n masc
thalamus

tàmil /ˈta.miɫ/ n masc
tamilština
Llengua dravídica parlada pels tàmils.

tàntal /ˈtan.təɫ/ n masc
tantal

tàvec /ˈta.vek/ /ˈta.vək/ /ˈta.βek/ /ˈta.βək/ n masc
ovád

tècnica /ˈtɛŋ.ni.ka/ /ˈtɛŋ.ni.kə/ /ˈtɛɡ.ni.ka/ n fem
technika

tènue /ˈtɛ.nu.e/ /ˈtɛ.nu.ə/ adj
tenký

témer /ˈte.me/ /ˈte.meɾ/ /ˈtə.mə/ /ˈtɛ.mə/ v
bát se
Sentir por.

tímid /ˈti.mit/ adj masc
plachý nesmělý

típic adj masc
typický
propi o exclusiu d'un lloc o persona, característic

títol /ˈti.toɫ/ /ˈti.tuɫ/ n masc
název

tòfona /ˈtɔ.fo.nə/ /ˈtɔ.fu.nə/ n fem
lanýž

tòner /ˈtɔ.neɾ/ /ˈtɔ.nər/ n masc
toner

tòrax /ˈtɔ.ɾaks/ /ˈtɔ.ɾəks/ n masc
hruď

tórtora /ˈtor.tu.ɾə/ /ˈtoɾ.to.ɾa/ /ˈtoɾ.to.ɾə/ n fem
hrdlička

túmul /ˈtu.muɫ/ n masc
mohyla
Mota de terra o pedres que cobreix una sepultura.

túnel /ˈtu.neɫ/ /ˈtu.nəɫ/ n masc
tunel
Pas subterrani de comunicació o de conducció obert a través d'un accident geogràfic.
gajdy
(esports de pilota) Driblatge en què el jugador fa passar la pilota o la bola entre les cames d'un adversari i la recupera darrere seu.

túnica /ˈtu.ni.ka/ /ˈtu.ni.kə/ n fem
tunika

ubicació /u.bi.ka.siˈo/ /u.βi.kə.siˈo/ n fem
místo

ucraïnès /u.kɾa.iˈnes/ /u.kɾə.iˈnəs/ /u.kɾə.iˈnɛs/ n masc
ukrajinština
(només singular) Llengua eslava de la branca oriental parlada pels ucraïnesos.

udol /uˈðɔɫ/ n masc
vytí

udolar /u.ðoˈɫa/ /u.ðoˈɫaɾ/ /u.ðuˈɫa/ v
výt

uixer /ujˈʃe/ /ujˈʃeɾ/ /uˈʃeɾ/ n masc
soudní zřízenec

ulema /uˈɫe.ma/ /uˈɫɛ.mə/ n masc
ulamá

ull /ˈuj/ /ˈuʎ/ n masc
oko
Òrgan dels éssers vius capaç de fixar imatges en el cervell a través de receptors de llum.

ullal /uˈjaɫ/ /uˈʎaɫ/ n masc
tesák
(central, septentrional) Dent dels mamífers, de forma cònica, acabada en una punxa i amb una sola arrel, situada entre les incisives i les premolars.
kel
Dent amb forma de corn dels elefants.

ulleres /uˈje.ɾəs/ /uˈʎe.ɾes/ /uˈʎe.ɾəs/ n fem
brýle
Lents que es col·loquen davant dels ulls per a corregir defectes de visió, per a protegir els ulls o per motius estètics.

ultimàtum n masc
ultimátum

ultratge /uɫˈtɾa.d͡ʒe/ /uɫˈtɾa.d͡ʒə/ n masc
zločin

ulà /uˈɫa/ n masc
hulán
Llancer de la cavalleria lleugera. Referit principalment als que vestien a l'estil polonès.

un number
jeden
(cardinal) La unitat completa.

una mica adv
trochu

ungir /uɲˈd͡ʒi/ /uɲˈd͡ʒiɾ/ /uɲˈʒi/ v
jmenovat

ungla /ˈuŋ.ɡɫa/ n fem
nehet
Protecció còrnia formada per queratina del dit humà i d'altres animals.

unicel·lular /u.ni.se.ɫuˈɫaɾ/ /u.ni.seɫ.ɫuˈɫaɾ/ /u.ni.sə.ɫuˈɫar/ /u.ni.səɫ.ɫuˈɫar/ /u.ni.səɫ.ɫuˈɫaɾ/ adj
jednobuněčný

unificació /u.ni.fi.ka.siˈo/ /u.ni.fi.kə.siˈo/ n fem
sjednocení

unificar /u.ni.fiˈka/ /u.ni.fiˈkaɾ/ v
sjednotit

uniforme /u.niˈfor.mə/ /u.niˈfoɾ.me/ adj
jednotvárný

unilateral /u.ni.ɫa.teˈɾaɫ/ /u.ni.ɫə.təˈɾaɫ/ adj
jednostranný

unitat /u.niˈtat/ n fem
jednotka

univers /u.niˈvɛls/ /u.niˈvɛɾs/ /u.niˈvɛɾs/ /u.niˈβɛrs/ /u.niˈβɛɾs/ n masc
vesmír

universitat /u.ni.ver.siˈtat/ /u.ni.veɾ.siˈtat/ /u.ni.vəɾ.siˈtat/ /u.ni.βer.siˈtat/ /u.ni.βeɾ.siˈtat/ n fem
univerzita universita

unió /u.niˈo/ n fem
unie

untar /unˈta/ /unˈtaɾ/ v
natřít

ununbi /unˈum.bi/ n masc
ununbium

ununenni /un.unˈɛn.ni/ n masc
ununennium

ununhexi /u.nuˈnɛɡ.zi/ n masc
ununhexium

ununocti n masc
ununoctium

ununpenti n masc
ununpentium

ununquadi /un.unˈkwa.ði/ n masc
ununquadium

ununsepti n masc
ununseptium

ununtri n masc
ununtrium

urani n masc
uran

urbanització /ur.bə.ni.d͡zə.siˈo/ /ur.βa.ni.d͡za.siˈo/ /uɾ.ba.ni.za.siˈo/ n fem
urbanizace

urbà /urˈba/ adj masc
městský

urdú /urˈdu/ adj
urdsky
Relatiu o pertanyent a la llengua urdú

urdú /urˈdu/ n masc
urdsky
Llengua indoirànica anàloga al hindi parlada al Pakistan i en algunes regions de l'Índia.

uretra /uˈɾɛ.tɾa/ /uˈɾɛ.tɾə/ /uˈɾɛ.tɾɛ/ n fem
močová trubice

urgent /urˈd͡ʒen/ /urˈʒen/ /uɾˈd͡ʒen/ /uɾˈd͡ʒent/ /uɾˈʒent/ adj
naléhavý

urgentment /urˌd͡ʒemˈmen/ /urˌʒemˈmen/ /uɾˌd͡ʒemˈmen/ /uɾˌd͡ʒemˈment/ /uɾˌʒemˈment/ adv
naléhavě

urgència /urˈʒɛn.si.ə/ /uɾˈd͡ʒɛn.si.a/ n fem
naléhavost
Precisió, necessitat de fer alguna cosa.

urinari /u.ɾiˈna.ɾi/ adj masc
močový
Relatiu o pertanyent a l'urina.

urologia /u.ɾo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /u.ɾo.ɫoˈʒi.a/ /u.ɾo.ɫoˈʒi.ə/ /u.ɾu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
urologie

urpa /ˈur.pə/ /ˈuɾ.pa/ n fem
dráp

uruguaià /u.ɾu.ɣwaˈja/ /u.ɾu.ɣwəˈja/ adj masc
uruguayský
Relatiu o pertanyent a l'Uruguai.

usual /u.zuˈaɫ/ adj
obvyklý

usuari /u.zuˈa.ɾi/ n masc
spotřebitel uživatel

usurpar /u.zurˈpa/ /u.zuɾˈpa/ /u.zuɾˈpaɾ/ v
uchvátit

utilitzar /u.ti.ɫiˈd͡za/ /u.ti.ɫiˈza/ /u.ti.ɫiˈzaɾ/ v
používat

utopia /u.toˈpi.a/ /u.toˈpi.ə/ /u.tuˈpi.ə/ n fem
utopie

uzbek /uzˈbek/ adj masc
Uzbek
Relatiu o pertanyent a l’Uzbekistan o la seva llengua.

uzbek /uzˈbek/ n masc
Uzbek
Persona que habita o és originària de l’Uzbekistan.
(només singular) Llengua turquesa parlada a l’Uzbekistan.

va /ˈba/ /ˈva/ /ˈva/ adj masc
marný
Sense solidesa, realitat ni substància.
Inútil, de cap valor, infructuós, sense efecte, inepte.
Frívol, presumit, superb, orgullós, fals, fantasiós, fluix, inflat, ple de vanitat.

vaca /ˈba.ka/ /ˈba.kə/ /ˈva.ka/ /ˈva.kə/ n fem
kráva
(mamífers) Mamífer remugant de granja que dóna llet, femella del bou.

vaca de Steller n fem
koroun

vacances /baˈkan.ses/ /bəˈkan.səs/ /vaˈkan.ses/ /vəˈkan.səs/ n fem
dovolená
Temps de repòs durant el qual cessa l'activitat habitual de treball o estudis.

vaccí /bakˈsi/ /bəkˈsi/ /vakˈsi/ /vəkˈsi/ n masc
vakcína
Preparat biològic que aconsegueix immunitzar una persona o animal contra una malaltia vírica.

vaga /ˈba.ɣa/ /ˈba.ɣə/ /ˈva.ɣa/ /ˈva.ɣə/ n fem
stávka

vagar /baˈɣa/ /vaˈɣaɾ/ /vəˈɣa/ v
potulovat se
Anar errant sense destinació concreta.

vagina /baˈd͡ʒi.na/ /baˈʒi.na/ /vaˈd͡ʒi.na/ /vəˈʒi.nə/ n fem
vagína pochva

vaginal /ba.d͡ʒiˈnaɫ/ /ba.ʒiˈnaɫ/ /bə.ʒiˈnaɫ/ /va.d͡ʒiˈnaɫ/ /və.ʒiˈnaɫ/ adj
poševní

vague /ˈba.ɣe/ /ˈba.ɣə/ /ˈva.ɣe/ /ˈva.ɣə/ adj masc
vágní

vainilla /bajˈni.ʎa/ /bəjˈni.ʎə/ /vajˈni.ʎa/ /vəjˈni.ʎə/ n fem
vanilka

vaixell /bajˈʃeʎ/ /baˈʃeʎ/ /vajˈʃeʎ/ /vəˈʃeʎ/ n masc
loď

vaixella /bajˈʃe.ʎa/ /baˈʃe.ʎa/ /bəˈʃe.ʎə/ /vajˈʃe.ʎa/ /vəˈʃe.ʎə/ n fem
nádobí

valent /baˈɫen/ /bəˈɫen/ /vaˈɫent/ /vəˈɫen/ /vəˈɫent/ adj masc
odvážný

validació n fem
validace

vall /ˈbaʎ/ /ˈvaʎ/ /ˈvaʎ/ n fem
údolí
Depressió allargada entre dos vessants de muntanyes.

valor /baˈɫor/ /baˈɫoɾ/ /vaˈɫoɾ/ /vəˈɫo/ /vəˈɫoɾ/ n
hodnota
Vàlua, estimació que una cosa produeix en una persona.
odvaha
Tret de la persona que és valenta.

vals /ˈbaɫs/ /ˈvaɫs/ /ˈvaɫs/ n masc
valčík

valuós /ba.ɫuˈos/ /va.ɫuˈos/ /və.ɫuˈos/ adj masc
hodnotný

valència /baˈɫɛn.si.a/ /vaˈɫɛn.si.a/ /vəˈɫɛn.si.ə/ n fem
valence

vampir /bamˈpir/ /bəmˈpir/ /vamˈpiɾ/ /vəmˈpiɾ/ n masc
vampýr upír
Personatge demoníac literari que xucla la sang i l'ànima de les persones.

vanadi /baˈna.ði/ /bəˈna.ði/ /vəˈna.ði/ n masc
vanad

vanitós /ba.niˈtos/ /bə.niˈtos/ /va.niˈtos/ /və.niˈtos/ adj masc
marnivý

vapor /baˈpor/ /baˈpoɾ/ /bəˈpor/ /vaˈpoɾ/ /vəˈpoɾ/ n masc
pára
Gas, especialment referit a l'aigua.
parník
Nau o màquina (especialment vaixells) propulsada per un motor de combustió amb vapor d'aigua.

vaporadora /ba.po.ɾaˈðo.ɾa/ /bə.pu.ɾəˈðo.ɾə/ /va.po.ɾaˈðo.ɾa/ /və.po.ɾəˈðo.ɾə/ /və.pu.ɾəˈðo.ɾə/ n fem
pařák

vara /ˈba.ɾa/ /ˈba.ɾə/ /ˈva.ɾa/ /ˈva.ɾə/ n fem
hůl
Brancó net de fulles usat com a bastó o mànec.

vareta màgica n fem
kouzelná hůlka

variable /ba.ɾiˈa.βɫe/ /ba.ɾiˈab.bɫe/ /bə.ɾiˈa.βɫə/ /bə.ɾiˈab.bɫə/ /va.ɾiˈa.bɫe/ /və.ɾiˈab.bɫə/ adj
proměnlivý
Que pot variar.
Que es pot diferenciar.

variable /ba.ɾiˈa.βɫe/ /ba.ɾiˈab.bɫe/ /bə.ɾiˈa.βɫə/ /bə.ɾiˈab.bɫə/ /va.ɾiˈa.bɫe/ /və.ɾiˈab.bɫə/ n fem
proměnná
Element mesurable que pot prendre més d'un valor quantitatiu o qualitatiu.
(informàtica) Zona de memòria destinada a emmagatzemar informació útil per a un programa.

variació /ba.ɾi.a.siˈo/ /bə.ɾi.ə.siˈo/ /va.ɾi.a.siˈo/ /və.ɾi.ə.siˈo/ n masc
variace

varsovià /bar.so.βiˈa/ /baɾ.so.βiˈa/ /bər.su.βiˈa/ /vaɾ.so.viˈa/ /vər.su.viˈa/ /vəɾ.so.viˈa/ adj masc
Varšavan
Relatiu o pertanyent a Varsòvia.

varsovià /bar.so.βiˈa/ /baɾ.so.βiˈa/ /bər.su.βiˈa/ /vaɾ.so.viˈa/ /vər.su.viˈa/ /vəɾ.so.viˈa/ n masc
Varšavan
Persona que habita o és originària de Varsòvia.

vascular /bas.kuˈɫar/ /bas.kuˈɫaɾ/ /bəs.kuˈɫar/ /vas.kuˈɫaɾ/ /vəs.kuˈɫaɾ/ adj
cévní

vasculitis /bas.kuˈɫi.tis/ /bəs.kuˈɫi.tis/ /vas.kuˈɫi.tis/ /vəs.kuˈɫi.tis/ n fem
vaskulitida

vassall /baˈsaʎ/ /bəˈsaʎ/ /vaˈsaʎ/ /vəˈsaʎ/ n masc
vazal

vast /ˈbast/ /ˈvast/ /ˈvast/ adj masc
rozlehlý

ve /ˈbe/ /ˈbɛ/ /ˈve/ /ˈve/ /ˈvə/ /ˈvɛ/ n fem
véčko

ve doble n fem
dvojité vé

vedell /beˈðeʎ/ /bəˈðeʎ/ /veˈðeʎ/ /vəˈðeʎ/ n masc
tele

vedella /beˈðe.ʎa/ /bəˈðe.ʎə/ /veˈðe.ʎa/ /vəˈðe.ʎə/ n fem
telecí
(no comptable) Carn per menjar preparada de vedell o de vedella.

vedellar /be.ðeˈʎa/ /bə.ðəˈʎa/ /ve.ðeˈʎaɾ/ /və.ðəˈʎa/ v
otelit

vegada /beˈɣa.ða/ /bəˈɣa.ðə/ /veˈɣa.ða/ /vəˈɣa.ðə/ n fem
krát

veganisme /be.ɣaˈniz.me/ /bə.ɣəˈniz.mə/ /ve.ɣaˈniz.me/ /və.ɣəˈniz.mə/ n masc
veganství

vegetació /be.d͡ʒe.ta.siˈo/ /be.ʒe.ta.siˈo/ /bə.ʒə.tə.siˈo/ /ve.d͡ʒe.ta.siˈo/ /və.ʒə.tə.siˈo/ n fem
vegetace

vegà /beˈɣa/ /veˈɣa/ /vəˈɣa/ adj masc
veganský

vehementment /be.eˌmemˈmen/ /bə.əˌmemˈmen/ /ve.eˌmemˈment/ /və.əˌmemˈmen/ /və.əˌmemˈment/ adv
vehementně

vehicle /beˈi.kɫe/ /bəˈi.kɫə/ /veˈi.kɫe/ /vəˈi.kɫə/ n masc
vozidlo
Objecte o màquina pensada per a fer transports de coses o persones.

vela /ˈbɛ.ɫa/ /ˈbɛ.ɫɛ/ /ˈvə.ɫə/ /ˈvɛ.ɫa/ /ˈvɛ.ɫə/ /ˈvɛ.ɾa/ n fem
plachta

velar /beˈɫa/ /beˈɫar/ /beˈɫaɾ/ /bəˈɫa/ /bəˈɫar/ /veˈɫaɾ/ /vəˈɫa/ /vəˈɫaɾ/ adj
měkkopatrový
(fonètica) Articulat aproximant la part posterior de la llengua amb el vel del paladar.

velar /beˈɫa/ /beˈɫar/ /beˈɫaɾ/ /bəˈɫa/ /bəˈɫar/ /veˈɫaɾ/ /vəˈɫa/ /vəˈɫaɾ/ n fem
měkkopatrový
Consonant articulada aproximant la part posterior de la llengua amb el vel del paladar.

velar /beˈɫa/ /beˈɫar/ /beˈɫaɾ/ /bəˈɫa/ /bəˈɫar/ /veˈɫaɾ/ /vəˈɫa/ /vəˈɫaɾ/ v
halit
Cobrir amb un vel.
Perdre la claredat de percepció d’una cosa.

veler /beˈɫe/ /beˈɫeɾ/ /bəˈɫe/ /veˈɫeɾ/ /vəˈɫe/ adj masc
plachetnice
Que té relació amb les veles.

veler /beˈɫe/ /beˈɫeɾ/ /bəˈɫe/ /veˈɫeɾ/ /vəˈɫe/ n masc
plachetnice
Embarcació amb veles.
Fabricant de veles.

vell /ˈbeʎ/ /ˈvej/ /ˈveʎ/ adj masc
starý
De llarga vida, gran.
Referit a objectes, antic o espatllat.

vellesa /beˈʎe.za/ /veˈʎe.za/ /vəˈjɛ.zə/ /vəˈʎə.zə/ n fem
stáří
Edat avançada d'un ésser viu.

vellut /beˈʎut/ /bəˈʎut/ /veˈʎut/ /vəˈʎut/ n masc
samet

velocitat /be.ɫo.siˈtat/ /ve.ɫo.siˈtat/ /və.ɫo.siˈtat/ /və.ɫu.siˈtat/ n fem
rychlost

velocípede /be.ɫoˈsi.pe.ðe/ /bə.ɫuˈsi.pə.ðə/ /ve.ɫoˈsi.pe.ðe/ /və.ɫoˈsi.pə.ðə/ /və.ɫuˈsi.pə.ðə/ n masc
velocipéd

vena /ˈbe.na/ /ˈve.na/ /ˈvə.nə/ /ˈvɛ.nə/ n masc
žíla

venda /ˈben.da/ /ˈben.də/ /ˈbɛn.də/ /ˈven.da/ /ˈven.də/ /ˈvən.də/ /ˈvɛn.də/ n fem
prodej

vendre /ˈben.dɾe/ /ˈven.dɾe/ /ˈvən.dɾə/ /ˈvɛn.dɾə/ v
prodávat prodat

venecià /be.ne.siˈa/ /bə.nə.siˈa/ /ve.ne.siˈa/ /və.nə.siˈa/ adj masc
benátský
Relatiu o pertanyent a Venècia o al seu dialecte propi.

venedor /be.neˈðo/ /be.neˈðoɾ/ /ve.neˈðoɾ/ /və.nəˈðo/ n masc
prodavač

veneçolà /be.ne.soˈɫa/ /bə.nə.suˈɫa/ /və.nə.soˈɫa/ /və.nə.suˈɫa/ adj masc
venezuelský
Relatiu o pertanyent a Veneçuela.

veneçolà /be.ne.soˈɫa/ /bə.nə.suˈɫa/ /və.nə.soˈɫa/ /və.nə.suˈɫa/ n masc
venezuelský
Persona que habita o és originària de Veneçuela.

venir /beˈni/ /veˈniɾ/ /vəˈni/ v
přicházet přijít
Desplaçar-se vers el lloc on és l'interlocutor.

venjança /beɲˈd͡ʒan.sa/ /bəɲˈʒan.sə/ /veɲˈd͡ʒan.sa/ /vəɲˈʒan.sə/ n fem
pomsta odplata

venjar /beɲˈd͡ʒa/ /bəɲˈʒa/ /veɲˈd͡ʒaɾ/ /vəɲˈʒa/ v
mstít pomstít

vent /ˈben/ /ˈven/ /ˈvent/ n masc
vítr

ventall /benˈtaʎ/ /bənˈtaʎ/ /venˈtaʎ/ /vənˈtaj/ /vənˈtaʎ/ n masc
vějíř

ventar /benˈta/ /bənˈta/ /venˈtaɾ/ /vənˈta/ v
fukarovat
Tirar enlaire per separar el gra de la palla.

ventejar /ben.teˈd͡ʒa/ /ben.teˈʒa/ /bən.təˈʒa/ /ven.teˈd͡ʒaɾ/ /vən.təˈd͡ʒa/ /vən.təˈʒa/ v
vát
(intransitiu) Fer vent.

ventilador /ben.ti.ɫaˈðo/ /ben.ti.ɫaˈðoɾ/ /bən.ti.ɫəˈðo/ /ven.ti.ɫaˈðoɾ/ /vən.ti.ɫəˈðo/ n masc
větrák ventilátor

ventilar /ben.tiˈɫa/ /bən.tiˈɫa/ /ven.tiˈɫaɾ/ /vən.tiˈɫa/ v
větrat

ventosa /benˈto.za/ /bənˈto.zə/ /venˈto.za/ /vənˈto.zə/ n fem
přísavka

ventricle /benˈtɾi.kɫe/ /bənˈtɾi.kɫə/ /venˈtɾi.kɫe/ /vənˈtɾi.kɫə/ n masc
komora

ventós /benˈtos/ /bənˈtos/ /venˈtos/ /vənˈtos/ adj masc
větrný

venós /beˈnos/ /bəˈnos/ /veˈnos/ /vəˈnos/ adj masc
žilní

veracitat /be.ɾa.siˈtat/ /bə.ɾə.siˈtat/ /ve.ɾa.siˈtat/ /və.ɾə.siˈtat/ n fem
pravdomluvnost

verat /beˈɾat/ /bəˈɾat/ /veˈɾat/ /vəˈɾat/ n masc
makrela

verb /ˈbɛrp/ /ˈbɛɾp/ /ˈvɛɾp/ /ˈvɛɾp/ n masc
sloveso

verb reflexiu n masc
reflexivum

verbal /berˈβaɫ/ /beɾˈβaɫ/ /bərˈbaɫ/ /veɾˈbaɫ/ /vəɾˈbaɫ/ adj
slovní ústní
(gramàtica) Relatiu al verb.
slovní
Relatiu a la paraula.

verd /ˈbɛrt/ /ˈvelt/ /ˈvəɾt/ /ˈvɛɾt/ adj masc
zelený zelená
De color verd.
zelená zelený
Dit d'una fruita, que encara no és madura.

verd /ˈbɛrt/ /ˈvelt/ /ˈvəɾt/ /ˈvɛɾt/ n masc
zelený zelená
Color de l'espectre entre el groc i el blau.

verdet /berˈðet/ /beɾˈðet/ /bərˈdɛt/ /vərˈðɛt/ /vəɾˈðət/ n masc
měděnka
Rovell verd que es forma a les superfícies de coure, i els seus aliatges com el bronze i el llautó, en contacte amb l’aire.
Pigment d’acetat bàsic de coure usat en la pintura.

verdum /berˈðum/ /beɾˈðum/ /bərˈdum/ /veɾˈðum/ /vəɾˈðum/ n masc
zvonek
Ocell de l'espècie Carduelis chloris.

verdura /berˈðu.ɾa/ /beɾˈðu.ɾa/ /veɾˈðu.ɾa/ /vəɾˈðu.ɾə/ n fem
zelenina

verdós /berˈðos/ /bərˈdos/ /veɾˈðos/ /vəɾˈðos/ adj masc
zelenavý

verema /beˈɾe.ma/ /bəˈɾɛ.mə/ /veˈɾe.ma/ /vəˈɾə.mə/ /vəˈɾɛ.mə/ /ˈbɾɛ.ma/ /ˈbɾɛ.mə/ n fem
vinobraní

verge /ˈbɛr.d͡ʒe/ /ˈbɛr.ʒə/ /ˈbɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.ʒə/ adj
panenský
Persona que no ha mantingut relacions sexuals.
(figurat) Immaculat, pur, intacte.

verge /ˈbɛr.d͡ʒe/ /ˈbɛr.ʒə/ /ˈbɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.d͡ʒe/ /ˈvɛɾ.ʒə/ n fem
panna panenský

vergonya /berˈɣo.ɲa/ /beɾˈɣo.ɲa/ /veɾˈɣo.ɲa/ /vəɾˈɣo.ɲə/ n fem
stud hanba

vergonyós /ber.ɣoˈɲos/ /beɾ.ɣoˈɲos/ /bər.ɡuˈɲos/ /veɾ.ɣoˈɲos/ /vər.ɣuˈɲos/ /vəɾ.ɣoˈɲos/ adj masc
stydlivý
Que s'avergonyix fàcilment.

veritat /be.ɾiˈtat/ /bɾiˈtat/ /ve.ɾiˈtat/ /və.ɾiˈtat/ n fem
pravda
Qualitat de ser cert.

vermell /berˈmeʎ/ /beɾˈmeʎ/ /veɾˈmeʎ/ /vərˈmɛj/ /vəɾˈməʎ/ adj masc
červený rudý
Franja de l'espectre solar entre el violat i el taronja, amb una llargada d'ona d'entre 627 i 770 nm.

vermelló /ber.meˈʎo/ /beɾ.meˈʎo/ /bər.məˈʎo/ /veɾ.meˈʎo/ /vər.məˈjo/ /vəɾ.məˈʎo/ n masc
rumělka

vermut /berˈmut/ /beɾˈmut/ /bərˈmut/ /veɾˈmut/ /vəɾˈmut/ n masc
vermut

vern /ˈbɛrn/ /ˈbɛɾn/ /ˈvɛɾn/ /ˈvɛɾn/ n masc
olše

vernís /berˈnis/ /beɾˈnis/ /veɾˈnis/ /vəɾˈnis/ n masc
lak

verola /beˈɾɔ.ɫa/ /beˈɾɔ.ɫɔ/ /bəˈɾɔ.ɫə/ /veˈɾɔ.ɫa/ /vəˈɾɔ.ɫə/ n fem
neštovice

verro /ˈbɛ.ro/ /ˈbɛ.ru/ /ˈvɛ.ro/ /ˈvɛ.ru/ n masc
kanec
Porc semental.

vers /ˈbers/ /ˈbeɾs/ /ˈbɛrs/ /ˈbɛɾs/ /ˈveɾs/ /ˈveɾs/ /ˈvəs/ /ˈvɛls/ /ˈvɛrs/ /ˈvɛs/ /ˈvɛɾs/ /ˈvɛɾs/ n masc
verš
(literatura) Cadascuna de les línies d'un poema, usualment subjecte a les regles de la mètrica.

versió /ber.siˈo/ /beɾ.siˈo/ n fem
provedení verze

vertebral /ber.teˈβɾaɫ/ /beɾ.teˈβɾaɫ/ /bər.təˈβɾaɫ/ /veɾ.teˈbɾaɫ/ /vəɾ.təˈbɾaɫ/ adj
obratlový

vertebrat /ber.teˈβɾat/ /beɾ.teˈβɾat/ /bər.təˈβɾat/ /veɾ.teˈbɾat/ /vəɾ.təˈbɾat/ n masc
obratlovec

vertical /ber.tiˈkaɫ/ /beɾ.tiˈkaɫ/ /bər.tiˈkaɫ/ /veɾ.tiˈkaɫ/ /vəɾ.tiˈkaɫ/ adj
svislý

verí /beˈɾi/ /veˈɾi/ /vəˈɾi/ n masc
jed
Substància que altera les funcions normals d'un organisme quan entra en contacte amb ell.

vesc /ˈbesk/ /ˈbɛsk/ /ˈvesk/ /ˈvɛsk/ n masc
jmelí

vescomte /besˈkom.te/ /bəsˈkom.tə/ /vesˈkom.te/ /vəsˈkom.tə/ n masc
vikomt

vespa /ˈbes.pa/ /ˈves.pa/ /ˈves.pə/ n fem
vosa
Nom de diverses espècies d'insectes himenòpters del subordre dels apòcrits. Es caracteritzen pel seu cos groc i negre. Són temudes per la seva fiblada, verinosa, però rarament mortal.

vespra /ˈbes.pɾa/ /ˈves.pɾa/ /ˈves.pɾə/ n fem
předvečer

vespre /ˈbes.pɾe/ /ˈves.pɾe/ /ˈves.pɾə/ n masc
večer

vestigi /besˈti.d͡ʒi/ /besˈti.ʒi/ /bəsˈti.ʒi/ /vesˈti.d͡ʒi/ /vəsˈti.ʒi/ n masc
pozůstatek

vestit /besˈtit/ /vesˈtit/ /vəsˈtit/ n masc
šaty

vestuari /bes.tuˈa.ɾi/ /bəs.tuˈa.ɾi/ /ves.tuˈa.ɾi/ /vəs.tuˈa.ɾi/ n masc
šatník
Conjunt de vestits de què disposa una persona.
šatna
Lloc on es guarden els vestits de diverses persones.

vesícula biliar n fem
žlučník

veta /ˈbe.ta/ /ˈbɛ.tə/ /ˈve.ta/ /ˈvə.tə/ /ˈvɛ.tə/ n fem
zrnitost
Dibuix que fan els anells d'un tronc en la fusta tallada.

veterinari /be.te.ɾiˈna.ɾi/ /bə.tə.ɾiˈna.ɾi/ /ve.te.ɾiˈna.ɾi/ /və.tə.ɾiˈna.ɾi/ n masc
veterinář
Persona que per professió o estudi es dedica a la veterinària.

veu /ˈbew/ /ˈvew/ /ˈvew/ /ˈvəw/ /ˈvɛw/ n fem
hlas
So humà que li permet comunicar-se amb altres fent passar l'aire per les cordes vocals, que vibren i sonen.

veure /ˈbew.ɾe/ /ˈbɛw.ɾe/ /ˈvew.ɾe/ /ˈvo.ɾə/ /ˈvəw.ɾə/ /ˈvɛw.ɾə/ v
vidět uvidět
Percebre amb la vista

vexil·lologia /bek.si.ɫo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /bek.si.ɫo.ɫoˈʒi.a/ /bek.siɫ.ɫo.ɫoˈʒi.a/ /bək.si.ɫu.ɫuˈʒi.ə/ /bək.siɫ.ɫu.ɫuˈʒi.ə/ /vek.siɫ.ɫo.ɫoˈd͡ʒi.a/ /vək.siɫ.ɫo.ɫoˈʒi.ə/ /vək.siɫ.ɫu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
vexilologie

veí /beˈi/ /vaˈi/ /veˈi/ /vəˈi/ adj masc
soused sousední
Que és a prop, contigu.

veí /beˈi/ /vaˈi/ /veˈi/ /vəˈi/ n masc
soused
Habitant d'una casa propera.

vi /ˈbi/ /ˈvi/ /ˈvi/ n masc
víno
(normalment no comptable) Beguda creada de la fermentació del raïm.

vi negre /ˌbiˈne.ɣɾe/ /ˌviˈne.ɣɾe/ /ˌviˈnə.ɣɾə/ /ˌviˈnɛ.ɣɾə/ n masc
červené víno

vianant /bi.aˈnan/ /bi.əˈnan/ /vi.aˈnant/ /vi.əˈnan/ /vi.əˈnant/ n neut
chodec

viarany /bi.aˈɾaɲ/ /bi.əˈɾaɲ/ /vi.aˈɾaɲ/ /vi.əˈɾaɲ/ n masc
pěšina

viatge /biˈa.d͡ʒe/ /viˈa.d͡ʒe/ /viˈa.d͡ʒə/ n masc
výlet cesta
Desplaçament a una destinació prou allunyada.
Cada anada i tornada que es fa per transportar quelcom o fer un encàrrec

viatger /bi.aˈd͡ʒe/ /bi.aˈd͡ʒeɾ/ /bi.əˈd͡ʒe/ /vi.aˈd͡ʒeɾ/ /vi.əˈd͡ʒe/ n masc
cestovatel cestující

viatjar /bi.aˈd͡ʒa/ /vi.aˈd͡ʒaɾ/ /vi.əˈd͡ʒa/ v
cestovat

vibràfon /biˈβɾa.fon/ /biˈβɾa.fun/ /viˈbɾa.fon/ /viˈbɾa.fun/ n masc
vibrafon

vicari /biˈka.ɾi/ /viˈka.ɾi/ /viˈka.ɾi/ n masc
vikář

viceversa /bi.seˈβɛr.sa/ /bi.seˈβɛɾ.sɛ/ /bi.səˈβɛr.sə/ /vi.seˈvɛɾ.sa/ /vi.səˈvɛɾ.sə/ adv
naopak

vici /ˈbi.si/ /ˈvi.si/ /ˈvi.si/ n masc
zlozvyk neřest

victorià /bik.to.ɾiˈa/ /bik.tu.ɾiˈa/ /vik.to.ɾiˈa/ /vik.tu.ɾiˈa/ adj masc
viktoriánský

victòria /bikˈtɔ.ɾi.a/ /vikˈtɔ.ɾi.a/ /vikˈtɔ.ɾi.ə/ n fem
vítězství

victòria pírrica n fem
Pyrrhovo vítězství pyrrhovo vítězství

vida /ˈbi.ða/ /ˈvi.ða/ /ˈvi.ðə/ n fem
život žití
Capacitat d'alguns éssers (vius) de complir les funcions vitals: néixer, créixer i reproduir-se.

videoclip /ˌbi.ðe.oˈkɫip/ /ˌbi.ðe.uˈkɫip/ /ˌvi.ðe.oˈkɫip/ /ˌvi.ðə.uˈkɫip/ n masc
videoklip

videojoc /ˌbi.ðe.oˈd͡ʒɔk/ /ˌbi.ðe.oˈʒɔk/ /ˌbi.ðe.uˈʒɔk/ /ˌvi.ðe.oˈd͡ʒɔk/ /ˌvi.ðə.uˈʒɔk/ n masc
videohra

videotrucada /ˌbi.ðe.o.tɾuˈka.ða/ /ˌbi.ðe.u.tɾuˈka.ðə/ /ˌvi.ðe.o.tɾuˈka.ða/ /ˌvi.ðe.o.tɾuˈka.ðə/ /ˌvi.ðə.u.tɾuˈka.ðə/ n fem
videohovor

vidre /ˈbi.ðɾe/ /ˈvi.ðɾe/ /ˈvi.ðɾə/ n masc
sklo

vidrier /bi.ðɾiˈe/ /bi.ðɾiˈeɾ/ /vi.ðɾiˈe/ /vi.ðɾiˈeɾ/ n masc
sklenář
(professions) Persona que treballa amb vidre.

vidu /ˈbi.ðu/ /ˈvi.ðu/ /ˈvi.ðu/ adj masc
ovdovělý
Que el seu cònjuge ha mort.

vidu /ˈbi.ðu/ /ˈvi.ðu/ /ˈvi.ðu/ n masc
vdovec
Persona amb el cònjuge mort.

vienès /bi.eˈnes/ /bi.əˈnɛs/ /vi.eˈnes/ /vi.əˈnəs/ /vi.əˈnɛs/ adj masc
vídeňský
Relatiu o pertanyent a Viena.

vienès /bi.eˈnes/ /bi.əˈnɛs/ /vi.eˈnes/ /vi.əˈnəs/ /vi.əˈnɛs/ n masc
vídeňský
Persona que habita o és originària de Viena.

vietnamita /bi.ed.naˈmi.ta/ /bi.əd.nəˈmi.tə/ /vi.ed.naˈmi.ta/ /vi.əd.nəˈmi.tə/ adj
vietnamský

vigilància /bi.d͡ʒiˈɫan.si.a/ /bi.ʒiˈɫan.si.a/ /bi.ʒiˈɫan.si.ə/ /vi.d͡ʒiˈɫan.si.a/ /vi.ʒiˈɫan.si.ə/ n fem
bdělost

vigília /biˈd͡ʒi.ɫi.a/ /biˈʒi.ɫi.a/ /biˈʒi.ɫi.ə/ /viˈd͡ʒi.ɫi.a/ /viˈʒi.ɫi.ə/ n fem
předvečer
Dia anterior a un altre.
bdění
Acció de vetllar, d'estar desvetllat durant la nit.

vil /ˈbiɫ/ /ˈviɫ/ /ˈviɫ/ adj
děsný

vila /ˈbi.ɫa/ /ˈbi.ɫə/ /ˈvi.ɫa/ /ˈvi.ɫə/ n fem
vesnice

vil·la /ˈbi.ɫa/ /ˈbi.ɫə/ /ˈbiɫ.ɫa/ /ˈbiɫ.ɫə/ /ˈviɫ.ɫa/ /ˈviɫ.ɫə/ n fem
vila
Casa luxosa envoltada de jardí, situada als afores del nucli urbà d'una població.

vinagre /biˈna.ɣɾe/ /viˈna.ɣɾe/ /viˈna.ɣɾə/ n masc
ocet

vinent /biˈnen/ /viˈnen/ /viˈnent/ adj
další

vinificar /bi.ni.fiˈka/ /vi.ni.fiˈka/ /vi.ni.fiˈkaɾ/ v
vinifikovat

vint /ˈbin/ /ˈvin/ /ˈvint/ number
dvacet

vint-i-cinc /ˌbin.tiˈsiŋ/ /ˌvin.tiˈsiŋk/ /ˌvin.tiˈsiŋk/ number
dvacet pět pětadvacet

vint-i-dos /ˌbin.tiˈðos/ /ˌvin.tiˈðos/ /ˌvin.tiˈðos/ number
dvaadvacet dvacet dva

vint-i-nou /ˌbin.tiˈnɔw/ /ˌvin.tiˈnɔw/ /ˌvin.tiˈnɔw/ number
devětadvacet dvacet devět

vint-i-quatre /ˌbin.tiˈkwa.tɾe/ /ˌvin.tiˈkwa.tɾe/ /ˌvin.tiˈkwa.tɾə/ number
dvacet čtyři čtyřiadvacet

vint-i-set /ˌbin.tiˈsɛt/ /ˌvin.tiˈsɛt/ /ˌvin.tiˈsɛt/ number
dvacet sedm sedmadvacet

vint-i-sis /ˌbin.tiˈsis/ /ˌvin.tiˈsis/ /ˌvin.tiˈsis/ number
dvacet šest šestadvacet

vint-i-tres /ˌbin.tiˈtɾes/ /ˌbin.tiˈtɾɛs/ /ˌvin.tiˈtɾes/ /ˌvin.tiˈtɾəs/ /ˌvin.tiˈtɾɛs/ number
dvacet tři třiadvacet

vint-i-un /ˌbin.tiˈun/ /ˌvin.tiˈun/ /ˌvin.tiˈun/ number
dvacet jedna jednadvacet

vint-i-vuit /bin.tiˈβujt/ /vin.tiˈvujt/ /vin.tiˈvujt/ number
dvacet osm

vinya /ˈbi.ɲa/ /ˈbi.ɲə/ /ˈvi.ɲa/ /ˈvi.ɲə/ n fem
vinohrad vinice
Planta del gènere Vitis, una variant de la qual, la Vitis vinifera, produeix el raïm.
vinohrad
Zona de terreny on hi ha plantades vinyes.

viola /biˈɔ.ɫa/ /biˈɔ.ɫɔ/ /biˈɔ.ɫə/ /viˈɔ.ɫa/ /viˈɔ.ɫə/ n fem
viola
Instrument cordòfon de la família del violí, intermediari entre el violí i el violoncel.

viola de roda n fem
niněra

violació /bi.o.ɫa.siˈo/ /bi.u.ɫə.siˈo/ /vi.o.ɫa.siˈo/ /vi.o.ɫə.siˈo/ /vi.u.ɫə.siˈo/ n fem
porušení
Acció de violar una norma.
znásilnění
Relació sexual forçada sense consentiment.

violar /bi.oˈɫa/ /bi.uˈɫa/ /vi.oˈɫa/ /vi.oˈɫaɾ/ /vi.uˈɫa/ v
porušit
Infringir una prohibició o una llei.
Mantenir relacions sexuals amb algú sense el seu consentiment, usant coaccions, enganys o la violència.

violat /bi.oˈɫat/ /vi.oˈɫat/ /vi.uˈɫat/ n masc
fialová barva
Color morat clar com la viola.

violent /bi.oˈɫen/ /bi.uˈɫen/ /vi.oˈɫent/ /vi.uˈɫen/ adj masc
prudký
Que descarrega la ira en altres o en l'entorn.

violoncel /bi.o.ɫonˈsɛɫ/ /vi.o.ɫonˈsɛɫ/ /vi.u.ɫunˈsɛɫ/ n masc
violoncello

violència /bi.oˈɫɛn.si.a/ /bi.uˈɫɛn.si.ə/ /vi.oˈɫɛn.si.a/ /vi.oˈɫɛn.si.ə/ /vi.uˈɫɛn.si.ə/ n fem
násilí

violí /bi.oˈɫi/ /vi.oˈɫi/ /vi.uˈɫi/ n masc
housle

viquipedista /bi.ki.peˈðis.ta/ /bi.ki.peˈðis.te/ /bi.ki.pəˈðis.tə/ /vi.ki.peˈðis.ta/ /vi.ki.peˈðis.te/ /vi.ki.pəˈðis.tə/ n neut
wikipedista

virrei /biˈrej/ /viˈrej/ /viˈrej/ n masc
místokrál

virtual /bir.tuˈaɫ/ /biɾ.tuˈaɫ/ /viɾ.tuˈaɫ/ /viɾ.tuˈaɫ/ adj
virtuální

virtut /birˈtut/ /biɾˈtut/ /viɾˈtut/ /viɾˈtut/ n fem
ctnost

virtuós /bir.tuˈos/ /biɾ.tuˈos/ /viɾ.tuˈos/ /viɾ.tuˈos/ adj masc
ctnostný
Que posseeix bones qualitats o aptituds.

virus /ˈbi.ɾus/ /ˈvi.ɾus/ /ˈvi.ɾus/ n masc
virus

visibilitat n fem
viditelnost

visible /biˈzi.βɫe/ /biˈzi.βɫə/ /biˈzib.bɫe/ /viˈzi.bɫe/ /viˈzib.bɫə/ adj
viditelný

visir /biˈzir/ /biˈziɾ/ /viˈziɾ/ /viˈziɾ/ n masc
vezír

visita /biˈzi.ta/ /viˈzi.ta/ /viˈzi.tə/ n fem
návštěva

visitar /bi.ziˈta/ /vi.ziˈta/ /vi.ziˈtaɾ/ v
navštěvovat navštívit

visió /bi.ziˈo/ /vi.ziˈo/ /vi.ziˈo/ n fem
vidění

vista /ˈbis.ta/ /ˈvis.ta/ /ˈvis.tə/ n fem
zrak pohled
Sentit que permet percebre mitjançant els ulls
pohled
Allò que és percebut des d'un punt concret.

visual /bi.zuˈaɫ/ /vi.zuˈaɫ/ /vi.zuˈaɫ/ adj
zrakový

vital /biˈtaɫ/ /viˈtaɫ/ /viˈtaɫ/ adj
životní

vitalici /bi.taˈɫi.si/ /bi.təˈɫi.si/ /vi.taˈɫi.si/ /vi.təˈɫi.si/ adj masc
celoživotní

vitalitat /bi.ta.ɫiˈtat/ /bi.tə.ɫiˈtat/ /vi.ta.ɫiˈtat/ /vi.tə.ɫiˈtat/ n fem
vitalita

vitamina /bi.taˈmi.na/ /vi.taˈmi.na/ /vi.təˈmi.nə/ n fem
vitamín

viticultura /bi.ti.kuɫˈtu.ɾa/ /bi.ti.kuɫˈtu.ɾə/ /vi.ti.kuɫˈtu.ɾa/ /vi.ti.kuɫˈtu.ɾə/ n fem
vinařství

vitrall /biˈtɾaʎ/ /viˈtɾaʎ/ /viˈtɾaʎ/ n masc
vitráž vitraj

vitrificació /bi.tɾi.fi.ka.siˈo/ /bi.tɾi.fi.kə.siˈo/ /vi.tɾi.fi.ka.siˈo/ /vi.tɾi.fi.kə.siˈo/ n fem
vitrifikace

vitrina /biˈtɾi.na/ /biˈtɾi.nə/ /viˈtɾi.na/ /viˈtɾi.nə/ n fem
vitrína

viu /ˈbiw/ /ˈviw/ /ˈviw/ adj
živý
Que té vida.

viure /ˈbiw.ɾe/ /ˈviw.ɾe/ /ˈviw.ɾə/ v
žít
Existir, estar viu.

vocabulari /bo.ka.βuˈɫa.ɾi/ /bu.kə.βuˈɫa.ɾi/ /vo.ka.buˈɫa.ɾi/ /vo.kə.buˈɫa.ɾi/ /vu.kə.buˈɫa.ɾi/ n masc
slovní zásoba

vocació n fem
povolání

vocal /boˈkaɫ/ /voˈkaɫ/ /vuˈkaɫ/ adj
vokální

vocal /boˈkaɫ/ /voˈkaɫ/ /vuˈkaɫ/ n fem
samohláska

vocatiu /bo.kaˈtiw/ /bu.kəˈtiw/ /vo.kaˈtiw/ /vo.kəˈtiw/ /vu.kəˈtiw/ n masc
vokativ

vodevil /bo.ðeˈβiɫ/ /bu.ðəˈβiɫ/ /vo.ðeˈviɫ/ /vo.ðəˈviɫ/ /vu.ðəˈviɫ/ n masc
vaudeville

vodka /ˈbot.ka/ /ˈbɔt.kə/ /ˈvot.ka/ /ˈvɔk.kə/ n
vodka

voga /ˈbɔ.ɣa/ /ˈbɔ.ɣɔ/ /ˈbɔ.ɣə/ /ˈvɔ.ɣa/ /ˈvɔ.ɣə/ n fem
móda
Moda, acceptació general.

vol /ˈbɔɫ/ /ˈvɔɫ/ /ˈvɔɫ/ n masc
let
(handbol) Acció d'un jugador situat a prop de l'àrea de porteria contrària de saltar en direcció a la porteria per controlar una pilota procedent d'una passada i llançar-la immediatament per intentar marcar abans de tocar a terra.

volandera /bo.ɫanˈde.ɾa/ /bu.ɫənˈde.ɾə/ /vo.ɫanˈde.ɾa/ /vo.ɫənˈde.ɾə/ /vu.ɫənˈde.ɾə/ n fem
podložka

volant /boˈɫan/ /buˈɫan/ /voˈɫant/ /vuˈɫan/ n masc
volant
Peça d'un vehicle, normalment en forma circular, que permet dirigir-lo.

volapük /bo.ɫaˈpuk/ /bu.ɫəˈpuk/ /vo.ɫaˈpuk/ /vo.ɫəˈpuk/ /vu.ɫəˈpuk/ n masc
volapük
Llengua planificada creada pel capellà alemany Johann Martin Schleyer el 1879 amb la intenció de facilitar la comprensió entre persones de distintes cultures.

volar /boˈɫa/ /voˈɫa/ /voˈɫaɾ/ /vuˈɫa/ v
létat letět
Sostenir-se i moure's dins l'aire.

volcà /boɫˈka/ /voɫˈka/ /vuɫˈka/ n masc
sopka vulkán

volcànic /boɫˈka.nik/ /buɫˈka.nik/ /voɫˈka.nik/ /vuɫˈka.nik/ adj masc
sopečný
Relacionat amb els volcans.

volea /boˈɫe.a/ /buˈɫe.ə/ /voˈɫe.a/ /voˈɫe.ə/ /vuˈɫe.ə/ n fem
volej

voler /boˈɫe/ /voˈɫeɾ/ /voˈɫə/ /vuˈɫɛ/ v
chtít

voler és poder proverb
všechno jde, když se chce

voletejar /bo.ɫe.teˈd͡ʒa/ /bo.ɫe.teˈʒa/ /bu.ɫə.təˈʒa/ /vo.ɫe.teˈd͡ʒaɾ/ /vo.ɫə.təˈd͡ʒa/ /vu.ɫə.təˈʒa/ v
poletovat

volt /ˈbɔɫ/ /ˈvɔɫ/ /ˈvɔɫt/ n masc
volt
Unitat diferència de potencial i de força electromotriu del sistema internacional quan un corrent d'un ampere dissipa un watt de potència, amb símbol V.

volta /ˈbɔɫ.ta/ /ˈbɔɫ.tɔ/ /ˈbɔɫ.tə/ /ˈvɔɫ.ta/ /ˈvɔɫ.tə/ n fem
obrátka
Trajectòria completa girant al voltant d'un eix.

voltor /boɫˈto/ /boɫˈtoɾ/ /voɫˈto/ /voɫˈtoɾ/ /vuɫˈto/ n masc
sup

volum /boˈɫum/ /voˈɫum/ /vuˈɫum/ n masc
objem hlasitost

voluntari /bo.ɫunˈta.ɾi/ /bu.ɫunˈta.ɾi/ /vo.ɫunˈta.ɾi/ /vu.ɫunˈta.ɾi/ adj masc
dobrovolný
Que neix de la voluntat.

voluntari /bo.ɫunˈta.ɾi/ /bu.ɫunˈta.ɾi/ /vo.ɫunˈta.ɾi/ /vu.ɫunˈta.ɾi/ n masc
dobrovolnice
Persona que s'ofereix per fer quelcom pel qual no està obligat.

voluntat /bo.ɫunˈtat/ /bu.ɫunˈtat/ /vo.ɫunˈtat/ /vu.ɫunˈtat/ n fem
vůle

voluta /boˈɫu.ta/ /buˈɫu.tə/ /voˈɫu.ta/ /voˈɫu.tə/ /vuˈɫu.tə/ n fem
voluta
Ornament en forma de caragol o espiral dels capitells jònics i compostos.

vomitar /bo.miˈta/ /vo.miˈta/ /vo.miˈtaɾ/ /vu.miˈta/ v
zvracet
Expulsar convulsivament per la boca.

vora /ˈbo.ɾə/ /ˈbɔ.ɾa/ /ˈbɔ.ɾɔ/ /ˈbɔ.ɾə/ /ˈvɔ.ɾa/ /ˈvɔ.ɾə/ n fem
hrana

vorera /boˈɾe.ɾa/ /buˈɾe.ɾə/ /voˈɾe.ɾa/ /voˈɾe.ɾə/ /vuˈɾe.ɾə/ n fem
chodník

vori /ˈbɔ.ɾi/ /ˈvɔ.ɾi/ /ˈvɔ.ɾi/ n masc
slonovina
Substància de què consten els ullals de defensa de l'elefant i altres animals.

vosaltres /boˈza.tɾes/ /boˈzaɫ.tɾes/ /buˈza.tɾəs/ /voˈza.tɾes/ /voˈzaɫ.tɾes/ /voˈzaɫ.tɾəs/ /vuˈzal.trus/ /vuˈzaɫ.tɾəs/ pronoun
vy

vot /ˈbot/ /ˈbɔt/ /ˈvɔt/ n masc
hlas
Suport donat en una elecció a una proposta o persona, acte de votar.

votació /bo.ta.siˈo/ /bu.tə.siˈo/ /vo.ta.siˈo/ /vo.tə.siˈo/ /vu.tə.siˈo/ n fem
hlasování

votar /boˈta/ /buˈta/ /voˈta/ /voˈtaɾ/ /vuˈta/ v
hlasovat
Elegir amb el vot entre diverses persones una opció o candidat.

vuit /ˈbujt/ /ˈvujt/ /ˈvujt/ number
osm

vuit-cents /ˌbujtˈsens/ /ˌbwitˈsens/ /ˌvujtˈsens/ /ˌvujtˈsens/ number
osm set

vuitanta /bujˈtan.ta/ /bwiˈtan.ta/ /vujˈtan.ta/ /vujˈtan.tə/ number
osmdesát

vuitè /bujˈte/ /bwiˈte/ /vujˈte/ /vujˈtə/ /vujˈtɛ/ number
osmý

vulcanologia /buɫ.ka.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /buɫ.ka.no.ɫoˈʒi.a/ /buɫ.kə.nu.ɫuˈʒi.ə/ /vuɫ.ka.no.ɫoˈd͡ʒi.a/ /vuɫ.kə.no.ɫoˈʒi.ə/ /vuɫ.kə.nu.ɫuˈʒi.ə/ n fem
vulkanologie

vulcanòleg /buɫ.kaˈnɔ.ɫek/ /buɫ.kəˈnɔ.ɫək/ /vuɫ.kaˈnɔ.ɫek/ /vuɫ.kəˈnɔ.ɫək/ n masc
vulkanolog

vulgar /buɫˈɣar/ /buɫˈɣaɾ/ /vuɫˈɣa/ /vuɫˈɣaɾ/ adj
vulgární

vulnerable /buɫ.neˈɾa.βɫe/ /buɫ.neˈɾab.bɫe/ /buɫ.nəˈɾa.βɫə/ /buɫ.nəˈɾab.bɫə/ /vuɫ.neˈɾa.bɫe/ /vuɫ.nəˈɾab.bɫə/ adj
zranitelný

vulva /ˈbuɫ.βa/ /ˈbuɫ.βə/ /ˈvuɫ.va/ /ˈvuɫ.və/ n fem
vulva

vàlid /ˈba.ɫit/ /ˈva.ɫit/ /ˈva.ɫit/ adj masc
platný

vàter /ˈba.ter/ /ˈba.teɾ/ /ˈba.tər/ /ˈva.teɾ/ /ˈva.təɾ/ n masc
záchod
Receptacle de ceràmica col·locat damunt d'un tub, en què s'aboquen les deposicions humanes.
Petita habitació on hi ha un vàter i també un lavabo.

vèncer /ˈben.se/ /ˈven.seɾ/ /ˈvɛn.sə/ v
zvítězit
Imposar-se en una disputa.

vèrtebra /ˈbɛr.te.βɾa/ /ˈbɛɾ.te.βɾa/ /ˈvɛɾ.te.bɾa/ /ˈvɛɾ.tə.bɾə/ n fem
obratel

vèrtex /ˈbɛr.teks/ /ˈbɛr.təks/ /ˈbɛɾ.teks/ /ˈvɛɾ.teks/ /ˈvɛɾ.təks/ n masc
vrchol

víctima /ˈbik.ti.ma/ /ˈbik.ti.mə/ /ˈvik.ti.ma/ /ˈvik.ti.mə/ n fem
oběť

vídua /ˈbi.ðu.a/ /ˈvi.ðu.a/ /ˈvi.ðu.ə/ n fem
vdova

vímet /ˈbi.met/ /ˈbi.mət/ /ˈvi.met/ /ˈvi.mət/ n masc
virgule

waterpolo /ba.teɾˈpo.ɫo/ /bə.terˈpo.ɫo/ /wa.teɾˈpo.ɫo/ /wə.tərˈpɔ.ɫu/ /wə.təɾˈpɔ.ɫo/ n masc
vodní pólo

watt n masc
watt

wifi /ˈwi.fi/ n
Wi-Fi

xa /t͡ʃa/ /ˈʃa/ /ˈʃa/ n masc
šach

xabec /ʃaˈbɛk/ /ʃəˈβɛk/ n masc
šebeka

xacal /t͡ʃaˈkaɫ/ n masc
šakal

xador /t͡ʃaˈðoɾ/ /ʃəˈðor/ n masc
čádor

xafarder /t͡ʃa.farˈðe/ /t͡ʃa.faɾˈðeɾ/ /ʃə.fərˈde/ adj masc
drbna

xalet /t͡ʃaˈɫet/ /ʃaˈɫet/ /ʃəˈɫet/ /ʃəˈɫɛt/ n masc
koliba
Cabana o casa rural de fusta pròpia de muntanya.

xamfrà /t͡ʃaɱˈfɾa/ n masc
sražení

xampany /t͡ʃamˈpaɲ/ /ʃəmˈpaɲ/ n masc
šampaňské

xampinyó /t͡ʃam.piˈɲo/ n masc
žampión

xampú /t͡ʃamˈpu/ /ʃəmˈpu/ n masc
šampón šampon
Sabó per rentar els cabells.

xancleta /t͡ʃaŋˈkɫe.ta/ /ʃəŋˈkɫə.tə/ /ʃəŋˈkɫɛ.tə/ n fem
žabky

xandall /t͡ʃanˈdaʎ/ /ʃənˈdaʎ/ n masc
dres

xarada /t͡ʃaˈɾa.ða/ /ʃəˈɾa.ðə/ n fem
šaráda

xarampió /t͡ʃa.ɾam.piˈo/ /ʃə.ɾəm.piˈo/ /ʃə.ɾəm.piˈo/ /ʃə.ɾəm.piˈu/ n masc
spalničky

xarop /t͡ʃaˈɾɔp/ /ʃaˈɾɔp/ /ʃəˈɾɔp/ n masc
sirup

xarretera /t͡ʃa.reˈte.ɾa/ /ʃə.rəˈte.ɾə/ n fem
epoleta nárameník
Complement horitzontal dels uniformes militars que es col·loca sobre el muscle de la jaqueta o casaca, de la qual en les versions més clàssiques en cau un serrell de cordills (d'or, plata, seda, etc.) per l'extrem més allunyat del coll.

xarrupar /t͡ʃa.ruˈpa/ /t͡ʃa.ruˈpaɾ/ /ʃə.ruˈpa/ v
srkat

xarxa /ˈt͡ʃaɾ.t͡ʃa/ Interjection
síť

xarxa /ˈt͡ʃaɾ.t͡ʃa/ n fem
síť
Teixit de forma reticular que forma forats en forma de quadrats o rombes.
Tros d'aquest teixit fet servir per a pescar.
Conjunt d'unitats funcionals autònomes interconnectades.

xat /ˈʃat/ n masc
chat

xec /ˈt͡ʃɛk/ /ˈʃɛk/ n masc
šek

xeic /ˈt͡ʃejk/ /ˈʃejk/ /ˈʃɛjk/ n masc
šajch šejk

xemeneia /t͡ʃe.meˈne.ja/ /t͡ʃe.meˈnɛ.ja/ n fem
komín
Conducte destinat a ventilar o a treure fums o vapors.

xenofòbia /ksə.nuˈfɔ.βi.ə/ /ʃe.noˈfɔ.bi.a/ /ʃə.noˈfɔ.bi.ə/ /ʃə.nuˈfɔ.bi.ə/ /ʃə.nuˈfɔ.βi.ə/ n fem
xenofobie

xenó /kseˈno/ /ksəˈno/ /ʃəˈno/ n masc
xenon

xerigot /t͡ʃe.ɾiˈɣɔt/ /ʃə.ɾiˈɣɔt/ n masc
syrovátka

xeringa /t͡ʃeˈɾiŋ.ɡa/ /ʃeˈɾiŋ.ɡa/ /ʃəˈɾiŋ.ɡə/ n fem
stříkačka

xerrac /t͡ʃeˈrak/ /ʃəˈrak/ n masc
ruční pila
Serra amb un mànec en un extrem.

xerraire /t͡ʃeˈraj.ɾe/ /ʃəˈraj.ɾə/ adj
kecal
Que parla molt en va.

xerrar /t͡ʃaˈra/ /t͡ʃeˈra/ /t͡ʃeˈraɾ/ /ʃəˈra/ v
povídat

xerric /t͡ʃeˈrik/ /ʃəˈrik/ n masc
skřípot

xerès /t͡ʃeˈɾes/ /ʃəˈɾəs/ /ʃəˈɾɛs/ n masc
šery

xibòlet /t͡ʃiˈbɔ.ɫet/ /ʃiˈβɔ.ɫət/ n masc
šibolet

xiclet /t͡ʃiˈkɫet/ /ʃiˈkɫɛt/ n masc
žvýkačka

xicot /t͡ʃiˈkɔt/ /ʃiˈkɔt/ n masc
cspřítel přítel
Noi que festeja, parella sentimental.

xifra /ˈt͡ʃi.fɾa/ /ˈʃi.fɾa/ n fem
číslice

xiitake /ʃi.iˈta.ke/ /ʃijˈta.ke/ n masc
houževnatec jedlý

xilè /ʃiˈɫe/ /ʃiˈɫə/ /ʃiˈɫɛ/ adj masc
chilský
Relatiu o pertanyent a Xile.

xilè /ʃiˈɫe/ /ʃiˈɫə/ /ʃiˈɫɛ/ n masc
chilský
Persona que habita o és originària de Xile.

xilòfon /ksiˈɫɔ.fon/ /ksiˈɫɔ.fun/ /ʃiˈɫɔ.fon/ /ʃiˈɫɔ.fun/ n masc
xylofon

ximpanzé /t͡ʃim.panˈze/ /ʃim.pənˈze/ n masc
šimpanz

ximple /ˈt͡ʃim.pɫe/ /ˈʃim.pɫə/ adj
pošetilý hloupý
D'escassa intel·ligència o perspicàcia

ximple /ˈt͡ʃim.pɫe/ /ˈʃim.pɫə/ n neut
pošetilý hloupý
Persona que diu o fa ximpleries.

xinès /ʃiˈnəs/ /ʃiˈnɛs/ adj masc
čínský čínština
Relatiu o pertanyent a la Xina, als seus habitants, la cultura o la llengua.

xinès /ʃiˈnəs/ /ʃiˈnɛs/ n masc
Číňan čínský
Individu de la Xina.
čínština čínský
(masculí singular) Grup de llengües sinotibetanes originàries de la Xina.

xip /ˈt͡ʃip/ n masc
chip
(hoquei sobre herba) Llançament executat colpejant la bola amb el rebot de l'estic resultant d'haver-lo fet picar contra terra, de manera que la bola s'eleva amb una paràbola molt pronunciada.

xiprer /t͡ʃiˈpɾe/ /t͡ʃiˈpɾeɾ/ /ʃiˈpɾe/ n masc
cypřiš

xipriota /t͡ʃi.pɾiˈɔ.ta/ /t͡ʃi.pɾiˈɔ.tɔ/ adj
Kypřan
Relatiu o pertanyent a Xipre.

xipriota /t͡ʃi.pɾiˈɔ.ta/ /t͡ʃi.pɾiˈɔ.tɔ/ n neut
Kypřan
Habitant de Xipre.

xirivia /t͡ʃi.ɾiˈvi.a/ /t͡ʃi.ɾiˈβi.a/ /ʃi.ɾiˈvi.ə/ /ʃi.ɾiˈβi.ə/ n fem
pastinák

xiular /t͡ʃiwˈɫa/ /t͡ʃiwˈɫaɾ/ /ʃiwˈɫa/ v
pískat hvízdat

xiulet /t͡ʃiwˈɫet/ /ʃiwˈɫət/ /ʃiwˈɫɛt/ n masc
píšťala
So que resulta de l’acció de xiular.
píšťalka
Petit instrument de vent que produeix un únic so agut, usat per cridar l'atenció dels oients.

xiuxiueig /t͡ʃiw.t͡ʃiˈwet͡ʃ/ /ʃiw.ʃiˈwət͡ʃ/ /ʃiw.ʃiˈwɛt͡ʃ/ n masc
šepot

xiuxiuejar /t͡ʃiw.t͡ʃi.weˈd͡ʒa/ /t͡ʃiw.t͡ʃi.weˈd͡ʒaɾ/ /t͡ʃiw.t͡ʃi.weˈʒa/ /ʃiw.ʃi.wəˈd͡ʒa/ /ʃiw.ʃi.wəˈʒa/ v
šeptat

xoc /ˈt͡ʃɔk/ /ˈʃɔk/ n masc
náraz
(anglicisme, patologia) trauma

xocolata /t͡ʃo.koˈɫa.ta/ /ʃo.koˈɫa.tə/ /ʃu.kuˈɫa.tə/ n fem
čokoláda
Llaminadura que té aquesta substància com a ingredient principal.

xofer /t͡ʃoˈfe/ /t͡ʃoˈfeɾ/ /ʃoˈfe/ /ʃuˈfe/ n masc
šofér

xoriguer /t͡ʃo.ɾiˈɣe/ /t͡ʃo.ɾiˈɣeɾ/ /ʃo.ɾiˈɣe/ /ʃu.ɾiˈɣe/ n masc
poštolka obecná poštolka
(ocells) Ocell de la família dels falcònids (Falco tinnunculus), de color marronós, que s'alimenta de petits mamífers i insectes grossos.

xuclar /t͡ʃuˈkɫa/ /t͡ʃuˈkɫaɾ/ /ʃuˈkɫa/ v
sát nasávat

xucrut /t͡ʃuˈkɾut/ /ʃuˈkɾut/ n fem
kysané zelí

xumet /t͡ʃuˈmet/ /ʃuˈmət/ /ʃuˈmɛt/ n masc
dudlík

xut al vol n masc
kop z ruky

xutador /t͡ʃu.taˈðo/ /t͡ʃu.taˈðoɾ/ /ʃu.təˈðo/ n masc
kopáč
(futbol americà) Cadascun dels jugadors de l'equip especial que s'encarreguen de fer les jugades de xut.
(rugbi) Jugador que fa un xut.

xutar /t͡ʃuˈta/ /t͡ʃuˈtaɾ/ /ʃuˈta/ v
kopnout
Colpejar fort la pilota amb el peu.

xèrif /ˈt͡ʃɛ.ɾif/ /ˈʃɛ.ɾif/ n masc
šerif

xíling /ˈʃi.ɫiŋ/ /ˈʃi.ɫiŋk/ n masc
šilink

zambià /zam.biˈa/ adj masc
Zambijec
Relatiu o pertanyent a Zàmbia.

zambià /zam.biˈa/ n masc
Zambijec
Persona que habita o és originària de Zàmbia.

zebra /ˈze.bɾa/ n fem
zebra

zel /ˈzɛɫ/ n masc
horlivost
Apetit sexual animal, especialment quan és temporal.

zelós /zeˈɫos/ /zəˈɫos/ adj masc
horlivý

zenit /zeˈnit/ /zəˈnit/ n masc
zenit

zero /ˈzɛ.ɾo/ /ˈzɛ.ɾu/ n masc
nula
Xifra que no suma ni resta, però dona valor de desena situat a la dreta d'una altra xifra.
Buit, el no res.

zeta /ˈze.ta/ /ˈzɛ.tə/ n fem
zéta
Sisena lletra de l'alfabet grec: ζ ‎(z) Ζ ‎(Z).

zigzaguejar /ziɡ.za.ɣeˈd͡ʒa/ /ziɡ.za.ɣeˈd͡ʒaɾ/ /ziɡ.za.ɣeˈʒa/ /ziɡ.zə.ɣəˈd͡ʒa/ /ziɡ.zə.ɣəˈʒa/ v
kličkovat

zinc /ˈziŋ/ /ˈziŋk/ n masc
zinek

zirconi n masc
zirkonium

zloty /ezˈɫɔ.ti/ /əzˈɫɔ.ti/ /ˈzwɔ.ti/ n masc
zlotý

zona /ˈzo.na/ n fem
zóna pásmo
Àrea delimitada, part d'un espai.

zona d'atac n fem
útočná třetina
(basquetbol, hoquei sobre patins, hoquei sobre gel) Cadascuna de les dues àrees d'una pista de joc, una per a cada equip, delimitades pels extrems per la línia de fons contrària i la línia central, i, pels costats, per les línies de banda, dintre les quals tenen lloc les jugades ofensives.

zoologia /zo.o.ɫoˈd͡ʒi.a/ /zo.o.ɫoˈʒi.a/ /zo.o.ɫoˈʒi.ə/ /zu.u.ɫuˈʒi.ə/ n fem
zoologie

zèfir /ˈzɛ.fir/ n masc
zefýr
(meteorologia) Brisa suau que bufa de ponent.

zífid becut de Shepherd n masc
vorvaňovec Shepherdův

zífid de Gervais n masc
vorvaňovec Gervaisův

zífid de Hubbs n masc
vorvaňovec kalifornský

zífid de Layard n masc
vorvaňovec Layardův

zífid de Perrin n masc
vorvaňovec Perrinův

zífid de Stejneger n masc
vorvaňovec Stejnegerův

zífid pigmeu n masc
vorvaňovec pacifický

zíngar /ˈziŋ.ɡaɾ/ /ˈziŋ.ɡər/ n masc
Cikán
gitano

Àfrica /ˈa.fɾi.ka/ pn
Afrika
Continent situat al sud d'Europa.

Àngela /ˈaɲ.d͡ʒe.ɫa/ /ˈaɲ.ʒə.ɫə/ pn
Anděla

Àries /ˈa.ɾi.es/ /ˈa.ɾi.əs/ pn
Beran

Àrtemis /ˈar.tə.mis/ /ˈaɾ.te.mis/ pn
Artemis

Àsia /ˈa.zi.a/ pn
Asie
Continent situat entre Europa i l'oceà Pacífic.

Àtila /ˈa.ti.ɫa/ /ˈa.ti.ɫə/ pn
Attila

Àustria /ˈaws.tɾi.ə/ pn
Rakousko
Estat muntanyós centreeuropeu fronterer amb Txèquia, Eslovàquia, Hongria, Eslovènia, Itàlia, Suïssa, Liechtenstein i Alemanya. El nom complet és República d'Àustria.

Índia /ˈin.di.ə/ pn
Indie
Península asiàtica situada al sud del continent. Està ocupada principalment pel país homònim però també per Pakistan i Bangla Desh.

Ístria /ˈis.tɾi.a/ /ˈis.tɾi.ə/ pn
Istrie

Òscar /ˈɔs.kaɾ/ /ˈɔs.kər/ pn
Oskar

àbac /ˈa.bak/ n masc
abakus počitadlo
Aparell de càlcul que consisteix en una vasa amb filferros paral·lels dins pels quals es fan córrer unes boles que simbolitzen els nombres.

àcid adj masc
kyselý kyselina
De sabor picant com el vinagre o la llimona.

àcid n masc
kyselina kyselý
Tota substància, molecular o iònica, que pot acceptar un parell d'electrons.

àcid desoxiribonucleic n masc
deoxyribonukleová kyselina

àcid ribonucleic n masc
ribonukleová kyselina

àfar /ˈa.faɾ/ /ˈa.fər/ n masc
afarština
Llengua cuixítica parlada a la costa africana de la mar Roja.

àgil /ˈa.d͡ʒiɫ/ /ˈa.ʒiɫ/ adj
bystrý

àgora /ˈa.ɣo.ɾa/ /ˈa.ɣo.ɾə/ /ˈa.ɣu.ɾə/ n fem
agora

àguila /ˈa.ɣi.ɫa/ n fem
orel
Nom referit a quatre gèneres diferents, però d'aspecte semblant, d'aus rapinyaires de la família dels accipítrids.

àkan /ˈa.kan/ /ˈa.kən/ n masc
akanština

àlbum /ˈaɫ.βum/ n masc
album

àlgebra /ˈaɫ.d͡ʒe.bɾa/ /ˈaɫ.ʒə.bɾə/ n fem
algebra

àmbit /ˈam.bit/ n masc
doména
Perímetre que delimita un espai o, en general, qualsevol cosa.

àncora /ˈaŋ.ko.ɾa/ /ˈaŋ.ko.ɾə/ /ˈaŋ.ku.ɾə/ n fem
kotva

ànec /ˈa.nek/ /ˈa.nək/ n masc
kachna

àngel /ˈaɲ.d͡ʒeɫ/ n masc
anděl
Ésser no corpori que habita al cel amb Déu, ànima salvada que es manifesta a la Terra.

ànim n masc
nálada

ànima /ˈa.ni.ma/ n fem
duše
Part immaterial de la persona.
Esperit.

ànode /ˈa.no.ðe/ /ˈa.no.ðə/ /ˈa.nu.ðə/ n masc
anoda

ànsia /ˈan.si.a/ /ˈan.si.ə/ n fem
choutky

àpat /ˈa.pat/ /ˈa.pət/ n masc
jídlo

àrab /ˈa.ɾap/ /ˈa.ɾəp/ adj
arabský
Relatiu a Aràbia, la seva cultura o la llengua.

àrab /ˈa.ɾap/ /ˈa.ɾəp/ n neut
Arab Arabka
Natural d'Aràbia
arabština arabský
(només en singular) Llengua parlada pels pobles originaris de la península Aràbiga. És la llengua en la que es va escriure l'Alcorà.

àrbitre /ˈar.bi.tɾə/ /ˈaɾ.bi.tɾe/ n masc
arbitr

àrea /ˈa.ɾe.a/ /ˈa.ɾe.ə/ n fem
oblast
Extensió que ocupa una superfície, objecte d'estudi de la geometria.
(esports de pilota) Sector d'un camp de joc delimitat per línies que és objecte d'una reglamentació específica.
ar
Unitat de mesura per a terrenys grans, equivalent a 10 m d'ample per 10 m de llarg.

àrea de meta n fem
brankové území

àrea de porteria n fem
brankoviště
(handbol, hoquei sobre gel) Cadascuna de les dues àrees d'una pista de joc, una a cada camp, situades davant de les porteries, que estan reservades als porters.
(hoquei sobre herba) Cadascuna de les dues àrees d'un camp de joc, una a cada camp, delimitades per la línia de fons i una línia aproximadament semicircular situada a 14,63 m dels pals, dintre de les quals s'han d'efectuar obligatòriament els llançaments a gol.

ària /ˈa.ɾi.a/ /ˈa.ɾi.ə/ n fem
árie
Peça musical consistent en una melodia expressiva executada per veus solistes amb acompanyament orquestral.

àrid /ˈa.ɾit/ adj masc
vyprahlý

àrtic adj masc
arktický
Relatiu o pertanyent a l'Àrtida o l'oceà Àrtic.

àstat /ˈas.tət/ n masc
astat

àtic /ˈa.tik/ n masc
půda
Pis superior d'un edifici, situat per sobre la cornisa.

àtom /ˈa.tom/ /ˈa.tum/ n masc
atom

àugur /ˈaw.ɣur/ n masc
augur

àvar /ˈa.vaɾ/ /ˈa.vəɾ/ /ˈa.βar/ /ˈa.βaɾ/ /ˈa.βər/ n masc
avarština
(només en singular) Llengua caucàsica nord-oriental parlada al Daguestan.

àvia /ˈa.vi.a/ /ˈa.vi.ə/ /ˈa.βi.a/ /ˈa.βi/ n fem
babička
Forma femenina de avi.

ècdisi /ˈɛɡ.di.zi/ n fem
svlékání

ègida /ˈɛ.d͡ʒi.ða/ /ˈɛ.ʒi.ða/ /ˈɛ.ʒi.ðə/ n fem
ochrana

èider /ˈɛj.ðeɾ/ /ˈɛj.ðər/ n masc
kajka

èpic /ˈɛ.pik/ adj masc
epický

èpsilon /ˈɛp.si.ɫon/ /ˈɛp.si.ɫun/ n fem
epsilon

èster /ˈes.teɾ/ /ˈɛs.tər/ n masc
ester

ètic adj masc
etický
Relatiu als principis morals.

ètica /ˈɛ.ti.ka/ /ˈɛ.ti.kə/ n fem
etika

ètnia /ˈɛd.ni.a/ /ˈɛd.ni.ə/ n fem
etnicita

èxit /ˈɛɡ.zit/ n masc
zdar
Bon resultat, reeiximent.
Producte que ha obtingut una bona acceptació popular o rendiment comercial.

èxtasi /ˈɛks.ta.zi/ /ˈɛks.tə.zi/ n masc
extáze
Estat de transcendència on se surt del propi jo, motivat per un encontre amorós, la unió divina o una experiència molt forta emocionalment.

és clar Interjection
samozřejmě

ídem /ˈi.ðem/ /ˈi.ðəm/ adv
tentýž

ídix /ˈi.ðiʃ/ n masc
jidiš
Llengua germànica parlada originàriament pels jueus establerts a l'Europa central i actualment arreu del món. Utilitza l'alfabet hebreu.

ídol /ˈi.ðoɫ/ /ˈi.ðuɫ/ n masc
idol

índex /ˈin.deks/ /ˈin.dəks/ n masc
index
Llista dels continguts o dels capítols d'un llibre.
ukazovák
(anatomia) Segon dit de la mà, entre el polze i el dit del cor.

ípsilon /ˈip.si.ɫon/ /ˈip.si.ɫun/ n fem
ypsilon

òbol /ˈɔ.boɫ/ /ˈɔ.buɫ/ /ˈɔ.βuɫ/ n masc
obolos
Moneda d'argent de l’antiga Grècia equivalent a la sisena part de la dracma.

òbviament /ˌɔb.bi.aˈmen/ /ˌɔb.bi.əˈmen/ /ˌɔb.vi.aˈment/ /ˌɔb.vi.əˈmen/ /ˌɔb.vi.əˈment/ adv
samozřejmě

òmicron /ˈɔ.mi.kɾon/ /ˈɔ.mi.kɾun/ n fem
omikron
Quinzena lletra de l'alfabet grec: ο ‎(o) Ο ‎(O).
Variant preocupant del virus causant de la covid detectada per primera vegada el novembre del 2021 a * Wikipedia tiene un artículo sobre Botswana., B.1.1.529.

òpera /ˈɔ.pe.ɾa/ /ˈɔ.pə.ɾə/ n fem
opera

òptic adj masc
optický
Relacionat amb la percepció visual.

òptica /ˈɔp.ti.ka/ /ˈɔp.ti.kə/ n fem
optika
Part de la física, que estudia la llum i la visió.

òrbita /ˈɔɾ.bi.ta/ n fem
orbita oběžná dráha

òrgan /ˈɔɾ.ɣan/ n masc
orgán

òtic /ˈɔ.tik/ adj masc
ušní

òvul /ˈɔ.vuɫ/ /ˈɔ.vuɫ/ /ˈɔ.βuɫ/ n masc
vajíčko
Gàmeta femení que, en la reproducció sexual, s'uneix a un gàmeta masculí per a desenvolupar un nou organisme.

únic /ˈu.nik/ adj masc
jediný

úter /ˈu.teɾ/ /ˈu.tər/ n masc
děloha

útil adj
užitečný